open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Söngvakeppni Sjónvarpsins 2007

**Söngvakeppni Sjónvarpsins 2007** oli Islannissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Islannin edustaja Eurovision laulukilpailuun 2007. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 188 kappaletta. Kappaleista 24 valittiin kilpailuun.

Kilpailu koostui kolmesta semifinaalista ja finaalista. Semifinaalit kilpailtiin 20., 27. tammikuuta ja 3. helmikuuta. Jokaisessa semifinaalissa kilpaili kahdeksan kappaletta, joista äänestettiin puhelinäänestyksellä kolme finaaliin. Finaali kilpailtiin 17. helmikuuta. Finaalissa voittaja valittiin puhelinäänestyksellä. Kilpailun voitti Eiríkur Hauksson kappaleella "Ég les í lófa þínum". Kappale käännettiin kansainvälistä Eurovision laulukilpailua varten englanniksi nimellä "Valentine Lost".

## Kilpailun kulku
### Ensimmäinen semifinaali
Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 20. tammikuuta.

### Toinen semifinaali
Toinen semifinaali kilpailtiin 27. tammikuuta.

### Kolmas semifinaali
Kolmas semifinaali kilpailtiin 3. helmikuuta.

### Finaali
Finaali kilpailtiin 17. helmikuuta. Vain puhelinäänestyksen kärkikolmikko julkaistiin. Kilpailijoiden lisäksi finaalin vierailevana tähtenä esiintyi Romaniaa Eurovision laulukilpailussa 2006 edustanut Mihai Trăistariu.

## Lähteet
*
*http://natfinals.50webs.com/90s_00s/Iceland2007SF.html
*

### Viitteet
Protet (1913)

**Protet** oli Ranskan laivaston vuonna 1913 vesillelaskettu Bisson-luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 12. huhtikuuta 1911 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin vuoden 1911 lopulla. Alus laskettiin vesille 15. lokakuuta 1913 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten 1. huhtikuuta 1914. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 3. syyskuuta 1914.

## Palvelus
Alus liitettiin palvelukseen otettaessa vasta perustettuun 1re Armée navalen 6. laivueeseen. Se oli lokakuussa 1914 Adrianmerellä 1. hävittäjälaivueessa. Toukokuusta vuoden loppuun 1915 alus oli Adrianmerellä, missä se osallistui 22. joulukuuta 1916 kahakkaan. Aluksen konepäällystöön kuuluvan André Martyn kapinahankkeet tulivat ilmi 16. huhtikuuta 1919 Galatzissa Romaniassa eli kolme päivää ennen kuin kapina puhkesi laivaston taistelulaivoilla Sevastopolissa. Alus liitettiin 1931 viestikouluun (). Alus todettiin käyttökelvottomaksi 15. helmikuuta 1933, minkä jälkeen se oli myynnissä 1933–1935. Alus oli 1935–1936 Toulonissa viestikoulun majoitusaluksena.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Aventurier-luokka

**Aventurier-luokka** oli Ranskan laivaston neljän hävittäjän muodostama alusluokka ensimmäisessä maailmansodassa. Ne olivat Argentiinan tilaamia, mutta Ranskan laivasto otti alukset käyttöönsä ensimmäisen maailmansodan alkaessa elokuussa 1914.

## Alukset

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Jaxob

**Jaxob** (, vuoteen 2023 saakka Яхсу, *Jaxsu*) on Surxobin sivujoki Tadžikistanissa. Sen pituus on 160 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 2&nbsp;710 neliökilometriä.

Jaxob saa alkunsa Hazrati Šoh -vuorilta. Se virtaa alajuoksullaan leveässä laaksossa ja yhtyy Surxobiin 106 kilometriä ennen kuin jälkimmäinen laskee Pandžiin. Jaxobin keskimääräinen virtaus 16 kilometrin päässä sen suusta on 29,2 kuutiometriä sekunnissa. Se täyttyy maalis-toukokuussa etupäässä sulamisvesistä. Alajuoksulla on paljon lähteitä. Vettä käytetään maatalouden keinokasteluun.

## Lähteet
Hazrati Šoh

**Hazrati Šoh** () on Darvozvuoriin liittyvä vuoristo Tadžikistanin eteläosassa. Sen pituus on noin 55 kilometriä ja korkeus 4&nbsp;088 metriä. Konglomeraatista muodostuneiden vuorten rinteillä on arokasvillisuutta ja pensaikkoa.

## Lähteet
CLR (tietotekniikka)

**Common Language Runtime** (CLR) on Microsoftin .NET-ympäristön ajonaikainen komponentti, joka vastaa hallitun koodin (*managed code*) suorittamisesta. CLR kääntää Common Intermediate Language (CIL) -tavukoodin ajonaikaisesti konekielelle just-in-time-kääntämisen (JIT) avulla ja tarjoaa palveluja kuten automaattisen muistinhallinnan, poikkeustenkäsittelyn, roskienkeruun, tietoturvan ja säikeiden hallinnan.

## Yleiskuvaus
CLR on .NET-sovellusten ajonaikainen ympäristö, joka suorittaa hallittua koodia ja valvoo sen resurssien käyttöä ja käyttöoikeuksia. Lähdekoodi käännetään ensin CIL-tavukoodiksi ja metatiedoiksi, minkä jälkeen CLR:n JIT-kääntäjä muuntaa tavukoodin natiiviksi konekieleksi menetelmän ensimmäisellä suorituskerralla. Seuraavilla kerroilla käytetään käännettyä natiivikoodia. Nykyisissä .NET-versioissa tuetaan myös ennakkokääntämistä (Native AOT), jolloin koko sovellus käännetään valmiiksi natiivikoodiksi ennen suoritusta.

CLR tarjoaa hallitulle koodille muun muassa seuraavat palvelut:

* automaattinen muistinhallinta ja roskienkeruu
* tyyppiturvallisuuden tarkistaminen
* poikkeustenkäsittely
* säikeiden hallinta
* koodin käyttöoikeuksien valvonta ja tietoturvatoiminnot
* kieliriippumaton yhteentoimivuus.

CLR mahdollistaa sen, että useilla CLI-yhteensopivilla ohjelmointikielillä – kuten C#:llä ja Visual Basic .NET:llä – kirjoitetut ohjelmat voivat käyttää samoja kirjastoja ja ajonaikaisia palveluja.

## Suhde Common Language Infrastructureen
CLR on Microsoftin toteutus Common Language Infrastructure (CLI) -standardin *Virtual Execution System* (VES) -komponentista. CLI määrittelee yhteisen tietotyyppijärjestelmän (CTS), CIL-tavukoodin, metatiedot ja ajonaikaisen ympäristön peruspalvelut. CLR toteuttaa nämä vaatimukset ja laajentaa niitä .NET-ekosysteemin kirjastoilla ja työkaluilla.

## Versiot ja toteutukset
CLR oli alun perin osa Windowsille suunniteltua .NET Framework -ympäristöä, jossa jokainen Framework-versio sisälsi oman CLR-versionsa.

Monialustaisessa .NET-ympäristössä (alkaen .NET Core) ajonaikainen komponentti tunnetaan nimellä *CoreCLR* (nykyisin osa yhtenäistä .NET runtimea), joka tukee Windowsia, Linuxia ja macOS:ää. CLR:tä voidaan isännöidä myös muissa Microsoft-tuotteissa, kuten Microsoft SQL Serverissä, jossa se mahdollistaa hallitun koodin suorittamisen tietokantamoottorin sisällä.

## Katso myös

* Ajonaikainen kääntäminen
* .NET

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Common language runtime (CLR) overview – Microsoft Learn
* ECMA-335 – Common Language Infrastructure (CLI)
Ruhtinas Danilo I:n ritarikunta

**Ruhtinas Danilo I:n ritarikunta** () on montenegrolainen ritarikunta joka perustettiin 23. huhtikuuta 1853 ruhtinas Danilo I:n käskystä, kun ottomaanien ylivalta kukistettiiin ja Montenegron ruhtinaskunta perustettiin. Nikola I:n kaudella ritarikuntaa uudistettiin kahdesti muun muassa lisäämällä luokkia.

Ritarikunta lakkautettiin valtiollisena ritarikuntana vuonna 1918 kuningaskunnan mukana. Maanpakoon lähtenyt kuningasperhe on kuitenkin jatkanut ritarikunnan jakamista muun muassa Montenegron itsenäisyyden vahvistamisesta sekä ansioista tieteen, taiteen ja humanitaarisen työn saralla. Esimerkiksi Montenegron presidentti Filip Vujanovićille on myönnetty ritarikunnan suurristi.

Ritarikunnassa on viisi luokkaa ja sen nauha on valkoinen punaisilla reunoilla:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari

## Lähteet
Elo (sukunimi)

**Elo** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi (suomalaisia, ellei toisin mainita):

* Aarre Elo (1934–2022), televisiotoimittaja ja ohjelmapäällikkö
* Ari Elo (s. 1941), teollisuusneuvos ja diplomi-insinööri, Elomatic Oy:n perustaja
* Arpad Elo (1903–1992), unkarilais-yhdysvaltalainen fyysikko ja shakkimestari
* Eero Elo (s. 1990), jääkiekkoilija
* Efraim Elo (1868–1932), matematiikan opettaja ja oppikirjantekijä, Elon laskuopin kirjoittaja
* Eino Elo (1918–2004), liikemies, alppihiihtäjä ja autourheilija.
* Emil Elo (1879–1953), päätoimittaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko
* Emil Elo (1896–1944), liikemies, hiihtäjä, pikajuoksija ja autourheilija
* Emil Elo (s. 1987), *Kauppalehden* toimittaja
* Hannu Elo (1940–2022), jääkiekkoilija
* Hans Elo (1891–1981), jääkärimajuri
* Jaakko Elo (1925–2017), urologian kirurgi ja professori
* Jere Elo (s. 1992), jääkiekkoilija
* Jorma Elo (s. 1961), koreografi
* José Elo Ayeto (s. 2000), espanjalainen jalkapalloilija
* Kosti Elo (1873–1940), näyttelijä, Tampereen Työväen Teatterin johtaja 1919–1940
* Kristine Elo (s. 1945), lavastaja
* Lasse Elo (1903–1992), lavastaja
* Lauri Elo (1928–2024), lavastaja, Lasse Elon poika
* Meri Elo (1920–2000), Matkatoimisto Oy Lomamatkan toimitusjohtaja ja kauppaneuvos
* Mikko Elo (s. 1943), poliitikko, SDP:n ent. kansanedustaja ja valtiopäiväneuvos
* Niilo Elo (1909–1997), toimitusjohtaja ja kauppaneuvos
* Oiva Elo (1896–1942), lääkäri ja oikeuslääketieteen professori
* Olavi Elo (1913–1979), ampuja
* Paavo E. S. Elo (1911–1963), kirjallisuudentutkija
* Pekka Elo (1949–2013), opetushallituksen ylitarkastaja
* Pentti Elo (1929–1991), jääkiekkoilija ja maahockey-pelaaja
* Piia Elo (s. 1978), poliitikko, Turun pormestari
* Raimo Elo (1939–2018), jalkapalloilija ja käsipalloilija
* Santeri Elo (s. 2005), jääkiekkoilija
* Simon Elo (s. 1986), Perussuomalaisten ja Sinisen tulevaisuuden ent. kansanedustaja
* T. A. Elo (1884–1954), arkkitehti
* Teemu Elo, muusikko ja lääkäri
* Terttu Elo, *Terttu Eskelinen* (1920–2009), suomalainen kirjailija ja suomentaja
* Tiina Elo (s. 1971), Vihreän liiton kansanedustaja
* Timo Elo (s. 1962), kokoomuslainen poliitikko ja puoluesihteeri
* Timo Elo (s. 1966), jääkiekkovalmentaja
* Toivo Elo (1888–1972), keihäänheittäjä
* Unto Elo (s. 1944), meloja
* Vappu Elo (1909–1947), teatteri- ja elokuvanäyttelijä, Kosti Elon kasvattitytär
* Vilho Elo (1895–1947), ampuja
* Viola Elo (s. 1948), kirjailija.
Niklas Stenudd

**Niklas Stenudd** on suomalainen futsal- ja jalkapalloerotuomari. Stenudd toimii Vaasan Erotuomarikerhon alaisuudessa.

## Ura
Stenudd valittiin Palloliiton Pohjoisen alueen vuoden futsalerotuomariksi kaudella 2022–2023. Stenudd nimettiin tuomariksi Futsal-liigaan ja Ykköseen kaudeksi 2025–2026.

## Lähteet
Gymnote

**Gymnote** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Gymnote (Q1) Ranskan laivaston sukellusvene
* Gymnote (S655), Ranskan laivaston sukellusvene
Bisson

**Bisson** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Bisson-luokka, Ranskan laivaston kuuden hävittäjän alusluokka
** Bisson (1912), Ranskan laivaston Bisson-luokan hävittäjä

## Sukunimi
* Alexandre Bisson (1848−1912), ranskalainen kirjailija
* Louis-Auguste Bisson (1814–1876), ranskalainen valokuvaaja
* Yannick Bisson (s. 1969), kanadalainen näyttelijä
Hartonen

**Hartonen** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Hartonen, kylä Kivennavalla
* Hämeen Hartonen, järvi Pertunmaalla
* Savon Hartonen, järvi Mäntyharjulla 
* Vähä-Hartonen, järvi Heinolassa
* Iso-Hartonen, järvi Heinolassa

## Sukunimi
* Tommi Hartonen, (s. 1977), suomalainen pikajuoksija
* Jukka Hartonen (s. 1969), suomalainen maastohiihtäjä
* Pekka Hartonen (1947–2025), suomalainen laulaja ja säveltäjä
* Jaakko Hartonen (1821–1896), suomalainen valtiopäivämies
* Jussi Hartonen, suomalainen muusikko, Goonin jäsen
Károly

**Károly** on unkarilainen miehen etunimi.

Károly-nimi on alun perin turkkilaiskielistä peräisin ja sama sana kuin nykyunkarin ’varpushaukkaa’ merkitsevä *karvaly*, mutta se on Unkarissa tulkittu kansainvälisen *[[Kaarle]] (Carolus)* -nimen vastineeksi. Károly-nimimuotoa käytetään Unkarissa yhä esimerkiksi Unkarin Kaarle-kuninkaisiin (Kaarle I Robert, Kaarle II, Kaarle III, Kaarle IV) ja myös ulkomaiden samannimisiin hallitsijoihin viitattaessa. Unkarissa etunimi Károly on viime vuosikymmeninä harvinaistunut, vuonna 2014 sen sai ensimmäiseksi etunimekseen 84 poikalasta.

## Tunnettuja Károly-nimisiä

* Károly Aggházy (1855–1918), unkarilainen säveltäjä ja pianisti
* Károly Bartha (1907–1991), unkarilainen uimari
* Károly Doncsecz, unkarinslovenialainen savenvalaja
* Károly Garam (s. 1941), unkarilais-suomalainen sellisti
* Károly Goldmark (1830–1915), unkarilais-itävaltalainen säveltäjä
* Károly Grósz (1930–1996), unkarilainen poliitikko
* Károly Güttler (s. 1968), unkarilainen uimari
* Károly Huszár (1882–1941), unkarilainen poliitikko
* Károly Khuen-Héderváry (1849–1918), unkarilainen valtiomies
* Károly Kisfaludy (1788–1830), unkarilainen kirjailija
* Károly Kós (1883–1977), unkarilainen taiteilija ja poliitikko
* Károly Makk (1925–2017), unkarilainen elokuvaohjaaja
* Károly Rédei (1932–2008), unkarilainen kielitieteilijä
* Károly Sterk (1881–1946), unkarilainen shakinpelaaja
* Károly Szász (1829–1905), unkarilainen kirjailija ja pappi
* Károly Szathmáry (1831–1891), unkarilainen kirjailija
* Károly Széchy (1848–1906), unkarilainen kirjailija ja kirjallisuushistorioitsija
* Károly Szittya (1918–1983), unkarilainen vesipalloilija
* Károly Takács (1910–1976), unkarilainen ampuja
* Károly Jenő Ujfalvy (1842–1904), unkarilainen tutkimusmatkailija ja kansatieteilijä
* Károly Varga (s. 1955), unkarilainen ampuja

## Lähteet
Askvoll (taajama)

**Askvoll** on taajama Askvollin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 733 vuonna 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Flekke

**Flekke** on taajama Fjalerin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala 0,11 neliökilometriä ja asukasluku 284 vuonna 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bazemont

**Bazemont** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 45 kilometriä Pariisista länteen.

Kunnan linnan rakennutti varakkaaseen sukuun kuulunut Charles d'O 1500-luvun lopulla. Linnasta tuli poliitikko ja virkamies Louis-Pierre Parat de Chalandrayn omaisuutta vuonna 1765. Hän purki linnan viimeisen tornin ja rakennutti tilalle aikakauden tyyliin sopivan siipirakennuksen. Kunta hankki linnan omistukseensa vuonna 1893, ja otti sen tilat kaupungintalon ja koulujen käyttöön. Louis-Pierre Parat de Chalandray oli rakennuttanut vuonna 1804 linnan puistoon esityssalin, jonka hän nimesi "La Comédie" (Komediasali). Kunta osti myös esityssalin vuonna 1986 julkisten ja yksityisten kokoontumisten ja tapahtumien pitopaikaksi.

Saint-Illiersin kirkko on perustettu seurakuntakirkoksi vuonna 1176. Se on kokenut lukuisia muutoksia vuosisatojen aikana. Kirkon kuisti ja kellotornin jalusta ovat säilyneet alkuperäisessä muodossaan.


Tiedosto:Bazemont(78)-MairieChâteau.jpg|Linnan siipirakennus.
Tiedosto:Bazemont(78)-Lavoir.jpg|La Comédie -esityssali.
Tiedosto:Bazemont Église.JPG|Saint-Illiersin kirkko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eikefjord

**Eikefjord** on taajama Kinnin kunnassa Sognin ja Fjordanen läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 435 vuonna 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sifai

**Sifai** (; ) eli **Tifa** (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Thívan kunnan alueella lähellä nykyistä Alykín kylää.

## Maantiede

Sifain kaupunki sijaitsi Boiotian rannikolla Korintinlahden pohjoisrannalla. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi pitkä kallioinen kukkula, joka sijaitsee heti nykyisen Alykín kylän eteläpuolella ja ulottuu länsipäässä Alykínlahden rantaan. Alakaupunkia oli kukkulan juurella ainakin sen eteläpuolella. Myös kaupungin satama oli oletettavasti sen eteläpuolella.

Sifain kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin samalla nimellä kuin itse kaupunki. Se käsitti Thespiain poliksen rannikkoalueen ja oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu noin 25 neliökilometriä.

## Historia

Sifain paikka on ollut asuttu viimeistään varhaisella helladisella kaudella. Arkeologisia löytöjä on tehty geometriselta, arkaaiselta ja klassiselta kaudelta.

Kreikkalaisessa mytologiassa Sifain eli Tifan katsottiin saaneen nimensä argonauttien *[[Argo]]*-laivan perämiehestä Tifyksestä. Pausaniaan aikaan kaupungin asukkaat esittelivät paikkaa, johon *Argo* ankkuroitui palattuaan kuuluisalta matkaltaan.

Sifai oli poliksena Thespiain alaisuudessa. Tällaiseksi sen kuvaavat antiikin lähteistä Thukydides, Apollonios Rhodoslainen ja Stefanos Byzantionlainen. Kaupunki oli valtiomuodoltaan oligarkia. Vuonna 424 eaa. jotkut sifailaiset yrittivät pystyttää kaupunkiin demokratian Ateenan avustuksella, mutta tämä epäonnistui, kun muut boiotialaiset tulivat kaupungin oligarkiamielisen puoluekunnan avuksi. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Sifeieus* (), *Sifaios* () ja *Tifaieus* ().

## Rakennukset ja löydökset

Kaupunki oli ympäröity muurein, Thukydideen kuvauksen perusteella viimeistään vuoden 424 eaa. tapahtumien yhteydessä. Myöhempi muuri, jota on säilynyt suhteellisen hyvin, ajoitetaan 300-luvulle eaa. Se ympäröi sekä akropoliin että ainakin osan alakaupungista pohjois-, itä- ja eteläpuolelta, ja se sulki sisäänsä noin kolmen hehtaarin kokoisen alueen. Muurista ei ole löydetty merkkejä länsisivulta eli meren puolelta. Muuri oli varustettu suorakulmaisilla torneilla, joita on säilynyt seitsemän. Myös portteja on säilynyt.

Myös kaupungin satamasta on säilynyt jäänteitä. Osa kaupungin raunioista on nykyisin meren pohjassa. Pausaniaan mukaan Sifaissa oli Herakleelle omistettu temppeli. Herakleen kunniaksi vietettiin kaupungissa vuotuista juhlaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saara Saarinen

**Saara Esteri Saarinen** (14. helmikuuta 1935 Sysmä) on entinen suomalainen maastohiihtäjä, jonka kilpailuvuodet ajoittuivat 1950-luvun alkuvuosista aina 1970-luvun alkuun. Hänen uransa huippuvuodet osuivat 1960-luvun jälkipuoliskolle, mutta hän jäi olympia- ja MM-edustusten ulkopuolelle. Kahden SM-hopean ja neljän viestimestaruuden lisäksi näkyvin menestys oli ensimmäisen Finlandia-hiihdon naisten sarjan voitto.

Saara Saarinen edusti 1950-luvun puoliväliin kotiseutunsa seuraa Sysmän Sisua, jonka riveissä hän sai vuonna 1953 SM-pronssia. Seurassa oli tällöin vahvimpana edustajana MM-kisaedustajanakin ollut Maire Hahl. Saarinen nousi suorituksillaan syksyllä 1955 naisten Cortinan olympiaehdokkaiden joukkoon, mutta itse joukkueeseen hän ei yltänyt vuoden 1956 alun karsintojen perusteella.

Saarinen nousi 1960-luvun puolivälissä lähelle kansallista kärkeä. Vuosina 1963–1966 hän sijoittui SM-kisoissa 5 ja 10 km:llä sijoille 4.–6. Vuoden 1966 Puijon kisoissa hän sijoittui kolmanneksi parhaana suomalaisena venäläiskaksikon Alevtina Koltšina-Marija Gusakova jälkeen häviten Gusakovalle vain sekunnin. Vuoden 1967 SM-hiihdoissa hän otti henkilökohtaiset SM-hopeat niin 5 kuin 10 km:llä. Olympiavuoden 1968 katsastukset pilasi Saarisella sairastelut alkutalven aikana, ja näin hänen kohdallaan olympiakisat eivät toteutuneet. Oman aktiivisen kilpauran Saarinen päätti vuonna 1970 Rovaniemen Ounasvaaralla SM-kisoihin, jossa hän otti seuransa LHS:n väreissä viestissä SM-kultaa.  

Aktiivin kilpauransa jälkeen Saara Saarinen osallistui vielä 75 km:n mittaiseen ensimmäiseen Finlandia-hiihtoon voittaen sen.

Saara Saarinen jatkoi siskonsa kanssa vanhempiensa Sysmän Rapasaaren maatilan viljelyä.

## Saavutuksia
* SM-kultaa 3 x 5 km:llä vuosina 1962, 1964, 1966 ja 1970 Lahden Hiihtoseuran joukkueessa
* SM-hopeaa 5 ja 10 km:llä vuonna 1967, 3 x 5 km:llä 1961 Lahden piirin I joukkueessa, 1963 Lahden Hiihtoseuran joukkueessa
* SM-pronssia 3 x 5 km:llä vuonna 1953 Sysmän Sisun joukkueessa, 1960 Lahden piirin II joukkueessa, 1965 ja 1969 Lahden Hiihtoseuran joukkueessa
* Finlandia-hiihdon naisten sarjan voittaja vuonna 1974
* Tyttöjen Suomen mestaruus 1949

## Lähteet
Skhoinos (Boiotia)

**Skhoinos** (, myös  tai *Skhoinous*, ) oli antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Thívan kunnan alueella lähellä nykyistä Mouríkin kylää.

## Maantiede

Skhoinoksen kaupunki sijaitsi Strabonin mukaan samannimisen joen varrella Theban alueella, Anthedoniin johtaneen tien varrella 50 stadioninmitan päässä Thebasta. Tämä joki on luultavasti pieni joki, joka virtaa nykyisen Mouríkin laaksosta Ylíki (antiikin Hylike) -järveen, ja jonka suuaukkojen lähellä kasvaa paljon saraheinikkoa, johon kaupungin ja joen nimi viittasi. Nikandros vaikuttaa olleen väärässä väittäessään, että Skhoinos olisi virrannut Kopais-järveen.

## Historia

Varhaisin mainita Skhoinoksesta on Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* Laivaluettelossa. Kreikkalaisessa mytologiassa Skhoinos oli kuuluisan Atalanten, Skhoineuksen tyttären, syntymäpaikka; tästä syystä Statius antaa kaupungille latinankielisen epiteetin *Atalantaeus*.

Antiikin historiassa Skhoinos esiintyy vain yhtenä niistä pienistä, linnoittamattomista asutuksista, jotka yhdistettiin Thebaan *[[synoikismos|synoikismoksessa]]* peloponnesolaissodan aikana noin vuonna 426–424 eaa. Paikka ilmeisesti säilyi asuttuna tämän jälkeenkin.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin paikalta on löydetty ympärysmuurin jäänteitä. Sen arvellaan olevan peräisin synoikismoksen jälkeiseltä ajalta 400-luvun eaa. lopulta. ja osittain 300-luvulta eaa.

## Lähteet
Gadebuschin taistelu

**Gadebuschin taistelu** käytiin Ruotsin ja tanskalais-saksilaisten joukkojen välillä Mecklenburgin Gadebuschissa 20. joulukuuta 1712. Kyseessä oli Ruotsin suurvalta-alan viimeinen suuri voitto, mutta sitä ei katkenneiden yhteyksien vuoksi pystytty hyödyntämään. Ruotsalaiset jäivät myöhemmin saarretuiksi Tönningenissä, missä he joutuivat antautumaan seuraavana vuonna.

Taistelussa tappiot olivat tanskalais-saksilaisten joukkojen osalta noin 2&nbsp;500 miestä ja ruotsalaisten osalta noin 600 miestä. Lisäksi tuhansia haavoittui tai joutui vangiksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skhoinus (Arkadia)

**Skhoinus** ( tai *Skhoinous*; ) oli antiikin aikainen kaupunki Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta.

Arkadian Skhoinuksen mainitsevat vain Pausanias ja Stefanos Byzantionlainen. Pausaniaan mukaan sen sanottiin saaneen nimensä Skhoinoksen eli Skhoinuksen kaupungista Boiotiassa. Sen on tulkittu sijainneen Methydrionin lähellä. *[[Barrington Atlas of the Greek and Roman World]]* -kartasto sijoittaa sen kuitenkin Korinthian ja Epidaurian vastaiselle rajalle.

## Lähteet
Skhoinus (Korinthia)

**Skhoinus** ( tai *Skhoinous*; ) oli antiikin aikainen kaupunki tai muu asutus Korinthiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan alueella nykyisen Isthmían kylän Kalamákin paikalla.

Skhoinus oli Korintin kaupunkivaltion alueeseen kuulunut satama, joka sijaitsi Korintin kannaksella Saroninlahden rannalla. Se oli korinttilaisten Diolkoksen eli laivojen ja lastin kuljettamiseen tarkoitetun, kannaksen poikki kulkeneen vetotien itäpäässä.

Erään Pindaroksen *Isthmian* johdantoon tehdyn skolian mukaan Isthmian pyhäkössä Palaimon-nimisenä jumalana palvotun Melikerteen ruumis tuotiin Skhoinukseen delfiinin kantamana.

## Lähteet
Potniai

**Potniai** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Thívan kunnan alueella lähellä nykyistä Táchin kylää.

## Maantiede

Potniain kaupunki sijaitsi Boiotian keskiosissa vain kymmenen stadionia eli alle kaksi kilometriä etelään Thebasta, sieltä Plataiaihin johtaneen tien varrella. Kaupunki oli nykyisen Thívan esikaupungiksi muuttuneen Táchin kylän paikalla.

Potniain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.

## Historia

Potniain paikalla on ollut asutusta viimeistään protogeometrisella kaudella ja oletettavasti jo mykeneläisellä kaudella. Kaupunki oli olemassa viimeistään arkaaiselta kaudelta lähtien. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki tunnettiin Glaukoksen asuinpaikkana; hänet raastoivat kappaleiksi hänen raivostuneet tammansa. Strabonin mukaan jotkut pitivät Potniaita samana paikkana kuin Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* Laivaluettelossa esiintyvä Hypothebai.

Potniai on luettu luetteloitu nykytutkimuksessa arkaaisen tai klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, mutta sen todellinen asema tunnetaan huonosti. Luettelointi perustuu pääasiassa siihen, että sen asukkailla oli oma etnonyymi: sen kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Potnieus* (), feminiinissä *Potnias* ().

Antiikin historiassa Potniai esiintyy vain yhtenä niistä pienistä, linnoittamattomista asutuksista, jotka yhdistettiin Thebaan *[[synoikismos|synoikismoksessa]]* peloponnesolaissodan aikana noin vuonna 426–424 eaa. On mahdollista, ettei paikkaa asutettu uudelleen tämän jälkeen. Ainakin kaupunki oli raunioina Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa.

## Rakennukset ja löydökset

Potniailla ei ollut kaupunginmuureja. Pausaniaan mukaan kaupungissa oli Demeterille ja Korelle omistettu pyhäkkö ja lehto, joka oli hyvin vanha kulttipaikka.

## Lähteet
Skhoinos

**Skhoinos** () tai **Skhoinus** ( tai *Skhoinous*) () voi viitata seuraaviin:

* skhoinos, antiikin aikainen pituusmitta
* Skhoinos eli Skhoinus, antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa
* Skhoinus, antiikin aikainen kaupunki Arkadiassa
* Skhoinus, antiikin aikainen kaupunki Korinthiassa
* ruosteheinät (*Schoenus*), sarakasvien suku
Fredrik Ramel

**Sten Gustaf Fredrik Troil Ramel** (9. joulukuuta 1872 Malmö – 30. lokakuuta 1947 Malmö) oli ruotsalainen diplomaatti, virkamies ja poliitikko. Hän toimi Ruotsin ulkoministerinä vuosina 1930–1932.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ramel

**Ramel** on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:

* Fredrik Ramel (1872–1947), diplomaatti, virkamies ja poliitikko
* Mikael Ramel (s. 1949), muusikko
* Povel Ramel (1922–2007), revyyartisti
Markus Pyörälä

**Markus Pyörälä** (s. 1983) on kirjasuunnitteluun erikoistunut graafinen suunnittelija ja kuvittaja. Hän on valmistunut Lahden muotoiluinstituutista.

Pyörälän tekemät kirjojen kannet ovat saaneet useita palkintoja. Vuonna 2011 Vuoden kauneimmaksi kirjaksi valittiin Harry Salmenniemen *Runöjä* (Otava) jonka graafisen suunnittelun Pyörälä toteutti. Pyörälän suunnittelema Jaakko Yli-Juonikkaan *Neuromaani* (Otava) ulkoasu sai Vuoden kauneimman kirjan palkinnon 2012. Hänet palkittiin samalla myös Vesa Haapalan runokokoelman *Kuka ampui Ötzin?* (Otava) graafisesta suunnittelusta. 

Pyörälä on suunnitellut kannet myös Salmenniemen teoksiin *Teksas, sakset* ja *Kivirivit* sekä Jarkko Laineen *Tähden harjalta* ja Miika Nousiaisen *Metsäjätti.* Hän on tehnyt kuvituksia muun muassa *[[Kanava (aikakauslehti)|Kanava]]*-lehteen ja *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehteen]]*.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut
Crespières

**Crespières** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 36 kilometriä Pariisista länteen.

Saint-Martinin seurakuntakirkko on rakennettu 1100-luvulla ja siihen on lisätty 1200-luvulla sivukäytävä. Kirkkoa ympäröinyt hautausmaa siirrettiin toisaalle noin vuonna 1850.

Château de Wideville on rakennettu vuosina 1580 ja 1581 tuhoutuneen kartanon tilalle. Linnan suunnitelma perustuu arkkitehti Jacques I Androuet du Cerceaun pienoismalliin. 1600-luvulla linnan omisti Pariisin parlamentin lakimies Claude de Bullion, joka rakennutti linnan puiston uudelleen vuosina 1632–1643. Nykyään linna on muotisuunnittelija Valentinon omistuksessa.


Tiedosto:Crespières Église2.JPG|Saint-Martinin kirkko.
Tiedosto:Chateau facade sud et cour dHonneur.jpg|Château de Wideville.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Akroreia

**Akroreia** (; ) oli antiikin aikainen alue Eliissä Kreikassa. Se sijaitsi varsinaisen Eliin itäosassa Arkadian rajalla.

Akroreian nimeä käytetään vastakohtana varsinaisen Eliin läntiselle pääosalle Koile-Eliille. Akroreia oli vuoristoista aluetta. Sieltä saivat alkunsa Peneios- ja Ladon-joet. Alueen asukkaita kutsuttiin akroreialaisiksi (). Akroreian kaupunkeja olivat Alion, Eupagion, Lasion, Opus ja Thraistos.

Stefanos Byzantionlainen pitää Akroreiaa kaupunkina ja sijoittaa sen Trifyliaan. Tämän erehdyksen näyttää aiheuttaneen Akroreian sekoittaminen Trifylian Paroreatai-heimoon.

## Lähteet
Amfidolia

**Amfidolia** (, myös *Amfidolis*, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Eliissä Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta, mutta se sijoitetaan Olympian länsipuolelle.

## Maantiede

Amfidolian kaupunki sijaitsi Eliissä lähellä Pisatista. Se antoi nimensä pienelle alueelle nimeltä *Amfidolia* tai *Amfidolis*, joka on joskus luettu osaksi Pisatista ja joskus siitä erilliseksi. Amfidolian alueella sijaitsi myös Marganeisin (Marganeai, Margalai) kaupunki. Alasyaion sijaitsi jossakin Amfidolian lähellä. Kaupungin tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta, mutta se sijoitetaan Olympian pyhäkköalueen länsipuolella olevalle kukkulaiselle alueelle.

## Historia

Amfidolia oli Eliin kaupungin perioikkialuetta. Sen oletetaan tulleen Eliin alaiseksi viimeistään samoihin aikoihin Pisatiin kanssa. Kaupunki sai vapauden muiden Eliin kaupunkien tavoin vuonna 400 eaa. käydyn Eliin ja Spartan välisen sodan jälkeen. Tämän jälkeen Amfidolia vaikuttaa olleen olemassa itsenäisenä poliksena eli kaupunkivaltiona. Se liittyi oletettavasti peloponnesolaisliittoon ja taisteli Spartan puolella vuonna 394 eaa. Elis sai ilmeisesti kaupungin takaisin haltuunsa viimeistään vuonna 362 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Amfidolos* () ja *Anfidolos* (); monikossa *Amfidoloi* (), myöhemmin latinaksi *Amphidoli*.

## Lähteet
Efyra (Elis)

**Efyra** (, ) oli perinteisen käsityksen mukaan antiikin aikainen kaupunki Eliissä Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta.

Efyran kuvataan sijainneen Eliissä Selleeis-joen varrella. Kreikkalaisessa mytologiassa se oli oli Augeiaan pääkaupunki, jonka Herakles valloitti. Strabon kuvailee Efyran sijainneen 120 stadionin päässä Eliin kaupungista, Lasioniin johtaneen tien varrella, ja sanoo, että sen paikalle tai lähistölle rakennettiin Oinoe- tai Boionoa-niminen kaupunki. Myös Stefanos Byzantionlainen mainitsee Efyra-nimisen paikan Pyloksen ja Eliin välillä; Pylos oli se paikka, jossa Ladon- (nyk. Ládonas) ja Peneios (nyk. Pineiós) -joet yhtyvät.

Näiden kahden kuvauksen perusteella on päätelty, että Peneioksen tärkein sivujoki Ladon olisi sama kuin Strabonin kuvaama Selleeis, joka sai alkunsa Foloe (nyk. Folói) -vuorelta. Muun muassa Ernst Curtius sijoitti Efyran Ladonin varrelle. William Martin Leake taas arveli, että Selleeis oli sama joki kuin Peneios ja että Efyra oli Eliin kaupungin vanhempi nimi.

Nykyisin Eliin Efyran olemassaolo on kyseenalaistettu. Kaupunkia koskevissa perinteisissä käsityksissä voi olla sekaannusta tunnetumpaan Thesprotian Efyraan.

Nykyinen Efýran kylä on nimetty antiikin aikaisen kaupungin mukaan. Sen aiempi nimi oli Delímpali.

## Lähteet
Epeion

**Epeion** (, myös *Epion*, , *Aipion*, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Eliissä Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Andrítsaina-Kréstenan kunnan alueella ja sijoitetaan lähellä nykyistä Trypitín kylää.

Joskus on ajateltu, että Epeion olisi sama paikka kuin Homeroksen mainitsema Aipy (), mutta nykyisin tämä on hylätty.

## Maantiede

Epeionin kaupunki sijaitsi Trifyliassa Eliissä Heraian ja Makistonin välillä, ja luettiin osaksi Makistiaa eli Makistonin aluetta. Kaupunki oli sijaintinsa puolesta luonnonlinnake. Epeion sijoitetaan nykyisen Trypitín kylän eteläpuolelle. Sillä oli akropolis- eli yläkaupunki- ja linnavuorikukkula, jonka rakennetun alueen koko oli noin 150 × 25 metriä. Aiemmin kaupunki on yhdistetty usein niin kutsuttuun Platiánan akropoliihin, johon sijoitetaan nykyisin kuitenkin yleensä Hypana tai Typaneai.

Epeionin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu alle 100 neliökilometriä tai ehkä jopa alle 25 neliökilometriä.

## Historia

Epeion oli minyalaisten perustama kaupunki. Kaupungin oikea nimi on epävarma ja siitä esiintyy antiikin lähteissä useita eri muotoja, sillä Herodotos antaa muodon *Epion*, Ksenofon *Epeion* ja Polybios *Aipion*, kun taas Strabon samastaa sen Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* Laivaluettelossa esiintyvään kaupunkiin nimeltä Aipy (), näin sisällyttäen sen Nestorin valtapiiriin. Ksenofonin on arveltu olevan luotettavin lähde nimelle, sillä hän asui itse suhteellisen lähellä Skilluksessa.

Viimeistään klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Epeion oli Eliin kaupungin perioikkialuetta. Muutoinkin se oli historiassaan jatkuvasti uhattuna elisläisten taholta. Muiden Trifylian kaupunkien tavoin se kapinoi Elistä vastaan, kun Spartan kuningas Agis II hyökkäsi alueelle vuonna 401/400 eaa. Tämän jälkeen Epeion liittyi Trifylian liittoon ja sen mukana oletettavasti Arkadian liittoon noin vuonna 369 eaa.

## Rakennukset ja löydökset

Nykyisen Trypitín läheltä on löydetty antiikin aikaisen asutuksen jäänteitä, mukaan lukien muureja, pylväänosia, jonkun rakennuksen stylobaatti ja tukimuureja sekä rakennuskiviä ja tiilejä, sekä paljon keramiikan sirpaleita. Varhaisimmat löydöt ajoittuvat arkaaiselle kaudelle.

## Lähteet
Epitalion

**Epitalion** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Eliissä Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Pýrgoksen kunnan alueella lähellä nykyistä Epitálion kylää.

## Maantiede

Epitalionin kaupunki sijaitsi Trifyliassa Eliissä, hieman Alfeios-joen eteläpuolella ja lähellä joen suuta ja Joonianmeren rannikkoa. Kaupunki oli suunnilleen puolivälissä Feian satamakaupungin ja Olympian välillä. Rannikko paikalla on siirtynyt huomattavasti länteen antiikin ajoista, joten antiikin aikainen kaupunki sijaitsi lähempänä merenrantaa kuin nykyinen Epitálion kylä, jonka lähellä se sijaitsi.

Epitalionin sijainti oli strategisesti tärkeä, koska se hallitsi Alfeioksen kahlaamoa ja rannikkoa pitkin kulkenutta tietä. Epitalionin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu alle 100 tai ehkä jopa alle 25 neliökilometriä.

## Historia

Epitalionin kaupunki on ollut olemassa ainakin klassiselta roomalaiselle kaudelle. Se on samastettu Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* Laivaluettelossa esiintyvään kaupunkiin nimeltä *Thryon* () tai *Thryoessa* (), joka sijaitsi Nestorin valtakunnassa ja jonka runoilija kuvailee sijainneen korkealla kukkulalla lähellä Alfeioksen kahlaamoa.

Epitalion oli Eliin kaupungin perioikkialuetta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Epitalieus* (). Muiden Trifylian kaupunkien tavoin se kapinoi Elistä vastaan, kun Spartan kuningas Agis II hyökkäsi alueelle vuonna 401/400 eaa., ja liittyi Spartan puolelle. Kun Agis palasi takaisin kotimaahansa ryöstettyään Eliin, hän jätti varuskunnan Epitalioniin. Tämän jälkeen Epitalion liittyi Trifylian liittoon ja sen mukana oletettavasti Arkadian liittoon noin vuonna 369 eaa. Filippos V valloitti kaupungin niin kutsutussa toisessa liittolaissodassa vuonna 218 eaa.

Nykyinen Epitálion kylä on nimetty antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1927. Sen aiempi nimi oli Agoulinítsa.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin paikalta on löydetty jäänteitä hellenistisen ja roomalaisen kauden kaupungista, mutta ei arkaaiselta tai klassiselta kaudelta. Löytöihin lukeutuu muun muassa suuren hellenistiselle kaudelle ajoitetun julkisen rakennuksen, mahdollisesti temppelin, jäänteet, sekä roomalainen kylpylä ja keramiikkauuni, jotka ajoitetaan 100–300-luvulle.

Paikalta on löydetty myös roomalainen mailipylväs, jossa on latinankielinen Trajanuksen aikaan ajoittuva piirtokirjoitus sekä etäisyysmerkintä yhdeksän roomalaista mailia eli noin 13,5 kilometriä; etäisyys on laskettu ehkä Feiasta tai Olympiasta. Mailipylväs kertoo siitä, että kaupungin kautta tai sen läheltä kulki merkittävä tie. Pylväs on Pýrgoksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet
Aipy

**Aipy** (, ) oli mykeneläsaikainen kaupunki, jonka sijaitsi oletettavasti Trifyliassa Eliissä.

Aipy sai nimensä korkeasta sijainnistaan. Se esiintyy Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* Laivaluettelossa yhtenä Nestorin valtakuntaan kuuluneista kaupungeista, jotka lähettivät laivoja Troijan sotaan. Stefanos Byzantionlainen sijoitti Aipyn Messeniaan, mutta nykyisen sen arvellaan sijainneen Trifyliassa.

Aipy on aiemmin yhdistetty lähinnä nimen perusteella Epeioniin, josta Polybios käyttää nimimuotoa Aipion. Kaupungit samasti jo Strabon. Nykyisin tämä tulkinta on kuitenkin hylätty. Tutkijat ovat esittäneet Aipylle useita eri sijainteja. Jotkut katsovat sen sijainneen samalla paikalla kuin myöhempi Lepreon. Jotkut taas sijoittavat sen nykyiseen Íklainaan, josta on löydetty mykeneläisaikainen kaupunki. Aipyn paikaksi on ehdotettu myös myöhempiä Marganeisia (Margalai) ja Epitalionia tai jotakin paikkaa Makistiassa.

## Lähteet
Nils Bryhn

**Nils Bryhn** (5. helmikuuta 1854 Romedal – 21. joulukuuta 1916 Hønefoss) oli norjalainen lääkäri ja kasvitieteilijä. Hän tutki erityisesti sammalia. Bryhn suoritti tutkimusmatkoja useisiin maihin. Hänen pääteoksensa on vuonna 1907 julkaistu *Bryophyta in itinere polari Norvagorum secundo collecta*, joka käsittelee *[[Fram (laiva)|Fram]]*-laivalla Grönlannista ja Kanadasta tuotuja sammalia. Bryhnin mukaan on nimetty Bryhnia-sammalsuku.
## Lähteet
Melanteriitti

**Melanteriitti** on kidevedellisestä ferrosulfaatista  (FeSO4 · 7 H2O) muodostunut sulfaattimineraali. Se on kalkantiitille analoginen mineraali, jossa kuparisulfaatti on korvautunut rauta(II)sulfaatilla. 

Melanteriittia muodostuu rautapitoisten sulfidimineraalien, kuten rikkikiisun tai markasiitin hapettuessa, esimerkiksi pinnoilla vanhoissa kaivoksissa. Tunnettuja esiintymispaikkoja ovat Falunin rautakaivokset Ruotsissa, Rammelsbergin kaivos Goslarissa, Saksan Harz-vuorilla ja Butten kaivokset Montanassa Yhdysvalloissa. Suomessa sitä on tavattu muun muassa Pyhäsalmen kaivoksessa Pyhäjärvellä sekä Kaitalahden vanhassa hopeakaivoksessa nykyisessä Laajasalossa.

Melanteriittia esiintyy myös kivihiili- ja ruskohiilisuonissa, jotka altistuvat kostealle ilmalle, sekä harvinaisena kiteytymänä fumarolien ympärillä, esimerkiksi Kamtšatkan niemimaalla. Melanteriitin kanssa esiintyy usein muita sulfaattimineraaleja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Webmineral: Melanterite Mineral Data 
* Handbook of Mineralogy: Melanterite (pdf)
Eupagion

**Eupagion** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Eliissä Kreikassa. Se sijaitsi Akroreiassa varsinaisen Eliin itäosassa Arkadian vastaisella vuoristoisella alueella, mutta sen tarkempaa sijaintia ei tunneta.

Eupagion oli Eliin kaupungin perioikkialuetta. Se on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, koska Diodoros Sisilialainen kuvaa sen akroreialaisten polikseksi ja Ksenofon viittaa yleisesti akroreialaisten poliksiin mainitsematta kaupungin nimeä. Muutoin kaupungista ei tiedetä mitään.

## Lähteet
Ferizaj’n yliopisto

**Ferizaj’n sovelletun tieteen yliopisto** () on yliopisto Kosovossa Ferizaj’n kaupungissa. Se perustettiin vuonna 1976 teknillisenä korkeakouluna nimellä *Shkolla e Lartë Teknike në Ferizaj* ja itsenäisenä yliopistona se aloitti toimintansa vuonna 2015. Yliopisto keskittyy sovellettuun tieteeseen.

## Tiedekunnat
Yliopistolla on 6 tiedekuntaa, jotka ovat:
* tekniikan ja informatiikan tiedekunta
* matkailun ja ympäristötieteiden tiedekunta
* arkkitehtuurin, suunnittelun ja puutekniikan tiedekunta
* tietojenkäsittelytieteellinen tiedekunta
* johtamisen tiedekunta
* soveltavien taiteiden tiedekunta

## Lähteet
Louna0nline

**Louna0nline** (oik. **Louna Kukkonen**; s. n. 2002 Kontiolahti) on suomalainen räppäri ja laulaja. Hänen musiikkinsa yhdistelee rapin, popin ja hyperpopin elementtejä.

Louna0nline aloitti viulunsoiton alle kouluikäisenä. Hän on kertonut kiinnostuneensa myöhemmin laulujen kirjoittamisesta ja tehneensä ensimmäiset kappaleensa internetistä löytämiinsä taustoihin. Artisti julkaisi debyyttisinglensä *Sori bby* marraskuussa 2024. Debyytti-EP *Web* julkaistiin lokakuussa 2025.

Louna0nline esiintyi kesällä 2025 Ruisrockissa ja Ilosaarirockissa. YleX valitsi artistin Nosteessa-listaansa. Sanomalehti *[[Karjalainen (sanomalehti)|Karjalaisen]]* arvostelija Olli Sorjonen luonnehti debyytti-EP:tä "harvinaisen tasapainoiseksi esikoisjulkaisuksi".

Louna0nlinen kappaleet syntyvät yhteistyössä tuottaja Onni Tuomisen kanssa.

## Lähteet
Mitrovican yliopisto

**Mitrovican yliopisto** (), joka tunnetaan myös nimellä **Isa Boletini**, on yliopisto Kosovossa Mitrovican kaupungissa. Se perustettiin vuonna 1961 teknillisenä korkeakouluna nimellä *Shkolla e Lartë Teknike* ja itsenäisenä yliopistona se aloitti toimintansa vuonna 2013.

## Tiedekunnat
Yliopistolla on 6 tiedekuntaa, jotka ovat:
* geotieteiden tiedekunta
* ruokateknologian tiedekunta
* kone- ja tietokonetekniikan tiedekunta
* oikeustieteiden tiedekunta
* taloustieteiden tiedekunta
* kasvatustieteiden tiedekunta

## Lähteet
Norbert

**Norbert** on alun perin saksalainen miehen etunimi.

Nimen aineksina ovat *nord* ’pohjoinen’ sekä useissa germaanisissa nimissä esiintyvä ’loistavaa’ merkitsevä sana (muinaisyläsaksan *beraht*). Norbert-nimi oli 1900-luvulla Saksassa kohtuullisen suosittu: 1930-luvulta 1960-luvulle se oli 50 suosituimman poikalapsille annetun nimen joukossa. 1970-luvulla sen suosio putosi jyrkästi, ja nykyään sitä annetaan ensimmäiseksi etunimeksi vain harvoin.

Norbertin nimipäivää vietetään saksalaisen kalenterin mukaan 6. kesäkuuta. Se on premonstratenssien sääntökunnan perustajan Norbert Xantenilaisen (1082–1134) muistopäivä.

## Tunnettuja Norberteja

* Norbert Bonvecchio (s. 1985), italialainen keihäänheittäjä
* Norbert Brainin (1923–2005), itävaltalaissyntyinen viulisti
* Norbert Brige (s. 1964), ranskalainen pituushyppääjä
* Norbert Brunner (s. 1942), sveitsiläinen roomalaiskatolinen piispa
* Norbert Burgmüller (1810–1836), saksalainen säveltäjä
* Norbert Leo Butz (s. 1967), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Norbert Darabos (s. 1964), itävaltalainen poliitikko
* Norbert Elias (1897–1990), saksalainen sosiologi
* Norbert Glanzberg (1910–2001), ranskalainen säveltäjä ja pianisti
* Norbert Gombos (s. 1990), slovakialainen tennispelaaja
* Norbert Gyömbér (s. 1992), slovakialainen jalkapalloilija
* Norbert Hauata (s. 1979), tahitilainen jalkapallotuomari
* Norbert Haug (s. 1952), saksalainen moottoriurheiluvaikuttaja
* Norbert Hofer (s. 1971), itävaltalainen poliitikko
* Norbert Keßlau (s. 1962), saksalainen soutaja
* Norbert Klaar (s. 1954), saksalainen pistooliampuja
* Norbert Kreyer (s. 1952), saksalainen insinööri
* Norbert Lammert (s. 1948), saksalainen poliitikko
* Norbert Lins (s. 1977), saksalainen poliitikko
* Norbert Meier (s. 1958), saksalainen jalkapalloilija
* Norbert Michelisz (s. 1984), unkarilainen autourheilija
* Norbert Wendelin Mtega (s. 1945), tansanialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
* Norbert Neuser (s. 1949), saksalainen poliitikko
* Norbert Nigbur (s. 1948), saksalainen jalkapalloilija
* Norbert Növényi (s. 1957), unkarilainen painija
* Norbert Robichaud (1905–1979), kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
* Norbert Rózsa (s. 1972), unkarilainen uimari
* Norbert Röttgen (s. 1965), saksalainen poliitikko
* Norbert Schemansky (1924–2016), yhdysvaltalainen painonnostaja
* Norbert Schultze (1911–2002), saksalainen säveltäjä
* Norbert Siedler (s. 1982), itävaltalainen moottoriurheilija
* Norbert Trelle (s. 1942), saksalainen roomalaiskatolinen piispa
* Norbert Vollertsen (s. 1958), saksalainen lääkäri ja ihmisoikeusaktivisti
* Norbert Wallez (1882–1952), belgialainen pappi ja lehtimies
* Norbert Wiener (1894–1964), yhdysvaltalainen matemaatikko

## Kuvitteellisia Norberteja
* Norbert/Norberta – Rubeus Hagridin lohikäärme J. K. Rowlingin kirjasarjassa *[[Harry Potter]]*

## Lähteet
Sysmän Sisu

**Sysmän Sisu** on suomalainen urheiluseura. Se on perustettu Sysmään vuonna 1919. Samana vuonna järjestettiin ensimmäiset piirimestaruuskilpailut.

Seura rakensi 1928 Ohrasaaren hyppyrimäen, joka kuitenkin hajosi 1940-luvulla myrskyssä. Uusi hyppyrimäki rakennettiin vielä 1940-luvulla Nuijavuoreen, ja siellä pidettiin vuoteen 1958 asti joka vuosi kilpailut. 1930-luvulla tehtiin talkootyönä urheilukenttä. Oma jääkiekkokaukalo valmistui 1964. Urheilutalon avajaistanssit pidettiin 19. helmikuuta 1966, mutta 1980-luvulla talosta alkoi tuottamattomana tulla rasite, ja se myytiin 2015. Tekojäärata valmistui 2009. Seura oli mukana suunnittelemassa uutta urheilukenttää, joka vihittiin käyttöön 2024 koulun yhteyteen.

Seuran perustajajäseniin kuulunut Vilho Rinne osallistui Amsterdamin olympiakisoihin 1928 keihäänheitossa ja sijoittui 15:nneksi. Seuran menestyneitä urheilijoita on ollut myös muun muassa Maire Hahl, joka valittiin Oslon olympialaisiin, mutta hän jäi kuitenkin varaedustajaksi. Seuran kasvatit Matti ja Viljo Aho nyrkkeilivät Rooman olympiakisoissa 1960, ja hiihtäjä Irmeli Nieminen (Ruponen) oli talviolympialaisissa Squaw Valleyssä 1960 ja Innsbruckissa 1964 varaedustajana. Seuran menestys kasvoi 1980-luvulla.

Koronapandemian vuoksi seuran toiminta lamaantui 2020-luvulla useaksi vuodeksi.

Seuran historiikin *Uutisia Sysmän Sisusta* on kirjoittanut Heikki Helin. Se ilmestyi 2012 ja oli lajissaan Suomen laajin, 895 sivua.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Heikki Helin, *Sysmän Sisu. Kuvia vuosien varrelta*. Sysmä : Voimistelu- ja urheiluseura Sysmän Sisu, 2011. 80 sivua. 
* Heikki Helin, *Uutisia Sysmän Sisusta*. Sysmä : Voimistelu- ja urheiluseura Sysmän Sisu, 2012. 895 sivua.
Toyota GR GT

**Toyota GR GT** on Toyotan Gazoo Racing -osaston valmistama urheiluauto. GR GT on katulaillinen malli ja GR GT3 on FIA GT3 -sääntöjen mukainen kilpa-auto, joka perustuu GR GT -malliin. GR GT on tulossa ensimmäisille asiakkaille vuonna 2027. Akio Toyodan mukaan auto on syntynyt kokemuksesta Nürburgringillä 20 vuotta aiemmin, jolloin Toyotaa ei nähty uskottavana urheiluautojen valmistajana.

GR GT:ssä on kahdella turboahtimella varustettu neljän litran V8-moottori. Auton runko on alumiinia, moottori on edessä ja takapyörät vetävät. Vaihteisto on sijoitettu taka-akselille transakseli-konfiguraation tapaan. Auton koripaneeleissa käytetään muovivahvisteista hiilikuitua (CFRP). Autossa on vaihteiston yhteydessä sähkömoottori hybridijärjestelmää varten. Jokaisessa pyörässä on kaksois-kolmiovarsituenta ja keraamiset levyjarrut.

Toyota GR GT3 on vuonna 2022 esitelty konsepti kilpa-autoksi, jolloin tuotantomalli ei ollut vielä tiedossa.

## Lähteet
8103 Fermi

**8103 Fermi (1994 BE)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

Asteroidi on nimetty Enrico Fermin (1901-1954) muistoksi.

## Lähteet
Joulukalenteri: Tonttuakatemia 2: Suuri tonttukatselemus

**Joulukalenteri: Tonttuakatemia 2 - Suuri Tonttukatselmus** on suomalainen joulukalenterisarja, joka  esitettiin Yle TV2-kanavalla ja Yle Areenassa joulukuussa 2025.

## Rooleissa

## Jaksot

## Lähteet
Gjakovan yliopisto

**Gjakovan yliopisto ”Fehmi Agani”** () on yliopisto Kosovossa Gjakovan kaupungissa. Se perustettiin vuonna 1967 pedagogisena korkeakouluna ja itsenäisenä yliopistona se aloitti toimintansa vuonna 2013.

## Tiedekunnat
Yliopistolla on 5 tiedekuntaa, jotka ovat:
* kasvatustieteiden tiedekunta
* filologinen tiedekunta
* lääketieteiden tiedekunta
* yhteiskuntatieteiden tiedekunta
* sovellettujen tieteiden tiedekunta

## Lähteet
Commandant Lucas (1914)

**Commandant Lucas** oli Ranskan laivaston vuonna 1913 vesillelaskettu Bisson-luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 1. lokakuuta 1911 Toulonin laivastontelakalta, missä köli laskettiin helmikuussa 1912. Alus laskettiin vesille 11. heinäkuuta 1914 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten 11. maaliskuuta 1915. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen toukokuussa 1915.

## Palvelus
Alus liittyi 4. heinäkuuta 1915 1re Armée navalen hävittäjälaivueeseen. Joulukuusta 1915 alus oli Adrianmerellä. Alus todettiin käyttökelvottomaksi 15. helmikuuta 1933 ja oli myynnissä 1933–1934.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Magon (1913)

**Magon** oli Ranskan laivaston vuonna 1913 vesillelaskettu Bisson-luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 24. lokakuuta 1910 Nantesista Ateliers et Chantiers de Bretagnelta, missä köli laskettiin tammikuussa 1911. Alus laskettiin vesille 19. huhtikuuta 1913. Alus lähti 17. elokuuta 1913 Nantesista Lorientiin, missä se otettiin palvelukseen koeajoja varten 19. tammikuuta 1914 turbiinimoottorien vaurioiden korjaamisen jälkeen. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 10. kesäkuuta 1914.

## Palvelus
Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Toulonissa 1re Armée navalen vasta perustettuun 6. hävittäjälaivueeseen. Toukokuusta 1915 alus oli Adrianmerellä, mistä se siirrettiin vuoden lopulla Kanaalin alueelle. Alus poistettiin palveluksesta 1925 ja oli myynnissä 1925–1926 Brestissä. Se poistettiin alusluettelosta 3. toukokuuta 1926.

## Lähteet
*
*

### Viitteet