open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nakkilan työväentalo Koti

**Nakkilan työväentalo** on Nakkilassa sijaitseva työväentalo. Nakkilan keskustassa keskeisellä paikalla sijaitseva työväentalo on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas sekä aatehistoriallisesti merkittävä. Hyvin säilynyt työväentalo on suojeltu. 

## Historiaa
Nakkilan työväenyhdistys perustettiin Porin yhdistyksen haaraosastoksi vuonna 1903. Yhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen vuonna 1906. Samana vuonna perustettiin myös lukutupa, johon tilattiin lähes parikymmentä sanomalehteä. Nakkilan nuorisoseura, raittiusyhdistys, vapaaehtoinen palokunta ja työväenyhdistys ryhtyivät yhteisen seuratalon rakentamiseen 1905.  Talon valmistuttua yhdistysten erimielisyys johti siihen, että työväenyhdistys jäi talonkäyttäjien ulkopuolelle. Se vuokrasi oman torpan seuraavana vuonna ja järjesti iltamat sekä isommat tapahtumat suomettarelaisten seurahuoneella, josta työväenyhdistys maksoi vuokraa. Joulukuussa 1910 yhdistys haki sanomalehdessä urakoitsijaa työväentalon rakentamiseksi. Uusi, kaksinkertaisesta laudasta rakennettu talo valmistui heinäkuussa 1911. Vuonna 1911 maanomistaja yritti häätää työväenyhdistyksen pois vuokraamaltaan tontilta, kun uusi talo oli vasta valmistumassa. Asiaa käsiteltiin oikeudessa aina vuoteen 1914, jolloin hovioikeus kumosi häätöpäätöksen ja siirsi asian takaisin kihlakunnanoikeudelle.

Työväenyhdistys hankki itselleen uuden talon, kun se vuonna 1916 osti entisen suomettarelaisten seuratalo ”Kodin” 8 500 mk:n hinnasta. Uusi punamullattu talo valmistui vuosien 1919–1920 aikana. 

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalolla järjestettiin ahkerasti iltamia, ja talon aktiivisia käyttäjiä olivat Nakkilan Työväennäyttämön näyttelijät, joiden esityksiä talolla pidettiin. Talolla harrastettiin myös liikuntaa, erityisesti yleisurheilua ja painia. Yhdistyksen aloitteesta vuonna 1920 perustettiin urheiluseura Nakkilan Wisa ry työväentalon suojissa. Iltamatoiminta jatkui vilkkaana aina 1930-luvulle, mutta sota-aikana toiminta hiljeni ja talolla järjestettiin lähinnä vain pakollisia vuosikokouksia. Toiminta vilkastui uudelleen vuoden 1956 yleislakon jälkeen.

Työväentalolla järjestetään edelleen kokouksia ja juhlia sekä muun muassa näyttelyitä.

## Lähteet
Myh’ailo Jatskiv

**Myh’ailo Jatskiv**  (5. lokakuuta 1873 Lesivka, Stanislavin alue, Galitsia – 9. joulukuuta 1961 Lviv, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen kirjailija. Hän kuului modernistiseen taiteilijaryhmään Moloda Muzaan.

Jatskiv julkaisi 1900 esikoisteoksensa, lyhytproosakokoelman *V tsarstvi satany: Ironitsno-sentymental’ni kartyny* ('Saatanan valtakunnassa: Ironis-sentimentaalisia kohtauksia'), jossa on vaikutteita läntisiltä modernisteilta, varsinkin Charles Baudelairen ja Edgar Allan Poen dekadenssista. Jatskiv muokkasi niistä elämän brutaaliutta esittäviä naturalistisia kuvia. Hän kirjoitti myös pitkää proosaa, mutta lyhytproosaa pidetään parempana. Jatskiv työskenteli 1921 toimittajana Lvivissä ilmestyneessä sanomalehdessä *Ridnyi krai*, ja kun Länsi-Ukraina joutui neuvostovaltaan, hän työskenteli Ukrainan neuvostotasavallan tiedeakatemian kirjastossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Miika Siironen

**Miika Siironen** (s. 1973) on suomalainen valtiotieteiden tohtori ja poliittiseen historiaan erikoistunut tutkija.

Siironen julkaisi vuonna 2017 Elias Simojoen elämää käsittelevän teoksen *Mustan lipun alla*, jolla hän sai Botnia-palkintoehdokkuuden. Vuonna 2021 ilmestyi *Pelon ja uhman vuodet – Suomen tasavallan synty 1918–1922*, joka tarkastelee Suomen itsenäisyyden varhaisten vuosien poliittisia ristiriitoja. Molemmat kirjat julkaistiin Atena Kustannus -yhtiön kautta.

Siironen on kotoisin Kalajoelta. Hänelle myönnettiin joulukuussa 2021 Suomen Tietokirjailijat ry:n 6000 euron apuraha teosta *Jos vehnänjyvä kuolee – kirjailija T. Vaaskiven kärsimystie* varten.

## Lähteet
Kansakunta rähmällään

**Kansakunta rähmällään: suomettumisen lyhyt historia** on Timo Vihavaisen kirja, jonka julkaisi Otava vuonna 1991. Teoksessa tarkastellaan suomettumista Suomessa 1970-luvulla vallinneen poliittisen ilmapiirin johtoajatuksena, vaikka aikanaan suomettuminen-termi oli Suomessa tulkittu loukkaavaksi ja osoitukseksi käyttäjiensä ymmärryksen puutteesta.

Vihavainen kuvaa suomettumisella kansallista tietoisuutta, jossa suurvaltanaapurin turvallisuusintressien katsottiin vaativan Suomea pysymään kansainvälisten liittoumien ulkopuolella, Suomen historia ympättiin osaksi neuvostoliittolaisia myyttejä ja menneisyyttä arvioitiin Neuvostoliiton silmin. Luottamuksen saavuttamiseksi tuli toimia neuvostoliittolaisten haluamalla tavalla. Suomettumisella oli valtion tuki, rahoitus sekä palkkio- ja sanktiojärjestelmä. Suomettumisen kukoistus ajoittui paradoksaalisesti 1970-luvulle, jolloin suursodan uhkaa ei enää ollut näkyvissä. Vihavainen katsoo, että tähän vaikuttivat uusvasemmistolaisuuden aalto ja sukupolven muutos. Sodan kokeneiden tieto ei siirtynyt isiltä pojille.Toisaalta ilmiö oli mahdollinen vain presidentti Kekkosen toiminnan kautta. Kekkonen edellytti, että ystävyyspolitiikan tuli olla aitoa ja vilpitöntä eikä teeskenneltyä, ja vain tältä pohjalta hän, ja vain hän, voisi tarvittaessa torjua Neuvostoliiton vaatimusten uhat. Vihavaisen mukaan Kekkonen edisti suuntausta, joka oli kansallisesti vaarallinen ja moraalisesti arveluttava. Arviossaan Max Jakobsson kirjoitti, että Vihavainen antaa kirjassa liian suuren merkityksen eräille lieveilmiöille ja kansalaismielipide olisi ollut ytimeltään realistisempi. Jakobsonin mukaan ”ei kansakunta oikeastaan ollut rähmällään, vaan vain sen valiot”.

Kirjasta myönnettiin vuonna 1991 P. E. Svinhufvudin muistosäätiön kirjallisuuspalkinto.

## Lähteet
Obolonin metroasema

**Obolon** () on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 19. joulukuuta 1980.

## Galleria

Kuva:People on a metro station during Russian invasion, Kyiv, 2022.jpg|Asema väestönsuojana Venäjän hyökkäyksen aikana
Kuva:Obolon metro station Kiev 2011 01.jpg|Aseman sisäänkäynti


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paritanssi (albumi)

**Paritanssi** on Kanervan debyyttialbumi, joka julkaistiin 2. maaliskuuta 2018.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Soundi: 

## Lähteet
Kuinka aika pysäytetään

**Kuinka aika pysäytetään** on Kanervan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 4. lokakuuta 2019.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Dmitri Šepilov

**Dmitri Trofimovitš Šepilov** (; 1905 – 18. elokuuta 1995 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko ja virkamies.

Šepilov oli Nikita Hruštševin suojatti, joka nousi Neuvostoliiton ulkoministeriksi ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean vaikutusvaltaiseksi jäseneksi. Hän toimi toisen maailmansodan aikana poliittisena komissaarina Ukrainassa ja tuli vuonna 1952 valituksi keskuskomitean jäseneksi. Joulukuussa 1952 hänet nimitettiin *[[Pravda]]*-lehden päätoimittajaksi, jona hän toimi, kunnes sai vuonna 1955 ylennyksen keskuskomitean sihteeristöön. Vuonna 1956 Šepilov seurasi Vjatšeslav Molotovia Neuvostoliiton ulkoministerinä, mutta seuraavana vuonna hänet yhdistettiin Molotoviin ja muihin Hruštševin kilpailijoihin, jotka pyrkivät siirtämään Hruštševin pois vallasta. Šepilov siirrettiin arkistonhoitotehtäviin maakuntiin, ja vuonna 1962 hänet erotettiin kommunistipuolueesta. Vuonna 1976 hän kuitenkin pääsi takaisin puolueen jäseneksi.

Šepilov laati muistelmateoksen, joka on julkaistu englanniksi nimellä *The Kremlin's Scholar: A Memoir of Soviet Politics Under Stalin and Khrushchev*. Kirja sisältää kuvausta aikansa politiikasta Neuvostoliitosta sekä omakohtaisia muistoja muiden muassa Josif Stalinista, Nikita Hruštševista, Mao Zedongista, Lavrenti Berijasta ja Andrei Ždanovista.

## Lähteet
Givoletto

**Givoletto** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 4&nbsp;011 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
LibreOffice Writer

**LibreOffice Writer** on avoimen lähdekoodin tekstinkäsittelyohjelma, joka on osa LibreOffice-ohjelmistopakettia ja OpenOffice.org Writerin forkki. Writer on Microsoft Wordin ja Corelin WordPerfectin kaltainen tekstinkäsittelyohjelma, jossa on monia samankaltaisia ​​ominaisuuksia ja tiedostomuotojen yhteensopivuus.

LibreOffice Writer on julkaistu Mozilla Public License v2.0 -lisenssillä.

Kuten koko LibreOffice-ohjelmistopakettia, Writeriä voidaan käyttää useilla eri alustoilla, mukaan lukien Linux, FreeBSD, macOS ja Microsoft Windows.

## Tuetut tiedostomuodot

## Katso myös
* LibreOffice Calc

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tututustumissivu LibreOffice.org:issa
Pokrovskan metroasema

**Pokrovska** (, ) on Dnipron metron ainoan linjan läntinen pääteasema. Sen itäpuolella sijaitsee Prospekt Svobodyn metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995. 

Vuoteen 2015 aseman nimi oli *Komunarivska* (); sen nimeksi vaihdettiin *Pokrovska* osana toimenpiteitä kommunististen elementtien poistamiseksi Ukrainan paikannimistä. 

## Galleria

Kuva:Pokrovs'kaMetro(Dnipro).jpg|Aseman nykyinen nimi, Pokrovska
Kuva:Komunarivska station 3, Dnipropetrovsk.jpg|Aseman entinen nimi, Komunarivska


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Prospekt Svobodyn metroasema

**Prospekt Svobody** (, ) on Dnipron metron asema. Sen länsipuolella on Pokrovskan metroasema ja itäpuolella Zavodskan metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995.

## Galleria

Kuva:Prospekt Svobody station, escalator, Dnipropetrovsk.jpg
Kuva:Prospekt Svobody Dnepropetrovsk metro 2.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metrobudivnykivin metroasema (Dnipro)

**Metrobudivnykiv** (, ) on Dnipron metron asema. Sen länsipuolella on Metalurhivin metroasema ja itäpuolella Vokzalnan metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995.

## Galleria

Kuva:Metrobudivnikiv station 1, Dnipropetrovsk.jpg
Kuva:Metrobudivnikiv station 3, Dnipropetrovsk.jpg
Kuva:Metrobudivnikiv station 2, Dnipropetrovsk.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vokzalnan metroasema (Dnipro)

**Vokzalna** (, ) on Dnipron metron ainoan linjan itäinen pääteasema. Sen länsipuolella on Metrobudivnykivin metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995.

## Galleria

Kuva:Vokzal'na(Dnipro).jpg
Kuva:VhidNaStantsiyu Vokzal'na(Dnipro).jpg
Kuva:PamiatnaDoshka(Vokzal'na)METRO Dnipro.jpg
Kuva:Dnipro Vokzalna 2018 01.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bang-A-Boomerang

**Bang-A-Boomerang** on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1975. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson, Björn Ulvaeus ja Stig Anderson. Sen ensimmäinen versio on Svenne & Lotta -lauluduon esittämä "Bang en boomerang". Kappaleen työnimenä oli ”Stop and Listen to Your Heart”. 

”Bang-A-Boomerang” julkaistiin singlenä, jonka b-puolella on ”SOS”. Viimeksi mainittu julkaistiin singlenä kesäkuussa 1975 b-puolenaan ”Man in The Middle”. Kappaleesta ”SOS” kasvoi yksi Abban suurista menestyksistä. 

”Bang-A-Boomerang” ei kuulu Abban suuriin hitteihin. Siitä on tehty erinäisiä versioita, kuten saksankielinen ”Sing, wenn du mal traurig bist” (1975). Ruotsalainen Black Ingvars -yhtye teki kappaleesta heavy metal -version, joka julkaistiin studioalbumilla *Schlager Metal* (1998).

## Lähteet
Potšainan metroasema

**Potšaina** () on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 19. joulukuuta 1980.

## Galleria

Kuva:Новое название станции на путевой стене.jpg|Aseman nimikyltti
Kuva:Petrivka metro station Kiev 2010 05.jpg|Lippuhalli


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tarasa Ševtšenkan metroasema

**Tarasa Ševtšenka** () on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 19. joulukuuta 1980. Asema on nimetty runoilija Taras Ševtšenkon mukaan, jota esittävä reliefi asemahallissa on.

## Galleria

Kuva:Tarasa Shevchenka metro station Kiev 02.jpg
Kuva:Tarasa Shevchenka metro station Kiev 05.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
He Is Your Brother

**He Is Your Brother** on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1972. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Se julkaistiin seitsentuumaisena singlenä marraskuussa 1972 ja sisällytettiin yhtyeen ensimmäiselle studioalbumille *[[Ring Ring (albumi)|Ring Ring]]*, joka julkaistiin maaliskuussa 1973. Singlen b-puolena on ”Santa Rosa”.

”He Is Your Brother” on Abban jäsenten toinen yhteinen single. Levy-yhtiö Polarin johtajat olivat huomanneet edellisestä singlestä (”People Need Love”), että Agnetha Fältskog ja Anni-Frid Lyngstad olivat selkeästi parempia laulajia kuin Andersson ja Ulvaeus, joten he päättivät tuottaa studio-albumin tästä lähtökohdasta. Yhtye mainitaan singlejulkaisun kannessa nimellä Björn & Benny, Agnetha & Anni-Frid.

”He Is Your Brother” julkaistiin singlenä vain Ruotsissa, Norjassa ja Uudessa-Seelannissa. Yhdysvalloissa julkaistiin vuonna 1973 versio, jossa b-puolena on ”I Saw It in The Mirror”. Lisäksi Yhdysvalloissa julkaistiin versio, jossa ”He Is Your Brother” on a-puolella stereofonisena ja b-puolella monofonisena.

”He Is Your Brother” on gospel-vaikutteinen lähimmäisenrakkauden julistus, kuten ”People Need Love”. Abba esitti sitä useiden vuosien ajan konserttikiertueillaan, ja se oli ainoa *Ring, Ring* -albumin kappaleista, joka valittiin yhtyeen maailmankiertueelle 1977. ”He Is Your Brother” alkaa pianoglissandolla, ja samaa glissandoa on käytetty siirryttäessä kertosäkeestä toiseen säkeistöön.

Singlen b-puolta ”Santa Rosaa” ei sisällytetty Abban studioalbumeille. Se julkaistiin kokoelma-albumilla *Thank You for The Music* vuonna 1994. Kappaleen työnimenä oli "Grandpa's Banjo".

## Lähteet
Suuri Humalajärvi

**Suuri Humalajärvi** on niemimaiden pirstoma, syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen metsäjärvi Heinäveden pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 53 kilometriä länsilounaaseen.

## Maantiede
Suuren Humalajärven pituus lännestä itään on 3,6 kilometriä. Järven muotoja määrittävät etenkin pohjoisrannan Suuriniemi ja Suoniemi, joiden välissä on Juurikkalahti. Etelärannan laajimmat niemet ovat Kiloniemi ja Kallioniemi, joiden välissä on Kalliolahti. Järven lounaisosan muodostaa Sammakkolahti, luoteessa on Pitkälahti ja idässä Italahti. Noin puolet Suuresta Humalajärvestä on enintään kolme metriä syvä, järven keskiosassa on laaja vähintään kymmenen metriä syvä alue, jonka osuus järven pinta-alasta on noin kahdeksasosa. Syvin kohta, 22 metriä, sijaitsee Suuriniemen eteläpuolella. Järven pohjoisimmat ja eteläisimmät osat ovat enimmäkseen matalia.

Suuren Humalajärven saariluku on 11. Saarista 2 on alle aarin laajuisia luotoja, 2 on yli hehtaarin laajuisia. Laajin saari on noin kolmehehtaarinen Suurisaari järven keskiosan syvän vyöhykkeen itäpuolella. Kiloniemen länsipuolella sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Kilosaari. Suuren Humalajärven rannat ovat pääosin metsämaata, järven koillispuolella sijaitsee vähäisiä peltoalueita. Järven pohjoisten lahtien rantoja viistää valtatie 23. Järven eteläpuolitse kulkee alemman luokan maantie (15422).

Suuri Humalajärvi laskee Pieni Humalan (92,5 metriä mpy) kautta Humalajokea Kermajärven Hovinsalmeen, joka sijaitsee noin kilometrin Suurelta Humalajärveltä länteen.

Suuren Humalajärven vesitilavuus on 11&nbsp;215&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä. Siihen virtaa pohjoisesta Lumpeikkojokea pitkin melko heikkolaatuista vettä, johon on vaikuttanut muun muassa metsätalous ja haja-asutus.

Suuri Humalajärvi (04.274.1.109) kuuluu Kermajärven alueeseen (04.274), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen jakovaihe Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Kermajärven alueella on noin 140 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kermajärvi, Iso-Vihtari ja Suuri Humalajärvi ovat laajimmat. Neljänneksi laajin on Lammunjärvi.

## Lähteet
Lammunjärvi

**Lammunjärvi** on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen järvi Heinäveden ja Liperin rajalla Pohjois-Karjalan länsiosassa. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 39 kilometriä länsilounaaseen. Järven luoteispuolella sijaitsee Lampu-niminen historiallinen kaskikylä.

## Maantiede
Lammunjärven pituus etelästä pohjoiseen on 2,7 kilometriä. Järven etelärannan Kokinniemen itäpuolella sijaitsee kapea Hoikkalahti, joka laajenee etelässä Kokinlahdeksi. Saarten ja niemin halkomassa järvessä ei ole laajaa selkävettä, sen luoteisosan muodostaa Juoneksenlahti ja pohjoisosan Juurikkalahti. Lammunjärvessä on useita pieniä vähintään kymmenmetrisiä syvänteitä. Järven läntiset osat ovat matalampia kuin itäiset osat.

Lammunjärven laajimmat saaret ovat Rietinsaari, Tillikansaari, Lamposaari ja Kalmosaari. Rietinsaari sijaitsee järven matalassa lounaisosassa, ja sen ympärillä on useita pieniä saaria ja luotoja. Lammunjärven rannoilla on metsämaata ja pieniä peltoja. Kokinlahti kaventuu luusuaksi, josta alkaa etelään virtaava Lehmijoki.

Lammunjärven vesitilavuus on 11&nbsp;152&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on erinomainen.

Lammunjärvi (04.274.1.065) kuuluu Kermajärven alueeseen (04.274), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen jakovaihe Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Kermajärven alueella on noin 140 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kermajärvi, Iso-Vihtari ja Suuri Humalajärvi ovat laajimmat. Lammunjärvi on neljänneksi laajin.

## Lähteet
Metalurhivin metroasema

**Metalurhiv** (, ) on Dnipron metron asema. Sen länsipuolella on Zavodskan metroasema ja itäpuolella Metrobudivnykivin metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995.

## Galleria

Kuva:Metallurgiv.jpg
Kuva:Metalurgiv station 3, Dnipropetrovsk.jpg
Kuva:Metalurgiv station 4, Dnipropetrovsk.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zavodskan metroasema (Dnipro)

**Zavodska** (, ) on Dnipron metron asema. Sen länsipuolella on Prospekt Svobodyn metroasema ja itäpuolella Metalurhivin metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995.

## Galleria

Kuva:Dnipropetrovsk Zavodska4.jpg
Kuva:Dnipropetrovsk Zavodska3.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cecilia Stegö Chilò

**Cecilia Stegö Chilò** (1959 – 15. helmikuuta 2025) oli ruotsalainen toimittaja ja maltillisen kokoomuksen poliitikko. Hän toimi Ruotsin urheilu- ja kulttuuriministerinä kymmenen päivää syksyllä 2006. Chilò joutui eroamaan virasta, kun kävi ilmi, ettei hän ollut maksanut televisiolupamaksujaan 16 vuoteen ja että hän oli käyttänyt pimeää työvoimaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Cecilia Stegö Chilò'' Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla
Särkijärvi (Leppävirta)

**Särkijärvi** on suurten saarien pirstoma, valtaosin varsin matala järvi Leppävirran kuntakeskuksen luoteispuolella Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 5,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 39 kilometriä etelään.

## Maantiede
Särkijärven pituus kaakosta luoteeseen on seitsemän kilometriä. Järven selkävedet ovat Litmaselkä ja Jängänselkä, jotka sijaitsevat järven eteläosassa. Lahdista laajin on järven luoteisosasta kohti etelää ulottuva Pirttilahti, jota Kiilunniemi erottaa pääaltaasta. Järven eteläisimmän kolkan muodostaa Kylmälahti, idässä sijaitsee pääaltaasta erillinen Sorvalahti ja pohjoisessa sijaitsevat Rantolahti ja Ollinlahti, joiden välissä on Hupunniemi. Noin puolet Särkijärvestä on enintään kolme metriä syvä, neljäsosa on kolmesta kuuteen metriä syvä ja seitsemäsosa kuudesta kymmeneen metriä syvä. Vähintään kymmenen metriä syvää on vain kahdeksan prosenttia järven alasta. Pirttilahti on selkeästi pääallasta syvempi, ja siellä on järven syvin kohta, 24 metriä. Litmaselkä on Jängänselkää syvempi, järven pohjoisosa on pääosin matala.

Särkijärvi saariluku on 42. Useat saaret ovat järven pinta-alaan nähden suuria. Laajin saari on järven keskiosan Ollinsaari, jonka pinta-ala on noin puoli neliökilometriä. Järven eteläkolkassa sijaitsee yli kymmenhehtaarinen Pohjukansaari, jonka pohjoispuolella sijaitsee noin 20-hehtaarinen Jängänsaari. Ollinsaaren eteläpuolella on Pönkäsaari, Ritosaari ja Litmasaari, pohjoispuolella on Akonsaari ja Vuohisaari. Järven pohjoisosan laajin saari on noin 15-hehtaarinen Kaplassaari.

Särkijärven rannat ovat metsä- ja peltomaata. Järven pintaa useita kymmeniä metriä korkeammalle kohoavat Litmavuori Litmaselän länsirannalla ja Kiiluvuori Pirttilahden itärannalla. Jängänsaaren korkeimmat kohdat ovat noin 15 metriä järven pintaa ylempänä.

Särkijärveen virtaa lukuisia laskuojia. Särkijärvestä virtaa laskuoja Härkäjärveen (94,4 metriä mpy), joka sijaitsee Litmaselän eteläpuolella. Härkäjärvi laskee Härkäjokea kaakkoon Ala-Särkijärveen (86,2 metriä mpy).

Särkijärven vesitilavuus on 19&nbsp;768&nbsp;000 kuutiometriä.

Särkijärvi (04.269.1.018) kuuluu Aluslammen-Härkäjoen valuma-alueeseen (04.269), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sorsaveden valuma-alue (04.26) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Särkijärvi on laajin Aluslammen-Härkäjoen valuma-alueen 27:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Ala-Särkijärvi, Iso-Musta ja Voivakka.

## Lähteet
Lotta-Maj Lahtinen

**Lotta-Maj Lahtinen** (s. 2. joulukuuta 1999 Lappeenranta) on suomalainen koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies tai pelintekijä. Lahtinen voitti Lappeenrannan Catzissa Suomen mestaruuden vuonna 2015 ja pelasi Georgia Techissä hyvän yliopistouran vuosina 2018–2022. Lahtinen on edustanut myös Suomen naisten maajoukkuetta.

## Pelaajaura
### Seurajoukkueet

Seitsemänvuotiaana koripallon aloittanut Lahtinen on Lappeenrannan Catzin kasvatti. Hän edusti kasvattajaseuraansa kevääseen 2015 saakka ja pelasi siellä viimeisellä kaudellaan naisten pääsarjatasolla sekä B- että A-tyttöjen SM-sarjoja. Edustusjoukkueessa hän voitti naisten Suomen mestaruuden ja A-tyttöjen SM-sarjassa hopeaa.

Vuosina 2015–2018 Lahtinen pelasi helsinkiläisessä lukiojoukkue HBA-Märskyssä: kolmesta kaudesta kaksi kului naisten pääsarjassa. Samanaikaisesti hän pelasi otteluja A-tyttöjen SM-sarjassa Helmi Basketin joukkueessa.

Kaudet 2018–2022 Lahtinen pelasi Yhdysvaltain yliopistosarjaa Georgian teknillisen yliopiston joukkueessa. Vuonna 2021 asiantuntijapaneeli nimesi hänet konferenssinsa ykkösviisikkoon ja päävalmentajat kakkosviisikkoon. Samalla kaudella Lahtinen sai myös konferenssinsa kehittyneimmän pelaajan palkinnon. Georgia Tech eteni keväällä 2021 16 parhaan joukkueen joukkoon, mikä oli suomalaisen naispelaajan joukkueelle paras sijoitus noin pariin vuosikymmeneen.

Yliopistouransa päätyttyä Lahtinen siirtyi ammattilaiseksi ja ilmoittautui WNBA:n . Yhteensä 36 pelaajan varausjoukossa hänellä arvioitiin etukäteen olevan pieni mahdollisuus tulla varatuksi 30. sijan paikkeilla, mikäli jollakin joukkueella olisi tarve hänen kaltaiselleen pelaajalle. Lahtista ei lopulta varattu WNBA:han, ja hän suuntasi Euroopan ammattilaiskentille.

### Maajoukkue

Lahtinen pelasi 45 16-vuotiaiden, 37 18-vuotiaiden, kahdeksan 20-vuotiaiden ja kuusi haastajamaajoukkueen (Universiadit 2019) maaottelua. Suomen naisten maajoukkueessa Lahtinen debytoi marraskuussa 2016 tehden Viroa vastaan 16 pistettä.

## Saavutukset

* Suomen mestaruus 2015
* NCAA:n Atlantic Coast -konferenssi
** konferenssin kehittynein pelaaja 2021
** konferenssin ykkösviisikossa 2021 (asiantuntijoiden Blue Ribbon Panel)
** konferenssin kakkosviisikossa 2021 (päävalmentajien valinta)
** konferenssin kunniamaininta 2022 (asiantuntijoiden Blue Ribbon Panel)
** konferenssin viikon pelaaja 14.12.2020

## Lähteet

* Lotta-Maj Lahtinen Suomen Koripalloliitto
* Maajoukkuetilastot Suomen Koripalloliitto
* Profiili Georgia Tech Yellow Jackets  

### Viitteet
Vilponiemi

**Vilponiemi** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Jukka Vilponiemi (s. 1955), päätoimittaja, Väinö Vilponiemen poika
*Väinö Vilponiemi (1925−2022), poliitikko ja kansanedustaja (SDP)
Ala-Särkijärvi

**Ala-Särkijärvi** on saarien ja niemien pirstoma karu järvi Leppävirran kuntakeskuksen kaakkoispuolella Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 45 kilometriä etelään.

## Maantiede
Ala-Särkijärvessä on useita pitkiä ja kapeita lahtia, jotka kasvattavat sen ulottuvuuksia. Etäisyys järven eteläisimmästä pisteestä pohjoisimpaan pisteeseen on 4,6 kilometriä. Järven pohjoista rantaa määrittää Pomonniemi, josta haarautuu etelään suuntaava noin kilometrin mittainen niemi, joka haarautuu edelleen pienemmiksi niemiksi. Pomonniemen länsipuolella sijaitsee järven luoteinen osa, Jokilahti ja itäpuolella järven koillinen osa, Malilahti. Järven eteläistä rantaa määrittää Hevosniemi, jonka länsipuolella sijaitsee Hevoslahti ja itäpuolella nimetön vesialue. Noin puolet Ala-Särkijärvestä on enintään kolme metriä syvä. Järven itäisen rannan tuntumassa on pitkä ja kapea syvänne, jossa sijaitsee järven syvin kohta, 20 metriä.
Ala-Särkijärven saariluku on 27. Laajimmat saaret (Palosaari, Pomonsaari) sijaitsevat Pomonniemen eteläpuolella. Järven eteläisen osan laajimmat saaret ovat Hevossaari ja Varissaari.

Ala-Särkijärven rannat ovat metsämaata. Leppävirran keskustaajama ulottuu Malinlahden rannalle, jossa sijaitsee teollisuusalue. Pientalokanta on melko tiheä.

Ala-Särkijärveen virtaa lukuisia laskuojia. Luoteesta Härkäjärveltä (94,4 metriä mpy) virtaa Härkäjoki. Ala-Särkijärvi laskee Pajulammen ja Aluslammen kautta etelään Osmajärven (79,5 metriä mpy) Särkilahteen. Ala-Särkijärven luoteispuolella sijaitsee Särkijärvi, joka tunnetaan myös nimellä Ylä-Särkijärvi.

Ala-Särkijärven vesitilavuus on 10&nbsp;578&nbsp;000 kuutiometriä.

Ala-Särkijärvi (04.269.1.004) kuuluu Aluslammen-Härkäjoen valuma-alueeseen (04.269), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sorsaveden valuma-alue (04.26) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Ala-Särkijärvi on toiseksi laajin Aluslammen-Härkäjoen valuma-alueen 27:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Särkijärvi, kolmanneksi laajin on Iso-Musta, jota seuraa Voivakka.

## Lähteet
Břeclav

**Břeclav** on kaupunki Tšekissä Etelä-Määrin läänissä lähellä Itävallan ja Slovakian rajoja. Kaupungin väkiluku oli 24 554 vuonna 2021. Sen pinta-ala on 77,19 neliökilometriä.

## Ystävyyskaupungit
Lähde: 

*  Andrychów, Puola
*  Brezová pod Bradlom, Slovakia
*  Lysá nad Labem, Tšekki
*  Nový Bor, Tšekki
*  Šentjernej, Slovenia
*  Trnava, Slovakia
*  Zwentendorf, Itävalta
*  Priverno, Italia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lize Marke

**Lize Marke** (oik. **Liliane Couck**, s. 1. joulukuuta 1936) on belgialainen laulaja. Marke aloitti uransa 1962 ja osallistui Belgian karsintana Eurovision laulukilpailuun toimineeseen Eurosong-laulukilpailuun 1963 kappaleilla *Luister naar de wind* ja *Saksisch porselein*, jotka sijoittuivat kilpailussa toiseksi ja neljänneksi.

Marke valittiin sisäisesti edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailuun 1965, ja Eurosong 1965 -kilpailussa hänen edustuskappaleekseen valittiin *Als het weer lente is*. Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa Marke jäi jaetulle viimeiselle sijalle nollalla pisteellä.

## Diskografia
### Albumit
**Mijn lied(eren) voor jou* (1966)
**Kerstmis met Lize Marke* (1968)
**Lize Marke*

### Singlet
**Luister naar de wind / Saksisch porcelein* (1963)
**Esta noche no / Je bent zo ver van mij* (1964)
**Als het weer lente is... / Jij alleen* (1965)
**Goede nacht / Daar in die kleine bar* (1966)
**Een nieuw geluk (Ce soir ils vont s'aimer) / Die gouden ring (Das goldene Band)* (1967)
**Kerstnacht / Zalig Kerstmis* (1967)
**Lara's lied / Mijn lied voor jou* (1967)
**Wat is 't leven toch mooi* (1967)
**Miljoenen citroenen (Limon limonero) / Het staat in mijn horoskoop (La gente vola)* (1969)
**Ark Van Noë / Menningen* (1970)
**Zeemeeuw* (1970)
**Sportiva '71: Doe mee / Lamme Goedzak* (1971)
**Freedom / Cucurucu La Paloma* (1972)
**You See Lai, You See La / Michaela* (1973)
**Papillon / Buenas noches, kleine jongen* (1974)
**Vlaanderen mijn vaderland / El Condor Pasa* (1975)

## Lähteet
Rouvres-en-Plaine

**Rouvres-en-Plaine** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Dijonin kaupungista kaakkoon.

Kunnan keskustassa on 1200-luvulla rakennettu Pyhän Johannes Kastajan kollegiaalinen kirkko, ja se on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi. Kirkkoa uusittiin 1400- ja 1600-luvuilla. Burgundin herttuat rakensivat 1000-luvulla Rouvres-en-Plaineen linnan. Vuonna 1346 Burgundin herttua Filip I syntyi täällä. Hänen kuoltuaan Filip II nai hänen leskensä Margareeta III Burgundilaisen vuonna 1369, ja he asettuivat linnaan asumaan. Juhana I Peloton vahvisti linnaa satavuotisen sodan aikana vuonna 1414, ja hänen vaimonsa Margareeta Baijerilainen lisäsi linnaan vuonna 1416 suurikokoisen tornin nimeltään "*Tour Marguerite*". Nykyään linna on täysin tuhoutunut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Universaali tiiviste

**Universaali tiiviste** on hajautusalgoritmi, jolla on tiettyjä matemaattisia ominaisuuksia. **Täydellinen tiiviste** on hajautusalgoritmi, jossa kaikki haut suoritetaan O(1) ajassa.

Hajautusalgoritmia käytetään säilömään tiedot, jotka on kerran laskettu jotta niitä ei tarvitse laskea uudelleen. Lisäksi on useita sovelluksia muun muassa kryptografiassa. Hajautusalgoritmi laskee tiivisteen, jonka haittana on että tietylle joukolle *S* on *N* elementtiä, jotka viittaavat samaan. Monet yksinkertaiset hajautusalgoritmit toimivat hyvin käytännössä tyypilliselle joukolle *S*. Törmäysten välttämiseksi hajautusalgoritmissa voidaan käyttää huolella valikoitua satunnaisuutta, jolloin suorituskyvyn voidaan ennakoida olevan hyvä ja saadaan universaali tiiviste.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lecture 14: Universal Hash Function Family (PDF) 
* Lecture 5 - Universal Hashing and Perfect Hashing
Mick Herron

**Mick Herron** (s. 1963) on brittiläinen kirjailija.

## Teokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* https://www.mickherron.com/
Olga Lagerstam

**Olga Lagerstam** (os. **Sundström**, 12. joulukuuta 1875 Pietari – toukokuu 1918 Lahti) oli suomalainen työväenliikkeen vaikuttaja, joka 1910-luvulla toimi aktiivisesti Sosialidemokraattisessa naisliitossa. Sisällissodan aikana Lagerstam työskenteli kansanvaltuuskunnan hallinnossa ja hänet teloitettiin sodan loppuvaiheessa.

Lagerstam työskenteli palvelijattarena Pietarissa, kunnes muutti vuonna 1906 puolisoineen Viipuriin ja sieltä edelleen Helsinkiin vuonna 1908. Pietarissa Lagerstam oli mukana suomenkielisen raittiusseura Alkun toiminnassa ja Suomessa hän vaikutti Sosialidemokraattisen naisliiton ohella muun muassa Suomen Vaatetustyöntekijäin Liitossa. Ompelijan ammattinsa ohella Lagerstam työskenteli myös naisliiton julkaiseman *[[Työläisnainen|Työläisnaisen]]* avustajana. Kesällä 1917 Lagerstam valittiin Helsingin työväenjärjestöjen eduskunnan jäseneksi ja marraskuun yleislakon alla hänet äänestettiin myös sen hallituksena toimineeseen 25-jäseniseen vallankumouskomiteaan. Sisällissodan käynnistyessä HTE:lle perustettiin toimeenpaneva komitea, jonka naisjäseniksi valittiin Lagerstam ja Fiina Pietikäinen. Hänen vastuulleen määrättiin Helsingissä toimivat määrättiin lasten hoitolaitokset. Huhtikuun alussa Lagerstam nimitettiin myös punaisten muodostamaan kaupunginvaltuustoon. Helsingistä paennut Lagerstam jäi sodan loppuvaiheessa valkoisten vangiksi Lahdessa, jossa hänet professori Juhani Piilosen 1960-luvulla haastatteleman Lagerstamin pojan mukaan teloitettiin. Tauno Tukkisen tietojen mukaan Lagerstam olisi ammuttu Kotkan valtauksen yhteydessä 4.–5. toukokuuta.

Lagerstamin puoliso oli suutari Alexander Teodor Lagerstam (1854–1913), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1900. Pariskunnalla oli viisi lasta. Hiedän lapsistaan Olga Lagerstam (myöh. Vuorinen, 1905–1997) ja Paavo Lagerstam (1896–1971) olivat mukana kielletyn SKP:n toiminnassa. 1930-luvulla Olga joutui vankilaan poliittisen toimintansa vuoksi ja Paavo vakoilusta.

## Lähteet
Shehbaz Sharif

**Mian Muhammad Shehbaz Sharif** (; s. 23. syyskuuta 1951, Lahore) on pakistanilainen poliitikko ja liikemies. Hänet valittiin vuonna 2022 Pakistanin pääministeriksi. Sharif on maan kolminkertaisen pääministerin Nawaz Sharifin nuorempi veli ja tämän jatkajana Muslimiliitto PML-N:n johtaja. Hän nousi opposition keulahahmona pääministeriksi Imram Khanin hallituksen kaaduttua parlamentin luottamusäänestyksessä huhtikuussa 2022.

## Nuoruus ja poliittinen ura

Shehbaz syntyi Lahoressa, Punjabissa varakkaaseen kashmirilaiseen Sharifien sukuun yhdeksi kolmesta veljeksestä. Valmistuttuaan paikallisesta yliopistosta hänet valittiin Lahoren kauppakamarin johtoon vuonna 1985. Vuonna 1988 hänet valittiin Punjabin alueparlamenttiin ja vuonna 1990 Pakistanin alahuoneeseen, jossa hän vuonna 1993 nousi opposition johtajaksi. Vuonna 1997 hänestä tuli Punjabin osavaltion kuvernööri, samana vuonna kun hänen vanhempi veljensä Nawaf nousi toisen kerran Pakistanin pääministeriksi. Vuoden 1999 sotilasvallankaappauksen myötä Shehbaz vangittiin ja ajettiin seuraavana vuonna maanpakoon Saudi Arabiaan. Hän palasi sieltä vuonna 2007 jatkamaan poliittista uraansa Punjabissa. Vuonna 2017, kun nyt jo kolmatta kertaa maata johtanut Nawaf tuomittiin Panaman papereiksi kutsutun  paljastuksen jälkeen varojen kätkennästä Shehbaz nousi PML-N:n johtoon. Myös häntä on syytetty useasti talousrikoksista muun muassa Imran Khanin valtakaudella, muttei koskaan todettu syylliseksi.

## Poliittiset näkemykset

Shehbazilla katsotaan olevan hyvät suhteet maan asevoimiin, joilla on perinteisesti ollut sananvaltaa maan ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan. Hänet on tunnettu enemmän hallinnollisista saavutuksistaan, kuin pelkkänä poliitikkona, ennen kaikkea suoraviivaisesta "can-do"-asianhoitamisestaan. Shehbazin ja hänen puolueensa katsotaan pitävän hyviä välejä Kiinaan riippumatta siitä, onko puolue hallituksessa vai ei ja Shehbaz itse työskenteli kuvernöörinä Kiinan rahoittamien infrastruktuuriprojektien edistämiseksi. 

Uutena pääministerinä hän piti Pakistanin talouden korjaamista tärkeimpänä asianaan. Afganistanin politiikan odotettiin tuottavan vaikeuksia, sillä häntä tultaisiin ulkomaiden taholta painostamaan vaikuttamaan Taliban-hallinto sen ihmisoikeuspolitiikan parantamiseksi. Naapurimaa Intian suuntaan Sharifit eivät koskaan olleet olleet yhtä riitaisia, kuin edellisen pääministeri Khanin hallinto.

## Yksityiselämä

Opiskelujensa jälkeen hän alkoi osallistua perheen liiketoimiin ja vuonna 2022 oli osaomistajana pakistanilaisessa teräsyrityksessä. Sharif on toistamiseen naimisissa ja ensimmäisestä avioliitostaan hänellä on neljä lasta.
## Lähteet
3D-skannaus

**3D-skannaus** on menetelmä kolmiulotteisen mallin luomiseen todellisesta fyysisestä kappaleesta.

Käytettyjä menetelmiä ovat muun muassa laserkeilaus (trigonometrisesti), rakenteellisella valaistuksella (ruudukon heijastaminen), valokuvista (fotogrammetria) ja koordinaattimittauskoneella (3D-digitointi), sekä kaksiulotteisen kuvien "siivuina" (magneettikuvaus, tietokonekerroskuvaus).

3D-skannauksella voidaan säilöä kulttuuriperintökohteita digitaalisesti ilman kappaleiden tuhoamista. Muita käyttökohteita ovat muun muassa tuotekehitys (takaisinmallinnus) nopeiden prototyyppien kanssa.

## Lähteet
Iivo Antila

**Niilo Iivo Antila**  (6. marraskuuta 1905 Lapua – 13. heinäkuuta 1994 Lapua) oli suomalainen maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Antilan vanhemmat olivat maanviljelijät Aukusti Antila ja Klaara Sofia Alasaari ja puoliso vuodesta 1947 Anna-Mari Kuusikoski. Antila tuli ylioppilaaksi Lapuan maanviljelyslyseosta vuonna 1926 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1933. Hän hoiti Lapuanjoen rannalla olevaa kotitilaansa, mutta oli myös merkittävä alueellinen ja valtakunnallinen vaikuttaja osuustoimintaliikkeessä, muun muassa Osuuskunta Metsäliitossa, Tuottajain Lihakeskuskunnassa, Keinosiemennysyhdistysten Liitossa sekä Maataloustuottajain Keskusliitossa.

Antila toimi Lapuan Osuusmeijerin ja Lapuan Osuuskaupan johtoelimissä, oli Lapuan Osuuskassan hallintoneuvoston ja hallituksen puheenjohtaja ja mukana Lapuan Peruna -yhtiön perustamisessa sekä vaikutti *[[Lapuan Sanomat|Lapuan Sanomat]]* -lehden hallinnossa. Hän osallistui sekä talvisotaan että jatkosotaan, jossa hän oli pataljoonan adjutantti Matti Laurilan komentamassa Jalkaväkirykmentti 16:ssa. Sotien jälkeen Antila vangittiin asekätkennästä, mutta häntä ei siitä tuomittu. Maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1964 saanut Antila menehtyi liikenneonnettomuudessa kesällä 1994. 

## Lähteet
Rytkynjärvi

**Rytkynjärvi** on runsashumuksinen, niemien halkoma, suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Kiuruveden keskustan eteläpuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,05 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 88 kilometriä luoteeseen. Rytkyn kylä sijaitsee järven etelärannalla.

## Maantiede
Rytkynjärven pituus etelästä pohjoiseen on 6,75 kilometriä. Järven eteläosasta erkanee koilliseen työntyvä kapea Honkalahti, järven keskiosan muodostaa Kalliosalmi, jonka kapein kohta on noin 120 metriä. Salmesta pohjoiseen järven leveys on yli puoli kilometriä, pohjoisesta järvenosasta työntyy itään Hamponlahti ja Kerälahti, joiden itäpuolella sijaitsee pääaltaasta erillinen Mustarapakko. Noin kuudesosa Rytkynjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvä vyöhyke ulottuu kapeana ja lähes katkeamattomana järven eteläosasta pohjoiseen; sen pituus on yli viisi kilometriä. Syvimmät kohdat sijaitsevat Kalliosalmessa ja järven luoteisosassa.

Rytkynjärven rannoilla on savolaista kulttuurimaisemaa peltoineen. Myös metsää on runsaasti. Kaakkoisen rannan Soukunvuoren huippu on noin 170 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 75 metriä järven pintaa ylempänä.

Rytkynjärveen laskee Rytkynkoski etelästä Savijärveltä (103,6 metriä mpy). Rytkynjärvi kääntyy alavirtaan Mustarapakon koilliskulmasta, josta alkaa Palosalmi. Virta vie Rapakkojärven ja Maununlahden kautta pohjoiseen Hautajärveen (95,8 metriä mpy). Rytkynjärveen laskee myös Tuli-Toiviainen (96,3 metriä mpy) lännestä ja Poskilampi (99,9 metriä mpy) luoteesta.

Rytkynjärven vesitilavuus on 16&nbsp;415&nbsp;000 kuutiometriä. Järven pintaa laskettiin 1930-luvulla 80 senttimetriä. Järven ekologinen tila on hyvä.
 
Rytkynjärvi (04.552.1.003) kuuluu Rytkynjärven alueeseen (04.552), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sulkavanjärven valuma-alue (04.55) ja ensimmäinen on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Rytkynjärvi on laajin Rytkynjärven alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Toiviaisjärvi ja kolmanneksi laajin on Rapakkojärvi.

Rytkynjärvi on seitsemänneksi laajin Kiuruveden 136:sta vakavedestä. Sitä seuraa Osmanginjärvi. Matalien järvien Kiuruvedellä Rytkynjärvi on suhteellisen syvä: siinä on vettä huomattavasti enemmän kuin Luupuvedessä ja Niemisjärvessä yhteensä. Ne ovat Kiuruveden viidenneksi ja kuudenneksi laajimmat järvet. Kiuruveden kolmanneksi laajin järvi, 13-neliökilometrinen Näläntöjärvi, on tilavuudeltaan runsas puolet Rytkynjärvestä.

## Lähteet
Digital Physical

**Digital Physical** on  Don Johnson Big Bandin 6. toukokuuta 2022 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Digital Physical on musiikillinen jatko-osa yhtyeen edelliselle albumille "Physical Digital". Albumilta on julkaistu singlet Blap Blap sekä Eva & Manu -duon kanssa tehty Girl/Boy. Albumi julkaistiin aluksi vain digitaalisessa muodossa. CD sekä vinyylipainokset ilmestyvät myöhemmin.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Johannes Laiho - kosketin
* Tommy Lindgren - laulu
* Pekka Mikkonen - saksalainen tenorisaksofoni, meksikolainen sopraanohuilu
* Kari Saarilahti - rumpu, kitara, plugin
* Felix Zenger - oikeat soittimet

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
III (Eva & Manun albumi)

**III** on ranskalais-suomalaisen popduon Eva & Manun kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 6. elokuuta 2021.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Manta Likki

**Manta Likki** (s. 19. toukokuuta 2002) on suomalainen salibandyn pelaaja. Hän on edustanut naisten F-liigassa helsinkiläistä EräViikinkejä kausina 2020–2025. Hän pelasi viiden kauden aikana 103 runkosarjaottelua, joissa hän teki 39 maalia ja antoi 22 maalisyöttöä, sekä 32 pudotuspeliä, joissa hän teki yhdeksän maalia ja sai kolme syöttöpistettä. Hän saavutti SM-pronssia vuosina 2022 ja 2025. Hän teki vuoden 2022 pronssiottelussa Classicia vastaan voiton ratkaisseen 4–3-jatkoaikamaalin. Likki siirtyi vuonna 2025 sveitsiläiseen Chur Unitediin.

## Lähteet
Viskaali (täsmennyssivu)

**Viskaali** on virkanimike:

* viskaali, tehtäviä tuomioistuinlaitoksessa
* kanneviskaali, hovioikeuden virkamies
* tulliviskaali, tullitoimiston esimies
* kaupunginviskaali, virallisen syyttäjän entinen virkanimike
Sarra Guezguez

**Sarra Guezguez** (s. 12. maaliskuuta 2005) on tunisialainen purjehtija. Hän kilpaili 49er FX -tapahtumassa vuoden 2020 kesäolympialaisissa yhdessä kaksoissisarensa Eyan kanssa.  Eya kuoli 10. huhtikuuta 2022 heidän joutuessaan veneonnettomuuteen.

## Lähteet
Raw (elokuva)

**Raw** () on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut ranskalais-belgialainen kauhudraamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Julia Ducournau. Sen pääosia esittävät Garance Marillier, Ella Rumpf, Laurent Lucas ja Rabah Nait Oufella.

Elokuvan keskeisin henkilö on 16-vuotias Justine, joka aloittaa opiskelut eläinlääketieteellisessä. Justine on kasvissyöjä, joka kuitenkin pakotetaan syömään jäniksen munuaisen, mistä hänelle syntyy halu kannibalismiin.

*Raw* sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 2016, missä se voitti Fipresci-palkinnon. Elokuva tuli maailmanlaajuiseen levitykseen vasta vuonna 2017. Se esitettiin myös helsinkiläisellä Night Visions -festivaaleilla 2017. Elokuva sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta: sitä kiitettiin ohjauksesta ja käsikirjoituksesta, mutta se aiheutti myös jonkin verran polemiikkia graafisen sisältönsä takia.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
* 
* 
*
Persikka-aratit

**Persikka-aratit** (*Eupsittula*) ovat papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku. Persikka-aratti on myös erään sukuun kuuluvan lajin nimi. Persikka-aratit kuuluivat aiemmin viherarattien (*Aratinga*) sukuun, mutta vuoden 2018 lintulajien- ja sukujen nimiuudistuksessa ne erotettiin omaksi suvukseen. 

Persikka-aratit ovat nykyisiä *Aratinga*-aratteja pienempiä. Persikka-arattien pituus on noin 24-26 senttimetriä nokasta pitkän pyrstön kärkeen ja painoa on noin 70-105 grammaa. Suurimmaksi osaksi persikka-aratit ovat väriltään vihreitä. Sukupuolet ovat samannäköiset. 

## Eupsittula-suvun lajit
* persikka-aratti (*Eupsittula aurea*)
* asteekkiaratti (*Eupsittula nana*)
* termiittiaratti (*Eupsittula canicularis)*
* savanniaratti (*Eupsittula pertinax*)
* kaktusaratti (*Eupsittula cactorum*)

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Persikka-aratit (''Eupsittula'')
*UniProt: Taxonomy - Eupsittula 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eupsittula 

## Lähteet
Aratit

**Aratit** (*Psittacara*) on suku papukaijojen heimossa. Aratti-termi itsessään viittaa moneen eri papukaijasukuun. Yhteensä aratti-termin alla olevia lintusukuja on 22. 

Tämä artikkeli kertoo nimenomaan *Psittacara-*suvusta, jonka suomenkielinen nimi on yksinkertaisesti aratit.

*Psittacara*-aratit ovat eteläamerikkalaisia papukaijoja. Ennen Birdlife Suomen nimi- ja suku-uudistusta vuonna 2018 suurinosa lajeista kuului *[[Viheraratit|Aratinga]]*-sukuun. Joissain lähteissä sinipääaratti kuuluu edelleen omaan sukuunsa *Thectocercus.*

Suurimmaksi osaksi *Psittacara*-aratit ovat vihreitä, ja niillä saattaa olla väritystä päässä. Suurimmalla osalla pään väritys on punaista, mutta joillain vartalon vihreä pää jatkuu koko päähän ja sinipääaratin pää on sen nimen mukaan sininen. *Psittacara*-aratit pitkän pyrstönsä kanssa noin 38-26 cm pitkiä ja ne painavat noin 240-90 grammaa.

Niitä pidetään myös lemmikkinä. 

## Arattien sukuun kuuluvia lajeja

* sinipääaratti (*Psittacara* *acuticaudatus*, joskus myös *Thectocercus* *acuticaudatus,* ent*. Aratinga acuticaudata*)
* viheraratti (*Psittacara* *holochlorus*, ent. *Aratinga* *holochlora*)
* isoviheraratti (*Psittacara* *strenuus* ent. *Aratinga* *strenua*)
* kallioaratti (*Psittacara* *wagleri* ent. *Aratinga* *wagleri*)
* pahta-aratti (*Psittacara* *mitratus* ent. *Aratinga* *mitrata*)
* punapääaratti (*Psittacara* erythrogenys ent. *Aratinga* *erythrogenys*)
* costaricanaratti (*Psittacara* *finschi* ent. *Aratinga* *finschi*)
* brasilianaratti (*Psittacara* *leucophthalmus* ent. *Aratinga* *leucophthalma*, *Aratinga* *leucophthalmus*)
* kuubanaratti (*Psittacara* *euops* ent. *Aratinga* *euops*)
* hispaniolanaratti ent.  haitinaratti (*Psittacara* *chloropterus* ent. *Aratinga* *chloroptera*)

## Lähteet
Sela

**Sela** voi tarkoittaa jotakin seuraavista:

* sela, psalmeissa esiintyvä sana
* Şela, kaupunki Tšetšenian tasavallassa Venäjällä
* Sela, Seela-etunimen variantti
* Dudi Sela (s. 1985), israelilainen tennispelaaja
* Lhasa de Sela (1972–2010), yhdysvaltalais-meksikolainen laulaja-lauluntekijä
Kuparioksalaatti

**Kuparioksalaatti** (C2O4Cu) on kupari- ja oksalaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä ja siementen käsittelyissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa kuparioksalaatti on vaaleansinistä kiteistä ainetta. Se esiintyy usein kidevedellisenä hemihydraattina (C2O4Ca·½H2O). Yhdiste liukenee vain hyvin niukasti veteen, mutta liukenee paremmin ammoniakkiliuoksiin. Kuparioksalaatti hajoaa kuumennettaessa kupari(II)oksidiksi ja välivaiheina ovat metallinen kupari ja kupari(I)oksidi. Kuparioksalaattia esiintyy luonnossa moolooiittimineraalina guanokasoissa ja monissa sienissä ja jäkälissä.

Kuparioksalaattia valmistetaan saostamalla veteen liukenevan kuparisuolan liuoksesta oksaalihapon tai natriumoksalaatin avulla.

Kuparioksalaattia käytetään katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä, polyoksimetyleenimuovien stabilisaattorina ja siemeniä tuholaisilta suojaavana pinnoitteena.

## Lähteet
Tulokulma

**Tulokulma** on kulma, jonka pintaa kohtaavan kappaleen tai aaltosäteen tulosuunta muodostaa leikkauspisteeseen piirretyn, pintaa vastaan kohtisuorassa olevan suoran kanssa.

## Katso myös
* heijastus
* valon taittuminen

## Lähteet
Lipetskin lentotukikohta

**Lipetskin lentotukikohta** tai **Lipetsk-2** -lentokenttä tai **Lipetskin lentokeskus** (; tai ; tai ; ICAO: **UUWL**) on Venäjän Lipetskin alueella, maanteitse noin 11 kilometriä Lipetskistä luoteeseen sijaitseva lentotukikohta.

Tukikohdan historia ulottuu ainakin maailmansotien väliselle ajalle, jolloin siellä toimi osin salainen Saksan ilmavoimien hävittäjälentäjien koulutuskeskus.  Virallisesti ensimmäisen maailmansodan jälkeisen Versaillesin rauhansopimuksen mukaan Saksalla ei tuolloin saanut olla hävittäjälentokoneita. Lipetskistä kehittyi sittemmin Neuvostoliiton puna-armeijan hävittäjälentäjien koulutuskeskus, joka on Venäjän federaation aikana jatkanut toimintaansa. Tämän ohella esimerkiksi 2010-luvulla lentokeskuksessa on toiminut useita Venäjän ilmavoimien taitolentoryhmiä.

2020-luvun alussa lentotukikohdassa on 4. valtiollinen lentomiehistöjen taistelusovellusten ja -koulutuksen keskus (4 GTsPAP i VI; yksikkö 62632), jossa toimii 968. koulutus- ja tutkimuslentorykmentti.  Sen lentokalusto on monipuolinen ja laaja, neljän lentueen kokoonpanossa on ollut mukana muun muassa Suhoi Su-34 ja Su-24M/M2/MP -rynnäkkökoneita/hävittäjäpommittajia, Suhoi Su-35S ja Suhoi Su-27SM/SM3/UB ja Suhoi Su-30/30SM -hävittäjiä, Suhoi Su-25/25SM/UB -maataistelukoneita sekä Mikojan MiG-29SMT/UBM -hävittäjiä. Vanhempia Suhoi-hävittäjiä on korvattu myös 2020-luvulla uusilla Suhoi Su-34 ja Su-35S -koneilla.

Ukrainan tietotoimisto Ukrinform uutisoi, että osana sotatoimiensa valmistelua Venäjä oli 11. huhtikuuta 2022 satelliittikuvien mukaan keräämässä Lipetsk-2:een kappalemääräisesti suuren joukon hävittäjä- ja pommittajalentokoneita. 


Bundesarchiv RH 2 Bild-02292-207, Russland, Lipezk, Flugzeuge Fokker D. XIII.jpg|Luftwaffen salainen lentotukikohta sijaitsi Lipetskissä.
Lipetsk Air Base (437-14).jpg|MiG-29SMT lentoproseduurien simulaattori Lipetskissä (2012).
MiG-29UB LipetskAviacenter64.jpg|Mikojan MiG-29UB Lipetskissä (2012).
Lipetsk Air Base (437-12).jpg|Ilmatankkauksen simulointia Su-24M:lle (2012).
Refueling2018-05.jpg|Ilmatankkausta Su-24M:llä käytännössä (2018).
Lipetsk Air Base (434-6).jpg|Suhoi Su-24 Lipetskissä (2012).
Lipetsk Air Base (434-33).jpg|Suhoi Su-30 Lipetskissä (2012).
Sukhoi Su-34 in 2012.jpg|Suhoi Su-34 Lipetskissä (2012).
Lipetsk Air Base (436-13).jpg|Suhoi Su-35 Lipetskissä (2012).


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lipetsk Air Base  (wikimapia.org)