Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 1995 loppuottelu

**Vuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelu** pelattiin Ruotsin ja Suomen välillä. Ottelu pelattiin Tukholman Globenissa 7. toukokuuta 1995 osana Ruotsissa järjestettyä turnausta. Suomi voitti loppuottelun maalein 4–1 ja saavutti historiansa ensimmäisen jääkiekon maailmanmestaruuden. Ottelun ratkaisijaksi nousi Suomen hyökkääjä Ville Peltonen, joka teki loppuottelussa hattutempun. Suomen ykkösketju, lempinimeltään ”Tupu–Hupu–Lupu” (Saku Koivu, Ville Peltonen ja Jere Lehtinen), oli turnauksessa keskeisessä roolissa ja erityisen näkyvä finaaliottelussa.

Suomen maailmanmestaruudella oli huomattava kulttuurinen ja yhteiskunnallinen merkitys. Voitto sai poikkeuksellisen laajaa huomiota suomalaisessa mediassa ja johti spontaaniin juhlintaan eri puolilla maata. Saavutus vahvisti jääkiekon asemaa kansallisesti seurattuna urheilulajina ja vaikutti osaltaan suomalaisen urheiluidentiteetin kehittymiseen 1990-luvulla. Maailmanmestaruus ajoittui Suomen 1990-luvun alun taloudellisen laman jälkeiseen aikaan, ja sitä on myöhemmin tulkittu kansallista yhteenkuuluvuutta vahvistaneena symbolisena tapahtumana.

Vuoden 1995 maailmanmestaruuden merkitystä on käsitelty myöhemmin useissa kulttuurisissa yhteyksissä, kuten kirjallisuudessa, musiikissa ja audiovisuaalisissa tuotannoissa. Ottelu ja turnaus ovat säilyneet keskeisenä osana suomalaista urheiluhistoriaa, ja niitä muistellaan säännöllisesti merkkivuosien ja jääkiekon arvoturnausten yhteydessä.

## Suomen tie otteluun

### Alkusarja

### Pudotuspelit
Suomi osallistui turnaukseen joukkueella, mikä oli koottu käytännössä ainoastaan kotimaan liigan pelaajista. Vuoden 1994 olympialaisten pettymyksen jälkeen, joukkue lähti turnaukseen tavoittelemaan avoimesti ainoastaan maailmanmestaruutta. Turnausta edeltävistä viimeisestä kolmesta harjoitusottelusta Suomi hävisi jokaisen, joista Ruotsille kahdesti ja Saksalle yhdesti. Joukkueen kapteeniksi nimettiin Timo Jutila ja varakapteeneiksi Janne Ojanen sekä Saku Koivu. Suomen päävalmentaja oli vuonna 1993 tehtävään nimetty Curt Lindström.
Kuuden joukkueen alkulohkossa 2 Suomi kohtasi Tšekin, Ruotsin, Norjan, Itävallan sekä Yhdysvallat. Otteluista Suomi hävisi ainoastaan Tšekille ja pelasi tasan Yhdysvaltoja vastaan. Suomi saavutti tuloksilla lohkon 2 toisen sijan ja koko turnauksen kolmanneksi eniten pisteitä ollen tasoissa Ruotsin kanssa 7 pisteessä. Tulos tarkoitti Suomen puolierävastustajaksi Ranskaa. Puolivälieräottelussa Suomi voitti Ranskan lukemin 5–0. Välierässä Suomi kohtasi Tšekin ja voitti lukemin 3–0. Suomen maalintekijät välieräottelussa olivat Raimo Helminen, Ville Peltonen ja Mika Nieminen.

Loppuottelua edeltävänä iltana Päävalmentaja Curt Lindström valvoi myöhään apuvalmentaja Hannu Aravirran kanssa ja kirjoitti myöhemmin kuuluisaksi nousseen kirjeen. Kirjeessä hän totesi spontaanisesti maailmanmestaruuden olevan todellakin otettavissa. Hän on myöhemmin kertonut havainneen pelaajien ymmärtäneen saman loppuottelua edeltävänä aamuna.»Jos jokainen tekee kaiken mitä pystyy sataprosenttisesti, on malttavainen ja pelaa kurinalaisesti taktiikan mukaan, me olemme illalla maailmanmestareita«

(*Lindströmin kirjeen viimeiset sanat.*)

## Ruotsin tie otteluun

### Alkusarja

### Pudotuspelit
Ruotsin joukkue koostui myös suurimmalta osin Ruotsin oman liigan pelaajista. Joukkueen mukana oli kuitenkin merkittäviä NHL-pelaajauria tehneitä pelaajia, ja Ruotsi oli kotiturnauksensa yksi ennakkosuosikeista. Ruotsi oli voittanut edeltävänä vuonna olympiakultaa ja viimeisen viiden vuoden aikana myös kaksi maailmanmestaruutta, kaksi MM-hopeaa ja yhden MM-pronssin. Ruotsissa oli pelattu ennen vuoden 1995 turnausta jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuja seitsemän kertaa. Edeltävillä kerroilla maailmanmestaruutta kotikentällä ei ollut tullut. Joukkue piti Tukholman kotikisoja hyvänä mahdollisuutena voittaa se ensimmäistä kertaa viimeaikaisen kansainvälisen menestyksen vuoksi. Ruotsin päävalmentajana toimi Curt Lundmark. 

Alkulohkossa Ruotsi voitti viidestä ottelusta kolme. Se hävisi ainoastaan Suomelle ja pelasi tasan Yhdysvaltain kanssa. Puolivälierässä vastaan asettui Italia, jonka Ruotsi voitti selkeästi maalein 7–0. Välierissä vastustajaksi asettui turnauksen ennakkosuosikki Kanada. Puolivälieräottelu oli varsinaisen peliajan jälkeen tilanteessa 2–2. Kun jatkoaikaa oli pelattu reilut 8 minuuttia, ajassa 08:17 Daniel Alfredsson ratkaisi Ruotsille loppuottelupaikan jatkoaikamaalilla.

## Ottelu

### Ennen ottelua
  

Asetelmat olivat muuttuneet kahden edeltävän viikon aikana Suomen viimeaikaisten suoritusten seurauksena, ja Suomi lähti loppuotteluun ennakkosuosikkina. Ottelu pelattiin loppuunmyydyssä Tukholman Globenissa paikallista aikaa kello 15. Ylen suora televisiolähetys ottelusta alkoi Suomessa noin kello 15:47. 

### Ensimmäinen erä
Ottelun alkuminuuteilla Suomen joukkueen jännitys, ja otteluun ylilatautuminen johti virheisiin. Ensimmäisellä peliminuutilla Mika Strömberg sai rangaistuksen kampituksesta Suomen maalin edustalla ja kaksi minuuttia myöhemmin Timo Jutila sai rangaistuksen poikittaisesta mailasta. Kahden peräkkäisen ylivoiman aikana Ruotsi antoi kovan paineen Suomen hyökkäysalueelle, onnistumatta maalinteossa. Noin viiden minuutin pelin jälkeen Suomi sai ensimmäisen maalintekopaikkansa. Suomen hyökkäys tuli vastaiskusta, josta muodostui 3-1 ylivoimahyökkäys. Tilanne päättyi Ruotsin varakapteenin Charles Berglundin torjuntaan Timo Jutilan laukoessa. Tästä huolimatta Ruotsi oli ottelun alkuminuuteilla parempi ja sillä oli vahvempi ote ottelun kokonaisuudesta. Ajassa 8:07 Suomi onnistui ensimmäistä kertaa maalinteossa ja käänsi ottelun kulun hetkeksi. Maali syntyi Suomen vastahyökkäyksen päätteeksi, kun Ville Peltonen löi irtokiekon maaliin Janne Niinimaan laukauksen kimmotessa maalivahti Thomas Östlundin torjunnasta 
Noin 10 minuutin pelin jälkeen, oli Suomen 1−0-maalin vaikutus havaittavissa. Ruotsi kamppaili pelinavaamisensa kanssa ja Suomi onnistui tukkimaan ruotsalaisten puolustajien syöttölinjat hyökkääjilleen. Ajassa 11:43 Ruotsi otti ottelun ensimmäisen rangaistuksensa. Suomen vaarallisin yritys ylivoimalla oli Marko Kiprusoffin laukaus siniviivalta, ja Suomi jäi ylivoimalla maaleitta. Suomi joutui ensimmäisen erän lopussa vielä kertaalleen alivoimalle Sami Kapasen rangaistuksen seurauksena. Suomi kesti Ruotsin paineistuksen ja ensimmäiselle erätauolle lähdettiin Suomen johdossa 1−0. Suomen maalilla Jarmo Myllys torjui 7 kertaa ja Ruotsin maalivahti Thomas Östlund torjui kiekon 10 kertaa.

### Toinen erä
  

Noin kolmen minuutin kohdalla Suomi otti neljännen rangaistuksensa, kun Hannu Virta kampitti Mikael Johanssonin Suomen maalin takana. Ajassa 28:16 Suomi oli jälleen alivoimalla, kun Ville Peltonen otti rangaistuksen. Ruotsi sai ylivoimilla merkittäviä maalipaikkoja, mukaan lukien Tommy Sjödinin laukauksen, mikä kimposi Jarmo Myllyksen paidan kautta maalin ylärimaan. Suomi kesti toisen erän jokaisen alivoiman päästämättä maalia. Suomen alivoiman päätyttyä Ruotsi otti seuraavan kahden minuutin rangaistuksen Marcus Ragnarssonin koukatessa Jere Lehtistä. Pian tämän jälkeen Suomen ylivoiman päätyttyä tuloksetta Ruotsin Marcus Ragnarsson antoi avauksen Per-Erik Eklundin jalkoihin ja kiekko kimposi Suomelle. Ajassa 37:39 Ville Peltonen teki tilanteesta lyöntilaukauksella ottelun toisen maalinsa ja tilanteeksi 2−0. Noin kaksi minuuttia myöhemmin ajassa 39:56 Peltonen onnistui jälleen. Tilanne alkoi Peltosen tuomalla kiekko Ruotsin hyökkäysalueelle, jonka jälkeen hän jätti kiekon Saku Koivulle. Koivu syötti Mika Strömbergille, joka ajoi maalia kohti, kiekko karkasi ja Peltonen löi irrallaan olevan kiekon maaliin. Maali oli Peltosen kolmas, mikä tarkoitti hattutemppua. Toiselle erätauolle lähdettiin Suomen johdossa lukemin 3−0.

### Kolmas erä
Kolmannen erän alussa Ruotsi pääsi jälleen ylivoimalle, mutta jäi maaleitta. Kun kolmatta erää oli pelattu vajaa kolme minuuttia, Suomi onnistui neljättä kertaa maalinteossa. Ajassa 42:52 Timo Jutila laukoi kiekon maaliin Peltosen ja Koivun syötöistä, tilanteeksi 4−0. Janne Niinimaa otti tilanteen jälkeen 10 minuutin käytösrangaistuksen epäurheilijamaisesta käytöksestä. Ruotsi onnistui ajassa 43:58 ensimmäistä kertaa maalinteossa ja kavensi ottelun lukemiin 4−1. Maali syntyi, kun Jonas Bergqvist luisteli Suomen puolustusalueelle ja laukoi kiekon Myllyksen räpylään, josta se kimposi maaliin. Kun kolmatta erää oli pelattu noin viisi minuuttia, Janne Niinimaa otti kahden minuutin rangaistuksen poikittaisesta mailasta oman maalin edustalla. Suomi selvitti jälleen alivoimansa päästämättä maalia. 

Noin 15 minuutin kohdalla Suomen joukkue oli jo vahvasti kiinni ottelun voitossa. Se pystyi pitämään Ruotsin poissa maalinedustalta ja minimoi vaaralliset maalintekopaikat. Ottelu päättyi Suomen 4−1 voittoon ja historian ensimmäiseen jääkiekon maailmanmestaruuteen. Mestaruuden ratkettua Suomen joukkueen pelaajat luistelivat jäälle ja keskittyivät Suomen maalin eteen juhlimaan voittoa. Suurin osa Globenissa olevista suomalaiskannattajista nousivat seisomaan ja Suomessa ihmiset aloittivat maailmanmestaruuden juhlinnan.

## Tilastot

### Kokoonpanot

**[[Suomen jääkiekkomaajoukkue|Suomi]]**

**1. kentällinen**Sami Kapanen−Raimo Helminen−Juha YlönenJanne Niinimaa−Timo JutilaJarmo Myllys (mv.)

**2. kentällinen**Ville Peltonen−Saku Koivu−Jere LehtinenMarko Kiprusoff−Hannu Virta

**3. kentällinen**Tero Lehterä−Esa Keskinen−Antti TörmänenErik Hämäläinen−Mika Strömberg

**4. kentällinen**Marko Palo−Mika Nieminen−Raimo SummanenPetteri Nummelin−Janne Ojanen

Jukka Tammi (vara mv.)

**Valmentaja**Curt Lindström

**[[Ruotsin jääkiekkomaajoukkue|Ruotsi]]**

**1. kentällinen**Andreas Dackell−Per-Erik Eklund−Tomas ForslundChrister Olsson−Tomas JonssonThomas Östlund (mv.)

**2. kentällinen**Daniel Alfredsson−Charles Berglund−Jonas BergqvistLeif Rohlin−Marcus Ragnarsson

**3. kentällinen**Andreas Johansson−Stefan Örnskog−Mikael JohanssonFredrik Stillman−Tommy Sjödin

**4. kentällinen**Erik Huusko−Jonas Johnson−Stefan NilssonRobert Nordmark−Roger Hansson

Roger Nordström (vara mv.)

**Valmentaja**Curt Lundmark

## Ottelun jälkeen

Joukkue juhli maailmanmestaruutta ensin Globenin areenan pukuhuoneissa, minkä jälkeen mestaruusjuhlat siirtyivät Tukholman keskustaan. Pelaajat ja taustahenkilöt kokoontuivat Sergelin torille, jossa mestaruutta juhlivat yhdessä suomalaiset ja ruotsalaiset jääkiekkofanit. Juhlintaan kuului erityisesti Ruotsista omaksuttu ”Den glider in” -laulu, josta muodostui mestaruuden tunnus. Juhlat jatkuivat Tukholman kaupungintalolla virallisemmassa tilaisuudessa sekä myöhemmin yökerho Cafe Operassa. 

Maailmanmestaruutta juhlittiin laajasti eri puolilla Suomea kodeissa, ravintoloissa ja kaduilla. Suomeen palannut joukkue otettiin vastaan kultajuhlilla Helsingin Kauppatorilla. Globenissa 7. toukokuuta alkaneet juhlat levisivät nopeasti Suomeen ja jatkuivat useiden päivien ajan. Voittoa seuraavana iltapäivänä Suomen joukkue saapui Helsinkiin, kun ilmavoimien Draken-hävittäjät saattoivat lentokonetta osan matkaa. Helsinki-Vantaan lentoasemalle oli kokoontunut tuhansia kannattajia vastaanottamaan Suomen joukkuetta.

Varsinainen juhlintakeskittymä muodostui Helsingin kauppatorille, jonne joukkue siirtyi autoletkassa. Letkan ensimmäisessä avoautossa seisoi joukkueen kapteeni Timo Jutila sekä kisojen parhaaksi hyökkääjäksi valittu Saku Koivu. Kauppatorilla järjestettyyn juhlatilaisuuteen osallistui arviolta noin 100 000 ihmistä. Tapahtuma on myöhemmin mainittu yhtenä Suomen historian suurimmista yleisötapahtumista.

## Vaikutus

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 1995 loppuottelua ja Suomen ensimmäistä miesten maailmanmestaruutta on pidetty suomalaisen urheiluhistorian ja laajemmin itsenäisen Suomen historian merkittävänä tapahtumana. Voitto johti laajoihin kansanjuhliin, ja spontaanit torijuhlat muodostuivat ilmiöksi, josta tuli myöhemmin toistuva osa suomalaisia urheiluvoittoja. Vuoden 1995 maailmanmestaruuden merkitystä on arvioitu myös kriittisesti, sillä turnauksessa ei ollut mukana NHL-pelaajia. Tästä huolimatta mestaruudella oli suuri symbolinen arvo, sillä se päätti vuosikymmeniä jatkuneen mitalittomuuden miesten MM-kilpailuissa. Suomi oli ennen vuotta 1995 saavuttanut MM-kisoissa vain yhden hopea- ja yhden pronssimitalin sekä hävinnyt useita loppuotteluita ja ratkaisupelejä.

Mestaruus vaikutti erityisesti Suomen ja Ruotsin väliseen urheilulliseen asetelmaan. Ruotsi oli pitkään ollut jääkiekossa menestyneempi maa, ja vuoden 1995 mestaruus saavutettiin Tukholmassa Ruotsin kotikentällä. Tapahtuman on katsottu vähentäneen suomalaisten kokemaa alemmuudentunnetta naapurimaatansa kohtaan ja tasapainottaneen maiden välistä urheilullista kilpailuasetelmaa.

Vuoden 1995 maailmanmestaruus ajoittui aikaan, jolloin suomalainen jääkiekko oli siirtymässä entistä ammattimaisempaan toimintaan. Vaikka siirtyminen ammattimaisemmaksi oli jo käynnissä, lajin kotimaisia organisaatioita alettiin voiton jälkeen johtaa entistä enemmän liiketoimintalähtöisesti. Samalla Suomi alkoi saavuttaa säännöllisesti mitaleita kansainvälisissä arvoturnauksissa 1990-luvulla. Mestaruudella katsotaan olleen myös laajempi yhteiskunnallinen vaikutus. Se osui syvän talouslaman aikaan ja lisäsi kansalaisten yhteisöllisyyden tunnetta sekä optimismia. Vaikka väitteet mestaruuden suorasta vaikutuksesta Suomen taloudelliseen kehitykseen ovat liioiteltuja, tapahtumalla oli merkittävä henkinen ja symbolinen merkitys.

Vuoden 1995 maailmanmestaruuden jälkeen jääkiekon asema vahvistui Suomen seuratuimpana urheilulajina. Suomi on sittemmin voittanut miesten maailmanmestaruuden myös vuosina 2011, 2019 ja 2022, mutta vuoden 1995 mestaruutta pidetään historiallisesti erityisen merkittävänä sen ainutlaatuisen aseman ja synnyttämän ilmiön vuoksi.

## Huomautukset

## Lähteet