open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pompejin amfiteatteri

**Pompejin amfiteatteri** (II.6.1, ) oli antiikin aikainen amfiteatteri Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region II insulassa 6 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

## Historia

Pompejin amfiteatteri rakennettiin noin vuosina 80–70 eaa. Tämä tekee siitä vanhimman säilyneen esimerkin roomalaisesta amfiteatterista. Rakennuksessa oleva piirtokirjoitus liittää sen rakentamisen Pompejin korkeimpiin virkamiehiin Gaius Quintus Valgukseen ja Marcus Portiukseen. He rakensivat myös Pompejin odeionin ja Suuren palaestran pian sen jälkeen, kun kaupunki oli saanut roomalaisen siirtokunnan aseman vuonna 80 eaa.

Amfiteatteria käytettiin paitsi tyypillisiin gladiaattori- ja villieläinnäytöksiin, myös circuksena eli vaunuajojen areenana. Omana aikanaan rakennus tunnettiin nimellä *spectacula*.

Neron hallituskaudella vuonna 59 jaa. amfiteatterissa puhkesi mellakka, joka sai alkunsa kiistasta kaupungin asukkaiden ja sinne vastikään asettuneiden nucerialaisten siirtolaisten välillä. Se päättyi yhteenottoon, jossa moni sai surmansa tai haavoittui. Pompejilaisia rangaistiin tästä välikohtauksesta kieltämällä kaikki gladiaattori- ja teatteriesitykset kymmeneksi vuodeksi.

Amfiteatterin ensimmäiset arkeologiset kaivaukset tehtiin vuonna 1748. Se kaivettiin kokonaan esiin vuosina 1813–1816. Nykyaikana amfiteatterin raunioilla on järjestetty joitakin tapahtumia, kuten konsertteja ja näyttelyitä.

## Rakennus

Amfiteatteri sijaitsi Pompejin itäkulmassa kaupunginmuurien muodostamassa kulmauksessa. Koillis- ja kaakkoispuolella amfiteatteri oli kiinni kaupunginmuurissa, joka toimi samalla sen tukirakenteena. Muilta sivuilta rakennusta ympäröi seinämä, jossa oli suurikokoisia holvikaaria. Ovaalinmuotoisen amfiteatterin kokonaispituus oli noin 135 metriä ja leveys noin 104 metriä. Areenan suurin pituus oli noin 66,7 metriä ja suurin leveys noin 35,1 metriä. Rakennustekniikka on *[[opus incertum]]*, ja rakennusmateriaaleina on käytetty Sarnus-joen laakson kalkkikiveä ja vulkaanista tuffia.

Amfiteatterin katsomossa oli kolme kerrosta eri yhteiskuntaluokille. Katsojat pääsivät keskimmäisille ja alemmille katsomotasanteille (*media cavea* ja *ima cavea*) areenan kehää myötäilevästä käytävästä ja sieltä useiden portaiden kautta. Useat ulkoportaat johtivat ylimmille katsomotasanteille (*summa cavea*), jotka muodostivat rakennuksen yläosan. Katsomossa oli tilaa noin  hengelle. Kesällä katsomon ylle levitettiin oletettavasti pellavasta tehty, puisilla pylväillä tuettu katos suojaamaan yleisöä paahtavalta auringolta, vaikkakaan tästä ei ole varmaa näyttöä.

Areenan päätyihin johti kaksi käytävää, joista sinne pääsi vaunuilla. Näytöksissä käytetyt villieläimet johdettiin areenalle kapean, areenan keskiosassa sijainneen käytävän kautta. Amfiteatterissa ei ole *hypogeumia* eli maanalaisia käytäviä, kuten myöhemmissä vastaavissa rakennuksissa, kuten Colosseumissa.

Rakennuksen sisäosista on löydetty seinämaalauksia ja graffiteja, muun muassa gladiaattorikohtauksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gurşun magdan käni

**Gurşun magdan käni** () on taajama Lebapin maakunnan Köýtendagin piirikunnassa Turkmenistanissa. Se sijaitsee Köýtendagvuorilla 70 kilometriä Köýtendagin kaupungista koilliseen. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan taajamassa oli 3&nbsp;953 asukasta.

Paikkakunta on saanut nimensä (aikaisemmin *Gurşun magdan kärhanasy*) lyijykaivoksesta, jossa hyödynnettiin muitakin värimetalleja vuosina 1943–1966. Siitä tuli kaupunkimainen taajama vuonna 1955. Kaivoksen sulkemisen jälkeen se muuttui maalaiskyläksi, mutta säilytti taajaman statuksensa. Vuonna 1959 siellä oli 4&nbsp;196, mutta vuonna 1989 enää 1&nbsp;677 asukasta. Vuonna 1990 taajama siirrettiin Gowurdakin kaupungin alaisuuteen ja vuonna 2016 se erotettiin jälleen erilliseksi taajamaksi.

Seudulla louhitaan suolaa ja sementin raaka-aineita. Siellä sijaitsee Köýtendagin luonnonpuisto.

## Lähteet
Ksantaanikumi

**Ksantaanikumi** (**ksantaani**) on elintarvikkeiden sakeuttamisaine ja samalla stabilointiaine. Sitä voidaan käyttää myös gluteenittomassa ruokavaliossa jauhojen sitkon korvikkeena, jolloin sitä käytetään apuna taikinan muotoutumiseen. Sitä on maississa ja vehnässä. Se on polysakkaridi ja sillä on emulgoivia ominaisuuksia. Sitä tuotetaan elintarviketeollisuudessa *[[Xanthomonas campestris]]* -bakteerin avulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruokavirasto: E415 - Ksantaanikumi
* Ekoodit.fi: E415 ksantaanikumi: Elintarviketeollisuuden monipuolinen lisäaine
* Human Metabolome Database: Xanthan 
* DrugBank: Xanthan gum
Roberto Castrillo

**Roberto Castrillo** (30. kesäkuuta 1941 – 28. helmikuuta 2026) oli kuubalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssimitalin skeet-ammunnassa Moskovan kesäolympialaisissa vuonna 1980. Hän kilpaili myös vuosien 1972 ja 1976 kesäolympialaisissa.  Castrillo kuoli 84-vuotiaana 28. helmikuuta 2026.

## Lähteet
Viimeinen mohikaani (albumi)

**Viimeinen mohikaani** on 27. maaliskuuta 2026 julkaistu Even viides sooloalbumi. Se on Even ensimmäinen uutta musiikkia sisältävä albumi yli 30 vuoteen. Even aiemmista albumeista poiketen se julkaistiin omakustanteena.

Albumin ensimmäinen single ”Löytötavaraa” julkaistiin tammikuussa 2023. *Viimeinen mohikaani* sisältää uudelleenlevytetyn version kappaleesta ”Kaikki kaunis katoaa”, joka julkaistiin alun perin Dingon *[[Purppuraa]]* -albumilla vuonna 2005.

Albumin muista kappaleista ”Thelma & Louis”, ”Kallion katuvalot”, ”Liekki” ja ”Älä vaienna kipua” julkaistiin singleinä vuosien 2023–2026 välillä.
Vuonna 2024 julkaistu singlekappale ”Suosikin kappaleessa” ei päätynyt albumille.

## Albumin tekeminen

Eve aloitti uuden musiikin tekemisen 2020-luvun alussa. Alun perin albumi piti julkaista kesällä 2023 hänen 60-vuotisjuhlansa kunniaksi. Albumin julkaisu kuitenkin lykkäänntyi. Albumin nimi ja julkaisupäivä paljastettiin tammikuussa 2026. Julkaisua pidensi se, että albumi tehtiin omakustanteena, sillä levy-yhtiöt eivät suostuneet tekemään levytyssopimusta Even kanssa. Eve sanoi *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* haastattelussa syyksi hänen ikänsä.

*Viimeisen mohikaanin* julkaisun jälkeen Eve lähtee soolokiertueelle. Kiertuekokoonpanossa soittavat laulaja-bassokitaristi Even lisäksi kitaristi Jimmy Westerlund, rumpali Anssi Nykänen ja ja kosketinsoittaja Marko Kataja.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Viimeinen mohikaani (täsmennyssivu)

**Viimeinen mohikaani** on seuraavien teosten nimi:
* *[[Viimeinen mohikaani]]*, James Fenimore Cooperin sotaromaani vuodelta 1826
* *[[Viimeinen mohikaani (vuoden 1920 elokuva)|Viimeinen mohikaani]]*, sotaromaaniin perustuva elokuva vuodelta 1920
* *[[Viimeinen mohikaani (vuoden 1931 elokuva)|Viimeinen mohikaani]]*, sotaromaaniin perustuva elokuva vuodelta 1931
* *[[Viimeinen mohikaani (vuoden 1932 elokuva)|Viimeinen mohikaani]]*, sotaromaaniin perustuva elokuva vuodelta 1932
* *[[Viimeinen mohikaani (vuoden 1936 elokuva)|Viimeinen mohikaani]]*, sotaromaaniin perustuva elokuva vuodelta 1936
* *[[Viimeinen mohikaani (vuoden 1992 elokuva)|Viimeinen mohikaani]]*, sotaromaaniin perustuva elokuva vuodelta 1992
* *[[Viimeinen mohikaani (albumi)|Viimeinen mohikaani]]*, Even albumi vuodelta 2026
* ”Viimeinen mohikaani” (), Werner Scharfengernerin säveltämä, Lasse Liemolan suomeksi vuonna 1961 levylle esittämä laulu
*  ”Viimeinen mohikaani”, Popedan *[[Kaasua...]]* -albumilla julkaistu kappale vuodelta 1983.

## Lähteet
Tert-butyylihydrokinoni

**Tert-butyylihydrokinoni** (TBHQ) on tehokas antioksidantti. Sen CAS-numero on 1948-33-0. Sen molekyylipaino on 166.22. Se on valkoista kitetstä jauhetta. Sitä käytetään stabilointiaineena. Sitä käytetään myös elintarviketeollisuudessa kasviöljyissä ja eläinrasvoissa. Sitä käytetään myös korroosionestoaineena sekä ainesosana maaleissa, lakoissa ja hartseissa. Sitä tulee säilyttää varjossa alle 25 C°:ssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ruokavirasto: E319 - Tertbutyylihydroksikinoni (TBHQ)
* Human Metabolome Database: 2-tert-Butyl-1,4-benzenediol 
* DrugBank: t-Butylhydroquinone 
* The Comparative Toxicogenomics Database (CTD): 2-tert-butylhydroquinone
Ajonestopollari

**Ajonestopollarit** eli **turvapollarit** ovat rakenteita, joiden tarkoitus on estää moottoriajoneuvojen kulku luvattomille alueille. Nämä tukevat, pystysuorat pylväät palvelevat kahta tarkoitusta; ne parantavat turvallisuutta ja ohjaavat liikennettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Rakennusfakta - Törmäystestatut pollarit
Linalyyliformiaatti

**Linalyyliformiaatti** (C11H18O2) on tyydyttymättömiin estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään aineosana hajusteissa ja aromiaineena. Luonnossa linalyyliformiaattia esiintyy muun muassa tuomien suvun lajeissa, laventelissa ja sitrushedelmissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa linalyyliformiaatti on väritöntä nestettä, jolla on sitrushedelmiä tai yrttejä muistuttava tuoksu. Yhdiste liukenee vain hyvin vähäisessä määrin veteen ja myös hydrolysoituu veden vaikutuksesta. Linalyyliformiaatti liukenee paremmin esimerkiksi etanoliin.

Linalyyliformiaattia valmistetaan linalolin ja muurahaishapon välisellä esteröintireaktiolla.

Linalyyliformiaattia käytetään tuomaan sitrusten ja laventelin tuoksua hajuvesiin, shampoihin, saippuoihin ja puhdistusaineisiin. Yhdistettä käytetään myös aromiaineena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Human Metabolome Database: Linalyl formate 
* Food Component Database (FooDB): Linalyl formate 
* [PheroBase: Plant Compound - linalool formate 3,7-Dimethyl-1,6-octadien-3-yl formate] 
* The Comparative Toxicogenomics Database (CTD): 3,7-dimethyl-1,6-octadien-3-yl formate
Eläke-Varma

**Eläke-Varma** oli suomalainen työeläkevakuutusyhtiö. Eläke-Sampo ja noin kaksi kolmasosaa Eläke-Varmasta yhdistyivät vuonna 1998 Varmaksi.

## Historia

Yhtiön juuret alkoivat vuonna 1919 perustetusta Jälleenvakuutusosakeyhtiö Varmasta. Vuonna 1926 Varma aloitti toimihenkilöille suunnatun ryhmäeläkevakuuttamisen, jonka kysyntä kasvoi palkkatyön yleistyessä. Vuonna 1947 perustettiin Eläke-Varma, joka keskittyi eläkevakuuttamiseen. 1950-luvulla Eläke-Varman toiminta laajeni palkkatyön edelleen yleistyessä, samalla kun yritysten sosiaalinen vastuu henkilökunnastaan nousi osaksi yhteiskunnallista keskustelua. Vapaaehtoisista vakuutuksista alettiin vähitellen siirtyä työeläketurvaan. Vuonna 1957 voimaan tuli kansaneläkeuudistus, joka päätyi tasaeläkelinjaan.

1960-luvulla suurimmat työeläkeyhtiöt olivat Ilmarinen ja Eläke-Varma. Eläke-Varmalla ei ollut konttoriverkostoa, vaan ainostaan pääkonttori Helsingissä. Eläke-Varman asiakkaat olivat tyypillisesti suuria ja Suomen Yhdyspankkia lähellä olevia teollisuusyritysten eläkevakuuttajia. Vuonna 1965 neljä suurteollisuuteen erikoistunutta vakuutusyhtiötä yhdistyi yhteisen asiakaskuntansa vuoksi Teollisuusvakuutukseksi, ja siitä tuli Eläke-Varmalle läheinen yhteistyökumppani.

Vuonna 1972 vahinkovakuutusyhtiö Fennian tytäryhtiö Patrian eläkevakuutuskanta siirrettiin Eläke-Varmaan. Muutoksen myötä Eläke-Varman jakeluverkko parani, sillä Fennialla oli konttoreita eri puolella maata ja nyt ne alkoivat palvella myös Eläke-Varman asiakkaita. Eläke-Varmasta, Teollisuusvakuutuksesta ja Fenniasta alkoi muotoutua vakuutusyhtiöryhmittymä.

Vuonna 1987 toimintansa aloitti Eläke-Varman, Teollisuusvakuutuksen ja Yrittäjäin Fennian perustama henkivakuutusyhtiö Nova.

Varma-Sampo syntyi kesällä 1998, kun Eläke-Sampoon yhdistettiin noin kaksi kolmasosaa Eläke-Varmasta. Fuusion tulos oli Suomen suurin työeläkeyhtiö.

Varma-Sammosta tuli Varma 31.12.2003.

## Lähteet
Matias Villberg

**Matias Villberg** (s. 25. syyskuuta 1991) on suomalainen radiojuontaja ja toimittaja, joka tunnetaan erityisesti Radio Dein aamulähetysten juontajana.

Villberg aloitti radiotyönsä Radio Deissä HEO Kansanopiston journalismin opintoihin liittyneen harjoittelun kautta vuonna 2015. Sittemmin hän on toiminut kanavalla muun muassa aamujuontajana vuodesta 2022. Hänet tunnetaan erityisesti radion aamuohjelmasta *Herätys!*, jossa käsitellään ajankohtaisia ilmiöitä, arjen teemoja ja hengellisiä aiheita. Villberg juontaa myös perjantaisin Radio Deissä lähetettävää keskusteluohjelmaa *Jälki-istunto*.

Villbergin juontotyyliä on kuvattu keskustelevaksi ja arkielämää lähelle tuovaksi. Hän on ollut ehdolla RadioGaalassa Vuoden radiojuontajaksi, ja hänen juontamansa ohjelma on ollut ehdolla Vuoden radio-ohjelmaksi yleisöäänestyksessä.

Villberg on koulutukseltaan kulttuurituottaja (AMK) Humanistisesta ammattikorkeakoulusta (Humak).

## Lähteet
Sonic the Hedgehog 4 (elokuva)

**Sonic the Hedgehog 4** on vuonna 2027 ensi-iltansa saava Jeff Fowlerin ohjaama toimintaseikkailuelokuva. Se perustuu Segan luomaan *[[Sonic the Hedgehog (pelisarja)|Sonic the Hedgehog]]* -videopelisarjaan, ja on jatko-osa elokuville *[[Sonic the Movie]]* (2020), *[[Sonic the Movie 2]]* (2022) ja *[[Sonic the Hedgehog 3 (elokuva)|Sonic the Hedgehog 3]]* (2024). Elokuva tulee saamaan ensi-iltansa 19. maaliskuuta 2027.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elin Anna Labba

**Elin Anna Labba** (pohjoissaameksi *Joná Gusttu Elin Ánná*) on saamelainen kirjailija ja toimittaja. Hänen esikoisteokselleen *Herrarna satte oss hit: om tvångsförflyttningarna i Sverige* myönnettiin August-palkinto vuonna 2020. Labban ensimmäinen romaani *Älä mene mereen* julkaistaan suomeksi keväällä 2026. Teos on julkaistu pohjoissaameksi vuonna 2024 (*Ale mana merrii*). Labba on kustannusyhtiö Tammen Keltaisen kirjaston ensimmäinen saamelaiskirjailija.
## Koulutus ja ura
Labba valmistui journalistiikan opinnoistaan Göteborgin yliopistossa vuonna 2008. Hän on toiminut saamelaisen Nuorat-nuortenlehden päätoimittajana. Hän toimii myös projektipäällikkönä saamelaista kirjallisuutta edistävässä kirjailijakeskuksessa Tjállegoahte – Författarcentrum Sápmi. 

Labban esikoisteos *Herrarna satte oss hit: om tvångsförflyttningarna i Sverige* julkaistiin vuonna 2020. Teoksessa kuvataan saamelaisten pakkosiirtoja Ruotsissa 1900-luvun alun ja 1950-luvun välisenä aikana. 

Labban esikoisromaani *Älä mene mereen* käsittelee valtion ja sähköyhtiön toiminnan vaikutuksia luontoon sekä saamelaisten elämäntapaan 1940-luvun Ruotsissa.

Luulajan teknillinen yliopisto myönsi hänelle filosofian kunniatohtorin arvonimen vuonna 2024.

## Palkinnot
Vuonna 2020 Labba voitti August-palkinnon esikoisteoksellaan *Herrarna satte oss hit: om tvångsförflyttningarna i Sverige*. Vuonna 2021 teokselle myönnettiin Norlannin kirjallisuuspalkinto (Norrlands litteraturpris). 
## Teokset
* *Älä mene mereen.* Helsinki: Tammi, 2026. 
* *Ale mana merrii.* Stockholm: Norstedts, 2024. 
* *Herrarna satte oss hit: om tvångsförflyttningarna i Sverige.* Stockholm: Norstedts, 2020. 
* *Hearrát dat bidje min: Bággojohtimiid birra.* Stockholm: Norstedts, 2020. 

## Lähteet
Aşyr Kakabaýew

**Aşyr Kakabaýew** on taajama Daşoguzin maakunnan Saparmyrat Türkmenbaşyn piirikunnassa Turkmenistanissa. Se sijaitsee Daşoguzin keidasalueella 20 kilometriä Saparmyrat Türkmenbaşyn kaupungista lounaaseen. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan taajamassa oli 9&nbsp;603 ja sen yhteyteen kuuluvissa kuudessa kylässä 10&nbsp;367 asukasta.

Paikkakunta on saanut alkunsa Akjadepen kylästä, joka nimettiin Aşyr Kakabaýewin taajamaksi vuonna 2022. Sen yhteyteen liitettiin samalla entisen Aşyr Kakabaýewin kyläneuvoston (*geňeşlik*) kylät Garaoý, Garawulgala, Gojukgala, Harmanjyk, Şarawýap ja Şirwan. 

Aşyr Kakabaýew oli paikallisen Bolševik-kolhoosin puheenjohtaja, joka sai vuonna 1948 sosialistisen työn sankarin arvonimen ja Leninin kunniamerkin ansioistaan puuvillasadon lisäämisessä. Vuonna 1952 hän joutui luopumaan toisesta, vuonna 1949 myönnetystä Leninin kunniamerkistä ja sirppi ja vasara -mitalista satotulosten väärentämisen takia. Kakabaýewin kuoltua kolhoosi nimettiin hänen mukaansa.

Taajaman alueella toimii Derýalykin kaasukompressoriasema ja Şirwanin puuvillanpuhdistamo. Sen asukkaat viljelevät puuvillaa, vehnää, vihanneksia ja meloneja.

## Lähteet
Aleksi Malmberg

**Aleksi Malmberg** (s. 1980) on suomalainen kulttuurivaikuttaja ja Suomen Britannian- ja Irlannin-instituutin johtaja. Hän siirtyi instituutin johtoon vuonna 2025 toimittuaan sitä ennen Helsingin kaupunginorkesterin indendenttinä seitsemän vuoden ajan (2018–2025). Malmberg johti Suomen Benelux-instituuttia vuodesta 2014 ja on aiemmin toiminut myös Tuusulanjärven kamarimusiikkifestivaalin toiminnanjohtajana.

Malmberg on valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta pääaineenaan musiikkitiede. Gradunsa hän kirjoitti Kulttuuritalon 50-vuotisesta toiminnasta. Hän on lisäksi opiskellut Kauppakorkeakoulussa ja suorittanut Executive MBA-tutkinnon Aalto-yliopistossa. Malmbergin instrumentti on viulu.

## Lähteet
Teija Vuorenmaa

**Teija Vuorenmaa** (s. 27. toukokuuta 2002) on suomalainen lentopalloilija. Hän on pelipaikaltaan yleispelaaja ja pituudeltaan 181-senttimetrinen. Hän on edustanut kaudesta 2024–2025 alkaen Mestaruusliigan Puijo Wolleyta.

Vuorenmaa on Vammalan Lentopallon kasvatti. Hän on edustanut myös salolaista LP Viestiä kausina 2019–2021, LP-Vampulaa kaudella 2022–2023 ja Oriveden Ponnistusta kaudella 2023–2024. Hän siirtyi vuonna 2024 Puijo Wolleyhin.  Hän voitti liigamestaruuden kaudella 2024–2025 ja Suomen Cupin kaudella 2025–2026.

Teija Vuorenmaan isä Jukka-Pekka Vuorenmaa pelasi lentopalloa maajoukkueessa, ja myös hänen veljensä ja siskonsa ovat pelanneet lentopalloa.

## Lähteet
Eppelheim

**Eppelheim** on kaupunki Baden-Württembergin osavaltion pohjoisosassa Saksassa. Se sijaitsee Rhein-Neckar-Kreisin länsiosassa ja kuuluu Rein–Neckarin metropolialueeseen.

## Maantiede
Eppelheimin etäisyys Heidelbergista on viisi kilometriä länteen ja Mannheimista 15 kilometriä kaakkoon.

## Historia
Varhaisin maininta Eppelheimista on vuodelta 770 Lorschin koodeksissa. Tuolloin käytettiin muotoa Ebbelenheim. Eppelheim tuhottiin tyystin vuonna 1689 yhdeksänvuotisen sodan aikana ja se jouduttiin rakentamaan uudelleen. Huomattavan kasvun Eppelheim eli 1800-luvulla, kun Heidelbergia rakennettiin toden teolla. Suurin osa muurareista tuli Eppelheimista. 1930-luvulla Eppelheim muuttui maatalousyhteisöstä kohti teollisempaa yhteisöä.

Toisen maailmansodan aikaan Eppelheim säästyi suurilta tuhoilta ja yhdysvaltalaisjoukot saapuivat kylään pitkänäperjantaina 1945. Sodan jälkeisenä aikana Eppelheimiin saapui pakolaisia ja talouskasvu toi myös ulkomaisia työntekijöitä. Liittyminen Heidelbergiin torjuttiin 1973. Eppelheim sai kaupunkioikeudet 1998.

Eppelheimin maamerkki on 47,6 metriä korkea vesitorni, Wasserturm (Eppelheim). Se oli käytössä 1907–1983.

## Talous ja liikenne
AMD Wild toimii elintarvike- ja juomateollisuuden parissa. Bundesautobahn 5 kulkee aivan Eppelheimin itäpuolitse.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Eppelheim, Baden-Württemberg, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Selma Räsänen

**Selma Räsänen** (s. 9. tammikuuta 2004) on suomalainen lentopalloilija. Hän on pelipaikaltaan hakkuri ja pituudeltaan 183-senttimetrinen. Hän on edustanut kaudesta 2023–2024 alkaen Mestaruusliigan Puijo Wolleyta.

Räsänen on Vammalan Lentopallon kasvatti. Hän edusti aiemmin LP-Vampulaa, ja vuonna 2023 hän siirtyi Puijo Wolleyhin.  Hän voitti liigamestaruuden kaudella 2024–2025 sekä Suomen Cupin kausilla 2023–2024 ja 2025–2026. Hän voitti kaudella 2023–2024 mestaruusliigan läpimurtopelaajan palkinnon. Räsäsen pelaamista kaudella 2025–2026 ovat vaikeuttaneet terveysongelmat, joista hän on puhunut avoimesti. Hän päätyi pahojen vatsan alueen kipujen myötä leikkaukseen, ja sittemmin hän kärsi paniikkikohtauksista.

## Lähteet
Lars-Göran Carlsson

**Lars-Göran Carlsson** (24. heinäkuuta 1949 – 27. heinäkuuta 2020) oli ruotsalainen urheiluampuja, joka voitti hopeamitalin skeet-ammunnassa vuoden 1980 Moskovan kesäolympialaisissa.

## Lähteet
Les Tourrettes

**Les Tourrettes** () on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Rhônejoen varrella, noin 55 kilometriä Nyonsin kaupungista luoteeseen.

Kunta sijaitsee Pariisin ja Nizzan välisen vilkkaan tien, Route Nationale 7:n varrella, 15 kilometriä alueen suurkaupungista Montélimarista pohjoiseen. Kylä oli kuitenkin aikoinaan pieni keskiaikainen kaupunki, jonka juuret ulottuvat roomalaisten vallan aikaan. Tuolloin kukkulan laella sijaitsevaa kylää ympäröivät pienet tornit, mistä johtuu sen nimi "Tourrettes", joka tarkoittaa "pieniä torneja". Kylän keskiaikainen linna Château de la Cheysserie on peräisin 1500-luvulta, ja sitä restauroidaan parhaillaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sandy Moger

**Sandy Moger** (s. 21. maaliskuuta 1969 100 Mile House, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija.

Moger aloitti ammattiuransa vuonna 1992 AHL:n Hamilton Canucksissa. Kaudeksi 1994–1995 hän siirtyi NHL-seura Boston Bruinsin organisaatioon. Pelattuaan siellä kolme kautta Moger siirtyi kaudeksi 1997–1998 Los Angeles Kingsiin, jossa pelasi kaksi kautta. Kaudet 1999–2001 hän pelasi IHL:n Houston Aerosissa.

Kaudella 2001–2002 Moger pelasi SM-liigaa Porin Ässissä ja HIFK:ssa. Uransa viimeiset viisi vuotta hän pelasi Saksassa ja Italiassa.

## Tilastot

## Lähteet
*
Annie Cooke

**Ann "Annie" Cooke** (s. 19. lokakuuta 2001) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän on pelipaikaltaan passari ja pituudeltaan 180-senttimetrinen. Hän edustaa kaudella 2025–2026 Suomen Mestaruusliigassa kuusamolaista Pölkkyä.

Cooke opiskeli ja pelasi lentopalloa Houstonin yliopistossa. Hän valmistui yliopistosta markkinoinnin maisteriksi. Hän siirtyi suomalaisseura Pölkkyyn vuonna 2025.

## Lähteet
Jenna Zydlo

**Jenna Zydlo** (s. 29. lokakuuta 2002) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskitorjuja ja pituudeltaan 183-senttimetrinen. Hän edustaa kaudella 2025–2026 Suomen Mestaruusliigassa kuusamolaista Pölkkyä.

Zydlo opiskeli ja pelasi lentopalloa Länsi-Floridan yliopistossa. Hän valmistui yliopistosta antropologian ja studiotaiteen aloilta. Hän siirtyi suomalaisseura Pölkkyyn vuonna 2025 pelattuaan sitä ennen Albaniassa.

## Lähteet
Bridgette Smith

**Bridgette Smith** (s. 16. heinäkuuta 2002) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän on pelipaikaltaan yleispelaaja ja pituudeltaan 178-senttimetrinen. Hän edustaa kaudella 2025–2026 Suomen Mestaruusliigassa kuusamolaista Pölkkyä.

Smith opiskeli ja pelasi lentopalloa Sacramento State Universityssä. Hän siirtyi suomalaisseura Pölkkyyn vuonna 2025.

## Lähteet
Nick Mira

**Nicholas Warren Mira** (s. 25. elokuuta 2000), taiteilijanimeltään **Nick Mira**, on yhdysvaltalainen musiikkituottaja. Mira on osa Internet Money -tuottajakollektiivia.

Mira teki usein yhteistyötä edesmenneen rap-artisti Juice Wrldin kanssa ja tuotti muun muassa tämän läpimurtokappaleen ”Lucid Dreams” (2017). Hän on ollut tuottamassa Juice Wrldin studioalbumeita *[[Goodbye & Good Riddance]]* (2018) ja *[[Death Race for Love]]* (2019) ja tämän pääsinglen ”Robbery” sekä postuumeita albumeita *[[Legends Never Die]]* (2020), *[[Fighting Demons]]* (2021) ja *[[The Party Never Ends]]* (2024). Miran ja Juice Wrldin tuotanto yhdisti melodista räppiä, kitara-avusteista tuotantoa ja emo-vaikutteisia sanoituksia. Mira on työskennellyt myös muiden rap-artistien kanssa, kuten Lil Uzi Vertin ja Lil Skiesin kanssa.  

## Lähteet
Aliyah Carter

**Aliyah Carter** (s. 2. toukokuuta 2002) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän on pelipaikaltaan yleispelaaja ja pituudeltaan 175-senttimetrinen. Hän edustaa kaudella 2025–2026 Suomen Mestaruusliigassa kuusamolaista Pölkkyä.

Carter opiskeli ja pelasi lentopalloa Kansasin osavaltionyliopistossa. Hän siirtyi suomalaisseura Pölkkyyn vuonna 2025 pelattuaan sitä ennen Ranskassa.

## Lähteet
Boran

**Boran** oli sassanidien hallitsijasukuun kuulunut Persiaa hallitseva kuningatar vuosina 630–632. Hän oli Khusrau II:n tytär.  

Boranin valtaannousua edelsi sisällissotaa lähennellyt valtataistelu kahden aatelissuvun, Pahlavien ja Parsigien välillä. Häneen isänsä, kaikki veljensä ja vallanperijäksi nimetty veljenpoikansa surmattiin muutaman vuoden aikana. Pahlavit asettivat Boranin valtaistuimelle, koska hän oli ainoa elossa oleva Khusrau II:n suora perillinen, joka kykeni laillisesti ottamaan vallan.

Noustuaan valtaan Boran lupasi alamaisilleen hallita vanhurskaasti ja oikeudenmukaisesti. Hän lupasi myös auttaa köyhiä ja lievittää ihmisten kärsimyksiä. Hänen sanotaan hallinneen ystävällisesti, ja hänen alamaiset olivat onnellisia hänen hallituskautensa aikana. Hänen tekonsa viittaavat siihen, että hän tiesi, kuinka tavalliset ihmiset Sassanidien valtakunnassa kärsivät monien sotavuosien ja epävakaan johtajuuden läpi. Boran pyrki myös palauttamaan Sassanidien dynastian laillisuuden. Hän laski liikkeelle kolikoita, jotka kopioivat hänen isänsä tyyliä, ja väitti palauttaneensa Sassanidien valtakunnan "jumalten suvun" asemaan ja "lisänneensä sen loistoa". Hallintonsa tukemiseksi Boran nimitti vaikutusvaltaisen Pahlavien jäsenen nimeltä Forrukh-Hormizd pääministerikseen.

Boranin lupauksiin kansalleen kuului myös rauhansopimuksen virallistaminen Bysantin valtakunnan kanssa Bysantin ja Sassanidien välisen sodan viralliseksi lopettamiseksi.. Boran kirjoitti keisari Herakleiokselle kirjeen, jossa hän yksityiskohtaisesti kuvaili rauhantahtoaan. Herakleios ilmoitti jos Boran joskus tarvitsisi sotilaallista tukea valtaistuimensa säilyttämiseksi, hänen tarvitsisi vain pyytää häneltä apua. Herakleioksen tarkoituksena oli päästä puuttumaan Persian asioihin. Boranin valta-aika oli kuitenkin päättymässä, koska hän ei pystynyt pakottamaan aatelistoa tottelemaan itseään. Boranin serkku Shapur-i Shahbaraz kaappasi vallan vajaaksi vuodeeksi. Sitten Parsigit, Pahlavien kanssa kilpaillut aatelissuku, asettivat Boranin sisaren Azarmidokhtin valtaistuimelle. Azarmidokht tapatutti Boranin pääministerin. Kostoksi Pahlavit nostivat Boranin takaisin valtaan.

Toisella kaudella Boranin nimitti Forrukh-Hormizdin pojan Rustamin pääministerikseen. Tässä vaiheessa Muhammedin islamilaiset armeijat aloittivat hyökkäyksensä Sassanidien valtakuntaan. Pahlavien ja Parsigien välinen sisällissota haittasi puolustautumista. Boran neuvotteli tulitauon kahden mahtisuvun välille, ja  sassanialaisille saivaat näin mahdollisuuden viivästyttää islamilaista valloitusta lyhyen aikaa. Parsigeihin kuulunut kenraali nimeltä Peroz kuitenkin kuristi Boranin vuonna 632. Boranin surma osoittaa, kuinka tuhoisa sisällissota oli ollut Sassanidien valtakunnalle: jälleen yksi hallitsija oli teloitettu lyhyessä ajassa.

### Lähteet
Paulina Nyström

**Paulina Tanya Nyström** (s. 17. elokuuta 2000 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalais-suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa ruotsalaisseura Häckeniä ja Suomen maajoukkuetta.

Nyström on edustanut Ruotsin Damallsvenskanissa Vittsjötä, Eskilstuna Unitedia ja heinäkuusta 2024 alkaen Häckeniä. Hän pelasi Italiassa Juventuksen joukkueessa 24 Serie A -ottelua ja teki niissä neljä maalia tammikuusta 2023 kesään 2024. Hän voitti Häckenin joukkueessa Ruotsin-mestaruuden vuonna 2025. Tuolla kaudella hän pelasi 21 Damallsvenskanin ottelua ja teki niissä viisi maalia. Kaudella 2022 hän teki Damallsvenskanissa Eskilstuna Unitedille kymmenen maalia. Kaudella 2025–2026 Nyström on tehnyt naisten Euroopan cupissa helmikuun loppuun mennessä neljä maalia kuudessa ottelussa.

Nyström pelasi Ruotsin nuorisomaajoukkueissa. Aikuisten maaotteluissa hän edustaa Suomea. Hän pelasi ensimmäisen naisten maaottelunsa marraskuussa 2025 ystävyysottelussa Itävaltaa vastaan sekä toisen ja kolmannen maaliskuussa 2026 MM-karsintaotteluissa Portugalia ja Latviaa vastaan.

Nyströmin äiti on suomalainen.

## Lähteet
Aesculapiuksen temppeli (Pompeji)

**Aesculapiuksen temppeli** (VIII.7.25, ) oli antiikin aikainen Aesculapiukselle omistettu roomalainen temppeli Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VIII insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

## Historia

Temppeli ajoittuu 200–100-luvuille eaa. Rakennusta on perinteisesti kutsuttu Juppiter Meilichiuksen (Zeus Meilikhioksen) temppeliksi erään piirtokirjoituksen perusteella. Nykyisin sitä pidetään kuitenkin pikemmin Aesculapiuksen (Asklepioksen) ja Hygieian temppelinä, perustuen temppelistä löydettyihin terrakottapatsaisiin ja muihin esineisiin. Vuoden 62 jaa. maanjäristyksen jälkeen temppeli saattoi toimia tilapäisesti Capitoliumin triadin eli Juppiterin, Junon ja Minervan temppelinä.

Temppelin arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1766, 1789, 1800, 1806 ja 1869.

## Rakennus

Temppeli sijaitsi Pompejin teatterikorttelissa Pompejin teatterin pohjoispuolella, nykyisin nimillä Via del Tempio di Iside ja Via Stabiana tunnettujen katujen risteyksessä. Rakennus oli suorakaiteen muotoinen ja noin 22 metriä pitkä, ja sitä ympäröi epäsäännöllisestä kivestä tehty muuri. Itäpuolen sisäänkäynnistä saavuttiin ensin pieneen eteishalliin, josta pääsi avoimelle sisäpihalle. Pihan keskellä oli tuffikivestä tehty uhrialttari, jossa oli joonialaiset voluutit ja doorilainen friisi.

Varsinainen temppeli oli perimmäisenä sijainnut italialaistyyppinen pieni kulttirakennus, joka oli rakennettu korkean podiumin päälle. Se oli prostyyli ja sen julkisivussa oli neljä pylvästä (tetrastyyli). Jyrkkä portaikko johti sisäpihalta pieneen pylväshalliin (pronaos) ja edelleen itse cellaan, johon oli sijoitettu terrakottapatsaita ja stukolla päällystetty alttari — nämä ovat nykyään kadonneet. Temppelin sisäänkäynnin pohjoisnurkassa oli pieni palvelutila, niin kutsuttu vartijan huone.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kari Ketola (tietokirjailija)

**Kari Ketola** (s. 1940) on suomalainen Venäjän kaupan konsultti ja tietokirjailija.

Kari Ketola valmistui yliopistosta pääaineinaan latina ja musiikkitiede. Latinan opiskelua Ketola jatkoi Moskovan valtionyliopistossa otettuaan aineekseen myös venäjän kielen. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2007 Helsingin yliopistossa, väitöskirjan aiheena oli suomalaiset Venäjän stipendiaatit autonomian aikana 1812-1917. Ketola harrastaa trumpetin soittoa ja hän on kirjoittanut muusikko ja säveltäjä Hannes Konnon elämäkerran. 

Ketola oli Finetra Oy:n Venäjän kaupan vientiagentuurin vientipäällikkönä 1967–1972, venäjän kielen lehtorina Tampereen kieli-instituutissa 1972–1974, kaupallisena sihteerinä Suomen Venäjän suurlähetystössä Moskovassa 1974–1977 ja Venäjän kaupan johtajana Tampellassa, Rauma-Repolassa, Repolassa ja UPM-Kymmenessä 1978–2005. Vuodesta 2005 alkaen hän on harjoittanut Venäjän kaupan konsultointia Finemor Oy:ssä. 

Ketola oli Suomalais-venäläisen kauppakamarin hallituksen jäsen 1994-1998, Pietari-säätiön hallituksen varapuheenjohtaja ja puheenjohtaja 1992–2005 ja Pietari-säätiön valtuuskunnan puheenjohtaja vuodesta 2005.

## Julkaisuja
* *Puheita Neuvostoliiton kaupassa*; kirj. Kari Ketola, Martti Rouhiainen. Markkinointi-instituutin kirjasarja, n:o 29. Weilin + Göös, Espoo 1982
* *Keilalahden venekerho ry 10 vuotta*; toim. Kari Ketola. Keilalahden venekerho, Espoo 1983
* *Uvažaemye damy i gospoda!: puheita venäjäksi*; kirj. Kari Ketola, Martti Rouhiainen. Markkinointi-instituutin kirjasarja, n:o 38. Weilin + Göös, Espoo 1989
* *Latinaa liikemiehille: caveat emptor!*; kirj. Tapio Helen, Kari Ketola ; kuvitus Sergei Alimov. Novomedia, Vantaa 1992
* *Laulusta me voimaa saamme..*; toimitus: Hummeripojat ; toimituskunta: Kari Ketola ja muita ; kuvitus: Arto Luoma. Repola, Helsinki 1994
* *Voihan Venäjä!: kauppaa ja kulttuuria*; kirj. Kimmo Kallonen, Kari Ketola. Edita, Helsinki 1996
* *Latin lives!: in Finland and beyond*; kirj. Tapio Helen ja Kari Ketola; English adaptation by Andrew Barriskell ; illustrated by Sergei Alimov. Edita, Helsinki 1998
* *Ryssän koulussa: suomalaiset Venäjän stipendiaatit autonomian aikana 1812-1917*, Helsingin yliopiston väitöskirja. Finemor, Helsinki 2007 
* *Venäjän historia suomalaiselle yritysjohtajalle*, kirj. Kari Ketola, Timo Vihavainen. Finemor, Helsinki 2008
* *Changing Russia?: history, culture, business*; kirj. Kari Ketola, Timo Vihavainen; English adaptation by Danielle Treacy. Perustuu teokseen *Venäjän historia suomalaiselle yritysjohtajalle*. Finemor, Helsinki 2014, 2015
* *Suuri ja mahtava: Venäjän historiaa suomalaisille*; kirj. Timo Vihavainen ja Kari Ketola. Minerva, Helsinki 2015
* *Kapellimestarin tarina: paraatipuvussa ja kahleissa: [[Hannes Konno]] 1892-1942*. Kari Ketola 2022
* *Kulttuurin historia: Latinaa lukutaitoisille*. Kustannus Cunctator, Helsinki 2026 (ennakkotieto) 

## Lähteet
Apollon temppeli (Pompeji)

**Apollon temppeli** (VII.7.32, ) oli antiikin aikainen Apollolle omistettu roomalainen temppeli Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VII insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta. Temppeli ja siihen liittynyt pyhäkköalue saivat nykyisen muotonsa 100-luvulla eaa.

## Historia

Apollon eli kreikkalaisittain Apollonin kultti oli varhaisen Pompejin merkittävin. Kultti oli levinnyt koko Campaniaan alueen kreikkalaisista siirtokunnista. Pompejin Apollon pyhäkön varhaisin rakennusvaihe ajoittuu 600-luvun lopulle eaa. Tältä ajalta on säilynyt temenoksen länsimuuri, alttarin jäänteitä sekä pylvään jalusta. Näiden perusteella on arveltu, että paikalla saattoi aluksi olla avoin pyhäkkö ilman varsinaista temppelirakennusta.

Temppelin seuraava merkittävä vaihe sijoittuu 500-luvulle eaa., jolloin alueelle rakennettiin italialais-etruskilainen temppeli. Tästä rakennuksesta on säilynyt erityisesti terrakottaista rakennuskoristelua sekä osia alttarista, jotka todistavat varhaisesta monumentaalisesta pyhäkkörakentamisesta Pompejissa.

Temppelikokonaisuus koki laajan uudistuksen 100-luvun puolivälissä eaa. Tuolloin temppeli rakennettiin uudelleen viimeiseen muotoonsa podiumille sijoitettuna peripteraalitemppelinä. Vielä 100-luvun alussa eaa. alttari uusittiin, mikä osoittaa pyhäkön säilyneen aktiivisessa käytössä aivan tasavallan ajan lopulle saakka. Temppeli kärsi suuria vaurioita vuoden 62 jaa. maanjäristyksessä, ja sen kunnostustyöt olivat kesken sen ja koko kaupungin tuhoutuessa vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkauksessa.

Temppelin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1817 ja jatkuivat useissa vaiheissa, erityisesti vuosina 1931–1932 sekä 1942–1943. Varhaisissa tutkimuksissa, 1800-luvun alussa, temppeli tulkittiin omistetuksi Bacchukselle, Venukselle tai Mercuriukselle, kunnes se lopulta tunnistettiin Apollon temppeliksi piirtokirjoituslöytöjen perusteella.

## Rakennus

Temppeli sijaitsi heti Pompejin forumin länsipuolella. Se oli rakennettu korkealle podiumille. Temppeli oli peripteraalitemppeli ja edusti korinttilaista tyyliä, ja siinä oli pitkillä sivuilla yhdeksän ja lyhyillä sivuilla kuusi pylvästä. Temppelin cellassa oli Apollon kulttikuva sekä tuffikivestä tehty *omafalos* eli maailmannapa, joka jäljitteli Delfoissa ollutta Omfalosta. Cellasta on löydetty oskinkielinen piirtokirjoitus, joka kertoo kvestori Oppius Campanuksen omistaneen rakennuksen Apollolle.

Temppeliltä laskeutuneiden portaiden edessä oli alttari, jonka pääsivu oli itään forumille päin. Temppeliä ympäröi pyhäkköalue, joka oli pylväiköillä reunustettu peristyylipiha. Siinä oli pitkillä sivuilla 17 ja lyhyillä sivuilla 9 pylvästä, eli yhteensä 48 pylvästä. Pylväät oli tehty tuffista ja edustivat joonialaista tyyliä. Pyhäkköalueelle johti kaksikerroksinen tuffikivinen portiikki.

Temppelin portaikon vasemmalla puolella oli joonialainen pylväs, jonka päällä oli aurinkokello.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ultrakill

**ULTRAKILL** on suomalaisen Arsi ”Hakita” Patalan kehittämä ja New Blood Interactiven 3. syyskuuta 2020 julkaisema nopeatempoinen ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelissä pelaataan V1 nimisellä robotilla, joka on mennyt helvettiin etsimään verta polttoaineekseen.

## Pelaaminen
Peli on hyvin nopeatempoinen. Pelaaja liikkuu kenttien läpi tuhoten vihollisia lukuisilla eri aseilla ja niiden muunnoksilla, kuten revolverilla, haulikolla sekä laasertykillä. Nopeutta ja tyyliä kannustetaan ”style” pisteillä, joita saa ”tyylikkäästä” pelaamisesta, kuten tappamalla viholliset tietyllä tavalla.

## Lähteet
Doorilainen temppeli (Pompeji)

**Doorilainen temppeli** (VIII.7.31, ) oli antiikin aikainen kreikkalainen temppeli Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VIII insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

## Historia

Temppeli ajoitetaan 500-luvun eaa. puoliväliin. Sitä kutsutuaan tutkimuksessa vain Doorilaiseksi temppeliksi, koska se edusti doorilaista tyyliä, mutta jumaluutta, jolle se oli omistettu, ei tunneta. Yleensä sitä arvellaan Herculeen (Herakleen) temppeliksi, johon myöhemmin liitettiin myös Minervan kultti. Aiemmin sitä on ehdotettu myös Neptunuksen temppeliksi. Vaikuttaa siltä, että temppeli hylättiin jo ennen Pompejin tuhonnutta vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkausta.

## Rakennus

Temppeli sijaitsi Pompejin niin kutsutulla Forum Triangularella eli Kolmikulmaisella forumilla lounaaseen Pompejin teatterista. Se oli rakennettu suunnilleen itä-länsisuunnassa. Rakennusmateriaali oli Sarnus-joen laakson kalkkikivi. Temppelissä oli lyhyillä sivuilla seitsemän pylvästä (heksastyyli) ja pitkillä sivuilla 11 pylvästä. Sisällä oli pitkänomainen cella. Itäpäässä oli ylös krepidomalle johtaneet portaat.

Temppelin edustalla oli kolme tuffikivestä tehtyä alttaria sekä kaivo, joka oli ympäröity pyöreällä doorilaisin pylväin varustetulla rakennuksella. Temppelin portaiden juurella oli haudankaltainen rakennelma, jota arvellaan kaupungin perustajan muistomerkiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rune Snellman

**Rune Snellman** (s. 1950 Kokkola) on suomalainen valokuvataiteilija. Snellmanille tärkeä  tekniikka vuosikymmenten ajan on ollut neulanreikävalokuvaus. Vuonna 2022 saadun aivoinfarktin jälkeen hän on kuvannut myös puhelimen kameralla. Snellmanille on ominaista neulanreikäkuville ominainen utuinen ja sadunomainen estetiikka. Vuonna 2025 julkaistiin Snellmanin valokuvia vuosilta 2015–2025 esittelevä teos *RUNE –minun aikani.*

## Koulutus
Rune Snellman kävi Keski-Suomen Keskusammattikoulun kuvavalmistuslinjan vuonna 1981–1983, Keski-Suomen käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen  valokuvailmaisun jatkolinjan 1995 ja studiotekniikan jatkolinjan 1996.

## Työura
Snellman työskenteli SL-foto/Keto -kuvalla valokuvauslaboranttina 1982–1992, määräaikaisena valokuvaajana Alvar Aalto-museossa 1985, 1992, 1994–1995 ja 1997–2001. Yksityisyrittäjänä hän teki teoskuvauksia museoille ja ammattitaitelijoille vuodesta 2002. Vuosina 1996–2016 hän toimi valokuvauksen opettajana kymmenillä kursseilla pääasiassa Keski-Suomessa.

Valokuvataitelijana Snellman on saanut useita kohdeapurahoja.

## Näyttelyt
Vuosina 1986–1986 Snellman on pitänyt kymmeniä yksityisnäyttelyitä ja osallistunut kymmeniin yhteisnäyttelyihin Suomessa ja ulkomailla. Snellmanin teoksia on Jyväskylän kaupungin, Kokkolan kaupungin, Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kuntayhtymän ja Keuruun kaupungin taidekokoelmissa.  

## Tunnustukset

* Kamera-lehden Vuoden kuvaaja 1984.
* Suomen Kameraseurojen liiton Vuoden kuvaaja 1990.
* Suomi Kulttuurirahaston H.G. Porthan-Mitali 2025.

## Yksityiselämä
Rune Snellman on ollut kahdesti naimisissa, ja hänellä on kolme lasta.

## Lähteet

* 
### Viitteet
Fortuna Augustan temppeli

**Fortuna Augustan temppeli** (VII.4.1, ) oli antiikin aikainen roomalainen temppeli Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VII insulassa 4 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Temppeli rakennettiin oletettavasti ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulla. Se oli omistettu Fortuna Augustan eli käytännössä keisari Augustuksen kultille ja se oli samalla paikallisen eliitin harjoittaman keisarillisen suvun propagandan käytössä. Sen rakennutti omalla kustannuksellaan ja omille mailleen Marcus Tullius, Pompejin duoviri, osoittaakseen uskollisuuttaan keisarille. Fortuna Augustan kultista huolehtivat orjat ja vapautetut.

Temppeli kärsi suuria tuhoja vuoden 62 jaa. maanjäristyksessä, eikä sitä kunnostettu koskaan täysin sen jälkeen. Temppelin marmorikoristeet poistettiin pian vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkauksen jälkeen. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1823–1824, 1826 ja 1859. Rauniot kunnostettiin vuonna 1908.

Temppeli oli rakennettu podiumille eli korokkeelle ja edusti korinttilaista tyyliä. Siinä oli marmoriset pylväät ja kapiteelit. Temppelin pronaoksessa oli julkisivun puolella neljä pylvästä (tetrastyyli) ja sivuilla kolme pylvästä. Sisällä cellassa oli Fortunan patsas ja sivusyvennyksissä keisarillisen perheen patsaita. Temppelin edessä oli alttari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Genius Augustin temppeli

**Genius Augustin temppeli** (VII.9.2, , ), usein **”Vespasianuksen temppeli”** (), oli antiikin aikainen roomalainen temppeli Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VII insulassa 9 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Temppeli rakennettiin keisari Augustuksen kaudella ensimmäisen vuosisadan jaa. ensimmäisellä vuosikymmenellä. Temppeli rakennettiin Mamian aloitteesta; hänet mainitaan piirtokirjoituksessa Cereen ja Genius Augustin eli Augustuksen suojelushengen papittarena. Temppeliä kunnostettiin vuoden 62 jaa. maanjäristyksen jälkeen; joskus on katsottu, että se olisi rakennettu vasta tuolloin.

Temppeli oli omistettu keisarikultille. Sen tarkasta identifikaatiosta ei kuitenkaan ole täyttä varmuutta. Alun perin sitä pidettiin Mercuriuksen temppelinä. Myöhemmin se on tunnettu perinteisesti Vespasianuksen temppelinä, mutta nykyisin siihen viitataan useammin Genius Augustin temppelinä. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1817.

Temppeli sijaitsi Pompejin forumin itälaidalla Laarien pyhäkön ja Eumachian rakennuksen välissä. Rakennuksen julkisivussa oleva ovi johti sisäpihalle, joka sijaitsi sisemmän pyhäkön edessä. Keskellä oli marmorinen alttari, jota koristivat kohokuvareliefit. Perällä oli podium eli koroke, johon pääsi kummaltakin sivulta. Sen päällä sijaitsi cella, jonka edessä oli neljä pylvästä. Cellassa oli kulttipatsas. Sen takana oli kolme huonetta, joita käyttivät sekä tämän temppelin että viereisen Laarien temppelin papit; niihin pääsi yhdysoven kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vespasianuksen temppeli

**Vespasianuksen temppeli** voi viitata seuraaviin:

* Genius Augustin temppeli eli Vespasianuksen temppeli, Pompeji
* Vespasianuksen ja Tituksen temppeli, Forum Romanum, Rooma
Isiksen temppeli (Pompeji)

**Isiksen temppeli** (VIII.7.28, ) oli antiikin aikainen Isikselle omistettu roomalainen temppeli Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VIII insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

## Historia

Temppeli rakennettiin 100-luvun eaa. lopulla tai ensimmäisen vuosisadan eaa. alussa. Se oli omistettu egyptiläiselle jumalattarelle Isikselle, jonka kultti levisi Pompejiin idästä kauppayhteyksien kautta.  Temppeli kärsi suuria vaurioita vuoden 62 jaa. maanjäristyksessä, jonka jälkeen se rakennettiin uudelleen. Rakennuttaja tuolloin oli temppelin sisäänkäynniltä löydetyn piirtokirjoituksen mukaan vapautettu nimeltä Numerius Popidius Celsinus.

Temppeli löydettiin jo vuonna 1764 ja näin se oli yksi ensimmäisistä löydöistä Pompejin kaivauksissa. Löytö herätti laajaa kiinnostusta. Temppelin kaivauksia suoritettiin myös 1766 sekä vuodesta 1781.

## Rakennus

Temppeli sijaitsi lähellä Pompejin teatterin aluetta. Viereinen katu on saanut siitä nykynimensä Via del Tempio di Iside. Temppelirakennus yhdistää roomalaisia, kreikkalaisia ja egyptiläisiä tyylipiirteitä. Temppeli oli rakennettu korkealle podiumille eli jalustalle, ja siinä oli pronaos, jonka edessä oli neljä pylvästä (tetrastyyli), ja cella, joka oli pituuttaan leveämpi.

Sisällä cellassa oli Isiksen ja Osiriksen kulttipatsaat. Pronaoksen sivuilla olleissa syvennyksissä oli Harpokrateen ja Anubiksen patsaat, ja cellan peräseinällä olleessa syvennyksessä Bacchusta ja pantteria esittänyt patsas.

Temppeliä ympäröi peristyylillä reunustettu pyhäkköalue. Temppelin ulkopuolella sijaitsi krypta, joka toimi vihkimyspaikkana kultin uusille jäsenille. Peristyylipihan yhdessä kulmassa oli *purgatorium* eli rituaalipuhdistautumispaikka, johon liittyi katoton rakenne ja maanalainen allas Niilin symboloinutta vettä varten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lilian Koskela

**Lilian Koskela** (s. 31. toukokuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. Koskela on Kannuksen Uran kasvatti. Koskela edustaa Ykköspesiksessä pelaavaa Jokilaakson PesäKuulaa.

## Lähteet
Laarien pyhäkkö (Pompeji)

**Laarien pyhäkkö** (VII.9.3, ) oli antiikin aikainen laareille omistettu pyhäkkö Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VII insulassa 9 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Laarien pyhäkkö rakennettiin ilmeisesti ensimmäisen vuosisadan jaa. ensimmäisinä vuosikymmeninä mutta Augustuksen ajan jälkeen, ja ennen vuoden 62 jaa. maanjäristystä, vaikka joskus on katsottu, että se olisi rakennettu vasta järistyksen jälkeen. Pyhäkkö liittyi keisarikulttiin läheisen Genius Augustin temppelin ohella. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1817.

Pyhäkkö sijaitsi Pompejin forumin itälaidalla. Sen koko oli noin 18 × 21 metriä, ja sen keskiössä oli avoin sisäpiha ja alttari. Perällä oli suuri apsis ja sen kummallakin sivuilla eksedrat. Seinissä oli syvennyksiä keisarisuvun jäsenten patsaille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Odessa Tiitto

**Odessa Tiitto** (s. 4. marraskuuta 2005) on suomalainen pesäpalloilija. Tiitto on Haapajärven Pesä-Kiilojen kasvatti. Tiitto edustaa Superpesiksessä pelaavaa Oulun Lippoa.

## Lähteet
Venuksen temppeli

**Venuksen temppeli** voi viitata seuraaviin Venukselle omistettuihin temppeleihin:

* Venuksen temppeli, Pompeji
* Venuksen ja Rooman temppeli, Forum Romanum, Rooma

## Katso myös

* Afroditen temppeli, useita temppeleitä
Antje Traue

**Antje Traue** (s.  18. tammikuuta 1981) on saksalainen näyttelijä. 

Traue kasvoi Itä-Saksassa ja esiintyi müncheniläisen teatteriryhmän kanssa ympäri maailmaa. Harrastuksesta ei meinannut tulla ammattia, kunnes hän sai roolin amerikkalaisessa tieteiselokuvassa *[[Pandorum]]* (2009). Elokuvan ei menestynyt, mutta sinnikkyys kannatti kolme vuotta myöhemmin, kun hänet valittiin armottoman supersotilaan Faora-Ulin rooliin Zack Snyderin Superman-elokuvassa *[[Man of Steel]]*. Elokuvan menestys nosti Trauen julkisuuteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Juppiterin temppeli (Pompeji)

**Juppiterin temppeli** (VII.8.1, , ) oli antiikin aikainen Juppiterille omistettu roomalainen temppeli Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VII insulassa 8 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

## Historia

Temppeli rakennettiin Pompejin samnilaisella kaudella 100-luvun eaa. puolivälissä. Alun perin se oli omistettu pelkästään Juppiterille, mistä sen nimi on peräisin. Vuonna 80 eaa. alkaneella roomalaisen siirtokunnan kaudella temppelistä tehtiin roomalaiskaupungeille tyypillinen, valtionuskontoa edustanut Capitolium eli Juppiterille, Junolle ja Minervalle omistettu temppeli.

Temppeli kärsi suuria vaurioita vuoden 62 jaa. maanjäristyksessä, ja oli edelleen kunnostettavana, kun se tuhoutui muun kaupungin mukana vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkauksessa. Caecilius Jucunduksen talon larariumista on löydetty reliefi, joka esittää temppeliä maanjäristyksen aikana ja antaa käsityksen sen ulkoasusta tuolloin.

## Rakennus

Temppeli sijaitsi Pompejin forumin pohjoispäässä. Se oli rakennettu itaalisille temppeleille tyypilliselle korkealle podiumille eli jalustalle, jonka koko oli 37 × 17 metriä. Eteläpäässä koko forumille avautuvan julkisivun pituudelta kulki portaat, jotka johtivat temppelin pronaokseen. Siinä oli julkisivussa kuusi pylvästä (heksastyyli) ja kummallakin sivulla neljä pylvästä. Pylväät olivat noin 12 metriä korkeita ja edustivat toskanalaista tyyliä.

Pronaoksesta kuljettiin edelleen cellaan eli sisempään pyhäkköön. Cellaa reunusti kummallakin sivulla kahdeksan pylvään rivit. Kun temppeli muutettiin Capitoliumiksi, cellaa muutettiin niin, että sinne voitiin sijoittaa kolmen jumalan kulttipatsaat. Patsaat olivat puurunkoisia ja joko kullattuja tai verhottuja oikealla tai metallisella vaatetuksella. Temppeliä myös laajennettiin etupuolelta terassilla, johon uusi alttari liitettiin; tämä on yhdistetty myös uusiin vaalimenettelyihin, jotka tapahtuivat forumilla ja huipentuivat Capitoliumilla.

Temppelin podiumin alla oli sarja pieniä kammioita, joissa säilytettiin temppelin pyhiä esineitä, votiivilahjoja ja mahdollisesti myös valtionkassaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla