Harkovan taistelu (2022)

**Harkovan taistelu** käytiin Venäjän ja Ukrainan välillä Harkovan kaupungin hallinnasta. Taistelu alkoi 24. helmikuuta 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Harkova sijaitsee vain noin 30 kilometrin päässä Venäjän rajasta ja on pääosin venäjänkielinen. Se on Ukrainan toiseksi suurin kaupunki ja sitä pidettiin Venäjän armeijan keskeisenä kohteena hyökkäyksen alkuvaiheessa.

Ukrainan joukot ajoivat 13. toukokuuta mennessä kaupungin saartamista yrittäneet venäläisjoukot takaisin Venäjän rajalle. Myöhemmin raportoitiin, että Venäjä oli vetänyt joukkonsa pois alueelta. Institute for the Study of War (ISW) arvioi, että Ukraina oli ”todennäköisesti voittanut Harkovan taistelun”. Pommitukset kuitenkin jatkuivat, ja 20. toukokuuta mennessä venäläisjoukot iskivät jälleen Harkovaan.

Amnesty International ilmoitti 12. kesäkuuta 2022 löytäneensä todisteita siitä, että Venäjä oli käyttänyt laajalti kiellettyjä rypälepommeja, kuten 9N210/9N235-ammuksia, sekä niin sanottuja ”leviäviä” ammuksia, jotka vapauttavat pieniä miinoja räjähtämään ennalta määrätyin väliajoin. Syyskuussa Ukrainan armeija käynnisti laajan vastahyökkäyksen Harkovan alueen yhä Venäjän miehittämiin osiin, mikä pakotti venäläisjoukot vetäytymään kaupungin läheisyydestä.

## Tausta
Ukrainan asevoimat aloittivat Harkovan alueen puolustuksen valmistelut Venäjän mahdollisen hyökkäyksen varalta sen jälkeen, kun Valerii Zalužnyi nimitettiin armeijan ylipäälliköksi heinäkuussa 2021. Ukrainalaiset eivät kuitenkaan odottaneet täysimittaista hyökkäystä ja olivat siksi heikosti valmistautuneita venäläisjoukkojen etenemiseen Harkovaa kohti Lyptsin, Zolotšivin ja Bohoduh’ivin suunnista. Puolustusta oli keskitetty Kupjanskin suunnalle, jota pidettiin todennäköisimpänä hyökkäysreittinä.

## Taistelu

### Sotatoimien alku (24.–26. helmikuuta)

Ukrainan armeijan tukikohdat Harkovan lähellä joutuivat venäläisten pommituksen kohteiksi varhain aamulla 24. helmikuuta. 92. mekanisoidun prikaatin tukikohtaa Tšuhujivissa pommitettiin noin klo 4.00. Prikaatin everstiluutnantti Petro Vituškon mukaan suurin osa ajoneuvoista ja varusteista oli ehditty siirtää pois ennen iskua.

Arviolta 20&nbsp;000 Belgorodiin keskitettyä venäläissotilasta ylitti rajan samana päivänä ja aloitti etenemisen kohti Harkovaa. Ukrainan 92. prikaati kävi taisteluita venäläisiä vastaan noin 100 kilometrin pituisella rintamalla.

Venäläisjoukot eivät onnistuneet murtautumaan Harkovaan 24. helmikuuta. *[[Ukrajinska pravda|Ukrajinska Pravdan]]* mukaan Venäjä oli suunnitellut miehittävänsä kaupungin kahdessa päivässä. Myöhemmin vangittu venäläinen upseeri kertoi, että kaupungin uskottiin kaatuvan kolmessa päivässä.

25. helmikuuta mennessä Harkovan pohjoisissa esikaupungeissa, Tsyrkunyn alueella, käytiin kiivaita taisteluita, joissa ukrainalaisjoukot onnistuivat pitämään asemansa. Venäläinen tykistötulitus osui kaupungin kerrostaloon, mikä surmasi nuoren pojan.

### Taistelut kaupungissa (27.–28. helmikuuta)
27. helmikuuta kaksi komppaniaa Venäjän 2. Spetsnaz-prikaatista tunkeutui Harkovan kaupunkiin. Ukrainan viranomaisten mukaan osa lännestä edenneistä venäläissotilaista pysäytettiin Pisotšynissa.

Kaupunkiin päässeet venäläisjoukot joutuivat nopeasti saarroksiin. Ukrainan viranomaisten mukaan heidän joukkonsa tuhosivat vähintään kuusi Tigr-M -ajoneuvoa, eli noin puolet kaupungin alueelle tunkeutuneista venäläisistä sotilasajoneuvoista. Venäjän puolustusministeriön tiedottaja Igor Konašenkov väitti, että Venäjä oli pakottanut Ukrainan 302. ilmatorjuntaohjusrykmentin antautumaan ja vanginnut 471 ukrainalaista sotilasta, mutta Ukraina kiisti väitteen.

Kova tulitaistelu puhkesi Harkovan koulussa nro 134, jossa yksi venäläiskomppania oli joutunut ahtaalle. Hakovan alueen kuvernööri Oleh Synjehubov kertoi taistelujen olevan rajuja, ja sisäasiainministeriön neuvonantaja Anton Heraštšenko raportoi, että keskustassa käytiin katutaisteluita.

28. helmikuuta aamulla yksi venäläiskomppania onnistui murtautumaan ulos saarrosta ja liittymään kaupungin ulkopuolella odottaneisiin venäläisjoukkoihin. Synjehubov ilmoitti, että ukrainalaisjoukot olivat saaneet kaupungin takaisin hallintaansa.

### Ilmaiskut kaupunkiin (28. helmikuuta – 2. huhtikuuta)
28. helmikuuta Anton Heraštšenko ilmoitti, että Venäjän ohjusiskut Harkovaan olivat tappaneet kymmeniä siviilejä, Oleh Synjehubovin mukaan yksitoista siviiliä oli kuollut ja kymmeniä haavoittunut, kun taas pormestari Ihor Tereh’ov raportoi yhdeksän kuolleen ja 37 haavoittuneen. Yksi kuolleista oli 25-vuotias algerialainen opiskelija, jonka venäläinen tarkka-ampuja surmasi.

Myöhemmin samana päivänä Tereh’ov kertoi, että Venäjä oli alkanut tuhota kaupungin sähköasemia, mikä jätti osan Harkovasta ilman sähköä, lämmitystä ja vettä. Pommituksissa vaurioitui 87 asuntoa.

Human Rights Watch ilmoitti 28. helmikuuta, että Venäjän joukot olivat käyttäneet rypälepommeja kaupungin teollisuusalueella, Saltivkassa ja Ševtšenkon piirissä. Järjestö muistutti, että rypälepommit on kielletty vuoden 2010 rypäleaseiden kieltosopimuksessa ja niiden käyttö ”voi olla sotarikos”, koska aseet vaarantavat siviilit

1. maaliskuuta aamulla venäläinen 3M54-1 Kalibr -ohjus iski Vapauden aukiolle ja räjähti Harkovan aluehallinnon rakennuksen edessä. Räjähdyksessä tuhoutui myös Slovenian konsulaatti, ja oopperatalo ja konserttisali vaurioituivat. Aluehallinnon mukaan 29 ihmistä kuoli ja vähintään 24 haavoittui.

2. maaliskuuta Synjehubov ilmoitti, että edellisen vuorokauden aikana oli kuollut vähintään 21 ihmistä ja 112 oli haavoittunut. Venäläiset maahanlaskujoukot laskeutuivat Harkovaan ja hyökkäsivät ukrainalaiseen sotilassairaalaan ilmaiskujen jälkeen, mikä johti rajuun taisteluun.

Venäläinen pommitus vaurioitti Harkovan poliisilaitosta, sotilasakatemiaa ja yliopistoa. Myöhemmin venäläiset ohjukset iskivät uudelleen Vapauden aukiolle ja vahingoittivat kaupunginvaltuuston rakennusta, Deržpromia ja useita kerrostaloja.

2. maaliskuuta yöllä kaksi ohjusta osui aluepuolustusjoukkojen päämajaan. Siviilien turvana toiminut Uspenskin katedraali vaurioitui, samoin katolinen Pyhän Antoniuksen kirkko.

6. maaliskuuta Ukrainan turvallisuuspalvelu raportoi, että venäläiset BM-21 Grad -raketit olivat iskeneet Harkovan fysiikan ja teknologian instituuttiin, jossa sijaitsee ydintutkimuslaitos. Viranomaiset varoittivat mahdollisesta laajasta ekologisesta katastrofista. Seuraavana päivänä Kansainvälinen atomienergiajärjestö ilmoitti, että laitos oli vaurioitunut mutta säteilyvuotoa ei ollut. Pommituksissa kuoli yön aikana vähintään kahdeksan siviiliä.  Azerbaidžanin konsulaatti kaupungissa vaurioitui pahasti ja Albanian konsulaatti tuhoutui kokonaan.

7. maaliskuuta Ukrainan puolustusministeriö väitti, että ukrainalaiset joukot olivat surmanneet venäläisen kenraalimajurin Vitali Gerasimovin, mutta tieto osoittautui myöhemmin virheelliseksi, sillä Gerasimov sai Aleksanteri Nevskin ritarikunnan kunniamerkin 23. toukokuuta. Samassa hyökkäyksessä kuoli kaksi muuta venäläistä upseeria. Venäläissotilaat surmasivat myös kaksi siviilivapaaehtoista Feldmanin eläinpuistossa, kun nämä olivat matkalla ruokkimaan eläimiä.

8. maaliskuuta Synjehubov kertoi, että yli 600&nbsp;000 siviiliä oli evakuoitu Harkovasta rautateitse. Ukrainan viranomaiset ilmoittivat, että koko kaupunki oli edelleen heidän hallinnassaan, ja Venäjä oli jatkanut vain laitamien pommituksia ilman uusia hyökkäysyrityksiä.

10. maaliskuuta Ukrainan hätäpalvelu raportoi, että neljä ihmistä, joista kaksi oli lapsia, oli kuollut Venäjän pommituksissa. Pommituksissa tuhoutui myös keskustassa sijainnut ostoskeskus. Myöhemmin Heraštšenko väitti, että venäläinen ilmaisku oli osunut uudelleen fysiikan ja teknologian instituuttiin.

14. maaliskuuta venäläisten tykistötuli osui asuinalueelle, surmaten kaksi siviiliä ja haavoittaen yhtä. Seuraavana päivänä Synjehubov ilmoitti, että Harkovaa oli pommitettu 65 kertaa 14. maaliskuuta ja että yksi siviili oli kuollut. Hän arvioi, että 600 asuinrakennusta oli tuhoutunut. Ukrainalaiset raportoivat myös tappaneensa 252. moottorikiväärirykmentin komentajan Igor Nikolaevin ja tuhonneensa noin 30 % rykmentin henkilöstöstä ja kalustosta.

16. maaliskuuta Ukrainasta kerrottiin, että kolme siviiliä kuoli ja viisi haavoittui Venäjän pommitettua toria.

18. maaliskuuta alueellinen syyttäjänvirasto raportoi uusista pommituksista Slobodan ja Saltivkan alueilla. Myös kansallisen julkishallinnon akatemian rakennus tuhoutui osittain. Saltivkan pommituksissa kuoli 96-vuotiaan Borys Romantšenko, joka selvisi neljästä natsien keskitysleiristä.

24. maaliskuuta venäläinen ilmaisku osui postitoimistoon, surmaten kuusi siviiliä ja haavoittaen vähintään 15. Ukrainalaiset valtasivat takaisin Mala Rohanin ja Vilh’ivkan kylät 25. maaliskuuta.

28. maaliskuuta Tereh’ov arvioi, että noin 30 % Harkovan asukkaista oli lähtenyt sodan alettua.

Mala Rohanin takaisinvaltauksen jälkeen ukrainalaisjoukot onnistuivat avaamaan Harkovan ja Tšuhujivin välisen moottoritien 30. maaliskuuta mennessä. 92. prikaatin komentaja kertoi, että venäläiset joukot oli työnnetty noin kymmenen kilometriä pohjoiseen.

### Taistelut kaupungin läheisyydessä (huhtikuu)
1. huhtikuuta mennessä Institute for the Study of War arvioi, että Venäjä oli luopunut tavoitteestaan saartaa ja vallata Harkova ja pyrki sen sijaan pysäyttämään ukrainalaiset mekanisoidut joukot estääkseen niiden etenemisen Donbassin alueelle.

Oleh Synjehubovin mukaan venäläiset joukot ohittivat 2. huhtikuuta Izjumin jatkaakseen matkaa Luhanskin ja Donetskin alueille. 3. huhtikuuta Ukrainan hallitus ilmoitti, että kaksi venäläissotilasta oli kuollut ja 28 joutunut sairaalaan syötyään ukrainalaisten siviilien jakamia myrkytettyjä kakkuja Izjumissa. Lisäksi väitettiin, että noin 500 samaan divisioonaan kuulunutta sotilasta oli sairaalahoidossa vakavan, tuntemattomasta syystä aiheutuneen alkoholimyrkytyksen vuoksi.

4. huhtikuuta Ukrainan puolustusministeriö varoitti, että Venäjä valmisteli uutta hyökkäystä Harkovan valtaamiseksi idästä.

Venäjän 14.–17. huhtikuuta suorittamat pommitukset Harkovaan tappoivat 18 siviiliä ja haavoittivat 106:ta.

17. huhtikuuta Synjehubov väitti Telegramissa, että Ukrainan joukot olivat vallanneet takaisin Bazalijivkan, Lebjažen ja osan Kutuzivkan kylistä sekä edenneet lähelle Mala Rohanin kylää. Bairakin ja Bobrivkan kylät kaupungin koillispuolella vallattiin takaisin 19. huhtikuuta mennessä.

27. huhtikuuta Harkova oli yhä osittain saarrettu. 29. huhtikuuta Synjehubov kertoi, että sodan alusta lähtien yli 2&nbsp;000 rakennusta kaupungissa oli vaurioitunut tai tuhoutunut. Hän raportoi myös, että 28. huhtikuuta lähes taukoamaton pommitus oli tappanut viisi siviiliä. Lisäksi 29. huhtikuuta ilmoitettiin, että Ukraina oli vallannut takaisin Ruska Lozovan Harkovan lähellä.

### Ukrainan vastahyökkäys (1.–13. toukokuuta)
Toukokuussa 2022 Ukrainan joukot käynnistivät vastahyökkäyksen ajaakseen venäläisjoukot pois Harkovasta kohti valtakunnan rajaa. 12. toukokuuta mennessä Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö ilmoitti, että Venäjä oli vetänyt osan joukoistaan pois Harkovan alueelta.

2. toukokuuta Institute for the Study of War raportoi, että Ukraina oli vallannut takaisin Staryi Saltivin kylän, joka sijaitsee noin 40 kilometriä kaupungista itään. Šestakoven vallattiin takaisin 5. toukokuuta.

4. toukokuuta alueella tuhoutui taistelussa T-90M *Proryv-3* -panssarivaunu, sodan ensimmäinen tuhoutunut T-90M. Sen tuhosivat Ukrainan 127. aluepuolustusprikaatin sotilaat. ISW arvioi tuolloin, että Ukraina saattoi olla ”lähipäivinä onnistumassa työntämään venäläisjoukot Harkovan tykistön kantaman ulkopuolelle”. 7. toukokuuta Ukrainan joukot ilmoittivat vallanneensa takaisin viisi kylää Harkovan koillispuolella. *[[The New York Times]]* siteerasi ukrainalaista upseeria, jonka mukaan taistelu Harkovasta ei ollut ohi, mutta Ukraina oli sillä hetkellä selvässä etulyöntiasemassa. Erityisesti 92. ja 93. mekanisoidun prikaatin eteneminen pohjoiseen ja itään pakotti venäläisjoukot vetäytymään Donets-joen yli ja räjäyttämään vetäytymisensä turvaamiseksi.

13. toukokuuta mennessä ISW arvioi, että Ukraina oli ”todennäköisesti voittanut Harkovan taistelun”.

## Taistelujen jatkuminen, syyskuun vastahyökkäys ja venäläisten vetäytyminen

20. toukokuuta Venäjän joukot pommittivat jälleen useita kyliä Harkovan alueella sekä itse Harkovaa, käyttäen BM-21 *Grad*-, BM-27 ''Uragan''- ja BM-30 ''Smerch'' -raketinheittimiä.

20. kesäkuuta uudet ohjusiskut tuhosivat Harkovan kansallisen kaupunkitalouden yliopiston asuntolan sekä Harkovan metron varikon.

4. heinäkuuta ohjusisku tuhosi urheiluhallin. 6. heinäkuuta venäläisten tykistötuli tuhosi yhden Harkovan kansallisen kasvatustieteellisen yliopiston rakennuksista.

17.–18. elokuuta kahteen asuntolaan kohdistuneet ohjusiskut tappoivat 25 ihmistä ja haavoittivat useita kymmeniä. Seuraavana päivänä venäläinen isku tuhosi rautatietyöläisten kulttuuripalatsin.

19. elokuuta julistettiin kaupungissa surupäivä edellisinä päivinä kuolleiden muistoksi. Samana päivänä uusi ohjusisku tuhosi yhden Harkovan polyteknisen instituutin rakennuksista ja tappoi yhden siviilin.

6. syyskuuta Ukrainan joukot aloittivat laajan vastahyökkäyksen. Kolme päivää myöhemmin vapautettiin Izjum, Balaklija, useita muita taajamia. Ukrainan väitteiden mukaan 6.–11. syyskuuta he surmasivat 2&nbsp;850 venäläissotilasta ja tuhosivat jopa 590 sotilasvälinettä, muun muassa 86 panssarivaunua, 158 panssaroitua taisteluajoneuvoa, 106 tykistöjärjestelmää ja 159 ajoneuvoa. Lisäksi raportoitiin 46 muun kalustoyksikön tuhoamisesta, mukaan lukien kuusi lentokonetta ja seitsemän helikopteria. Oryxin mukaan ukrainalaiset kaappasivat 129 venäläistä ajoneuvoa ja muuta kalustoa.

11. syyskuuta Venäjä pommitti infrastruktuurikohteita Keski- ja Itä-Ukrainassa vastauksena Ukrainan etenemiseen. Iskussa vaurioituivat muun muassa TEC-5-voimalaitos ja Zmijivin lämpövoimalaitos Harkovan alueella, mikä aiheutti laajoja sähkökatkoja viidellä Ukrainan alueella.

## Uhrit

### Siviiliuhrit
Taistelun aikana vähintään 606 siviiliä sai surmansa Venäjän pommitusten ja kaupungin taisteluiden seurauksena. Sodan sumun vuoksi on melkein mahdotonta selvittää Harkovan taistelun kaikkia uhreja.

### Sotilasuhrit
Kuten siviiliuhrienkin kohdalla, myös sotilaallisten tappioiden tarkkaa määrää on mahdoton määrittää sodan sumun vuoksi.

Ukrainan hallitus väitti taistelujen aikana tappaneensa yli 4&nbsp;000 venäläistä sotilasta. Ukraina ilmoitti 3. maaliskuuta tuhonneensa 120 miehen vahvuisen maahanlaskujoukon yksikön. 5. maaliskuuta Ukraina käynnisti vastahyökkäyksen ja kertoi tuhonneensa 144. moottorijalkaväkidivisioonan 488. moottorijalkaväkirykmentin sekä surmanneensa noin 1&nbsp;600 venäläistä sotilasta. Divisioonan jäljelle jääneet joukot oli ilmoituksen mukaan työnnetty takaisin Venäjän puolelle rajaa. 26. maaliskuuta Ukraina raportoi tappaneensa 645 sotilasta yhdestä 200. erillisen moottorijalkaväkiprikaatin taisteluryhmästä. Vain kolme sotilasta selvisi hengissä, joista kaksi haavoittuneina. Lisäksi tuhoutui 30 yksikköä kalustoa, kuten panssaroituja ajoneuvoja ja kuorma-autoja. Ukrainan mukaan kaksi samaan 200. prikaatiin kuulunutta pataljoonan taisteluryhmää tuhottiin kokonaan, ja muille yksiköille aiheutettiin merkittäviä tappioita, yli 1 500 sotilasta sai surmansa. 15. maaliskuuta Ukraina ilmoitti tappaneensa 252. moottorijalkaväkirykmentin komentajan Igor Nikolaevin. Kaksi päivää myöhemmin se väitti tuhonneensa noin 30&nbsp;% rykmentin 900–2&nbsp;000 sotilaasta ja heidän kalustostaan.

Ukrainan poliisi vahvisti 21. toukokuuta, että Zolotšivin alueelta oli löydetty kuuden venäläisen upseerin, mukaan lukien yhden everstin, ruumiit. 30. toukokuuta ukrainalaiset löysivät lisäksi 62 venäläisen sotilaan ruumiit Harkovan alueelta.

Venäjän hallitus julkaisi vain vähän tietoa ukrainalaisten tappioista. Sen mukaan Venäjä oli tappanut 2. huhtikuuta mennessä jopa 276 ukrainalaista taistelijaa.

## Sotarikokset

Amnesty International julkaisi 13. kesäkuuta raportin, jonka mukaan Venäjän joukot olivat harjoittaneet taistelujen aikana ”armotonta ja mielivaltaista pommitusta”. Hyökkäykset sisälsivät kiellettyjen rypälepommien, leviävien miinojen ja Grad-rakettien käytön. Järjestö totesi, että tällaiset toimet ovat sotarikoksia ja voivat olla tarkoituksellisia hyökkäyksiä siviilejä vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla