open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fukushima I -ydinvoimalaitos

**Fukushima I -ydinvoimalaitos** () on Japanissa Fukushiman prefektuurin Ōkumassa sijaitseva ydinvoimalaitos.

Laitoksesta käytetään myös nimeä *Daiichi* eli *ensimmäinen* ydinvoimala. *Daini* vastaavasti tarkoittaa *toista* ydinvoimalaa eli Fukushima II -ydinvoimalaitosta.

Ydinvoimala tunnetaan maailmanlaajuisesti siellä sattuneesta Fukushiman ydinvoimalaonnettomuudesta vuonna 2011 josta lähtien ydinvoimala ei ole ollut käytössä. Onnettomuuden seurauksena yli 160 000 ihmistä joutui jättämään kotinsa, ja noin 40 000 asukasta on edelleen (2021) majoittuneena muualla. Japanin valtio on käyttänyt yli 300 miljardia euroa tuhoalueen jälleenrakentamiseen. Koko voimalan poistaminen käytöstä kestää vuosikymmeniä.

## Reaktorit

Ydinvoimalassa on seuraavat reaktorit:

Fukushiman ydinvoimalaonnettomuudessa reaktoreille 1–3 aiheutui sydämen sulamisonnettomuus ja lisäksi reaktori 4 vaurioitui vetyräjähdyksen seurauksena. Reaktorit 5 ja 6 olivat sammutettuna huoltoseisokin vuoksi. Yksikään voimalan reaktoreista ei ole ollut käytössä vuodesta 2011 lähtien.

## Katso myös
* Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus

## Lähteet
Hakkōdan välikohtaus

**Hakkōdan välikohtaus** () on 23. tammikuuta 1902 tapahtunut onnettomuus Hakkōdan vuorilla, Japanissa. Onnettomuutta kutsutaan myös ”kuoleman marssiksi”. Kaikki alkoi, kun Aomorin viides jalkaväkirykmentti komennettiin sotaharjoituksiin Venäjä-Japanin sodan takia. Heidän tarkoituksensa oli harjoitella pakkasolosuhteita ja testata armeijan kalustoa.  

## Tapahtumien kulku
Yksikkö lähti matkaan aamulla klo 6.55, 23. tammikuuta 1902. Tavoitteena oli kiivetä Tashiron kuumalle lähteelle. Noin kello 16.00 yksikkö saavutti Umatateban vuorenhuipun, joka oli vain neljän kilometrin päässä ensimmäisen päivän tavoitteesta. Sää alkoi kuitenkin pahentua, ja sitä seurasi lumimyrsky. Yksikkö kierteli monta päivää vuoristossa, kunnes 26. tammikuuta etsintäpartio lähetettiin etsimään kadonnutta rykmenttiä. He löysivät ensimmäisenä rykmentin kapteenin, jonka jälkeen pantiin käyntiin kuukausia kestänyt etsintäoperaatio. Rykmentin 210 jäsenestä 193 menehtyi. Hakkōdalla sattui vuonna 1997 toinen sotilasharjoitusten yhteydessä tapahtunut onnettomuus, kun kolme sotilasta menehtyi hengitettyään tulivuorikaasua.

## Lähteet
*
Hal Porter

**Hal Porter** (1911 Albert Park, Victoria, Australia – 1984 Melbourne, Australia) oli australialainen kirjailija. Ennen vapaaksi kirjailijaksi ryhtymistä Porter työskenteli opettajana ja kirjastonhoitajana. Alkuvaiheen tuotannossa hän käsitteli kirjoissaan skandaaliaiheita ja henkilöt olivat poikkeavia, groteskeja. Ne sijoittuvat ajallisesti ja maantieteellisesti kauas. Myöhemmin aihepiiri sijoittuu lähelle. Hän on kirjoittanut romaanien lisäksi novelleja, runoja, muistelmia ja paikallishistoriaa.

## Lähteet
Luettelo vuonna 10 kuolleista henkilöistä

## Tuntematon päivämäärä
* Didymos Khalkenteros, kreikkalainen grammaatikko ja oppinut (n. 63 eaa.)

## Katso myös

* 
* Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
*
Peter Porter

**Peter Porter** (1929 Brisbane, Australia – 2010 Lontoo, Britannia) oli australialaissyntyinen runoilija. Hän muutti 1951 Lontooseen. W. H. Audenin sukulaissieluna pidetty Porter katseli uutta kotimaataan yhteiskunnallisesta näkökulmasta.

## Suomennettu runo
* Yli nelikymppiset ja seksi (Sex and the over Forties), suom. Jyrki Kiiskinen, teoksessa *Maailman runosydän*, toim. Hannu Tarmio ja Janne Tarmio, WSOY Helsinki 1998 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hachijōn kieli

**Hachijō** (omakielinen nimi 八丈語) on Japanille kuuluvilla Izusaarilla puhuttava kieli, joka voidaan toisinaan laskea myös japanin murteeksi. Mikäli hachijō lasketaan kieleksi, se on japanilaisiin kieliin kuuluva uhanalainen kieli.

Kieltä puhuu arvioilta noin 8000 henkilöä, joista suurin osa on yli 40-vuotiaita. On epäselvää, kuinka suuri osa lapsista oppii kielen kotona. Asenteet kieltä kohtaan ovat positiivisia tai neutraaleja, vaikka suurin osa katsookin hachijōn olevan vain japanin kielen murre.

## Fonologia

### Vokaalit

Lähde:

### Konsonantit

Lähde:

## Lähteet
Enonkosken kotiseutumuseo

**Enonkosken kotiseutumuseo** on Enonkosken kirkonkylän keskustassa, Enonkosken kirkon vieressä toimiva paikallismuseo. Museon omistaa ja sitä ylläpitää Enonkoski-Seura. Museorakennuksena on vuonna 1880 rakennettu Enonkosken entinen pitäjänmakasiini eli lainajyvästö. Nykyiselle paikalleen tuolloin yhä käytössä ollut rakennus on siirretty vuonna 1917. Museo lainajyvästöön perustettiin vuonna 1973.

Kotiseutumuseon näyttely painottaa enonkoskelaisia elinkeinoja. Esillä on muun muassa maatalouteen liittyvää esineistöä, Anni Svenin valokuva- ja lasinegatiivikokoelmat (1930–40) sekä vuosina 1857–1903 toimineen Kangassaaren lasitehtaan tuotteita ja työvälineitä. Tämän lasitehtaan pullot ovat vanhimpia säilyneitä suomalaisvalmisteisia lasiesineitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotiseutujumalanpalvelus korvaa kotiseutujuhlan Enonkoskella (12.7.2020, koronarajoitusten aikaan) (puruvesi.net)
*Outi Lankinen (23.7.2019) Perinnepäivillä saunotaan ja katsastetaan kansallispuvut (puruvesi.net)
Luettelo vuonna 16 kuolleista henkilöistä

## Tuntematon päivämäärä
* Scribonia, Octaviuksen (tulevan keisari Augustuksen) toinen vaimo (s. 68 eaa.)

## Katso myös

* 
* Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
*
Podenco orito

**Podenco orito** () on espanjalainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n hyväksyntää, ja Espanjassa se on hyväksytty *Grupos Étnicos*-listalle, joka on eräänlainen esivaihe ennen rodun virallista kansallista hyväksyntää. Rodusta huolehtii Malagan Archidonassa toimiva Asociación Nacional del Podenco Orito Español. Suomeen on tuotu muutamia rodun edustajia, lähinnä rescue-koiria.

## Ulkonäkö
Podenco orito on tiivisrakenteinen, tasapainoinen ja maatiaismainen. Kirsu on musta-oritolla musta ja ruskea-oritolla erisävyinen ruskea (lihanvärisestä maksaan). Silmät ovat pienet ja pyöreät, väriltään hunajanväriset. Korvat ovat keskikokoiset, pystyt ja kolmionmuotoiset; kärjistään pyöristyneet. Häntä muodostaa "lipun". Karvapeite on lyhyt ja karhea; noin 5 cm pitkä, niskassa, rintakehässä, raajojen takaosissa ja hännässä tavallista pidempi. Kaksi väritystä sallitaan: "musta-orito" (musta kullanvärisin merkein) ja "ruskea-orito" (suklaanruskea kullanvärisin merkein). Pienet valkoiset merkit leuassa, niskassa, rintakehässä, käpälissä ja hännänpäässä hyväksytään, mutta ne eivät saa ylittää 5 % karvapeitteestä. Säkäkorkeus vaihtelee 40-50 cm välillä.

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotu on älykäs, uskollinen, omistajaansa kiintynyt ja helppo kouluttaa. Se suhtautuu kuitenkin varauksella luonnollisen elinympäristönsä ulkopuoliseen maailmaan, ja saattaa siellä vaikuttaa aralta.

Espanjan Kennelliiton rotumääritelmäluonnoksen mukaan podenco orito kuuluu ryhmään 5.7 eli alkukantaisiin metsästyskoiriin. Se on ketterä, kestävä ja vastustuskykyinen, ja sillä on hyvä hajuaisti. Se kestää pitkiä metsästyspäiviä sekä kuumassa että kylmässä ilmastossa, erittäin vaikeakulkuisessa maastossa. Sen väitetään soveltuvan kaikenlaisen riistan metsästykseen.

## Alkuperä
Rotu on kotoisin Andalusiasta, jossa sitä esiintyy paikallisesti vain tietyillä alueilla. Sitä on olemassaolonsa alusta lähtien esiintynyt enimmäkseen Malagan alueen Guadalhorce- ja Granadan alueen Genil-jokien rantatörmillä. Kasvattaja Gaspar Jiminezin mukaan se olisi kaikkien nykyisin olemassaolevien podenco- ja podengo-rotujen kantamuoto.

Andalusianpodencon rotumääritelmää luotaessa "oritot" jätettiin virallisesti hyväksyttyjen värien ulkopuolelle, joten ne olisivat kuolleet vähitellen sukupuuttoon ilman muutamien paikallisten metsästäjien aktiivista kasvatusta omana muunnoksenaan ja lopulta rotunaan. He perustivat oman rotujärjestönsä *Asociación Nacional del Podenco Orito Español*, ja lopulta vuonna 2012 Espanjan Kennelliitto hyväksyi sen alaisuuteensa. Vuonna 2014 kantakirjaan oli Espanjassa merkitty 80 puhdasrotuista yksilöä.

### Etymologia
Termi *orito* viittaa kullankeltaisiin merkkeihin (*oro* = kulta, *-ito* = pientä kokoa merkitsevä pääte), jotka sijaitsevat samoissa kohdin kuin monilla muilla black&tan- tai liver&tan-värisillä roduilla tan-merkit. Kuitenkaan koiraa ei voida kutsua sananmukaisesti "kultapodencoksi", koska sen pääväritys on täysin erilainen.

## Lähteet
Sari Lounasmeri

**Sari Eeva Johanna Lounasmeri** (s. 1975) on suomalainen ekonomi ja Suomen Pörssisäätiön toimitusjohtaja. 

Lounasmeri on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut Suomen Pörssisäätiön toimitusjohtajana vuodesta 2010 ja Suomen Hypoteekkiyhdistyksen hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2014. Ennen toimitusjohtajuuttaan Lounasmeri työskenteli erilaisissa tehtävissä Fujitsulla ja tutkijana Helsingin kauppakorkeakoulussa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pörssisäätiö: Esittely Sari Lounasmeri
Luettelo vuonna 17 kuolleista henkilöistä

## Tuntematon päivämäärä
* Gaius Julius Hyginus, roomalainen kirjailija (n. 64 eaa.)
* Livius, roomalainen historioitsija ja kirjailija (n. 64 eaa. tai 59 eaa.)

## Katso myös

* 
* Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
*
Keogrammi

**Keogrammi** on revontulihavainnoista viipalemaisesti koottu havainnekuvio, joka kuvaa tiettynä ajanjaksona esiintyneet revontulet. Nimi on johdettu inuitinkielen sanasta *keoitt,* joka tarkoittaa revontulta. 

Keogrammi kootaan revontulikameran vuorokauden pimeänä aikana kuvaamista kuvista. Revontulikamera kuvaa erikoisoptiikalla varustetulla kameralla normaalisti yhden kuvan 20 sekuntin välein noin 300 km:n säteisen ympyränmuotoisen alueen 110 km:n korkeudelta, ja kuvan keskipisteessä on revontuliasema ja sen yläpuolella oleva zeniitti. Kuvista otetaan keskeltä kapea kaista pohjois-eteläsuunnassa ja ne liitetään peräkkäin aikajärjestyksessä yhdeksi kuvaksi, jossa vaaka-akselilla on aika ja pystyakselille leveyspiiri. Keogrammista voidaan havaita kuvien oton aikana sattuneet revontulien maksimien ja minimien, pilvisyyden ja Kuun aiheuttamat valaisuuden muutokset taivaalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kolumbianhiiriopossumi

**Kolumbianhiiriopossumi** (*Marmosops handleyi*) on äärimmäisen uhanalainen pussirottalaji. Sitä on tavattu vain yhdeltä alueelta Kolumbiasta.

Se on hentorakenteinen opossumi, jolla on tarttumahäntä mutta ei varsinaista pussia. Se on 10–12 cm pitkä ja painaa noin 20–85 grammaa. Sen elintavoista ei tiedetä oikeastaan mitään, mutta sen arvellaan olevan muiden opossumien tavoin yöaktiivinen ja syövän hedelmiä ja hyönteisiä.

Sen kotimetsää uhkaavat hakkuut ja muokkaus maatalousmaaksi.

## Lähteet
Juovapäästäisopossumi

**Juovapäästäisopossumi** (*Monodelphis unistriata*) on äärimmäisen uhanalainen pussirottalaji. Se saattaa olla kadonnut sukupuuttoon.

Lajista on löydetty vain kaksi yksilöä, Brasiliasta vuonna 1821 ja Argentiinasta 1899.

## Lähteet
Onagawan ydinvoimalaitos

**Onagawan ydinvoimalaitos** () on Japanissa Miyagin prefektuurin Ishinomakin kaupungin Onagawassa sijaitseva ydinvoimalaitos.

## Reaktorit

Ydinvoimalassa on seuraavat reaktorit:

## Lähteet
Västerbottenjuusto

**Västerbottenjuusto** () on Burträskin meijerissä Ruotsissa lehmänmaidosta valmistettu voimakkaan aromaattinen kova juusto, jota on kypsytetty vähintään 14 kuukautta.

## Historia
Meijerikkö Ulrika Eleonora Lindström keksi vuonna 1872 reseptin, johon nykyään valmistettava västerbottenjuusto perustuu. Resepti on tarkoin varjeltu salaisuus, jonka vain muutama henkilö tuntee. Ulrika Eleonora sai 30-vuotiaana 500 riikintaalerin perinnön, jolla hän kustansi opintonsa Degebergan meijerioppilaitoksessa Lidköpingin liepeillä Länsi-Götanmaalla. Siellä hän oppi valmistamaan länsigötanjuustoa, ja vuonna 1869 hän toi tiedon vasta perustettuun Gammelbyn meijeriin, nykyisen Skellefteån kunnan alueelle. Siitä kuinka resepti keksittiin, ei ole jäänyt varmaa tietoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Shōō

**Shōō** () on maaseutukaupunki Okayaman prefektuurissa, Japanissa. Siellä asuu 10&nbsp;894 asukasta, ja väestö laski vuosina 2015-2020 0,42 prosentilla. Kunnan pinta-ala on 54,05 neliökilometriä ja neliökilometrillä asuu keskimäärin 201,6 asukasta.

## Väestönkehitys
Lähde: 

## Lähteet
Hiroshiman rauhan muistotilaisuus

**Hiroshiman rauhan muistotilaisuus** () on vuosittainen muistotilaisuus jota vietetään Hiroshimassa, Japanissa.

Jokaisena elokuun 6. päivänä, niin sanottuna "A-pommin päivänä", Hiroshiman kaupunki järjestää  muistotilaisuuden jossa muistellaan atomipommien uhreja ja rukoillaan kestävän maailmanrauhan puolesta. Seremonia järjestetään Memorial Cenotaphin edessä Hiroshiman rauhanmuistopuistossa. Muistotilaisuuteen osallistuu  kuolleiden perheiden jäseniä ja ihmisiä ympäri maailmaa. Ensimmäisen seremonian järjestettiin vuonna 1947.

## Tilaisuudet Japanin ulkopuolella
Muistotilaisuuksia järjestetään myös muualla maailmassa. 

Yksi merkittävä tapaus oli 6. elokuuta 1986, kun 18 henkilön Hiroshiman valtuuskunta saapui Israelin holokaustin uhrien muistomerkille Yad Vashemille ja piti lyhyen seremonian Yizkor -salissa. 

Helsingissä muistotilaisuutta vietetään yleensä Töölölahdella, jossa lasketaan veteen lyhtyjä atomipommien uhrien muistolle ja kokoonnutaan rauhan puolesta. Vuonna 2021 tilaisuuden järjestäjinä toimivat Suomen Rauhanliitto, Svenska Fredsvänner i Helsingfors, Helsingin seurakuntayhtymä ja Töölön seurakunta.

## Katso myös

* Hiroshiman rauhanmuistopuisto
* Hiroshiman ja Nagasakin atomipommitukset

## Lähteet
Higashidōrin ydinvoimalaitos

**Higashidōrin ydinvoimalaitos** () on Japanissa Aomorin prefektuurin Higashidōrissa sijaitseva ydinvoimalaitos.

Laitos on siitä ainutlaatuinen japanissa, että samassa sijainnissa ovat kahden eri yhtiön omistamat reaktorit, joita tosin ei ole kaikkia vielä rakennettu. Alueelle on suunniteltu neljä reaktoria, joista Tōhoku Electric Power Companyn ensimmäinen reaktori otettiin käyttöön 2005, ja Tepcon ensimmäisen reaktorin rakennus alkoi vuonna 2011.

Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus kuitenkin keskeytti rakennustyöt, ja 2019 uutisoitiin Tepcon aikeesta perustaa uusi yhtiö edistämään sen reaktorien rakentamista Higashidōrissa. Yhtiössä kumppaneina olisivat energiayhtiö Chubu Electric Power Co. sekä ydinvoimaloiden toimittajat Hitachi ja Toshiba.

## Reaktorit

Ydinvoimalassa on seuraava reaktori::

## Lähteet
Kumen piirikunta

**Kumen piirikunta** () on yksi Okayaman prefektuurin piirikunnista Japanissa. Sen väkiluku on 17&nbsp;559 ja laskussa. Piirikunnan pinta-ala on 310,8 neliökilometriä ja väestötiheys 56,62 asukasta neliökilometrillä.

## Kunnat

* Kumenan
* Misaki

## Lähteet
George Dance (nuorempi)

**George Dance nuorempi** (1. huhtikuuta 1741 – 14. tammikuuta 1825) oli brittiläinen arkkitehti. Hän oli arkkitehti George Dance vanhemman poika. 

Dance matkusti Italiaan vuonna 1758, ja tapasi Firenzessä veljensä Nathaniel Dancen. Dance saapui Roomaan 1759, jossa hän opiskeli piirtämistä ja arkkitehtuuria sekä omaksui uuden taidesuunnan, uusklassismin, perusteet. George Dance palasi Englantiin vuonna 1764.

Kotimaassa hänen ensimmäinen tilauksensa oli All Hallows -kirkko, joka rakennettiin vuosina 1765–1767. Se on uusklassinen rakennus, jonka sisätiloissa on tynnyriholvi. Kirkko lienee saanut vaikutteita Laugierilta ja muilta ranskalaisilta arkkitehdeilta. Vuonna 1768 George Dance seurasi isäänsä Lontoon rakennustarkastajan virassa. Hän suunnitteli Newgate Gaolin, Newgaten vankilan laajennuksen, joka valmistui vuonna 1785. Dancen piirtämässä rakennuksessa oli massiiviset ikkunattomat seinämät, ja siinä oli vaikutteita Andrea Palladion ja Giulio Romanon suunnitelmista sekä myös Piranesin mielikuvituksellisista vankilakuvista. Tämä rakennus purettiin vuonna 1902.

Dance laati useita kaupunkisuunnitteluun liittyviä parannuksia, jotka muuttivat Lontoon keskiaikaista katuverkostoa. Yhdessä Robert Taylorin kanssa hän luonnosteli vuonna 1774 rakennuslain, jolla oli syvällinen vaikutus Lontoon julkisivuihin ja katunäkymiin seuraavien seitsemän vuosikymmenen ajan. Laki määräsi talojen ulkoseinien paksuuden ja varmisti, etteivät puiset ikkunanpuitteet näkyneet ulospäin. Vuosina 1795–1796 hän muokkasi isänsä suunnittelemaa Mansion Housea muun muassa poistattamalla suuren portaikon ja madaltamalla egyptiläisen salin kattoa.

Dancen huomattavin oppilas oli John Soane, jonka joissakin töissä on nähtävissä Dancen vaikutusta. Osa Dancen suunnitelmista, kuten Stratton Parkin ankara portiikki, ennakoi uusklassismin kreikkalaissävytteistä Greek Revival -alalajia. 

## Kuvagalleria

Kuva: All Hallowes-on-the-Wall, London Wall, London EC2 - geograph.org.uk - 1706663.jpg|All Hallowes –kirkko
Kuva: Newgate Prison Publ 1800.jpg|Newgate Gaolin pohjapiirustus
Kuva: Newgate West View of Newgate by George Shepherd 1784-1862 edited.jpg|Newgate Gaolin julkisivu vuonna 1810
Kuva: The Guildhall - geograph.org.uk - 45551.jpg |Dancen suunnittelema Lontoon kiltahallin fasadi


## Lähteet
*Curl, James Stevens: Dictionary of architecture. Oxford University Press 1999. 
### Viitteet
Ikatan ydinvoimalaitos

**Ikatan ydinvoimalaitos** () on Japanissa Ehimen prefektuurin Ikatassa sijaitseva ydinvoimalaitos. Se on ainoa ydinvoimala Shikokun saarella.

Ydinvoimala oli vasta toinen laitos, jossa reaktoreja käynnistettiin Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen. Kolmosreaktori käynnistettiin elokuussa 2016.

## Reaktorit

Ydinvoimalassa on seuraavat reaktorit:

## Lähteet
Euran yhteiskoulu

**Euran yhteiskoulu** on yksi Euran kahdeksasta peruskoulusta. Siellä työskentelee 367 yläkoulun oppilaan lisäksi myös 35 opettajaa ja neljä ohjaajaa. Koulun rehtori on Jukka Pirttimäki. 

## Lähteet
Aapiskujan koulu

**Aapiskujan koulu** on koulu Vimpelissä. Koulussa toimii esiopetus ja luokat 1–4. Neljännen luokan jälkeen siirrytään yhteiskoulun tiloihin. Koulussa työskentelee 8 opettajaa, 2 erityisopettajaa, 2 esikoulunopettajaa ja 4 koulunkäynninohjaajaa. Koulu sijaitsee keskustan lähellä Savonjoen varrella. Koulun valmistumisjuhlaa vietettiin vuonna 1952 ja koulun pihalla on vuonna 1967 istutettu kuusi. Koulu on kaksiosainen, joista ensimmäinen osa on kolmikerroksinen ja toinen kaksikerroksinen.

## Lähteet
Mäntyharjun asemanseutu

**Mäntyharjun asemanseutu**  on Mäntyharjun kunnan keskustaajama, joka sijaitsee Pyhäveden etelärannalla Etelä-Savon eteläosassa. 

Mäntyharjun kuntakeskuksena oli pitkään **Mäntyharjun kirkonkylä**. Savon radan rakentamisen osana avattiin vuonna 1889 Mäntyharjun rautatieasema, joka sijaitsi kolmisen kilometriä kirkonkylästä itään. Junaliikenteen ja asemanseudun asutuksen lisääntyessä 1900-luvun alkupuolella **Asemankylä** (tai Alakylä tai Asemakylä) kasvoi uudeksi kuntakeskukseksi asutuksen ja kaupallisen toiminnan keskittyessä sinne. Sen ydin sijaitsi rautatien itäpuolella. Jo 1930-luvun alussa Asemankylä ylitti kirkonkylän asukasluvun ja 1950-luvulla asukasluku yli kaksinkertaistui. Muun muassa Laukkarisen kauppa, joka myös osti maataloustuotteita ja riistaa asiakkailtaan, siirtyi radan itäpuolelle. Asemankylään nousi postitalo (1927), työväentalo (1928), osuuskaupan mylly (1935), osuuskassa (1938) ja säästöpankin konttori (1939). Mäntyharjun keskusta siirtyi virallisesti Asemankylälle sotien jälkeen.

Kunnan hallinnon ja kaupan painopiste siirtyi 1960-luvulta lähtien radan länsipuolelle ja kunnan nykyinen keskustaajama **Asemanseutu** muodostui aluksi kahden aiemman kuntakeskuksen (Mäntyharjun kirkonkylän ja Asemankylän) väliin. Vuonna 1966 valmistunut Mäntyharjun kunnantalo (virastotalo) ja viereiset liiketilat sekä kerrostalorakentamisen alkaminen loi osaltaan perustan kunnan keskustaajaman uudelle ytimelle. Pikkuhiljaa keskustan asunto- ja liikerakentaminen levittäytynyt radan länsipuolella myös kohti etelää, Kouvolan suuntaan. Käytännössä aiemmat kuntakeskukset ovat kasvaneet yhteen osaksi nykyisen keskustaajaman aluetta. Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Mäntyharjun asemanseudun pinta-ala oli 10,32 neliökilometriä, ja väkiluku oli 3&nbsp;629. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.

## Katso myös
* Pertunmaan kirkonkylä

## Lähteet
Luettelo vuonna 1801 kuolleista henkilöistä

## Tammikuu
* 2. tammikuuta – Johann Kaspar Lavater, sveitsiläinen pappi ja kirjailija (s. 1741)
* 11. tammikuuta – Domenico Cimarosa, italialainen säveltäjä (s. 1749)
* 21. tammikuuta – Peter Christian Abildgaard, tanskalainen eläinlääkäri, lääkäri ja professori (s. 1740)
* 26. tammikuuta – Henrik Tomas Adlercreutz, suomalainen virka- ja valtiopäivämies ja kartanonomistaja (s. 1732)

## Helmikuu
* 9. helmikuuta – Friedrich Hornemann, saksalainen tutkimusmatkailija (s. 1772)

## Maaliskuu
* 14. maaliskuuta – Ignacy Krasicki, puolalainen kirjailija (s. 1735)
* 16. maaliskuuta – Aleksandra Pavlovna Romanova, venäläinen suuriruhtinatar, keisari Paavali I:n ja keisarinna Maria Fjodorovnan tytär (s. 1783)
* 21. maaliskuuta – Andrea Luchesi, italialainen säveltäjä (s. 1741)
* 23. maaliskuuta – Paavali I, Venäjän keisarikunnan keisari 1796–1801 ja henkirikoksen uhri (s. 1754)
* 25. maaliskuuta – Novalis (oik. Georg Philipp Friedrich von Hardenberg), saksalainen runoilija ja vapaaherra (s. 1772)
* 28. maaliskuuta – Gustaf Björnram, suomalainen mystikko, vapaamuurari ja henkien manaaja (s. 1745)

## Huhtikuu
* 19. huhtikuuta – Johan Bilmark, ruotsalais-suomalainen historioitsija ja professori (s. 1728)
* 22. huhtikuuta − Murad Bei, egyptiläinen mamelukkikomentaja (n. 1750)
* 29. huhtikuuta – Jakob Zidén, suomalainen kirkkoherra ja runoilija (s. 1754)

## Toukokuu
* 14. toukokuuta – Johann Ernst Altenburg, saksalainen säveltäjä, urkuri ja trumpetisti (s. 1734)
* 23. toukokuuta − Magnus Linder, suomalainen juristi ja ruukinpatruuna (s. 1751)

## Kesäkuu
* 4. kesäkuuta – Frederick Muhlenberg, yhdysvaltalainen poliitikko ja Yhdysvaltain edustajainhuoneen ensimmäinen puhemies 1789–1791 ja kolmas puhemies 1793–1795 (s. 1750)
* 14. kesäkuuta – Benedict Arnold, yhdysvaltalais-brittiläinen kenraali, siirtokuntien armeijan komentaja Yhdysvaltain vapaussodassa (s. 1741)
* 15. kesäkuuta – Conrad Christopher Stökell, ruotsalainen tilanhoitaja (s. 1752)

## Syyskuu
* 10. syyskuuta – Jason Fairbanks, yhdysvaltalainen murhaaja (s. 1780)

## Lokakuu
* 23. lokakuuta – Johann Gottlieb Naumann, saksalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1741)

## Marraskuu
* 5. marraskuuta – Motoori Norinaga, japanilainen Kokugaku-koulukunnan oppinut (s. 1730)
* 9. marraskuuta – Karel Stamic, böömiläinen säveltäjä (s. 1745)
* 25. marraskuuta – Fredrik Anders Jägerhorn, suomalainen everstiluutnantti, Karjalan rakuunoiden komentaja (s. 1723)
* 26. marraskuuta – Déodat Gratet de Dolomieu, ranskalainen geologi, mineralogi ja Ranskan tiedeakatemian jäsen (s. 1750)

## Joulukuu
* 9. joulukuuta – Darja Nikolajevna Saltykova, venäläinen aatelisnainen, sadisti ja sarjamurhaaja (s. 1730)

## Tuntematon päivämäärä
* Juri Felten, venäläinen arkkitehti ja professori (s. 1730 tai 1732)
* William Hamilton, englantilainen taidemaalari ja kuvittaja (s. 1751)

## Katso myös

* 
* Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
*
Ōkubi-e

**Ōkubi-e** (, ’suuren pään muotokuva’) on tiukasti rajattu muotokuva, joko maalaus tai puupiirrospainokuva japanilaisessa ukiyo-e-tyylisuunnassa. Kuvissa näytetään yleensä vain kuvattavan pää tai pää ja olkapäät. Useimmat ōkubi-e-kuvat esittävät kabukinäyttelijöitä (*[[yakusha-e]]*, ’näyttelijöiden kuvat’) tai kurtisaaneja (*[[bijinga]]*, kirjaimellisesti ’kauniiden naisten kuvat’). 

Katsukawa Shunkōn (1743–1812) näyttelijäkuvia pidetään ensimmäisinä ōkubi-e-kuvina. Toshusai Sharakua (noin 1770 – noin 1825) pidetään nykyisin ōkubi-e-näyttelijäkuvien suurimpana mestarina. Kitagawa Utamaro (noin 1753 – 1806) oli ōkubi-en mestari bijinga-genressä. Muita tunnettuja ōkubi-e-suunnittelijoita olivat Utagawa Toykonuni (1769–1825), Katsukawa Shun’ei (1762–1819), Utagawa Kunimasa (1773–1810), Utagawa Yoshitora (noin 1850 – noin 1880) ja Toyohara Kunichika (1835–1900). 

## Galleria

Tiedosto:Large head portrait (okubi-e) of kabuki actor Matsumoto Kôshirô IV as Tsurunosuke by Katsukawa Shunko I.JPG|Katsukawa Shunkō, *Matsumoto Kōshirō IV Tsurunosuken roolissa*. Yksityiskokoelma.
Tiedosto:Toshusai Sharaku- Otani Oniji, 1794.jpg|Toshusai Sharaku, *Oniji Ōtani III Edobeen roolissa*, toukokuussa 1794 näytelmässä *Koi nyōbo somewake tazuna* Edon Kawarasaki-za-teatterissa, 1794, 38,1 x 22,9 cm, Metropolitan Museum of Art, New York.
Tiedosto:Ase o fuku onna2.jpg|Kitagawa Utamaro, *Nainen pyyhkii hikeä*, 1798, puupiirrospainokuva. Kongressin kirjasto, Washington (DC).
Tiedosto:Ichikawa Danjuro IX als Taira no Tomomori Taira no Tomomori (titel op object) Honderd rollen van Ichikawa Danjuro IX (serietitel) Ichikawa Danjuro engei hyakuban (serietitel op object), RP-P-2003-211.jpg|Toyohara Kunichika, *Ichikawa Danjūrō IX Taira no Tomomorin roolissa*, 1898, 35 × 24 cm, Rijksmuseum, Amsterdam.


## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Nokia C30

**Nokia C30** on HMD Globalin 27. heinäkuuta 2021 julkistama älypuhelin. Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,82 tuuman näyttö. Tallennustilaa on valittavissa 32 tai 64 gigatavua ja keskusmuistia kaksi, kolme tai neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa microSD-kortilla. Puhelimessa on kaksi takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on viisi megapikseliä. Akun kapasiteetti on 6&nbsp;000 milliampeerituntia ja se tukee 10 watin latausta. Sormenjälkitunnistin on sijoitettu laitteen taakse. Käyttöjärjestelmänä on Android 11.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nokia C30 Nokian sivuilla
Viilari

**Viilari** (**viilaaja**) on pääosin historiallinen metallialan ammatti. Aiemmin viilarille kuuluneita tehtäviä sisältyy nykyammateista mm. koneistajan ja asentajan työnkuviin. Viilaaja kuuluu tilastokeskuksen vuonna 1996 käyttämissä kuntien tuntipalkkaisen henkilökunnan ammattinimikkeissä ryhmän *konepaja- ja rakennusmetallityö* alaryhmään *koneenasettajat, koneistajat ja työkaluntekijät*. Nimike viittaa yhteen ammatissa käytettyyn työkaluun, viilaan.

Tunnettuja viilarina työskennelleitä suomalaisia ovat mm. olympiavoittajat Paavo Nurmi ja Matti Lähde, SDP:n kansanedustaja Mikko Ampuja, ammattiyhdistystoimitsija Veikko Hauhia sekä muusikko ja sanoittaja Martti Jäppilä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
GHS

**GHS** voi tarkoittaa seuraavia:

* GHS-järjestelmä (*Globally Harmonised System of classification and labelling of chemicals*), YK:n kehittämä kemikaalien luokitus- ja merkintäjärjestelmä
* GHS, Ghanan cedin ISO 4217 -valuuttakoodi
* GHS, Gatari Hutama Air Services, indonesialainen lentoyhtiö
Hibiyan puisto

**Hibiyan puisto** () on puisto Tokion Chiyodan erillisalueella. Puisto on perustettu vuonna 1903, jolloin se oli Tokion ensimmäinen länsimaalainen puisto.

## Kohde

Hibiyan puisto sijaitsee Japanin pääkaupunki Tokion Chiyodan erillisalueella Tokion keisarillinen palatsin vieressä. Puiston pinta-ala on noin 16 hehtaaria.

Puiston ehkä tunnetuin maamerkki on suurehko suihkulähde, jota ympäröi aukio. Puisto käsittää myös pienempiä suihkulähteitä, lampia, istutettuja puita ja useita patsaita. Joitakin patsaista ovat esimerkiksi José Rizalin rintakuva ja Italian suurlähetystön lahjoittama Romulusta ja Remusta susiemon kanssa esittävä veistos. Puistossa järjestetään useita kausittaisia tapahtumia, kuten joulutori ja paikallinen Oktoberfest. Puistoon kuuluu myös kaksi konserttisalia, joilla järjestetään musiikkiesityksiä.

## Historia

Japanin historian Edo-kaudella nykyisen puiston alue oli läänitystä. Paikalla oli eri läänitysten hallitsijoiden kartanoja. 1800-luvun loppupuoliskolla Meiji-kaudella sitä käytettiin puolestaan armeijan paraatikenttänä.

Puisto paikalle perustettiin vuonna 1903. Hibiya oli Tokion ensimmäinen länsimaalaiseen tyyliin rakennettu puisto. 5. syyskuuta 1905 puistosta alkoivat niin sanotut Hibiyan mellakat. Mellakoitsijat protestoivat Japanin Venäjän kanssa solmimaa Portsmouthin rauhaa. Satoja henkilöitä haavoittui ja 17 kuoli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Senja Lehti

**Senja Matilda Lehti** (23. maaliskuuta 1912 Forssa – 22. elokuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli 1940-luvulla Suomen Kansallisteatterissa ja 1950-luvulla Radioteatterissa.

## Ura
Lehden vanhemmat olivat viimeistelijä Aleksanteri Lehti ja Iida Maria Lehti. Hän opiskeli Suomen Näyttämöopistossa 1934–1936. Lehdellä oli kiinnitys Turun Teatteriin 1936–1938, Suomen Kansallisteatteriin 1938–1951 ja Radioteatteriin 1951–1956.

Lehden rooleja olivat muun muassa Lilli (*Luvattomia tunteja*), Tessa (*Tessa*), Martta (*Tuomari Martta*), Kustaava (*[[Niskavuoren nuori emäntä]]*) ja Olga (*[[Kolme sisarta]]*).

Lehti näytteli pieniä sivurooleja kolmessa teatterielokuvassa, *[[Seikkailu jalkamatkalla]]* (1936), *[[Yli rajan]]* (1942) ja *[[Punainen viiva]]* (1959). Hänellä oli sivurooli Helmiina Ahorantana televisiosarjassa *[[Koivuharju]]* (1976–1977).

## Luonnehdintoja näyttelijäntyöstä
"Tyttöä esitti Senja Lehti, teatterin uusimpia tulokkaita, ja hän kantoi tehtävänsä rasitukset huomattavan aidosti eläytyen, monin psykologisesti sattuvin kehittelyin." (Näytelmä Alfred Gehrin *Kuudes kerros*) "Nuorta paria, tapahtumien varsinaista keskusta, näyttelivät irtonaisin ja sujuvin ottein Senja Lehti ja Oke Tuuri." (Mika Waltarin *Yövieras*) Lehdellä oli naispääosa Artturi Leinosen teoksessa *On vain yksi maailma* Kansallisteatterin kaudella 1946–1947, hänen ja miespääosan näytelleen Jalmari Rinteen katsottiin suoriutuneen rooleistaan heikonlaisesti. *Kolmen sisaren* Olgana Lehti ilmensi "ikäneidon elämänjanoa ja elämään kyllästymistä terävin vedoin".

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Senja Lehti lyhytelokuvassa ''Rakkautta ja tupakkaa'' (1938)
Kumenan

**Kumenan** () on maaseutukaupunki Kumen piirikunnassa, Okayaman prefektuurissa, Japanissa. Kunnassa asuu 4&nbsp;534 asukasta, ja väkiluku laski vuosina 2015-2020 1,6 prosentilla eli lähes 400 henkilöllä. Pinta-ala on 78,65 neliökilometriä ja väestötiheys 57,65 asukasta neliökilometrillä.

## Väestönkehitys
Lähde: 

## Lähteet
Ainamo

**Ainamo** on suomalainen naisen etunimi, joka on muunnelma nimistä Aina, Aini ja Aino. Vuosina 1929–1949 Ainamolla oli Suomen almanakassa nimipäivä 10.&nbsp;toukokuuta.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2024 mennessä tilastoitu noin 130–150 Ainamo-nimistä naista. Suurin osa heistä on syntynyt 1900-luvun alkupuoliskolla.

## Tunnettuja Ainamoja
* Asta Ainamo Brigatti (s. 1933), pesäpalloilija
* Elli Ainamo Swan (1868–1954), koulunjohtaja

## Lähteet
H. E. V. Ekelund

**Herman Erik Vilhelm Ekelund** (3. toukokuuta 1853 Iisalmi – 6. elokuuta 1936 Jyväskylä) oli suomalainen lyseon lehtori ja päätoimittaja.

Ekelundin vanhemmat olivat Iisalmen kappalainen, varapastori Erik Ekelund (1822–1872) ja Laura Nadeshda von Nandelstadh. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 Kuopion kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1879.

Ekelund oli historian ja maantieteen opettajana Kuopion yksityislyseossa vuoden ajan, suomenkielen opettajana Jyväskylän yksityisessä tyttökoulussa 1879–1882 ja Jyväskylän lyseossa ruotsinkielen, maantiedon ja historian kollegana ja nuorempana lehtorina 1882–1926. Hän oli myös Jyväskylän jatkoluokkien ruotsinkielen opettajana sekä vuonna 1886 perustamansa Jyväskylän valmistavan koulun johtajana ja opettajana. Hän oli Suomalainen-lehden päätoimittajana ja Keski-Suomi-lehden toimittajana. Ekelund oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston, kirkkoneuvoston ja säästöpankin johtokunnan sekä isännistön jäsenenä. Eläkkeelle jäätyään Ekelund muutti asumaan Sysmän Suopeltoon.

Vilhelm Ekelund oli naimisissa vuodesta 1883 Hilma Charlotta Renqvistin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wilhelm Ekelund, Aline Hokkasen valokuva 1900-luvun alusta, Museovirasto, Kansatieteen kuvakokoelma (Finna9
Carl Dahlhaus

**Carl Dahlhaus** (10. kesäkuuta 1928 Hannover – 13. maaliskuuta 1989 Berliini) oli saksalainen musiikkitieteilijä, yksi 1900-luvun jälkipuoliskon merkittävimmistä musiikintutkijoista.

Dahlhaus opiskeli musiikkitiedettä Göttingenin ja Freiburgin yliopistossa. Hän työskenteli 1950-luvulla dramaturgina Göttingenissä ja vuodesta 1967 hoiti musiikinhistorian professuuria Berliinin teknillisessä yliopistossa. Hän johti Richard Wagnerin teosten kokonaisjulkaisua. Hänen erityisalojaan olivat muun muassa musiikin teoria ja estetiikka, 1400–1500-luvun musiikki, Wagner, Schönberg ja nykymusiikki.

Dahlhaus vieraili Helsingissä luennoimassa vuosina 1977 ja 1985. Hänen oppilaitaan ovat olleet Ilkka Oramo ja Tomi Mäkelä.

## Julkaisuja
* 
* 
* 

## Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Ryōgokun silta

**Ryōgokun silta** () on Sumidajoen ylittävä silta Japanin pääkaupungissa Tokiossa. Useaan otteeseen jälleenrakennettu silta on alun perin rakennettu vuonna 1659.

## Kohde

Ryōgokun silta sijaitsee Japanin pääkaupungissa Tokiossa. Sumidajoen ylittävä silta yhdistää Chūōn erillisalueen Higashi-Nihonbashin kaupunginosan Sumidan erillisalueen Ryōgokun kaupunginosaan.

## Historia
Ryōgokun silta rakennettiin alun perin vuonna 1659. Meirekin tulipalo oli tuhonnut vuonna 1657 huomattavia osia historiallisesta Edosta. Kaupunkia haluttiin laajentaa tuolloin vielä vain vähän rakennetulle Sumidajoen itärannalle tulipalojen ehkäisemiseksi kaupunkia tiheästi rakennetulta alueelta lännessä laajentamalla. Kaupunki tarvitsi lisää tilaa myös sen kasvun kannalta. Sillan valmistumisen jälkeen joen itärannalle muodostui Ryōgokun kaupunginosa. Sillan länsipuolelle rakennetusta tulipalolta suojaavasta rajoituslinjasta muodostui puolestaan suosittu  Ryōgoku Hirokōjin viihdekortteli (*sakariba*). Nimi *Ryōgoku* viittaa puolestaan "kahteen maahan", koska silta yhdisti historiallisia Musashin ja Shimōsan maakuntia. Silta esiintyi monissa oman aikansa japanilaisissa puupiirroksissa. Sitä kuvailivat esimerkiksi kuuluisat Hokusai ja Utagawa Hiroshige.

Vanha puinen silta romahti suuressa Kantōn maanjäristyksessä vuonna 1923. Silta on myöhemmin rakennettu uudestaan vuosina 1932 ja 2008. Nykyinen Ryōgokun silta sijaitsee hieman alkuperäisestä historiallisesta sillasta jokea pitkin ylävirtaan.

## Lähteet
Sulkavan kirkonkylä

**Sulkavan kirkonkylä** on Sulkavan kunnan kirkonkylä ja keskustaajama, joka sijaitsee Suur-Saimaan Pihlajaveden länsirannalla Etelä-Savossa. Lähimmän kaupungin Savonlinnan keskustaan on maanteitse noin 38 kilometriä.

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Sulkavan kirkonkylän pinta-ala oli 3,47 neliökilometriä ja väkiluku 1&nbsp;040. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.

Sulkavan seutu kuului 1500-luvun alussa Sääminkiin Iitlahden neljänneskuntana (*Jdelax fierdungh* 1565, *Jdelachden Nälieskundast* 1597). Sulkavasta tuli Säämingin kappeliseurakunta ja sai oman kirkkoherran vuonna 1630. Kirjallisissa lähteissä paikkakunta on esiintynyt muodossa *Sulkawaby* (1666).

Sulkava oli myös kylän nimi Säämingissä (*Sulkava* 1692). Kalannimen sulkava sisältyvän kylännimen on esitetty pohjautuvan joko lammen tai kosken nimeen. Lampi oli ilmeisesti Sulkavan kirkon länsipuolella sijaitseva Myllylampi, jonka nimi on ollut Sulkavan paikallishistoriasta kirjoittaneen Paavo Seppäsen (1999) mukaan Sulkavaisenjärvi (*Sulkavajärvi > *Sulkavainen > Sulkavaisenjärvi). Esimerkiksi nykyinen Tiittalan talo sijaitsee paikalla, joka vielä 1600-luvulla tunnettiin Sulkavaisenmäkenä. Mäen ja nykyisen hautausmaan välillä oli Sulkavaisenpelto (Sulkauan). Seppäsen mukaan Tiittalankosken vanha nimi olisi ollut Sulkavankoski. Useat muutkin seudun paikannimet ovat hänen mukaansa olleet Sulkavan-alkuisia, mutta nimen siirtymisen viittaavaa sukunimeä Sulkavainen ei ole seudulta löytynyt. Pekka Lappalainen (1970) onkin olettanut, että kylännimen pohjana on viereisen kosken nimi.

## Lähteet
Jessica Springsteen

**Jessica Rae Springsteen** (s. 30. joulukuuta 1991) on yhdysvaltalainen esteratsastaja. Hän on rockmuusikoiden Bruce Springsteenin ja tämän vaimon Patti Scialfan tytär. Vuoden 2020 kesäolympialaisissa (jotka järjestettiin kesällä 2021) Springsteen saavutti esteratsastuksen joukkuekilpailussa hopeaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jessica Springsteen Tokion olympialaisten sivustolla 
* Jessica Springsteen Usef.org
Tomi Mäkelä (lääkäri)

**Tomi Pekka Mäkelä** (s. 19. joulukuuta 1963 Lontoo) on suomalainen lääkäri ja professori.

Tomi Mäkelän vanhemmat ovat professorit Olli Mäkelä ja Pirjo Mäkelä. Tomi Mäkelä opiskeli lääketiedettä Helsingin yliopistossa ja valmistui lisensiaatiksi vuonna 1989 ja tohtoriksi 1992; hän sai tutkimuksestaan Helsingin yliopiston väitöskirjapalkinnon. Hän työskenteli tutkijatohtorina Whitehead-instituutissa Yhdysvalloissa 1993–1996 ja Suomen Akatemian vanhempana tutkijana 1995–1998, Suomen Syöpäinstituutin tutkijaprofessorina 1998–2001, Helsingin yliopiston lääketieteellisen solubiologian professorina 2001–2003 ja on hoitanut yliopiston biokemian ja molekyylibiologian professuuria vuodesta 2003.

Mäkelä on hoitanut useita luottamustehtäviä, ja hän on muun muassa Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen.

## Lähteet
* 
*
Tomi Mäkelä

**Tomi Mäkelä** voi tarkoittaa seuraavia:

* Tomi Mäkelä (s. 1963), lääkäri ja professori
* Tomi Mäkelä (s. 1964), musiikkitieteilijä ja professori
Marie-France Garaud

**Marie-Françoise Garaud** (o.s. *Quintard*; 6. maaliskuuta 1934 Poitiers – 22. toukokuuta 2024) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Georges Pompidoun ja Jacques Chiracin neuvonantajana ja ”harmaana eminenssinä” 1970-luvulla. Hänen työparinsa siihen aikaan oli Pierre Juillet. Viikkolehti *[[Newsweek]]in* mukaan Garaud oli Ranskan vaikutusvaltaisin nainen vuonna 1973 (ennen Simone Veilin nousua ministeriksi). Hän oli koulutukseltaan juristi.

Vuonna 1979, kun Euroopan parlamentti valittiin ensimmäisen kerran yleisillä vaaleilla, Jacques Chiracin puolue RPR menestyi heikosti. Garaud ja Juillet erosivat tai heidät erotettiin Chiracin esikunnasta. Garaud osallistui vuoden 1981 presidentinvaaleihin, mutta hän sai vain 1,33 prosentin kannatuksen. Hän syytti vaalikeskusteluissa Ranskan silloista presidenttiä Valéry Giscard d’Estaingiä suomettuneisuudesta.

Garaud vastusti Maastrichtin sopimusta vuoden 1992 kansanäänestyksessä sekä sopimusta Euroopan perustuslaista vuoden 2005 äänestyksessä. Hän oli Euroopan parlamentin jäsen vuosina 1999–2004. Hän teki vierailun Belgradiin Kosovon sodan aikana.

Garaud kannatti Marine Le Peniä Ranskan presidentiksi vuoden 2017 vaaleissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Candidature de Marie-France GARAUD ina.fr
Juri Saarikoski

**Juri Pekka Saarikoski** (s. 24. kesäkuuta 1961 Helsinki) on suomalainen taidemaalari.

Juri Saarikosken vanhemmat olivat runoilija Pentti Saarikoski ja kirjailija Tuula Saarikoski, ja tutkija Helena Saarikoski on hänen sisarensa. 

Saarikoski opiskeli Limingan Taidekoulussa vuonna 1983 ja Kuvataideakatemiassa 1983–1988. Vuodesta 1985 alkaen hän on työskennellyt kuvataideopettajana muun muassa Kuvataideakatemiassa, Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastossa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Hän on pitänyt lukuisia yksityisnäyttelyitä vuodesta 1987 alkaen ja osallistunut yhteisnäyttelyihin sekä Suomessa että ulkomailla.  Hänen teoksiaan on useissa museoissa.

## Lähteet
*
Titaani(III)fluoridi

**Titaani(III)fluoridi** (TiF3) on titaani- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää elektrodeissa ja vedynvarastointisovellutuksissa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa titaani(III)fluoridi on violettia tai sinistä kiteistä. Sen alkeiskoppi on kuutiollinen, mutta muuttuu romboedriseksi 97 °C:n lämpötilassa. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee kuumennettaessa emäksiin ja happoihin. Voimakkaasti kuumennettaessa se disproportioituu titaaniksi ja titaani(IV)fluoridiksi. Titaani(III)fluoridi on Lewis-happo ja reagoi esimerkiksi fluoridien kanssa kompleksiseksi heksafluorotitanaatti(III)ioniksi ([TiF6]3-). 

Titaani(III)fluoridia voidaan valmistaa liuottamalla titaania vetyfluoridiin tai titaani(III)kloridin, ja vetyfluoridin reaktiolla. Muitakin tapoja on.
:2 Ti + 6 HF → 2 TiF3 + 3 H2
:TiCl3 + 3 HF → TiF3 + 3 HCl

Titaani(III)fluoridia käytetään parantamaan metallihydridien vedynvarastointikapasiteettia ja kykyä vapauttaa vetyä. Sitä on tutkittu myös litiumiakkujen elektrodimateriaalina.

## Lähteet
Saleminrotta

**Saleminrotta** (*Cremnomys elvira*) on Intiassa tavattava uhanalainen jyrsijälaji.

Saleminrottia on tavattu vain Intian eteläosassa, Tamil Nadun osavaltiossa. Viimeisin havainto on vuodelta 1946.

## Lähteet
Pyhä Sabinus

**Pyhä Sabinus** (kuollut n. 303 Spoleto, Italia) oli pyhimys, marttyyri ja piispa. Pyhimyksen elämästä tiedetään vain vähän mutta hän eli keisari Diocletianuksen aikana. Mies on marttyyri pyhän Exuperantiuksen, Marcelluksen, Venustianin ja muiden kanssa. Häntä rankaistiin kristinuskon levittämisestä käsien amputoimisella ja hänen kerrotaan parantaneen ihmeillä sokeuden ja silmäsairauden ollessaan vankeudessa. Sabinus vietiin Spoletoon Umbriassa ja ruoskittiin kuoliaaksi. Mies on Fermon ja Ivrean suojeluspyhimys ja hänet kuvataan sokeana tai estettynä näkemään, piispana jolla on kädet leikattu tai kädettömänä saarnaavana piispana. Hänen juhlapäiväänsä vietetään 30. joulukuuta.

## Lähteet
Evert Tähkäpää

**Martti Evert Tähkäpää**, sukunimi aik. *Ax* (10. marraskuuta 1868 Tampere – 12. kesäkuuta 1940 Tampere) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja lahjoittaja.

Evert Tähkäpään vanhemmat olivat nahkuri Karl Gustaf Ax (1827–1878) ja Amalia Selina Helin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1889 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1894. Tähkäpää sai varatuomarin arvon 1897.

Tähkäpää oli Tampereen raastuvanoikeudessa ylimääräisenä oikeusneuvosmiehenä 1898–1899 ja raastuvanoikeuden toisen osaston varapuheenjohtajana 1899–1903. Hän oli Turun hovioikeudessa notaarina 1903–1904, asessorina 1904–1907 ja apujäsenenä 1907–1912. Tähkäpää erotettiin vuoden 1906 pakkolain perusteella asessorin virastaan ja asetettiin lakkautuspalkalle. Tähkäpää toimi Saarijärven tuomiokunnan tuomarina 1912–1922 ja Pirkkalan tuomiokunnan tuomarina 1922–1938.

Tähkäpää keräsi taidetta ja hän matkusti maailmalla yhdessä ystävänsä kultaseppä Kustaa Hiekan kanssa. He olivat mukana perustamassa Tampereelle Hämeen museota, jolle he molemmat lahjoittivat esineitä kokoelmistaan. He suunnittelivat myös yhdessä Kustaa Hiekan museon museotalon. Tähkäpää toimi Kustaa Hiekan museosäätiön ensimmäisenä puheenjohtajana ja hän lahjoitti museolle oman taidekokoelmansa.

Vuonna 1922 Tähkäpää osti asunnokseen nykyisen Sara Hildenin taidemuseon paikalla Onkiniemessä sijainneen Kivistön huvilan. Huvilan oli rakennuttanut Lapinniemen puuvillatehtaan yksi perustaja, kasööri J. Kupiainen.

## Lähteet
Boliviantsintsilloni

**Boliviantsintsilloni** (*Abrocoma boliviensis*) on tsintsillonien heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen jyrsijä.

Sitä esiintyy vain Boliviassa, Comarapan kaupungin lähellä Manuel M. Caballeron provinssissa Santa Cruzin departementissa.

Se on sukunsa pienin laji, ja erottuu muista pitkän karvaisen häntänsä ansiosta. Lajista on tavattu vain kaksi yksilöä yhdeltä alueelta, joten sen elintavoista ei tiedetä paljoa.

## Lähteet
Tuomikki

**Tuomikki** on suomalainen naisen etunimi. Se on luontoaiheinen nimi, joka pohjautuu suomen kielen tuomi-sanaan. Suomen almanakassa Tuomikki esiintyi Tuomi-nimen rinnalla vuosina 1929–1949; nimipäivä oli 15.&nbsp;huhtikuuta.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Tuomikki-nimisiä naisia on huhtikuuhun 2025 mennessä tilastoitu noin 110–120. 

## Lähteet
Severi Kähkönen

**Severi Kähkönen** (s. 10. maaliskuuta 2000, Kokkola) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Ykkösen KPV:ssa. Kähkönen on pelannut Veikkausliigassa AC Oulu riveissä kymmenen ottelua.

## Seurajoukkueet

Severi Kähkösen pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2017 FF Jaron Kakkosessa pelanneessa reservijoukkue JBK:ssa. FF Jaron edustusjoukkueessa hän debytoi kaudella 2018. Kähkönen pelasi kauden aikana seitsemän Ykkösen ottelua. Avauskokoonpanon pelaajaksi Kähkönen nousi Jarossa kaudella 2019. Kähkönen pelasi kausien 2019–2020 aikana yhteensä 37 Ykkösen ottelua, joista 34 avauskokoonpanossa. Maaleja kahden kauden aikana syntyi yhteensä 13. Jaro oli kaudella 2019 ja kaudella 2020 Ykkösessä kolmas. Kähkönen siirtyi kaudeksi 2021 Veikkausliigassa pelaavaan AC Ouluun. Kähkönen debytoi Veikkausliigassa 9. toukokuuta 2021 ottelussa IFK Mariehamn–AC Oulu. Kähkönen pelasi alkukauden 2021 aikana kymmenen liigaottelua, kunnes siirtyi loppukaudeksi lainalle KPV:n riveihin Ykköseen. Kaudeksi 2022 Kähkönen siirtyi Jaron riveihin ollen nostamassa seuraa kaudella 2024 Veikkausliigaan.

## Maajoukkue

Severi Kähkönen debytoi ikäluokkansa (2000) maajoukkueessa 15-vuotiaana 14. huhtikuuta 2015 Senecissä pelatussa ottelussa Slovakia–Suomi. Hän pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa neljä ottelua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Severi Kähkönen Palloliiton sivuilla
* Severi Kähkönen Veikkausliigan sivuilla
* Severi Kähkönen Soccerwayn sivuilla
Sami Huhtala (voimanostaja)

**Sami Huhtala**, taiteilijanimeltään *XL Sami*, on suomalainen koomikko, laulaja, näyttelijä ja seitsenkertainen voimanoston maailmanmestari. Hänen näyttelijänuransa alkoi vahingossa, kun häntä pyydettiin *[[Duudsonit tuli taloon]]* -tv-sarjassa esittämään sheikin turvamiestä. Hän oli sitä ennen tehnyt vain stuntin rooleja, mutta ensimmäisen sivuosaroolin jälkeen häntä pyydettiin uusiin sivuosarooleihin. Suurin osa hänen rooleistaan on ollut pieniä rooleja elokuvissa ja televisiosarjoissa, ja hän on ollut myös mainoksissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Eau de toilette

**Eau de toilette** (ranskaksi: [od (ə) twalɛt]), kirjaimellisesti käännettynä wc-vesi, on kevyesti tuoksuva kölninvesi, jota käytetään ihon raikastajana. Sen alkoholipitoisuus on korkea ja sitä on tapana levittää suoraan iholle pesulla käynnin tai parranajon jälkeen. 

## Lähteet
KDB (täsmennyssivu)

**KDB** voi viitata seuraaviin:

*Valko-Venäjän valtion turvallisuuskomitea, lyhenteeltään KGB tai KDB, Valko-Venäjän virallinen turvallisuuspalvelu
*Kevin De Bruyne (s. 1991), belgialainen jalkapalloilija