open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rääkkylän koulu

**Rääkkylän koulu** on Rääkkylän kunnassa sijaitseva peruskoulu, joka antaa opetusta vuosiluokille 1–9. Kyseessä on kunnan ainoa peruskoulu. Koulussa on yksi luokka jokaista luokka-astetta kohti. Yhteensä koulussa on lukuvuonna 2023–2024 120 oppilasta, joista kuusi on esikoulussa. Koulun rehtorina toimii Rauli Ronkainen.

Rääkkylässä kuntakokous perusti kansakoulun vuonna 1892 läänin kuvernöörin antaman määräyksen ja 1000 markan uhkasakon johdosta. Tällöin perustettiin 56 oppilaan koulu Kinnulan taloon Rääkkylän kirkonkylälle, jonka ensimmäinen opettaja oli August Korhonen. Kuntaan perustettiin toinen koulu vuonna 1897 Rasivaaraan ja kolmas vuonna 1898 Kompakalle. Oravisalolle perustettiin koulu vuonna 1900. Vuoteen 1957 mennessä kunnan alueelle perustettiin 13 uutta koulua. Rääkkylässä lakkautettiin kaikki muut koulut kuin Rääkkylän koulu vuoteen 2010 mennessä, viimeisenä lakkautettiin Rasivaaran koulu.

## Lähteet
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1933

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut yhdessä osassa Porissa paikallisella uimalaitoksella 11.- 13.8.1933.

## Miehet

### 100 m vapaauinti



### 400 m vapaauinti

### 1 500 m vapaauinti

### 100 m selkäuinti

### 200 m rintauinti

### 4 x 200 m vapaauintiviesti

### Ponnahduslautahypyt

### Suorat kerroshypyt

### Vaihtelevat kerroshypyt

## Naiset

### 100 m vapaauinti

### 400 m vapaauinti

### 200 m rintauinti

### 100 m selkäuinti

### 4 x 100 m vapaauintiviesti

### Suorat kerroshypyt

## Lähteet
* 
* 
*
Adriaen van der Werff

**Adriaen van der Werff** (1659–1722) oli hollantilainen taidemaalari. Hän oli Eglon van der Neerin oppilas mutta edustaa kuitenkin pääasiallisesti pikemminkin ranskalaista kuin alankomaalaista tyyliä. Maalaustensa aiheet hän valitsi Raamatusta tai antiikin mytologiasta mutta käsittelee niitä barokin sovinnaiseen tapaan. Henkilöpiirustus on varmaa ja sulavaa, mutta väritys posliinimaisen sileätä ja luonnon todellisuudesta piittaamatonta. Hän työskenteli vuodesta 1694 Pfalzin vaaliruhtinaan Johann Wilhelmin palveluksessa, myöhemmin hänen hovimaalarinaan. Edustava kokoelma hänen teoksiaan on Dresdenin galleriassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johan Fredrik Tuhkanen

**Johan Fredrik Tuhkanen** (27. maaliskuuta 1862 Kuopio – 28. marraskuuta 1944 Kuopio) oli suomalainen Kuopiossa asunut maalarimestari ja harrastelijataiteilija.

Kirvesmiehen poikana Kuopiossa syntynyt Tuhkanen kävi kansakoulun ja meni sitten maalarin oppilaaksi. Hän perusti Kuopioon oman maalausliikkeen. Tuhkanen sai taideharrastukseensa ohjausta Kuopion lähellä Haminalahdessa asuneelta taidemaalari Ferdinand von Wrightiltä kymmenen vuoden ajan. Tuhkanen harrasti myös ammuntaa ja hän oli Kuopion Ampumaseuran kunniajäsen. Hän oli mukana myös Kuopion suojeluskunnassa.

Tuhkanen maalasi kukka- ja lintumaalausten ohella 1880-luvulta lähtien romanttisia maisemamaalauksia Kuopiosta ja Pohjois-Savosta.

Tuhkanen kuoli vuonna 1944. Hänet on haudattu Kuopiossa Kuopion Isolle hautausmaalle.

## Maalauksia
* *Näköala Puijolta*, panoraamaalaus 1909 Kuopion kaupungin kokoelma, Kuopion taidemuseo 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Aimo Siltari : *Johan Fredrik Tuhkanen*. Kustannuskiila, Kuopio 1982
Sisäpiirissä

**Sisäpiirissä** (*The Walk-In*) on Paul Andrew­ Williamsin ohjaama brittiläinen television draamasarja vuodelta 2022. Siinä entinen uusnatsi, nykyinen fasismia ja rasismia vastaan taistelevan Hope not Hate -järjestön aktivisti järjestää natsijärjestö National Actioniin soluttautujan, joka ei kuitenkaan aivan täytä tehtävänsä vaatimuksia.

Sarja perustuu tosielämän tapahtumiin, jossa aktivisti Matthew Collins esti soluttautujan avulla National Actionin aikeet surmata sisäministeri Rosie Cooper Brexit-huuman alla vuonna 2017. Collinsia esittää Stephen Graham ja hänen soluttautujaksi suostuttelemaa Robbie Mullenia Andrew Ellis.

## Rooleissa

## Lähteet
4-etyylifenoli

**4-etyylifenoli** (C8H10O) eli **p-etyylifenoli** on fenolijohdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa 4-etyylifenoli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, muun muassa asetoniin, etanoliin ja dietyylieetteriin. 4-etyylifenoli on heikko happo ja sen pK<sub>a</sub>-arvo on 10,38. 

4-etyylifenolia esiintyy kivihiilitervassa, josta sitä voidaan eristää tislaamalla. Synteettisesti yhdistettä valmistetaan sulfonoimalla etyylibentseeniä ja kuumentamalla muodostunutta sulfonihappoa emäksen kanssa. Toinen tapa on fenolin ja etanolin reaktio.

4-etyylifenolia käytetään muun muassa fenolihartsien, 4-vinyylifenolin, hapettumisenestoaineiden, lääkeaineiden ja väriaineiden valmistamiseen. *[[Brettanomyces]]*-suvun hiivat muodostavat 4-etyylifenolia p-kumaarihaposta ja yhdiste aiheuttaa suurina pitoisuuksina viineihin maku- ja hajuvirheitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Human Metabolome Database (HMDB): 4-Ethylphenol 
* Food Component Database (FooDB): 4-Ethylphenol 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 4-Ethylphenol 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: 4-Ethylphenol 
* PheroBase: Semiochemical - 4-ethylphenol
Swarovski

**Swarovski** on itävaltalainen koruvalmistaja, joka valmistaa muun muassa koruja, rannekelloja ja lisäasusteita.

Swarovski jaetaan kolmeen pääosa-alueeseen: Swarovski Crystal Business, jonka pääasiallinen vastuualue on kristallit ja kristallilasi, korut, rannekellot ja lisäasusteet; Swarovski Optik, jonka vastuualueella on optiset laitteet, kuten kaukoputket, kivääreiden kiikaritähtäimet ja kiikarit; ja Tyrolit, joka on hionta-, sahaamis-, poraamis- ja lannoitustyökalujen valmistaja sekä työkalujen ja koneiden toimittaja.

Nykyään Swarovski Crystal Business on yksi maailman eniten rahaa tuottavista yrityksistä Swarovskin sisällä. Sillä on noin 3000 liikettä noin 170 maassa, yli 29000 työntekijää ja noin 2,7 miljardin euron tulot (vuonna 2018).

## Historia
Swarovskin perusti vuonna 1895 Daniel Swarovski.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Swarovskin kotisivu
Hauknes

**Hauknes**  on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 2&nbsp;110 vuonna 2023.
## Lähteet
Fanny Salvini-Donatelli

**Fanny Salvini-Donatelli** (oikealta nimeltään *Francesca Lucchi*; 1815 Firenze – kesäkuu 1891 Milano) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano. Hänet tunnetaan parhaiten Violettan roolin luomisesta Giuseppe Verdin *[[La traviata]]n* kantaesityksessä maaliskuussa 1853.

Salvini-Donatelli teki debyyttinsä Venetsian Apollo-teatterissa vuonna 1839 Rosinan roolissa (*[[Sevillan parturi]]*). Hän lauloi eri puolilla Italiaa. Vuonna 1842 Salvini-Donatelli lähti esiintymään Wieniin ja siirtyi sieltä Pariisiin. 1850-luvun loppupuolella hän lauloi Lontoossa. Salvini-Donatelli lopetti esiintymisen vuonna 1859, mutta teki lyhyen paluun vuonna 1865.

Salvini-Donatellia pidettiin ulkonäkönsä perusteella sopimattomana kuolemansairaan Violettan rooliin, mutta hän sai roolin laulutaitojensa ansiosta. Myös Verdi esitti mielipiteenään sen, että Salvini-Donatelli ei soveltunut rooliin. Hän ansioitui kuitenkin myös muiden Verdin oopperoiden rooleissa.

## Lähteet
Mo i Ranan lentoasema

**Mo i Ranan lentoasema** () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva vuonna 1968 avattu lentoasema.

Vuonna 2022 Ranaan alettiin rakentaa uutta lentoasemaa, joka valmistuessaan vuonna 2025 korvaa nykyisen lentokentän.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mon kirkko (Rana)

**Mon kirkko** () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1724.
## Kuvia

Bust of Thomas von Westen.jpg|Thomas von Westeniä esittävä rintakuva kirkon edustalla.
Mo church Rana 10.JPG|Alttari
Mo church altarpiece 1766.JPG|Vanha alttari
Mo church Rana 11.JPG|Kirkkosali ja urut


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sjonan kirkko

**Sjonan kirkko** () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1896.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaj Färm

**Kaj Färm** (20. heinäkuuta 1956 Espoo – 15. maaliskuuta 2024 Espoo) oli suomalainen radiotoimittaja.

Färm oli mukana perustamassa Yöradio-lähetystä vuonna 1987. 1990-luvulla hän oli toimittajana Radiomafiassa. Färm oli Yle Radio 1:n kanavapäällikkö kymmenen vuoden ajan, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2021. Hän oli *[[Muistojen bulevardi (radio-ohjelma)|Muistojen bulevardi]]* -radio-ohjelman ideoija. Hän seurasi toimittajana varsinkin klassista musiikkia, elokuvaa ja kirjallisuutta. Färm oli erityisen kiinnostunut historiasta.

Färm kuoli maaliskuussa 2024 sairastettuaan keuhkokuumetta.

## Lähteet
Lauri Levämäki

**Lauri Elias Levämäki** (18. lokakuuta 1906 Mikkeli – 15. syyskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen järjestöjohtaja, pankinjohtaja ja poliitikko. Hän toimi Säästöpankkiliiton toimitusjohtajana vuosina 1947–1971. Sitä ennen hän oli muun muassa Kansallisen Edistyspuolueen puoluesihteeri 1938–1941.

Levämäki suoritti vuonna 1927 filosofian kandidaatin tutkinnon mutta isän, Salamon Levämäen, toiveena ollut jatkotutkinto lakitieteestä jäi tekemättä kun poika kiinnostui politiikasta. Hän oli mukana perustamassa muutaman vuoden toiminutta Kansanvaltaista Ylioppilasyhdistystä ja oli isänsä tavoin mukana Kansallisen Edistyspuolueen toiminnassa. Hän suuntautui pankkialalle ja toimi Postisäästöpankin ja Helsingin Suomalaisen Säästöpankin johtajistossa, kunnes aloitti Säästöpankkiliiton johdossa vuonna 1947.

Kirjailija Matti Kurjensaari kutsui Levämäkeä ”säästämisen ideologiksi”, joka koki tehtäväkseen valvoa säästäjien oikeuksia. Suurena ansionaan Levämäki piti vuosina 1955–1969 käytössä olleen indeksitilijärjestelmän luontia säästäjiä kurittavaa inflaatiota vastaan. Vuodesta 1948 hän toimi pankkiryhmien välisen Rahalaitosten neuvottelukunnan jäsenenä ja myös sihteerinä vuoteen 1965 asti sekä Veronmaksajain Keskusliiton hallituksessa vuodet 1948–1966 ja sitten järjestön valtuuskunnan jäsenenä. Keskinäisen Vakuutusosakeyhtiö Kalevan hallintoneuvostoon hän tuli vuonna 1959 ja Suomen Siviili- ja Asevelvollisuusinvalidien Liiton hallitukseen vuonna 1961. Säästöpankkiliiton vuosina hän ei osallistunut puoluepolitiikkaan, mutta liittyi eläkkeelle jäädessään Liberaaliseen Kansanpuolueeseen. Hän jäi eläkkeelle liiton toimitusjohtajan tehtävästä marraskuussa 1971 ja kuoli vuonna 1973.

## Lähteet
Bonifazio Graziani

**Bonifazio Graziani** (1604/5 Marino – 15. kesäkuuta 1664 Rooma) oli italialainen säveltäjä ja pappi.

Graziani työskenteli varhaisella urallaan muusikkona ja pappina Marinossa ja Frascatissa. Hän muutti Roomaan vuonna 1646. Siellä hän oli Il Gesù -kirkon ja vuodesta 1648 myös Rooman paavillisen suurseminaarin maestro di cappella. Vuonna 1663 Graziani valittiin maestro de cappellojen päälliköksi. Hänen tuotantoonsa kuuluvat esimerkiksi oratoriot *Adae* ja *Filii prodigi*. Lisäkksi hän sävelsi messuja, psalmeja ja motetteja.

Grazianilla oli kaksi veljeä, joista toinen oli kastraattilaulaja. Paavi Aleksanteri VII myönsi Grazianin kuoltua tämän suvulle eksklusiiviset oikeudet julkaista postuumisti säveltäjän käsikirjoituksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Grubenin kirkko

**Grubenin kirkko** () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1965.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Moskovan suomalainen peruskoulu

**Moskovan suomalainen peruskoulu** (**MSP**, ) on vuonna 1965 perustettu Moskovassa toimiva suomalainen virallinen ulkomaan koulu, joka tarjoaa opetusta Moskovassa asuville suomenkielisille lapsille. Koulu toimii suomen kielellä ja noudattaa Suomen perusopetuslakia. Koulua ylläpitää Suomalainen koulutusyhdistys ry, ja sen rehtorina toimii Juha Heikkinen. 

Luokille 2–9 järjestetään valintakoe. Koulun lukuvuosimaksu on vuodessa 5000 euroa, joka kattaa oppikirjat, oppimateriaalin ja yhden lämpimän aterian päivässä. Koulu järjestää tiloissaan myös erilaisia vapaa-ajan kerhoja. Koulu saa suurimman osan rahoituksestaan Suomen valtiolta, sponsoreilta sekä oppilailta kerättävistä lukukausimaksuista. Koulun oppilasmäärä on laskenut rajusti 2010-luvulta alkaen. Venäjän hyökkättyä Ukrainaan koulun oppilasmäärä on vähentynyt entisestään. 

Koulu on perinteisesti tehnyt syksyisin ja keväisin leirikouluretken Zavidovon lomakylään. Muita koulun tekemiä retkiä ja juhlia on vuosittainen pikkujoulu ja syyskuussa risteily Moskvan-joelle. Koululaisten vanhemmat työskentelevät pääasiassa Suomen Moskovan-suurlähetystössä tai Moskovassa sijaitsevissa suomalaisissa yrityksissä.

## Tilat
Koulu muutti nykyiselle paikalleen lähelle Universitetin metroasemaa vuonna 2003.  Koulun ensimmäinen tila sijaitsi Suomen suurlähetystön työmaaparakilla, jonka jälkeen koulu muutti Ruotsin suurlähetystön viereen Olof Palme -kadulle. Nykyinen koulualue on aidattu ja tarkastu vartioitu.

Koulun 660 neliömetrin luokkatilat sijaitsevat rakennuksen kolmannessa kerroksessa. Koulu jakaa kampusrakennuksen yhdessä Moskovan japanilaisen koulun, Moskovan ruotsalaisen koulun ja Scuola Italiana Italo Calvinon (italialaisen koulun) kanssa. Nämä koulut järjestävät myös keskenään yhteistä toimintaa. Rakennukseen kuuluvat myös ruokasali, sisäkuntosali, tekninen luokkahuone, talvisin luistinratana toimiva pelikenttä, musiikki-instituutti sekä pieni ulkoliikuntakenttä koulun pihalla.

## Päiväkoti
Samoissa tiloissa koulun kanssa toimii pieni yksityinen Moskovan suomalainen päiväkoti, Mossula. Mossulassa opetuskieli on pääsääntöisesti suomi ja siellä pyritään tuomaan erityisesti esille suomalaisia tapoja ja kulttuuriperinteitä. Päiväkodin jälkeen mahdollista olla Iltapäiväkerhossa.

Päiväkodin jälkeen on mahdollista jatkaa Moskovan suomalaisen koulun esiopetusryhmään ja sieltä eteenpäin perusopetukseen, usein Moskovan suomalaiseen peruskouluun. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Koulun verkkosivut 
*Koulun verkkosivut
Kaakonlampi

**Kaakonlampi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

### Asutus
* Kaakonlampi, kaupunginosa Heinolassa

### Järvi
* Kaakonlampi, järvi Heinolassa Kaakonlammella
* Kaakonlampi, järvi Heinolassa Kesiössä
* Kaakonlampi, järvi Heinolassa Tuusjärvellä
* Kaakonlampi, järvi Heinävedellä Koivulahdella
* Kaakonlampi, järvi Heinävedellä Malkkilassa
* Kaakonlampi, järvi Jyväskylässä
* Kaakonlampi, järvi Kinnulassa
* Kaakonlampi, järvi Kouvolassa
* Kaakonlampi, järvi Kuopiossa
* Kaakonlampi, järvi Laukaassa
* Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Alakylässä
* Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Haalanmäellä
* Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Haapamäellä
* Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Haaparannalla
* Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Niinimäellä
* Kaakonlampi, järvi Lieksassa
* Kaakonlampi, järvi Pertunmaalla
* Kaakonlampi, järvi Pielavedellä
* Kaakonlampi, järvi Puumalassa
* Kaakonlampi, järvi Rantasalmella Korholassa
* Kaakonlampi, järvi Rantasalmella Porosalmella
* Kaakonlampi, järvi Rääkkylässä
* Kaakonlampi, järvi Saarijärvellä
* Kaakonlampi, järvi Savonlinnassa
* Kaakonlampi, järvi Sulkavalla
* Kaakonlampi, järvi Suomussalmella
* Kaakonlampi, järvi Suonenjoella
* Kaakonlampi, järvi Varkaudessa.
Leväjärvi

**Leväjärvi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

### Asutus
* Leväjärvi, kulmakunta Kankaanpäässä

### Järvi
* Leväjärvi, järvi Alajärvellä
* Leväjärvi, järvi Hangossa
* Leväjärvi, järvi Iissä
* Leväjärvi, järvi Leppävirralla
* Leväjärvi, järvi Nurmeksessa itäpuolella
* Leväjärvi, järvi Nurmeksessa Kujanginjoessa
* Leväjärvi, järvi Pielavedellä
* Leväjärvi, järvi Sallassa
* Leväjärvi, järvi Suomussalmella Keskisissä
* Leväjärvi, järvi Suomussalmella Leväjoessa
* Leväjärvi, järvi Suomussalmella Näljängällä
* Leväjärvi, järvi Suonenjoella
* Leväjärvi, järvi Tuusniemellä

* Alainen Leväjärvi, järvi Alajärvellä ja Soinissa.
Henrik Cronström

**Henrik Esaias Cronström** (17. maaliskuuta 1879 Petolahti – 16. helmikuuta 1958 Lauritsala) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Oy Kaukaan Tehtaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä.

Henrik Cronströmin vanhemmat olivat Ylimarkun kirkkoherra, rovasti Esaias Severin Cronström (1842–1924) ja Sofia Matilda Lund (k. 1923). Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta lyseosta 1899 ja valmistui diplomi-insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1905. 

Cronström oli työssä Kaukaalla 1905–1912. Hän oli sitten ulkomailla ja palattuaan Suomeen 1912 hänestä tuli Kaukaan apulaisisännöitsijä ja vuosina 1918–1946 hän oli Kaukaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä. Hän otti Kaukaalla käyttöön myös omia konstruktioitaan, muun muassa Kaukaan täysiautomaattiset lankarullasorvit ja hän johti Kaukaan tehtaiden rakennustoimintaa luoden Kaukaan alueelle yhtenäisen ilmeen yhdessä arkkitehti W. G. Palmqvistin kanssa. Cronström teki 1913–1914 pitkän opintomatkan, tutustuen myös Yhdysvaltojen ja Kanadan rullatehtaisiin. Hänellä oli nimissään useita puunjalostus- ja voimateollisuuden alan patentteja.

Cronström toimi Voima- ja Polttoainetaloudellisen Yhdistyksen teknillisenä tarkastajana ja hallituksen jäsenenä. Hän oli myös Puutekniikan Tutkimuksen Kannatusyhdistyksen hallituksen, taloudellisen puolustusneuvoston ja Suomen standardisoimislautakunnan jäsen. Vuodesta 1924 alkaen Cronström oli Maailman Voimakonferenssin Suomen komitean jäsen. Cronström oli mukana Lappeen kunnan ja Lauritsalan kauppalan hallinnossa.

Cronström oli naimisissa 1906–1950 Hanna Maria Charlotta Roosin (k. 1950) kanssa. 

## Lähteet
Mäkilampi

**Mäkilampi** tai **Mäkilammi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

### Asutus
* Mäkilampi, kulmakunta Pieksämäellä

### Järvi
;Mäkilammi
* Mäkilammi, järvi Asikkalassa
* Mäkilammi, järvi Forssassa
* Mäkilammi, järvi Heinolassa
* Mäkilammi, järvi Jämsässä
* Mäkilammi, järvi Kinnulassa
* Mäkilammi, järvi Kuhmoisissa Harjunsalmella
* Mäkilammi, järvi Kuhmoisissa Kotakoskella
* Mäkilammi, järvi Orivedellä

;Mäkilampi
* Mäkilampi, järvi Iisalmessa
* Mäkilampi, järvi Juvalla
* Mäkilampi, järvi Kaavilla
* Mäkilampi, järvi Kangasniemellä
* Mäkilampi, järvi Kemijärvellä
* Mäkilampi, järvi Kinnulassa
* Mäkilampi, järvi Kouvolassa
* Mäkilampi, järvi Kuhmossa
* Mäkilampi, järvi Kuopiossa Kotasalmella
* Mäkilampi, järvi Kuopiossa Kukkamäellä
* Mäkilampi, järvi Kuopiossa Pentumäellä
* Mäkilampi, järvi Lappeenrannassa Kaitaissa
* Mäkilampi, järvi Lappeenrannassa Kirpulla
* Mäkilampi, järvi Lappeenrannassa Säämälässä
* Mäkilampi, järvi Lohjalla
* Mäkilampi, järvi Miehikkälässä
* Mäkilampi, järvi Mikkelissä
* Mäkilampi, järvi Nurmeksessa
* Mäkilampi, järvi Paltamolla Härmänmäellä
* Mäkilampi, järvi Paltamolla Raappananmäellä
* Mäkilampi, järvi Pieksämäellä Haapakoskella
* Mäkilampi, järvi Pieksämäellä Mataramäellä
* Mäkilampi, järvi Pieksämäellä Mäkilammella
* Mäkilampi, järvi Puumalassa
* Mäkilampi, järvi Rautjärvellä
* Mäkilampi, järvi Saarijärvellä Kekkilässä
* Mäkilampi, järvi Saarijärvellä Kukolla
* Mäkilampi, järvi Savitaipaleella
* Mäkilampi, järvi Siilinjärvellä
* Mäkilampi, järvi Sulkavalla
* Mäkilampi, järvi Suomussalmella Hyövynvaarassa
* Mäkilampi, järvi Suomussalmella Päävaarassa
* Mäkilampi, järvi Taivalkoskella
* Mäkilampi, järvi Vesannolla
* Mäkilampi, järvi Äänekoskella Savipohjassa
* Mäkilampi, järvi Äänekoskella Syvälahdessa
* Mäkilampi, järvi Äänekoskella Vihijärvellä
* Iso Mäkilampi, lampi Kuopiossa lähellä Koskenkylää
* Pieni Mäkilampi, lampi Kuopiossa lähellä Koskenkylää.
Sakari Melander

**Sakari Kristian Melander** (s. 4. elokuuta 1975 Espoo) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Helsingin yliopiston rikosoikeuden professorina.

## Ura
Melander valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 2001, sai varatuomarin arvon vuonna 2006 ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2008. Hänen väitöskirjansa *Kriminalisointiteoria* palkittiin Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen vuoden väittelijän palkinnolla.

Melander on työskennellyt Helsingin yliopistossa rikosoikeuden lehtorina ja tutkijana 2010–2013, rikosoikeuden apulaisprofessorina vuosina 2014–2018 ja rikosoikeuden professorina vuodesta 2018 alkaen. Hän on myös toiminut oikeustieteellisen tiedekunnan varadekaanina vuosina 2018–2021 ja yliopiston kanslerin lainopillisena sihteerinä. Melander toimi oikeustieteellisen Lakimies-aikakauskirjan päätoimittajana vuosina 2018–2022. Vuonna 2023 hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi.

Akateemisten tehtävien ohella Melander on toiminut useissa asiantuntija- ja luottamustehtävissä. Hän on ollut rikoksentorjuntaneuvoston puheenjohtaja vuosina 2018–2021 ja uudestaan vuodesta 2024 alkaen, Suomen Asianajajaliiton valvontalautakunnan jäsen vuodesta 2021 alkaen sekä tuomarinkoulutuslautakunnan jäsen vuosina 2017–2025. Hän on myös aktiivisesti antanut lausuntoja eduskunnan perustuslaki- ja lakivaliokunnille. Hän on toiminut Juristiliiton puheenjohtajana vuodesta 2024 alkaen ja Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä vuosina 2012–2020. 

Melander on tutkimuksessaan etenkin tarkastellut rikosoikeutta perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta. Hänen artikkelinsa *EU ja talousrikosoikeus* palkittiin yhtenä parhaista Defensor Legis -aikakauskirjassa vuonna 2012 julkaistuista oikeustieteellisistä kirjoituksista. Melander on myös useasti kommentoinut julkisuudessa ajankohtaisia rikosoikeudellisia aiheita.

## Yksityiselämä
Melanderin isä on Lauri Melander, joka toimi Helsingin hovioikeuden presidenttinä 2004–2009, ja isoisä Ilmari Melander, joka toimi Helsingin yliopiston maa- ja vesioikeuden professorina 1952–1968.

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Risto Kuosmanen

**Risto (Kristian) Kuosmanen** (18. maaliskuuta 1869 Lapinlahti – 12. tammikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, filosofian kandidaatti ja kansakouluntarkastaja.

Kuosmanen tuli kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1892. Hän pääsi yksityisesti ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulusta 1905 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1909 sekä filosofian maisteriksi 1910.

Kuosmanen oli kansakoulunopettajana Tampereella 1892–1912. Sen jälkeen hän toimi kansakoulujen tarkastajana ensin Porissa ja sitten Kannuksen, Lapuan ja Oulun piireissä aina vuoteen 1930 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle. Kuosmanen oli myös Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun historian ja suomenkielen lehtorina.

Kuosmanen oli Tampereella muun muassa kymmenen vuotta työväenopiston johtokunnan jäsenenä ja Oulussa hän oli kaupunginvaltuuston jäsenenä 1925–1930.

Risto Kuosmanen oli naimisissa vuodesta 1898 kansakoulunopettaja Bertta Maria Hämäläisen kanssa.

## Julkaisuja
* *Uskonnon vainoista Ranskassa: sota*. Wäinämöisen toimitus, Tampere 1901
* *[[Johann Heinrich Pestalozzi]]: suuren kasvattajan elämä ja teokset pääpiirteissään esitettynä. 1*. Helsinki 1927
* *Kultamuruja vanhan kaivoksen kätköistä: nuorta Pestalozzia nuorille*. Suomen opettajain raittiusliitto, Helsinki 1936
* *Johann Heinrich Pestalozzi: suuren kasvattajan elämä ja teokset pääpiirteissään esitettyinä. 2-3*. WSOY 1939
* *Johann Heinrich Pestalozzi : suuren kasvattajan elämä ja teokset pääpiirteissään esitettyinä*, osat I-III. WSOY 1940

## Suomennoksia
* *Luukkaan Evankeliumi 204:stä lyhyessä tutkistelemuksessa*; seurakunnalle selittänyt Georg Christian Dieffenbach ; tekijän luwalla suomentaneet J. O. Grönblad ja R. Kuosmanen.  J. Länkelä, Jyväskylä 1899-1900 (alkuteos *Das Evangelium Lucae in 204 Betrachtungen*)
* Oscar Bensow : *Usko ja uskon varmuus: apologeettisiä kirjoitelmia*. Tampereen antikvaarinen kirjakauppa, Tampere 1906
* Friedrich Paulsen : *Saksan kasvatusolojen historiallinen kehitys*. Otava 1918

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* R. Kuosmanen : Nykyisen sukupolven surkeus ja entiset hyvät ajat. I. Raittiustilanne ja hyvät tavat 1600-luvulla vanhan virsikirjan antamassa valaistuksessa, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 22.2.1931, nro 8, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* R. Kuosmanen : Nykyisen sukupolven surkeus ja entiset hyvät ajat. II. Virren antamia välähdyksiä yhteiskuntaoloihin. Palkollissääntöjä, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 1.3.1931, nro 9, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1934

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut yhdessä osassa Helsingissä Humallahden uimalaitoksella 20.- 22.7.1934.

## Miehet

### '''100 m vapaauinti'''







### '''400 m vapaauinti'''







### '''1 500 m vapaauinti'''







### '''100 m selkäuinti'''







### '''200 m rintauinti'''







### '''4 x 200 m vapaauintiviesti'''







### '''Ponnahduslautahypyt'''







### '''Suorat kerroshypyt'''







### '''Vaihtelevat kerroshypyt'''







## Naiset

### '''100 m vapaauinti'''







### '''400 m vapaauinti'''







### '''200 m rintauinti'''







### '''100 m selkäuinti'''







### '''4 x 100 m vapaauintiviesti'''







### '''Suorat kerroshypyt'''







## Lähteet
* 
* 
*
Luís Montenegro

**Luís Filipe Montenegro Cardoso de Morais Esteves** (s. 16. helmikuuta 1973 Porto) on portugalilainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja maansa pääministeri huhtikuusta 2024 lähtien. Hän on kotoisin Portosta. Montenegro valittiin kansanedustajaksi ensimmäistä kertaa 29-vuotiaana vuonna 2002, ja hän toimi puolueensa eduskuntaryhmän puheenjohtajana 2010-luvun alussa, jolloin puolue oli hallituksessa. Tuolloin hän oli ajamassa läpi tiukkaa talouskuripolitiikkaa. Montenegro nousi puolueensa johtoon toukokuussa 2022. Hän korosti, ettei halua tehdä yhteistyötä äärioikeistolaisen Chegan kanssa.

Vuoden 2024 parlamenttivaaleissa Montenegron johtama liittouma voitti niukasti vasemmistoblokin. Se ei kuitenkaan saanut enemmistöä parlamenttiin, sillä Chega nelinkertaisti paikkamääränä. Vaali-iltana Montenegro piti yhä kiinni näkemyksestään, ettei halua muodostaa hallitusta Chegan kanssa. Portugalin presidentti nimitti hänet pääministeriksi 21. maaliskuuta. Chega jäi hallituksen ulkopuolelle.

Montenegro vannoi virkavalansa 2. huhtikuuta 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Montenegro (täsmennyssivu)

**Montenegro** voi tarkoittaa seuraavia:

* Montenegro, valtio Balkanilla
* montenegro, eteläslaavilainen Montenegrossa puhuttava kieli

## Sukunimenä
* Fernanda Montenegro (s. 1929), brasilialainen näyttelijä
* Hugo Montenegro (1925–1981), yhdysvaltalainen säveltäjä
* Luís Montenegro (s. 1973), portugalilainen poliitikko

* Elena Montenegrolainen (1873–1952), montenegrolainen prinsessa, Italian kuningatar

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Angela Montenegro, kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa *Bones*.
Johann Nepomuk Fuchs

**Johann Nepomuk Fuchs** (5. toukokuuta 1842 Frauental an der Laßnitz – 5. lokakuuta 1899 Bad Vöslau) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari.

Fuchs opiskeli alun perin oikeustiedettä Wienissä, sitten musiikin teoriaa Simon Sechterin johdolla. Vuonna 1864 hän aloitti työskentelyn kapellimestarina Bratislavan oopperassa. Fuchs työskenteli oopperakapellimestarina monissa eri kaupungeissa ennen kuin sai vuonna 1880 nimityksen Wienin hovioopperan kapellimestariksi. Vuodesta 1888 lähtien hän opetti sävellystä Gesellschaft der Musikfreunden konservatoriossa, ja vuonna 1893 hän sai nimityksen sen johtajaksi. Hänen johdollaan opiskeli muiden muassa Alexander von Zemlinsky. Vuonna 1894 Fuchsista tehtiin varahovikapellimestari.

Fuchs oli tärkeässä asemassa Franz Schubertin tuotannon ensimmäisen kokonaispainoksen toimittamistyössä. Painoksen julkaisi Breitkopf & Härtel. Fuchs toimitti painokset myös Christoph Willibald Gluckin oopperasta *[[Le cadi dupé]]*, Georg Friedrich Händelin oopperasta *[[Almira]]* ja Schubertin oopperasta *[[Alfonso und Estrella]]*.

Fuchs sävelsi muun muassa oopperan *Zingara*, joka kantaesitettiin Brnossa vuonna 1872. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös yksinlauluja ja pianokappaleita. Hänen veljensä oli säveltäjä Robert Fuchs. Fuchs haudattiin Baumgarten-hautausmaalle Wieniin.

## Lähteet
Laululintu (elokuva)

**Laululintu** (*Little Voice*) on brittiläinen musiikkielokuva vuodelta 1998. Sen on ohjannut Mark Herman joka on myös käsikirjoittanut sen yhdessä Jim Cartwrightin kanssa.

Elokuva kertoo on pidättyväisestä ja eristäytyneestä Laura Hoffista, joka asuu äitinsä kanssa pienessä englantilaisessa merenrantakaupungissa. Hänen isänsä on kuollut, eikä hänellä ole ketään, jonka kanssa voisi kuunnella klassista musiikkia. Samaan aikaan Lauran äiti Mari löytää seksuaalisuutensa uudelleen lontoolaisen managerin kanssa.

Brenda Blethyn oli roolistaan sivuosan Oscar-ehdokkaana. Elokuva oli myös kuudessa sarjassa BAFTA-ehdokkaana.

## Pääosissa

## Lähteet
Renato Brogi

**Renato Brogi** (25. helmikuuta 1873 Sesto Fiorentino – 25. elokuuta 1924 Fiesole) oli italialainen säveltäjä.

Brogi aloitti musiikkiopintonsa Firenzessä ja jatkoi niitä Milanon konservatoriossa. Hänet palkittiin oopperastaan *La prima notte* (1898). Hänen muut oopperansa ovat *L'oblio* (1890) ja *Isabella Orsini* (1920). Niiden lisäksi Brogi sävelsi Firenzessä vuonna 1923 tuotetut operetit *Bacco in Toscana* ja *Follie Veneziane*. Näyttämömusiikin ohella hänen tuotantoonsa kuuluu viulukonsertto, jousikvartetto, pianotrio ja lauluja. Brogi teki yhteistyötä ajan johtavien oopperalaulajien, kuten Antonio Paolin, Gemma Bellincionin ja Titta Ruffon kanssa.

## Lähteet
W80-ydinkärki

**W80-ydinkärki** on yhdysvaltalainen vetypommin sisältävä ydintaistelukärki, joka kehitettiin ydinaseella varustettujen risteilyohjusten taistelukärjeksi. Kärki on tuhovoimaltaan säädettävä, joko 5 tai 150 kilotonnia.

W80 on pohjimmiltaan modifioitu B61-ydinpommi. Kärki on kooltaan vain noin 80 cm pitkä ja 30 cm halkaisijaltaan.

## Mallit

**W80 mod 1** suunniteltiin 1970-luvun lopulla ilmasta laukaistavien AGM-86 ALCM ja AGM-129 ACM -ydinristeilyohjusten taistelukärjeksi. **W80 mod 0** suunniteltiin 1980-luvun alussa BGM-109A Tomahawk -risteilyohjukseen. Siinä käytettiin vähemmän radioaktiivista ydinpolttoainetta. Sittemmin ACM:t ja ydinaseella varustetut Tomahawkit ovat poistettu käytöstä. **W80 mod 2** ja **mod 3** olivat suunnitellut elinkaaripäivitykset mod 0:lle ja mod 1:lle, mutta projekti peruttiin vuonna 2006. **W80 mod 4** on Yhdysvaltojen uuteen ilmasta laukaistavaan ydinristeilyohjukseen, AGM-181 Long Range Stand Off Weaponiin kehitteillä oleva mod 1:den elinkaaripäivitetty kärki, joka otetaan käyttöön todennäköisesti vuonna 2027.

## Lähteet
Ukrainan perustuslaki

**Ukrainan perustuslaki** () on Ukrainan tasavallan korkein laki.

## Historia
Ensimmäinen perustuslain kaltainen dokumentti nykyisen Ukrainan alueella otettiin käyttöön 16. huhtikuuta 1710. Sen allekirjoittivat hetmani Pylyp Orlyk ja tämän alaisuudessa palvelleet Zaporižžjan kasakat. Siinä määriteltiin mm. ortodoksisuus alueen viralliseksi uskonnoksi, mutta kasakat olivat kuitenkin itsenäisiä Moskovan patriarkaatista. Tästä dokumentista käytetään joko nimeä Benderin perustuslaki tai Pylyp Orlykin perustuslaki.

Ukrainan nykyisen perustuslain hyväksyi Verh’ovna Rada 28. kesäkuuta 1996. Parlamentin 450 edustajasta 315 äänesti perustuslain hyväksymisen puolesta, ja se astui voimaan samana päivänä.

Perustuslain päivää vietetään Ukrainassa 28. kesäkuuta. Päivän viettäminen perustuu perustuslain 161. artiklaan.

## Nykyisen perustuslain sisältö
Perustuslaissa on 15 kappaletta:

# Yleiset periaatteet
# Ihmis- ja kansalaisoikeudet sekä vapaudet ja vevollisuudet
# Vaalit ja kansanäänestykset
# Verh’ovna Rada
# Ukrainan presidentti
# Hallituksen ministerit ja muut toimeenpanevan vallan käyttäjät
# Syyttäjänvirasto
# Oikeuslaitos
# Valtion rajat
# Krimin autonominen tasavalta
# Paikallishallinto
# Perustuslakituomioistuin
# Perustuslain muuttaminen
# Loppusäädökset
# Siirtymäsäädökset

## Muutoksia
Perustuslakiin on sen historian aikana tehty käytännössä kaksi muutosta, joista ensimmäinen on tosin säädetty, kumottu ja säädetty sitten uudelleen.

### Imperatiivimandaatti
Imperatiivimandaatti () tarkoittaa sitä, että kansanedustajien tulee kuulua siihen parlamenttiryhmään, jota hän on valituksi tullessaan edustanut, tai hän menettää paikkansa. Aloite tästä tehtiin joulukuussa 2004.

Perustuslakituomioistuin kumosi imperatiivimandaatin lokakuussa 2010, koska katsoi sen olevan perustuslain vastainen.

Helmikuussa 2014 parlamentti palautti imperatiivimandaatin 386 kansanedustajan tuella. Samassa yhteydessä osa presidentin vallasta siirrettiin hallitukselle ja parlamentille.

### Vuoden 2019 lisäys
Helmikuussa 2019 parlamentti hyväksyi perustuslain muutoksen, jonka nojalla Ukrainan strategisiksi tavoitteiksi asetettiin sekä EU:n että Naton jäsenyys. 

## Aiheesta muualla

* Ukrainan perustuslaki presidentin kanslian kotisivuilla 

## Lähteet
Pedro Nuno Santos

**Pedro Nuno de Oliveira Santos** (s. 13. huhtikuuta 1977) on portugalilainen sosialistipuolueen poliitikko. Hän toimi Portugalin infrastruktuuri- ja asuntoministerinä vuosina 2019–2023, ja joulukuussa 2023 hänet valittiin puolueensa puheenjohtajaksi. Santos on koulutukseltaan ekonomisti ja edustaa puolueensa vasenta laitaa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomen ralli 2024

**Suomen ralli 2024** (virallisesti *WRC Secto Automotive Rally Finland*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2024. Kilpailu järjestettiin 1.&ndash;4. elokuuta 2024 ja kilpailun huoltopaikka oli Jyväskylässä.

## Kilpailijat

Kilpailuun ilmoittautui 80 autokuntaa. Ilmoittautuneissa oli kymmenen Rally1-autokuntaa, joiden lisäksi mukana oli WRC2-, WRC3- ja JWRC-sarjoissa kilpailevia autokuntia.

Sami Pajari osallistui kilpailuun Toyotan Rally1-luokan autolla. Jari-Matti Latvala osallistuu kilpailuun Rally2-luokan autolla.

## Erikoiskokeet
Kilpailussa oli 20 erikoiskoetta, joiden pituus oli yhteensä . Siirtymiä oli  ja kilpailun kokonaispituus oli . Ouninpohjan erikoiskoe oli mukana kilpailussa vuosien tauon jälkeen. Lähtöseremonia pidettiin Jyväskylässä 31. heinäkuuta 2024. Ouninpohjan erikoiskokeella käytettiin virtuaalishikaania hidastamaan vauhtia. Ouninpohja on viimeksi ajettu pitkänä 33 kilometrin versiona vuonna 2016, mutta silloin vastakkaiseen ajosuuntaan.

## Tapahtumia
Erikoiskokeella 3 Tänak ja Järveoja suistuivat tieltä ja osuivat puuhun, jolloin erikoiskoe keskeytettiin. Kaksikko pääsi autosta omin voimin, mutta Järveoja vietiin sairaalaan, jonne hän jäi yön yli tarkkailtavaksi varotoimena. Perjantaina Katsuta ja Lappi osuivat puihin joutuen keskeyttämään.

Lauantaina Evansin autosta hajosi vetoakseli, jonka vuoksi hän menetti runsaasti aikaa. Lisäksi huollon venyminen aiheutti aikasakkoja. Evans ajoi erikoiskokeet, mutta ei ajanut päivänyt viimeiselle aikatarkastuspisteelle ja sai täten keskeytyksen. Munster suistui tieltä lauantaina ja joutui keskeyttämään.

Yleiskilpailun voittoon ajoi Sébastien Ogier. Kärkipaikalla ajanut Rovanperä suistui tieltä toiseksi viimeisellä erikoiskokeella ja joutui keskeyttämään. Myös Evans suistui tieltä samalla erikoiskokeella kuin Rovanperä.
WRC2-kilpailun voittoon ajoi Oliver Solberg ennen Jari-Matti Latvalaa ja Lauri Joonaa.

## Lähteet
Ivan Bratt

**Ivan Bratt** (24. syyskuuta 1878 Jönköping – 25. tammikuuta 1956) oli ruotsalainen lääkäri ja liberaali poliitikko. Hänet tunnetaan niin kutsutusta Brattin järjestelmästä, jolla alkoholin ostoa rajoitettiin Ruotsissa 1900-luvun alkupuoliskolla.

Bratt oli aktiivinen yhteiskunnallinen keskustelija, joka kuului muun muassa Verdandi-raittiusseuraan. Hänet valittiin Tukholman kaupunginvaltuustoon vuonna 1908 ja hän istui siellä vuoteen 1919. Hän oli myös lyhyen aikaa vuonna 1921 valtiopäiväedustaja toisessa kamarissa. Bratt toimi Tukholman alkoholimonopolin toimitusjohtajana 1913–1922 ja AB Vin- och Spritcentralenin toimitusjohtajana 1923–1928. Bratt kiinnostui jo varhain alkoholin haitoista, ja hän muun muassa kieltäytyi ehtoollisesta oman konfirmaationsa yhteydessä. Vuoden 1909 suurlakon aikana alkoholi oli kuukauden ajan myyntikiellossa, mikä vähensi huomattavasti juopuneiden ihmisten määrää kaduilla. Tämä viimeistään vakuutti Brattin siitä, että rajoittamalla alkoholin saatavuutta sen aiheuttamia haittoja voitaisiin vähentää. Hän ei kuitenkaan kannattanut täyskieltoa.

Vuosina 1929–1942 Bratt asui Pariisissa, missä hän työskenteli SKF:n palveluksessa.

## Yksityiselämä
Bratt pyrki elämään mahdollisimman terveellisti. Hän ei käyttänyt alkoholia, noudatti kasvisruokavaliota ja nukkui ikkuna auki.

Brattin pojanpoika on toimittaja Peter Bratt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svenskt biografisk lexikon
Mauri Auvinen

**Mauri Vilhelm Auvinen** (18. elokuuta 1927 Pieksämäki – 22. maaliskuuta 2017 Kuopio) oli suomalainen päätoimittaja, joka sai professorin arvonimen.

## Henkilöhistoria
Auvisen vanhemmat olivat verotoimenjohtaja Jukka Auvinen ja Edla Lydia Malkki ja puoliso Sirkka-Liisa Ipatti. Auvinen tuli ylioppilaaksi 1947 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1952. Hän oli *[[Kainuun Sanomat|Kainuun Sanomien]]* toimittaja 1951–1952 ja toimitussihteeri 1952–1955, *[[Kajaani (sanomalehti)|Kajaanin]]* päätoimittaja 1955–1957 ja *[[Savon Sanomat|Savon Sanomien]]* taloustoimittaja 1957–1959, toimituspäällikkö 1959–1960 ja pitkäaikainen päätoimittaja 1960–1987. Hän tuli tunnetuksi myös Savon Sanomien kolumnistina. Professorin arvonimen Auvinen sai 1985 ja Valtion tiedonjulkistamispalkinnon 1987. 

## Toimitustöitä
* Veikko Huovinen: *Lohkaisuja*, 1979, Jouni Hirvaskeron kanssa
* *Kertomuksia saloilta: Erätulilta -82*, 1981, Jouni Hirvaskeron kanssa
* Jorma Ollikainen: *Pieninkä: erätarinoita Itä-Karjalasta 1942–44*, 1985 Jouni Hirvaskeron kanssa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Itä-Aasian historia

Kiinassa ensimmäiset neoliittiset kulttuurit muotoutuivat noin 8000 ekr. Riisiä alettiin viljellä noin 5000 ekr. Myöhäisneoliittisella kaudella Keltaisenjoen uoma siirtyi kaksi kertaa. Laajoja alueita Aasiassa hallinneen Kublai-kaanin joukot valtasivat Pohjois-Kiinan 1260 ja lopun osan Kiinasta 1279. Kiinan keisarikunta oli laajimmillaan kolmen mahdikkaan keisarin aikana. Nämä Kolme keisaria olivat Kangxi (1662-1722), Yongzheng (1722-1735) ja Qianlong (1735-1796). Tuona aikana Kiina ulottui Taiwaniin ja Sinkiangiin saakka.

Japanissa varhaisin asutus alkoi 12500 vuotta sitten. Tuosta ajasta 400 ekr saakka kestäneen Jōmon-kauden aikana Japanissa elettiin enimmäkseen metsästäjä-keräilijöinä, vaikka kauden lopulla aletiin viljellä joitakin kasveja. Riisin viljely levisi Kiinasta Korean niemimaalle noin 300 ekr. Japanin Yayoi-kauden aikana Manner-Aasiasta siirtyi väestöä Japaniin merkittäviä määriä. Kiinan vaikutus ulottui Han-dynastian aikana Bohainmerellä sijaitsevalle Bohainlahdelle ja Korean niemimaalle, missä kiinalaisilla oli neljä vartioasemaa. Noista vartioasemista käsin muodostettiin yhteyksiä Japaniin. Japanilla puolestaan oli vaikutusta Kiinan esinekulttuuriin. Kirjoitustaito levisi Kiinasta Korean niemimaan kautta Japaniin noin 500 jkr.

Itä-Aaian kulttuuriin ovat vaikuttaneet uskonnot, Kiinassa buddhalaisuus, taolaisuus ja kungfutselaisuus, Japanissa zenbuddhalaisuus ja šintolaisuus. Lisäksi itäaasialaiseen kulttuuriin on vaikuttanut näkemys luonnon ja taivaankappaleiden yhteydestä. Varhaisimmat tiedot Kiinan keisarillisista puutarhoista ovat Han-dynastian ajalta, noin 200 ekr. Tunnetuimpia zenpuutarhoja Japanissa ovat olleet eräät 1300-luvun ja 1500-luvun puutarhat.

## Lähteet
Maxim (teatteri)

**Maxim** on Styrmansgatanilla Tukholman Östermalmilla sijaitseva teatteri, joka on perustettu vuonna 1966. Se lopetti toimintansa syksyllä 2022, mutta syksyllä 2023 sen ilmoitettiin aukeavan uudelleen vuonna 2024. 

Ennen teatteria rakennuksessa toimi Sveriges Radion studio, jossa tehtiin muuassa Lennart Hylandin suosittua *Karusellen*-ohjelmaa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luntmakargatan

**Luntmakargatan** on Tukholman Norrmalmilla ja Vasastadenissa sijaitseva katu, joka ulottuu Apelbergsgatanilta Odengatanille. Kadun nimen alussa mainittu "lunta" on eräänlainen historiallinen sytytyslanka.
## Kuvia

Ljunglöfska snusfabriken mot Luntmakargatan.jpg|Luntmakargatan 19: Ljunglöfin nuuskatehtaan sisäänkäynti noin vuonna 1900.
Väggmosaik - Nils Tydén.jpg|Luntmakargatan 46: seinämosaiikki
Betlehemskyrkan, Stockholm.jpg|Luntmakargatan 80–84: Betlehemskyrkan
Namibian Embassy in Sweden.JPG|Luntmakargatan 86: Namibian suurlähetystö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Joensuun auto-onnettomuus 1914

**Joensuun auto-onnettomuus** tapahtui torstaiaamuna 15. lokakuuta 1914 Joensuussa Koskikadun ja Rantakadun kulmassa kun auto syöksyi Pielisjokeen ja kääntyi ylösalaisin. Autossa olleista kuudesta henkilöistä neljä kuoli ja kaksi onnistui  pelastautumaan. 

Keskiviikkoiltana kello 23 aikaan joukko Joensuun Turistihotellin tarjoilijattaria lähti huviajelulle Jakokoskelle kaupungin ulkopuolelle vietettyään hotellin tarjoilijattaren Elsa Lindgrenin nimipäiviä. Palattaessa torstaiaamuna takaisin kaupunkiin kuljettaja yritti kääntää Koskikadulta Rantakadulle, mutta tällöin auton ohjaustanko ei toiminut vaan auto syöksyi suoraan eteenpäin ja päätyi ylösalaisin Pielisjokeen. Autossa kuomun alla olleet neljä naista eivät päässeet autosta pois vaan hukkuivat. Auton ohjaaja ja omistaja ajuri Kettunen ja hänen vieressään istunut nainen pelastuivat. Onnettomuuspaikka oli ns. Valppaan laituri, joka sijaitsi Pielisen kanavan alapäässä. Autolla oli veteen syöksyessään niin kova vauhti, että se katkaisi laiturilla pystyssä olleen hirren.

Hukkuneiden ruumiit nostettiin samana aamuna kello 7 aikaan, ja auto nostettiin pinnalle kello 10 aikaan. Auto vietiin tarkastettavaksi korjasmolle. Se kulki omin voimin ja totteli ohjauslaitetta. Auton ohjaustanko oli jo ennen onnettomuutta toiminut epätyydyttävästi.

Joensuun raastuvanoikeus tuomitsi auton omistajan ja ohjaajan, ajuri Janne Kettusen kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen ja suorittamaan korvauksia ja kuluja onnettomuudessa kuolleiden omaisille. Viipurin hovioikeus vapautti toukokuussa 1915 Kettusen hautajaiskustannusten maksamisesta mutta korotti vankeustuomiota puolentoista vuoden pituiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Reijo Valta : ''Koeajoja: Auton käyttöönotto Suomessa 1900-1918'', Jyväskylän yliopiston humanistis-yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan väitöskirja, Jyväskylä 2021, Joensuun onnettomuudesta s. 119, 124, 127, 128
Arwi Lind

**Antti "Arwi" Lind** (s. 1979 Säynätsalo) on suomalainen muusikko ja Helmi Levyt -levy-yhtiön perustaja.

Arwi Lind on kotoisin Säynätsalosta. Hän oli lapsena kiinnostunut musiikista ja urheilusta. Lindin sukulaiset ovat tunnettuja Säynätsalon Riennon koripalloilijoita.

Lind opiskeli 2000-luvun alussa Savonlinnan opettajankoulutuslaitoksessa lastentarhanopettajaksi. Opiskeluaikoinaan hän perusti Helmi Levyt-pienlevy-yhtiön, joka on nykyisin tärkeä toimija kotimaisen marginaalimusiikin alalla.

Lind soittaa rumpuja. Hän on soittanut esimerkiksi Puppa J & Tasottavat ja Muuan mies -yhtyeissä sekä Rosita Luun keikkakokoonpanossa ja useaan otteeseen Joose Keskitalon kokoonpanoissa.

## Lähteet
Lääkinnällinen laite

**Lääkinnällinen laite** (MD, ) on tuote, joka on tarkoitettu käytettäväksi lääketieteelliseen tarkoitukseen. Se ei välttämättä ole mekaaninen laite, vaan voi olla myös neste tai nieltävä kapseli. Lääkinnällinen laite voi olla esimerkiksi instrumentti, laitteisto, väline, ohjelmisto, implantti, reagenssi tai materiaali. Toisin kuin lääke, lääkinnällinen laite ei vaikuta farmakologisin, immunologisin tai metabolisin keinoin.

## Sääntely ja valvonta
Lääkinnällisten laitteiden sääntely on haastavaa, sillä tuotekehitys on alalla nopeaa ja erityyppisten laitteiden kirjo on laaja. Vuonna 2021 erilaisia lääkinnällisiä laitteita oli Euroopan unionin (EU) alueella puoli miljoonaa kappaletta.

EU:ssa lääkinnällisten laitteiden markkinoille saattamista, asettamista ja käyttöönottoa säätelevät asetukset lääkinnällisistä laitteista (MD-asetus, (EU) 2017/745) ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista (IVD-asetus, (EU) 2017/746). Ne korvaavat direktiivit lääkinnällisistä laitteista (lääkintälaitedirektiivi, 93/42/ETY), implantoitavista laitteista (90/385/ETY) ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista (IVD-direktiivi, 98/79/EY).

Suomessa lääkinnällisten laitteiden markkinavalvonnasta vastaa Lääkealan turvallisuus ja kehittämiskeskus Fimea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/745 lääkinnällisistä laitteista
* Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/746 in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista
Suitsupply

**Suitsupply** on vuonna 2000 perustettu alankomaalainen miestenvaate- ja pukuliikeketju. Yhtiöllä on 150 liikettä ympäri maailman.

Suitsupply pyrkii myymään hinta-laatu-suhteeltaan hyviä pukuja. Yhdysvaltalainen ''GQ'' listasi Suitsupplyn parhaiden miestenvaateliikkeiden joukkoon vuonna 2011. ''The Wall Street Journal'' raportoi vuonna 2017 Suitsupplyn 614 dollarin puvun ja Giorgio Armanin 3625 dollarin puvun olevan laaduiltaan samantasoisia.

Helsingin Eteläesplanadille yhtiö avasi ensimmäisen Suomen-liikkeensä alkuvuodesta 2018. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtiön nettisivut
* Suitsupply myy jokamiehen luksusta (''Kauppalehti'', 5.11.2017)
Tšervona ruta

**Tšervona ruta** () on ukrainalainen populaarimusiikin festivaali, jota on järjestetty vuodesta 1989 lähtien. Festivaali oli alkaessaan merkityksellinen tilaisuus juhlistaa ukrainalaista kulttuuria ja kieltä, joita oli neuvostoaikana pyritty tukahduttamaan. Festivaali järjestetään joka toinen vuosi, ja se on tunnettu uusien kykyjen  ja ukrainankielisen popmusiikin esille tuomisesta.

Festivaali nimettiin Volodymyr Ivasjukin vuonna 1968 kirjoittaman, samannimisen laulun mukaan, josta tuli hitti Ukrainassa, Venäjällä ja ukrainankielisten keskuudessa. Laulu on nimetty *tšervona ruta* -nimisen punaisen kukan mukaan. Kasvin esikuvana on pidetty joko punakukkaista myrttialppiruusua tai tuoksuruutaa, jonka keltainen väri voi kansantarujen mukaan muuttua punaiseksi kerran vuodessa.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Elävien maassa (Juha Tapion albumi)

**Elävien maassa** on laulaja-lauluntekijä Juha Tapion 13. studioalbumi. Se julkaistiin 28. huhtikuuta 2023. 

Albumilta julkaistiin etukäteen singlet ”Kun vielä ehtii”, ”Valitsisin sut”, ”Vaadin rauhaa”, ”Elossa”, ”Rakkaus saapuu” ja ”Kerran sitä ollaan nuorii”. Albumilla vierailee Ellinoora kappaleessa ”Hiljaisii Heeroksii” ja Mikael Gabriel kappaleessa ”Kompassi”. Vinyyliversio pitää sisällään kappaleen ”Loppusuoralla”, jonka Juha Tapio on kirjoittanut yhdessä Redraman kanssa.

Osan albumin kappaleista Juha Tapio on kirjoittanut itse, mutta mukana on ollut myös muitakin lauluntekijöitä, kuten Samuli Sirviö ja Ellinoora Leikas kappaleilla ”Elossa” ja ”Hiljaisii heeroksii”. Aleksanteri Hakaniemi ja Rafael Elivuo ovat myös olleet joidenkin kappaleiden tuotannossa mukana. Albumin ovat tuottaneet Eppu Kosonen ja Samuli Sirviö.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Bonuskappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Eanmund

**Eanmund** oli Kentin kuningas noin 762-764. Hän hallitsi joko yhdessä Sigeredin kanssa tai tämän jälkeen. Eanmund mainitaan ainoastaan Sigeredin peruskirjaan liitetyssä päiväämättömässä asiakirjassa, jonka Canterburyn arkkipiispa Bregowine on todistanut allekirjoituksellaan.

## Lähteet
Kurt Åge Brunberg

**Kurt Åge Brunberg** (20. maaliskuuta 1889 Helsinki – 4. lokakuuta 1948 Porvoo) oli suomalainen metsänhoitaja ja Porvoon kaupunginjohtaja.

Brunberg pääsi ylioppilaaksi 1909 (Nya svenska läroverket) ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1915. Hän oli Pohjamaan ruotsalaisen maanviljelysseuran metsänhoitajana vuodesta 1917 ja Kristiinankaupungin metsänhoitajana vuodesta 1919. Hänet valittiin vuonna 1920 Kristiinankaupungin rahatoimikamarin sihteeriksi ja kaupunginkamreeriksi ja näitä virkoja hän hoiti vuoteen 1927 saakka. Hän oli lisäksi Kristiinankaupungin kaupunginvaltuuston sihteerinä vuodesta 1922 alkaen. Brunberg suoritti 1920 suojeluskuntaupseeritutkinnon ja hän oli 1921-1927 Kristiinankaupungin suojeluskunnan paikallispäällikkönä. Brunberg osallistui Suomen sisällissotaan Pohjanmaalla ja Satakunnan rintamalla ja hän haavoittui Lavian Susikoskella.

Brunberg oli sitten Helsingin pitäjän kunnallissihteerinä 1927–1930 ja Porvoon kaupunginjohtajana hän oli vuodesta 1930 lähtien aina kuolemaansa saakka. 

Brunberg kuoli 59-vuotiaana lokakuussa 1948.

## Lähteet