open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jean Gerson

**Jean Charlier de Gerson** (1363–1429), oli ranskalainen teologi. Hän oli kotoisin Gersonista Reimsin hiippakunnassa, opiskeli Pariisissa Pierre d'Aillyn johdolla saavuttaen 1392 teologian tohtorin arvon ja tuli 1395 Pariisin yliopiston  kansleriksi. Pisan (1409) ja Konstanzin (1414-18) kirkolliskokouksissa Gerson pontevasti puolusti sitä ajatusta, että yleinen kirkolliskokous on paavin yläpuolella. Gerson oli myös vaatimassa Hussin ja Hieronymus Prahalaisen kuolemantuomiota. Filosofisesti ja teologisesti Gerson oli nominalisti, mutta hänen nominalistisessa katsantokannassaan on käytännöllis-mystillinen perussuunta: Hän tahtoi yhdistää keskenään skolastiikkaa ja mystiikkaa ja luoda siten suurempaa eloisuutta kirkon oppiin. Mystikkona Gerson on varovainen eikä suinkaan itsenäinen, hän seurasi Bonaventuraa. Teologina hän koetti miedontaa nominalimia opettavan William Occamin yksipuolisuuksia ja lähentää oppia kirkon yleiseen käsitykseen. Käytännössä tämä merkitsi, että nominalismin filosofinen kriittisyys jätti tyhjyyden, epävarmuuden ja epäilyksen, mutta ei antanut vastauksia herättämiinsä kysymyksiin. Vain koettu totuus oli todellista, mutta uskontotuuksia ei voinut kokea. Tätä taustaa vasten kauas tulevaisuuteen jäi vaikuttamaan Gersonin pääkäsitys, että teologian tehtävä on selvittää Raamatun ilmoitettua totuutta, mutta että se avautuu vain persoonalliselle uskonkokemukselle.

## Lähteet
Daniek Hengeveld

**Daniek Hengeveld** (s. 17. marraskuuta 2002 Nootdorp, Etelä-Holland, Alankomaat) on alankomaalainen maantie- ja ratapyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Grant Thornton Krush Tunap -joukkueessa, jossa ajoi vuodet 2021–2022. Hän edusti Team DSM:ää kaudet 2023–2024 ja on vuodesta 2025 lähtien kilpaillut CERATIZIT-WNT Pro Cycling Teamissa.

## Saavutuksia

### Maantiepyöräily
Lähteet: Pro Cycling Stats, CycleBase
;2021
:Belgrade GP Woman Tour, prologin voitto
;2025
:Tour Down Under, 1. etapin voitto

### Ratapyöräily
Lähde: CycleBase
;2021
:EM-kilpailut, joukkuetakaa-ajossa kuudes, takaa-ajossa seitsemäs
:Takaa-ajon ja pisteajon Alankomaiden-mestaruus
;2022
:EM-kilpailut, joukkuetakaa-ajossa viides, takaa-ajossa kahdeksas
:Alle 23-v. EM-kilpailut, hopeaa pisteajossa ja omniumissa
:MM-kilpailut, pisteajossa ja joukkuetakaa-ajossa viides, takaa-ajossa yhdeksäs

## Lähteet
Benjamin Dahlström

**Benjamin Dahlström** (s. 8. elokuuta 2003) on suomalainen ammattilaisjalkapalloilija, joka pelaa puolustajana lainalla Gnistanista Ykkösliigassa Turun Palloseurassa.

## Seurajoukkueet
Dahlstöm pelasi Helsingin Palloseuran (HPS), Käpylän Pallon (KäPa) ja HJK Helsingin nuorisosektoreissa ennen kuin hän liittyi HJK:n reservijoukkueeseen Klubi 04:ään vuonna 2021.

### Mikkelin Palloilijat
Kaudeksi 2024 Dahlström teki sopimuksen Mikkelin Palloilijatten kanssa. Vaikka seura putosi, Dahlström äänestettiin joukkueen parhaaksi pelaajaksi kauden jälkeen.

### IF Gnistan
Dahlström allekirjoitti Veikkausliigan Gnistanin kanssa kaksivuotisen sopimuksen 14. marraskuuta 2024 .

**TPS (Turun Palloseura)**

Dahlström siirtyi kesken kauden 2025 Gnistanista lainalle Turun Palloseuraan.

## Yksityiselämä

Dahlströmin veli Sebastian Dahlström pelaa myöskin Veikkausliigassa.

## Lähteet
Álex Craninx

**Álex Craninx** (s. 21. lokakuuta 1995) on belgialais-espanjalainen maalivahti, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Gnistania.

## Seurajoukkueet
Veikkausliigaseura Gnistan tiedotti joulukuussa 2024, että maalivahti Alex Craninx liittyy joukkueeseen 1+1-vuotisella sopimuksella. Craninx korvasi viime kaudella pelanneen AJ Marcuccin.

## Lähteet
Kari Räisänen

**Kari Räisänen** (15. heinäkuuta 1938 Helsinki – 11. marraskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, valtiotieteiden maisteri ja poliittinen vaikuttaja. Hän oli Suomen Perustuslaillisen Kansanpuolueen (SPK) ensimmäinen puoluesihteeri vuosina 1974–1978, mutta siirtyi myöhemmin Suomen Maaseudun Puolueeseen (SMP).

## Elämä ja ura
Räisänen kirjoitti ylioppilaaksi Pieksämäen yhteislyseosta 1958 ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi 1966. Hän työskenteli *[[Uusi Suomi|Uuden Suomen]]* toimittajana vuoteen 1970 ja sen jälkeen Sotainvalidien Veljesliiton juhlavuoden tiedotussihteerinä. Hänet irtisanottiin liiton palveluksesta keväällä 1971 hänen kirjoiteltuaan eri lehtiin presidentti Urho Kekkosen vastaisia kirjoituksia Kekkosen ollessa mainitun juhlavuoden ja liiton keräysten suojelija. Sen jälkeen hän oli Kansallis-Osake-Pankin tiedotusosaston toimittajana 1971–1974.

Räisänen osallistui SPK:n perustamiseen ja tuli vuonna 1974 sen ensimmäiseksi puoluesihteeriksi. Hän oli samalla puolueen lehden *[[Express (lehti)|Expressin]]* toimittajana. Räisänen kuului alkuaan SPK:n puheenjohtajan Georg C. Ehrnroothin poliittiseen lähipiiriin mutta riitautui myöhemmin sekä Ehrnroothin että puolueen muiden luottamushenkilöiden kanssa, eikä häntä siksi valittu toukokuun 1978 puoluekokouksessa enää uudelleen puoluesihteeriksi. Tämän seurauksena Räisänen erosi koko puolueesta ja liittyi syksyllä 1978 SMP:hen, jonka tiedotuspäällikkönä hän toimi vuosina 1979–1993. Hän oli myös radion ohjelmaneuvoston jäsen 1987–1993.

Räisänen nimitettiin SMP:n pää-äänenkannattajan *[[Suomen Uutiset (sanomalehti)|Suomen Uutisten]]* päätoimittajaksi marraskuussa 1993, kun Pekka Rissanen erotettiin tehtävästä luottamuspulan vuoksi. Räisänen jäi lehden viimeiseksi päätoimittajaksi, sillä se jouduttiin lakkauttamaan keväällä 1995, kun vaalitappion kärsinyt puolue ei enää voinut tukea sitä rahallisesti. Hän toimi myös lehteä julkaisseen ja konkurssiin ajautuneen Pientalonpoika Oy:n toimitusjohtajana. Myöhemmin Räisänen oli Mikkelin lääninhallituksen kehittämisosaston päällikkönä vuosina 1996–1997. Viimeisinä vuosinaan hän asui Savonlinnassa ja toimi Punkaharjulla sijaitsevan Itä-Karjalan Kansanopiston historian ja yhteiskuntaopin opettajana.

Eräissä suomalaisissa lehdissä vuonna 1978 julkaistun uutisen mukaan Räisänen olisi ollut ”CIA:n agentti”. Väite oli lähtöisin tiedotusvälineille jaetusta *CIA-Insider*-nimisestä vihkosesta, jonka tekijää tai julkaisijaa ei saatu selville ja jonka epäiltiin olleen tahallista harhautusta tai mustamaalausta. Muita siinä CIA:n agenteiksi väitettyjä olivat toimittaja Kauko Kare ja eversti Veikko Vuorela.

## Teoksia
**Unohdetun kansan puolesta: SMP 30 vuotta 1959–1989. Osa 2: 1979–1989*. Suomen Maaseudun Puolue, Helsinki 1989.

## Lähteet
Ich komme

**Ich komme** () on suomalaislaulaja Erika Vikmanin esittämä musiikkikappale, joka edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 2025. Kappale pääsi kilpailun finaaliin, jossa se sijoittui 11. sijalle.

## Työstö ja tyyli
”Ich kommen” ovat säveltäneet, sanoittaneet ja sovittaneet Christel ja Jori Roosberg. Kappale yhdistelee suomidiskoa ja konemusiikkia. Monitulkintainen sanoitus kuvastaa ”nautinnon ilosanomaa, hurmosta ja transsitilaa”. Vikmanin mukaan kappale kertoo kirjaimellisesti orgasmista.

## Uuden Musiikin Kilpailu
Vikman osallistui kappaleella vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun, jonka voittaja pääsi edustamaan Suomea saman vuoden Eurovision laulukilpailussa Sveitsin Baselissa. Kappale julkaistiin UMK-ehdokkaista seitsemäntenä eli viimeisenä, 17. tammikuuta. ”Ich komme” oli kilpailun ennakkosuosikki. Se sai 430 pistettä ja voitti kilpailun.

## Eurovision laulukilpailu 2025
 
Euroviisujen jälkimmäisessä semifinaalissa 15. toukokuuta 2025 Vikman esitti kappaleen viimeisenä esityksenä. Semifinaalissa, jonka tulokseen vaikuttivat pelkät yleisöäänet, esitys sai 115 pistettä ja sijoittui kolmanneksi päästen finaaliin.

Finaalia edeltäneenä aamuna kappale nousi vedonlyöntiveikkauksissa neljänneksi. Finaalissa esitys ylsi lopulta 11. sijalle. Ammattiraadeilta kappale sai 88 ja yleisöltä 108 pistettä. Sijoitus on osallistujamäärään suhteutettuna Suomen viisuhistorian neljänneksi paras.

## Listasijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava)
Eva Lys

**Eva Lys** (s. 12. tammikuuta 2002 Kiova, Ukraina) on saksalainen tennispelaaja.

Lys syntyi Ukrainassa, mutta muutti Saksaan kaksivuotiaana. Hänen isänsä Volodymyr pelasi urallaan myös tennistä edustaen Ukrainaa Davis Cupissa.

Lys pelasi ITF-kiertueella ensimmäisen kerran vuonna 2016. WTA-kiertueen pääsarjassa hän pelasi ensimmäisen kerran Stuttgartissa 2022. Siellä hän eteni toiselle kierrokselle voitettuaan avauskierroksella maailmanlistan sijalla 38 olleen Viktorija Golubicin. Grand slam -pääsarjassa Lys pelasi ensimmäisen kerran Australian avoimissa 2023. Vuonna 2023 hän eteni välieriin Cluj-Napocan WTA-turnauksessa. Vuonna 2024 hän eteni välieriin Budapestin sekä Monastirin WTA-turnauksissa.

Vuoden 2025 Australian avoimissa Lys hävisi karsintojen viimeisellä kierroksella, mutta pääsi lopulta lucky loserina mukaan pääsarjaan. Hän sai tietää tästä kymmenen minuuttia ennen otteluaan Kimberly Birrelliä vastaan. Lys voitti suoraan kahdessa erässä. Toisella kierroksella hän voitti Varvara Gratševan ja kolmannella kierroksella Jaqueline Cristianin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Noemi Rüegg

**Noemi Rüegg** (s. 19. huhtikuuta 2001 Schöfflisdorf, Zürichin kantoni; Sveitsi) on sveitsiläinen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Cogeas–Mettler–Look-joukkueessa vuonna 2020, edusti Stade Rochelais Charente-Maritime -tallia 2021, Team Jumbo–Vismaa vuosina 2022–2023 ja on vuodesta 2024 alkaen kilpaillut EF Education – Cannondale / EF-Oatly-Cannondale / EF Education-Oatly -tallissa. Hän kilpailee myös cyclocrossissa.

Rüegg voitti maantieajon Sveitsin-mestaruuden vuonna 2024. Hän voitti UCI Women's World Tour -sarjaan kuuluneen Tour Down Under -etappikilpailun 2025. Hän voitti Willunga Hillille päättyneen kilpailun "kuningataretapin", ja lopulta kokonaiskilpailun 13 sekunnin erolla Silke Smuldersiin. Hän sai samana vuonna sekaviestin MM- ja EM-pronssia. Hän voitti Tour Down Underin myös 2026.

## Saavutuksia

### Maantiepyöräily
Lähteet: Pro Cycling Stats, CycleBase
;2018
:Junioreiden Sveitsin-mestaruus maantieajossa ja aika-ajossa 
;2019
:Junioreiden Sveitsin-mestaruus maantieajossa ja aika-ajossa 
:MM-kilpailut, junioreiden maantieajossa kuudes
;2021
:Setmana Ciclista Valenciana, nuorten kilpailun voitto
;2022
:Alle 23-v. maantieajon ja aika-ajon Sveitsin-mestaruus
:EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa kuudes, aika-ajossa seitsemäs
:MM-kilpailut,  alle 23-v. maantieajossa seitsemäs
;2023
:AG Tour de la Semois, mäkikirikilpailun ja nuorten kilpailun voitto
:EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa seitsemäs
:Alle 23-v. aika-ajon Sveitsin-mestaruus
;2024
:Trofeo Felanitx-Colònia de Sant Jordi, voitto
:Trofeo Binissalem-Andratx, toinen
:Vuelta a Burgos, kokonaiskilpailussa kuudes
:Maantieajon Sveitsin-mestaruus
:Olympialaiset, maantieajossa seitsemäs
:EM-kilpailut, maantieajossa 11:s
:MM-kilpailut, maantieajossa 11:s
;2025
:Tour Down Under, kokonais- ja pistekilpailun sekä 2. etapin voitto
:Cadel Evans Great Ocean Road Race, kolmas
:Trofeo Alfredo Binda, kuudes
:Milano – San Remo, kolmas
:MM-kilpailut, sekaviestissä pronssia
:EM-kilpailut, sekaviestissä pronssia
:Tre Valli Varesine, kolmas
;2026
:Tour Down Under, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto
:Santos Tour Down Under - Women's One Day Race, toinen
:Milano – San Remo, toinen

### Cyclocross
Lähteet: Pro Cycling Stats, CycleBase
;2018–2019
:Internationales Radquer Steinmaur, toinen
;2019–2020
:Internationales Radquer Steinmaur, toinen
:Münich Super Cross, kolmas
:Flückiger Cross Madiswil, toinen

## Lähteet
Ilkka Niemelä

**Ilkka Niilo Fredrik Niemelä** (s. 8. helmikuuta 1961 Turku) on suomalainen tietojenkäsittelytekniikan tutkija, professori ja Aalto-yliopiston rehtori.

Ilkka Niemelä syntyi Niilo Niemelän ja Ulla Lähteenojan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1986 on Tuula Tuominen. Niemelä tuli ylioppilaaksi Säkylän seudun lukiosta 1980 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1987 ja tekniikan lisensiaatiksi 1989. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli tutkimuksella *Autoepistemic logic as a unified basis for nonmonotonic reasoning* (1993).

Niemelä oli Teknillisen korkeakoulun tutkimusapulainen 1985–1987, Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1988–1989, Teknillisen korkeakoulun yliassistentti 1989–1997 ja Suomen Akatemian nuorempi tutkija 1992–1993 ja 1995–1997 ja vanhempi tutkija 1998–2000.

Teknillisen korkeakoulun tietojenkäsittelyteorian laboratorion esimies Niemelä oli 2000–2007 ja hän on ollut korkeakoulun ja sittemmin Aalto-yliopiston tietojenkäsittelytekniikan professori vuodesta 2000. Aalto-yliopiston rehtoriksi Niemelä nimitettiin 2017, yliopiston provosti hän oli 2014–2017, vararehtori 2012–2014 ja perustieteiden korkeakoulun dekaani 2011–2012. Toiselle kaudelle rehtoriksi hänet nimitettiin 2022.

Niemelä on työskennellyt tutkijana Suomen ohella Saksassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa ja julkaissut tietojenkäsittelytekniikan alan tutkimuksia. Hän on ollut myös muun muassa Sivistystyönantajien hallituksen puheenjohtaja ja Elinkeinoelämän keskusliiton hallituksen jäsen. Teknillisten tieteiden akatemian jäseneksi Niemelä tuli 2011 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi 2013.

## Lähteet
Romeo Doubs

**Romeo Izziyh Doubs** (s. 13. huhtikuuta 2000 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Doubs edustaa NFL-joukkue Green Bay Packersia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Nevadan yliopiston joukkueessa. Packers varasi hänet neljännellä kierroksella 132. varausvuorolla . Toukokuussa 2022 Doubs teki Packersin kanssa nelivuotisen tulokassopimuksen. Doubs on pelannut 43 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 147 kiinniottoa. Näillä kiinniotoilla hän on edennyt 1&nbsp;700 jaardia ja tehnyt 15 touchdownia. Doubs on pelannut kolme NFL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 12 kinniottoa. Näillä kiinniotoilla hän on edennyt 247 jaardia ja tehnyt yhden touchdownin. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.

## Lähteet
Pamirilaiset kielet

**Pamirilaiset kielet** ovat Pamirvuoristossa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen länsi- ja eteläosissa sekä lähialueilla Afganistanissa, Pakistanissa ja Kiinassa puhuttavien iranilaisten kielten itäiseen ryhmään kuuluvien kielten ryhmä.

Pamirilaisiin kieliin kuuluvat wahi, iškašimi, sangletši, jazgulami, šugnanilais-rušanilaiset kielet šugni, rušani, hufi, bartangi, rošorvi ja sarikoli, 1800-luvulla sammunut vandži sekä muista kielistä kauempana olevat mundžani ja jidga. Niillä on yhteisiä foneettisia, kieliopillisia ja sanastollisia piirteitä, jotka eivät koko ryhmän tasolla perustu kielisukulaisuuteen, vaan burušaskin kaltaiseen substraattiin, samalla alueella tapahtuneeseen yhtenäiskehitykseen ja myöhempään tadžikin kielen vaikutukseen. Pamirilaiskielet eivät šugnanilais-rušanilaisia kieliä lukuun ottamatta ole keskenään ymmärrettäviä. Niiden voidaan katsoa muodostavan kieliliiton.

Pamirilaisten kielten puhujia on Vuoristo-Badahšanin alueella arviolta 150&nbsp;000 henkeä. Niistä suurin on noin 80&nbsp;000 puhujan šugni. Kielet toimivat etupäässä suullisen kanssakäymisen välineinä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät eri maissa tadžikkia, urdua tai uiguuria.

## Lähteet
Naaranen

**Naaranen** on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi Satakunnassa Porin Laviassa.

## Maantietoa
Naarasen pinta-ala on 7,2 hehtaaria , pituus 760 metriä ja leveys 130 metriä  sekä rantaviivan pituus 1,7 kilometriä . Järvessä ei ole saaria.

Kaakkois-luodesuunnassa maastoon sijoittuvan järven rannoilla kasvaa metsää ja molemmat lahdet ovat soistuneet, mutta kasvavat puustoa. Järven rannoilla jonkin verran vapaa-ajan asutusta ja uimaranta. Lavian kirkko sijaitsee järven länsipuolella. Seututie 259 kulkee järven länsipuolella kaakkois-luodesuunnassa. Järven etelälahti ja luusua sijaitsevat lähellä seututie 259:n ja yhdystie 13067:n risteystä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Karvianjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 36) Lassilanjoen valuma-alueen (36.09) Karhijärven alueella (36.092). Naarasen järvinumero on 36.092.1.005. Vedenpinnan korkeus on 65,1 metriä mpy. 

Vetensä Naaranen saa ojia pitkin ympäröivästä maastosta. Naarasen vesi laskee noin 600 metriä pitkän ojan kautta Lavijärveen. Lavijärvestä vesi laskee edelleen Laviassa sijaitsevaan Lavian kirkonkylän toisella puolella sijaitsevaan Karhijärveen.
## Lähteet
Pertti Mattila (yhdistetyn hiihtäjä)

**Pertti Markus Mattila** (25. huhtikuuta 1909 Orimattila – 9. joulukuuta 1998 Hollola) oli suomalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän osallistui yhdistetyssä vuoden 1936 Garmisch-Partenkirchenin olympialaisissa 19:nneksi. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1935. Salpausselän Kisojen paras sijoitus oli vuonna 1934 saavutettu 4. sija. 

Mattilan yhdistetyn ura päättyi vuoden 1936 jälkeen. Hän siirtyi siviliuralle kouluttauduttuaan rakennusmestariksi.  

## Saavutuksia
* SM-hiihdot:
** Kultaa yhdistetyssä (1935)
** 5. sija yhdistetyssä (1934)

* Salpausselän kisat:
**4. sija yhdistetyssä (1934)
**8. sija yhdistetyssä (1933)

## Lähteet
Pamirilaiset kansat

**Pamirilaiset kansat** ovat Pamirvuoristossa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen länsiosassa sekä lähialueilla Afganistanissa, Pakistanissa ja Kiinassa asuva kansanryhmä, joka puhuu iranilaisten kielten itäiseen ryhmään kuuluvia pamirilaisia kieliä. Heitä kutsutaan myös Pamirin tadžikeiksi.

Pamirilaisten kansojen esivanhempina pidetään tohaareja ja sakoja sekä mahdollisesti dardilaisten kielten puhujia. Ryhmään kuuluvat muun muassa šugnit, rušanit, wahanit, jazgulamit, iškašimit, mundžit ja sarikolit, jotka käyttävät eri maissa sivistyskielinään tadžikkia, urdua ja uiguuria. Vuoristo-Badahšanin alueella pamirilaisia kansoja on arviolta 150&nbsp;000 henkeä. Heidän perinteisiä elinkeinojaan ovat keinokasteluun perustuva maanviljely, puutarhanhoito ja laiduntamiseen perustuva karjanhoito. Uskonnoltaan pamirilaiset kansat ovat ismailiitteja.

## Lähteet
Bertil Boo

**John Bertil Boo** (16. tammikuuta 1914 Askersund – 20. heinäkuuta 1996 Sundbyberg) oli ruotsalainen laulaja ja näyttelijä. Hänestä tuli suosittu 1940-luvun puolivälissä julkaisemallaan levyllä *Violer till mor*, jota myytiin noin 250&nbsp;000 kappaletta. Boo tunnettiin kansanomaisten laulujensa ja maanviljelijätaustansa vuoksi lempinimellä ”laulava talonpoika”.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sangletšin kieli

**Sangletšin kieli** (*sanglēči lavz/zəvūk*) on Afganistanin koillisosassa Vardudžjoen laaksossa puhuttava iranilainen kieli. 

Sangletši kuuluu iranilaisten kielten itäisen ryhmän eteläpamirilaiseen alaryhmään. Se voidaan lukea myös pamirilaisiin kieliin. Kieli jakautuu ylä- ja alamurteeseen, joista jälkimmäiseen on ilmeisesti sulautunut kuollut zebakin kieli tai murre. Sangletšin lähin sukukieli on iškašimi.

Kieli on saanut nimensä laakson paikallisesta nimityksestä, joka perustuu ylimpänä sijaitsevaan Sangletšin kylään. Sen puhujia oli vuonna 1996 yli 1&nbsp;300 henkeä. Sangletši toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Kirjakielenään ja naapurikansojen kanssa puhujat käyttävät daria.

## Lähteet
Ramat Trump

**Ramat Trump** () on Israelin siirtokunta Golanin kukkuloilla. Siirtokunta oli alkujaan nimeltään Bruchim (. Nykyisen nimensä se on saanut Yhdysvaltojen presidentti Donald Trumpin mukaan vuonna 2019. Vuonna 2024 sen asukkaita oli noin 50–100.

## Maantiede
Ramat Trump sijaitsee Israelin miehittämien Golanin kukkuloiden alueella noin 20 kilometriä Syyrian vastaisesta rajasta länteen. Lähin suurempi kaupunki on Kirjat Shmona.

## Historia
Israel miehitti Golanin kukkulat Syyrialta kuuden päivän sodan aikana vuonna 1967 ja liitti alueen yksipuolisesti itseensä vuonna 1981. Nykyisen Ramat Trumpin paikalle rakennettiin alkujaan siirtokunta nimellä Bruchim, jonka asukasluku oli ennen sen uudelleennimeämistä vain noin 10.

Yhdysvalloista tuli ainut Golanin kukkuloiden liitoksen Israeliin tunnustanut ulkomaa sen presidentti Donald Trumpin ensimmäisellä presidenttikaudella maaliskuussa 2019. Ramat Trump sai nykyisen nimensä hänen mukaansa samana vuonna. Se on Kfar Trumanin (Harry S. Truman) jälkeen toinen Israelin Yhdysvaltain presidentin mukaan nimetyistä paikoista. Siirtokunnan perustaminen ei liittynyt kuitenkaan ainoastaan Trumpiin, vaan Israelin laajempaan pyrkimykseen vahvistaa otettaan alueesta, jota se pitää olennaisena kansallisen turvallisuutensa kannalta. 

## Väestö
Ramat Trumpin asukasluku oli yhden arvion mukaan vuonna 2024 arviolta 50–100 henkilöä. Samaan aikaan noin 2&nbsp;000 henkilön sanottiin olevan jonotuslistassa uusina muuttajina.

## Lähteet
Evakuointi (täsmennyssivu)

**Evakuointi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* väestön tai väestön osan massasiirtoa viranomaisten johdolla
* sodassa haavoittuneiden ja sairaiden siirtoa kauemmas etulinjasta, kuten joukkosidontapaikalta kenttäsairaalaan
* ihmisten, eläinten ja materiaalisen omaisuuden siirtoa pois vaara-alueelta tai vaarallisesta kohteesta
* ihmisten, eläinten ja materiaalisen omaisuuden siirtoa pois toisen valtion haltuun luovutettavalta alueelta, esim. Porkkalan vuokra-alueen evakuointi
* slangi-ilmauksena ja eufemismina: (hylätyn) omaisuuden varastamista. Tässä merkityksessä sanaa käytetään mm. Tuntematon sotilas -romaanissa: "Älkäähän jääkö evakuoimaan. Eteenpäin."

## Katso myös
* Evakuointituoli
* Siirtoväki

## Lähteet
Voiton aukio (Praha)

**Voiton aukio** (tšk. *Vítězné náměstí*) on aukio Tšekin pääkaupungin Prahan Dejvicen ja  Bubenečin maarekisterialueiden välissä. Se tunnetaan yleisesti lempinimellä Kulaťák sen pyöreän muodon johdosta. 

## Luonne
Voiton aukio sijaitsee Dejvicen ja Bubenečin maarekisterialueiden välissä, Praha 6:n piirissä. Sen keskuksen muodostaa suuri liikenneympyrä, mikä yhdistää toisiinsa Evropská-, Českosovenské armády-, Jugoslávských partyzánů- sekä Svatovítská-tiet. Aukiolla sijatsee muun muassa Tšekin armeijan esikuntarakennus, asuinkerrostaloja ja Prahan teknillinen- sekä kemiallis-teknillinen yliopisto. Sen laidalla sijaitsevalla nurmialueella järjestetään kesäisin suosittuja maalaismarkkinoita.

Praha 6:n hyväksymien suunnitelmien mukaan Voiton aukion remontin on tarkoitus valmistua vuoden 2029 alkuun mennessä.

### Liikenne
Prahan metrolinja A pysähtyy Voiton aukiolla Dejvickán metroasemalla. Voiton aukion (*Vítězné náměstí*) raitiotiepysäkin kautta kulkevat linjat 8, 18, 20, 26 sekä yölinja 91. Aukion laidalla sijaitsee myös linja-autoasema, josta kulkee yhteys Podbabaan, Lysolajeen sekä Suchdoliin.

## Nimet

Voiton aukion nykyinen nimi on myös sen alkuperäinen nimi. Ensimmäistä kertaa se oli käytössä vuodet 1925–1940. Toisen maailmansodan aikana se tunnettiin nimellä *náměstí Branné moci* (Wermacht), kunnes se nimettiin Edvard Benešin aukioksi vuonna 1946. Kommunistien vallankaappauksen jälkeen aukio nimettiin jälleen uudestaan. Tällä kertaa lokakuun vallankumouksen aukioksi (*Náměstí Říjnové revoluce*). Aukiolle palautettiin sen alkuperäinen nimi 1990-luvun aikana.

## Historia
Modernin Dejvicen kaupunginosan on suunnitelllut arkkitehti Antonín Engel 1920-luvun alussa. Hänen suunnitelmiensa mukaisesti Voiton aukio rakennettiin Dejvicen uudeksi keskukseksi. Aukion rakentaminen aloitettiin 1928, mutta sitä ei koskaan saatu täysin valmiiksi 1930-luvun laman takia. Toisen maailmansodan jälkeen aukion ympäristöön on rakennettu muun muassa Tšekin armeijan esikuntarakennus sekä Teknillisen yliopiston rakennus. Arkkitehtonisesti sotaa edeltäneet rakennukset edustavat uusklassismia ja sosialismin aikana rakennetut sosialistista realismia. Itsenäisen Tšekin aikakaudella toteutetut projektit käyttävät rakennusmateriaalinaan pääasiassa lasia, terästä ja betonia.

Tšekkoslovakian sosialismikauden aikana aukiolla seisoi suuri Vladimir Leninin patsas, joka purettiin samettivallankumouksen jälkeen. Nykyään sen paikalle on pystytetty kukkapenkkejä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Diglykolihappo

**Diglykolihappo** (C4H6O5) on dikarboksyylihappoihin ja eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa valmistettaessa muita yhdisteitä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa diglykolihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja etanoliin ja hieman heikommin dietyylieetteriin. Aineesta tunnetaan myös kidevedellinen monohydraatti (C4H6O5·H2O). Diglykolihappo on heikko happo ja sen pK<sub>a</sub>-arvot ovat 2,97 ja 4,37. Diglykolihappoa muodostuu ihmisen elimistössä glykolin aineenvaihduntatuotteena. Se on sitruunahappokierron inhibiittori ja on yksi tekijä glykolin myrkyllisyydessä aiheuttaen munuaissolujen kuoliota ja hermostovaurioita.

Diglykolihappoa valmistetaan kloorietikkahapon hydrolyysillä emäksisissä oloissa esimerkiksi bariumhydroksidin avulla. (Allaolevassa esimerkissä on käytetty natriumhydroksidia)
:

Diglykolihappoa voidaan käyttää emulsioiden muodostumista estävänä aineena esimerkiksi polttoaineissa. Yhdisteestä valmistetaan muun muassa hartseja ja muovinpehmentiminä käytettäviä estereitä.

## Lähteet
Ikuisesti

**Ikuisesti** on Tuomas Keskimäen ensimmäinen romaani, joka ilmestyi Sunkirja-kustantamon julkaisemana syksyllä 2018. 
Kirjaa on kiitelty sen sujuvasta dialogista ja nuorten maailmaa autenttisesti kuvaavasta tunnelmasta.  Myös tarinan intensiivisyyttä ja mielenterveyden kuvauksia on pidetty onnistuneina ja totuudenmukaisina. 

## Lähteet
SpaceEngine

**SpaceEngine** on avaruussimulaattori ja planetaario-ohjelmisto.

SpaceEngine mahdollistaa maailmankaikkeuden tutkimisen kolmiulotteisesti käyttäen oikeaa astronomista dataa ja proseduraalisesti luotuja alueita. Ohjelma esittää galakseja, tähtiä, planeettoja ja muita taivaankappaleita, ja käyttäjä voi liikkua vapaasti avaruudessa, tutkia kohteita ja ohjata aluksia. Simulaattori tukee reaaliaikaista liikettä, valon ja varjojen simulointia sekä 3D-malleja.

Se on venäläisen kehittäjän Vladimir Romanjukin luoma ja julkaistu ensimmäisen kerran vuonna 2010. SpaceEngine on saatavilla Windows-käyttöjärjestelmälle. SpaceEngine on saatavilla Steamissa ja ilmainen versio on saatavilla vanhemmista julkaisuista kehittäjän verkkosivustolta. 

## Lähteet
Suomen jalkapallo

**Jalkapallo** on Suomen suosituin urheilulaji harrastajamäärällä mitattuna ja toiseksi suosituin yleisölaji. Vuonna 2023 jalkapallon ja futsalin harrastajia oli yli 160&nbsp;000. Jalkapallon Veikkausliiga on täysi-ikäisen väestön keskuudessa toiseksi suosituin suomalainen urheilusarja jääkiekon SM-liigan jälkeen.

Jalkapallo tuli Suomeen 1890-luvulla englantilaisten Crichtonin veljesten toimesta. Peliä ryhdyttiin harrastamaan voimistelijoiden keskuudessa Turussa ja samana vuonna peli levisi kouluihin. Jalkapallon kansallisena lajiliittona toimii Suomen Palloliitto, jonka keskustoimisto sijaitsee Töölön jalkapallostadionilla Helsingissä.

Suomen paras kansainvälinen saavutus jalkapallossa on neljäs sija Tukholman olympialaisissa vuonna 1912. Suomalaispelaajat ovat tehneet 1990-luvulta lähtien läpimurron Euroopan ammattilaissarjoihin. Ensimmäisen kerran Suomen jalkapallomaajoukkue pelasi arvokisoissa vuoden 2020 Euroopan-mestaruuskilpailuissa.

## Historia

Jalkapallo tuli Suomeen 1890-luvulla englantilaisten Crichtonin veljesten toimesta. Peliä ryhdyttiin harrastamaan voimistelijoiden keskuudessa Turussa. Samana vuonna voimistelunopettaja August Blomberg esitteli pelin Turun kouluissa. Viipurissa liikkeellepaneva voima oli liikunnanopettaja Max Alfthan ja Sortavalan seminaarissa jalkapalloa alettiin pelaamaan liikunnanopettaja Carl Poppiuksen johdolla. Poppius kirjoitti ensimmäiset suomenkieliset jalkapallosäännöt vuonna 1898.

Ensimmäiset jalkapallon Suomen mestaruuskilpailut järjestettiin vuosina 1908–1929 turnausmuotoisena ja vuonna 1930 järjestettiin kansallinen mestaruussarja, jossa kilpaili toisen maailmansodan jälkeen 10–16 joukkuetta. Vuonna 1990 sarja muutettiin 12 joukkueen sarjaksi ja vuodesta 1992 lähtien pääsarja on tunnettu Veikkausliigana. Naisten jalkapallo yleistyi 1970-luvulla ja ensimmäinen naisten mestaruuskilpailu järjestettiin vuonna 1971.

Jalkapallo alkoi kehittymään talviharjoittelumahdollisuuksien myötä 1980-luvulla, kun ensimmäinen jalkapallohalli avattiin Turkuun.

## Sarjajärjestelmä

Vuodesta 1990 lähtien mestaruussarja on pelattu 12 joukkueen sarjana. Vuodesta 1992 lähtien sarja on tunnettu Veikkausliigana sen pääsponsorin mukaisesti. Ottelut pelataan huhti-marraskuussa siten, että ensin pelataan kahdentoista joukkueen kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen kuusi parhaiten sijoittunutta pelaa kaksinkertaisen mestaruussarjan ja jälkimmäiset kuusi joukkuetta yksinkertaisen karsintasarjan.

Naisten valtakunnallinen pääsarja on tunnettu vuodesta 2020 lähtien nimellä Kansallinen liiga. Naisten pääsarjassa kahdeksan joukkuetta pelaavat kaksinkertaisen runkosarjan, minkä jälkeen kuusi parasta pelaavat sarjamestaruudesta ja kaksi heikointa pelaa liigakarsintasarjassa toiseksi korkeimman sarjan neljää parasta vastaan.

Veikkausliigan ja Kansallisen liigan lisäksi valtakunnallisia sarjoja ovat järjestyksessä Ykkösliiga (miehet), Ykkönen ja Kakkonen. Alueellisisia sarjoja järjestetään Suomessa aina yhdeksänteen sarjatasoon asti.

## Lähteet
Kytömurronsuo

**Kytömurronsuo ** on Konneveden Silmutjoen kylässä kantatien 69 varrella sijaitseva suurelta osin ojitettu suo. Se kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan, jossa kohteen pinta-ala on 12 hehtaaria. Vaikka kohde on nimetty suon mukaan, suurin osa (10,7&nbsp;ha) sen pinta-alasta on tuoretta tai lehtomaista kangasmetsää.

Kytömurronsuon metsä oli aiemmin melko vanhaa ja tiheää kuusikkoa. Nykyinen metsä on nuorta luonnonmetsää, joka alkoi syntyä vuoden 2010 kesämyrskyn kaataessa vanhaa puustoa alueelta. Metsässä esiintyy runsaasti lahopuuta sekä puissa kasvavia sieniä, kuten korkkikerroskääpää, oravuotikkaa, pikireunakääpää ja ruostekääpää. Metsä on myös liito-oravan elinympäristöä.

Kytömurronsuo on suojeltu kokonaan luonnonsuojelulain mukaisesti.

## Lähteet
Kahden kenraalin ongelma

**Kahden kenraalin ongelma** () on tietojenkäsittelytieteen klassinen ajatuskoe, joka havainnollistaa hajautettujen järjestelmien välisen luotettavan kommunikaation mahdottomuutta epäluotettavassa verkossa. Ongelma tunnetaan myös nimellä **koordinoidun hyökkäyksen ongelma** ().

## Ongelman kuvaus
Ajatuskokeessa kaksi armeijaa ja niiden kenraalit sijaitsevat laakson vastakkaisilla puolilla. Laakson keskellä on vahvasti linnoitettu linna. Kenraalit tietävät, että ainoa tapa valloittaa linna on hyökätä täsmälleen samaan aikaan, sillä yksittäinen armeija ei pysty voittamaan taistelua yksin.

Kenraalit voivat kommunikoida keskenään vain lähettämällä viestinviejiä vaarallisen laakson läpi. Viestinviejät saattavat joutua vihollisen väijytykseen, jolloin viesti ei koskaan saavu perille. Ongelman ydin on: miten kenraalit voivat varmistua siitä, että molemmat hyökkäävät samaan aikaan?

## Ongelman ratkaisu
Ongelman on matemaattisesti todistettu olevan mahdoton ratkaista täydellisesti. Vaikka ensimmäinen kenraali (A) lähettäisi viestin ehdotetusta hyökkäysajasta ja toinen kenraali (B) lähettäisi vahvistuksen, ei kumpikaan voi olla varma viestin perillemenosta. Tämä johtaa päättymättömään vahvistusten ketjuun:

# Kenraali A ei tiedä, saapuiko alkuperäinen viesti perille
# Kenraali B ei tiedä, saapuiko hänen vahvistusviestinsä perille
# Kenraali A ei tiedä, saapuiko vahvistuksen vahvistus perille
# Ja niin edelleen

## Käytännön sovellukset
Vaikka ongelma on teoreettisesti ratkaisematon, käytännön tietotekniikassa on kehitetty useita tapoja lieventää ongelmaa. Yksi tärkeimmistä ratkaisuista on idempotenssiavain, joka on yksilöllinen tunniste jokaiselle pyynnölle. Sen avulla järjestelmä voi tunnistaa ja estää samojen toimintojen suorittamisen useaan kertaan.

Ongelma on erityisen merkittävä verkkokaupoissa ja maksuliikenteessä, missä kaksoisveloitukset tai -tilaukset voivat aiheuttaa merkittäviä ongelmia. Vuonna 2018 Isossa-Britanniassa tapahtui ruoankuljetuspalvelun häiriö, jossa asiakkaat saivat useita identtisiä tilauksia tai eivät saaneet tilauksiaan lainkaan järjestelmän vahvistusviestien epäonnistumisen vuoksi.

## Katso myös
* Verkkoprotokolla

## Lähteet
České Švýcarskon kansallispuisto

**České Švycarskon kansallispuisto** on luonnonsuojelualue Tšekin tasavallan luoteisosassa. Se sijaitsee Elben hiekkakivivuorten Tšekin puolella Děčínin pohjoispuolella Elbejoen molemmin puolin. Se ulottuu itään Lusatian vuorille (Lužické Hory) ja länteen Malmivuorille (Krušné Hory). Sen nimi tarkoittaa "Tšekin Sveitsiä".

Kansallispuisto perustettiin 1. tammikuuta 2000 ja sen pinta-ala on lähes 80&nbsp;km2. Se sisältyy myös eurooppalaiseen Natura 2000 -ohjelmaan. Puisto on pohjoisreunastaan yhteydessä Saksassa sijaitsevaan Saksin Sveitsin kansallispuistoon, joka perustettiin vuonna 1990 ja jonka pinta-ala on 93&nbsp;km2.

Puistossa on tavattu erittäin uhanalaisia kovakuoriais- ja hepokattilajeja ja muita harvinaisia selkärangattomia. Monipuolisin eläimistö on kosteikoissa ja vesistöissä. Niissä on tavattu majavia, saukkoja, taimenia, harjuksia ja lohia. Alueella pesii säännöllisesti muutamia mustahaikarapareja, ja monia muita lintuja. Jyrkillä kallioilla on piilopaikkoja nisäkkäille kuten kivinäätä, ilves ja monet jyrsijät ja lepakot.

## Lähteet
Tokion tiedeyliopisto

**Tokion tiedeyliopisto** () on Japanin pääkaupungissa Tokiossa sijaitseva valtiollinen yliopisto. Se perustettiin 1. lokakuuta 2024 yhdistämällä Tokion teknillinen yliopisto sekä Tokion lääketieteellinen ja hammaslääketieteellinen yliopisto.

## Tunnettuja yliopistossa opiskelleita ja opettaneita
* Hideki Shirakawa, Nobelin kemian palkinto vuonna 2000
* Yoshinori Ōsumi, Nobel-palkinto lääketieteessä vuonna 2016

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elisa Esports eSM

**Elisa Esports eSM** on vuonna 2022 perustettu *[[Counter-Strike]]*-pelisarjan Suomen-mestaruusturnaus. Turnauksen järjestäjinä toimivat yhteistyössä SEUL ja Elisa Esports. Turnauksen pääpalkintona ovat pääsy pääsy Elisa Masters Espoo -turnaukseen sekä e-urheilun Suomen-mestaruus. Turnauksen loppuottelut pelataan Assembly Summer -tapahtumassa.

Ennen vuotta 2023 *Counter-Striken* SM:n järjestämisestä huolehti liiton kanssa TBZ Esports Oy. Liitto irtisanoi yhteistyösopimuksen TBZ:n kanssa 2.11.2022 ja 16.12. aloitti haun uudesta operaattorista SM-kisoihin. 21.12.2022 SEUL julkaisi tiedotteen, jossa kerrottiin Elisan toimivan eSM:n operaattorina vuonna 2023 sekä osallistuvien joukkueiden perustuvan Elisa Open Suomi -turnauksen sijoituksiin.
## Mestaruudet
#### Kausittain
*Elisa Esports eSM 2023: HAVU Gaming
*Elisa Esports eSM 2024: JANO Esports
#### Joukkuettain

## Lähteet
Krkonošen kansallispuisto

**Krkonošen kansallispuisto** on luonnonsuojelualue Tšekin tasavallassa. Siihen kuuluvat Tšekin korkeimmat vuoret (Krkonoše-vuoristo) ja osa niiden juurella olevista kukkuloista.

Kansallispuisto perustettiin vuonna 1963. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN:n luokittelun mukaan se ei ole kansallispuisto, vaan suojeltu kulttuurimaiseman alue, koska niin suuri osa sen pinta-alasta on muokkaantunut ihmisen toiminnan takia.

## Lähteet
Praha 1

**Praha 1** on yksi Tšekin pääkaupungin Prahan kaupunginosista. Vuonna 2021 siellä asui 27 718 asukasta.

## Maantiede
Praha 1 sijaitsee Prahan historiallisessa keskustassa Vltavan molemmilla puolilla.

### Aluejako
Praha 1 käsittää kokonaisuudessaan Josefovin ja Prahan vanhankaupungin maarekisterialueet, sekä osia Hradčanystä, Malá Stranasta ja Uudestakaupungistasta. Siihen kuuluu hyvin pieniä alueita myös Holešovicesta ja Vinohradystä.

## Hallinto
Praha 1:n pormestarina toimii TOP 09:n Terezie Radoměřská.

## Kulttuuri

### Nähtävyydet
Moni koko Tšekin suosituimmista turistikohteista sijaitsee Praha 1:n alueella. Prahan kansallismuseo sijaitsee Venceslauksen aukiolla. Josefov on vanha juutalaisgetto. Vanhassakaupungissa sijaitsee muun muassa Vanhankaupungin aukio ja Prahan astronominen kello, kun Malá Strana tunnetaan sen vanhoista aatelistolle kuuluneista taloistaan. Alueet yhdistää toisiinsa Kaarlensilta. Kukkulan laella sijaitseva Hradcany tunnetaan Prahan linnasta. 

## Yhteistyösuhteet
### Ystävyyskaupungit

*  Nîmes, Ranska
*  Bamberg, Saksa
*  Trento, Italia
*  Ferrera, Italia
*  Monza, Italia
*  Orvieto, Italia
*  Rosh HaAyin, Israel
*  Batumi, Georgia

### Alueet ja kaupunginosat

*  Jeseníkin alueen yhdistys, Tšekki
*  Bratislavan vanhakaupunki, Slovakia
*  Innere Stadt, Wien, Itävalta
*  Budávar, Budapest, Unkari
*  Jongno , Soul, Korean tasavalta
*  Chaoyang, Peking, Kiina

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupunginosan kotisivut
Lukáš Červ

**Lukáš Červ** (s. 10. huhtikuuta 2001 Praha) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 182-senttimetrinen. Hän edustaa Tšekin liigassa pelaavaa Viktoria Plzeňiä. Hän on pelannut Tšekin A-maajoukkueessa vuodesta 2024 alkaen.

Červ siirtyi Slavia Prahan junioreihin vuonna 2017. Hän pelasi edustusjoukkueessa ensimmäisen pääsarjaottelunsa heinäkuussa 2020. Hän oli lainalla kaudella 2020–2021 toisen sarjatason Vysočina Jihlavassa ja kaudella 2021–2022 Pardubicessa, jossa hän pelasi 22 pääsarjaottelua ja teki niissä kaksi maalia. Hän siirtyi kesällä 2022 Slovan Libereciin, jossa hän 1,5 kauden aikana pelasi 49 pääsarjaottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Tammikuussa 2024 hän siirtyi Viktoria Plzeňiin, jossa hän kevään aikana pelasi 16 Tšekin liigan ottelua ja neljä Konferenssiliigan ottelua. Syksyllä 2024 hän pelasi 17 Tšekin liigan ottelua, joissa hän teki kaksi maalia, ja kuusi Eurooppa-liigan ottelua.

Červ pelasi Tšekin alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa kaksi ottelua vuonna 2023. Hän pelasi Tšekin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Maltaa vastaan. Hän kuului Tšekin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024 mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan. Viimeisessä alkulohko-ottelussa Turkkia vastaan hän sai varoituksen käyttäytymisestään vaihtopenkillä. Červ on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä kuusi A-maaottelua. Hän teki maalin lokakuussa 2024 Kansojen liigan ottelussa Ukrainaa vastaan.

## Lähteet
Elisa Open Suomi

**Elisa Open Suomi** on vuonna 2021 perustettu *[[Counter-Strike]]*-pelisarjan avoin turnaus. Turnauksen järjestäjänä toimii Elisa Esports. Turnauksen pääpalkintona ovat vaihteleva rahapalkinto ja pääsy Elisan muihin turnauksiin, kuten Elisa Esports eSM- ja Elisa Invitational -turnauksiin. Elisa Open -liigakonseptia on suunniteltu muihin Pohjoismaihin, mutta tämä ei ole vielä toteutunut.
## Mestaruudet
#### Kausittain
*Elisa Open Suomi 1: KOVA
*Elisa Open Suomi 2: KOVA
*Elisa Open Suomi 3: HAVU
*Elisa Open Suomi 4: JANO
*Elisa Open Suomi 5: ENCE Akatemia
*Elisa Open Suomi 6: Heimo
*Elisa Open Suomi 7: JANO
*Elisa Open Suomi 8: JANO
*Elisa Open Suomi 9: ENCE Akatemia
#### Joukkuettain

## Lähteet
Sandhem

**Sandhem** on taajama Mullsjön kunnassa Jönköpingin läänissä Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 735 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dingle (Munkedal)

**Dingle** on taajama Munkedalin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 910 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mighty Mikko: A Book of Finnish Fairy Tales and Folk Tales

**Mighty Mikko: A Book of Finnish Fairy Tales and Folk Tales** on yhdysvaltalaisen Parker Fillmoren vuonna 1922 julkaisema suomalaisia kansansatuja sisältävä kokoelma. Kokoelman sadut perustuvat Eero Salmelaisen vuonna 1852 julkaisemaan teokseen *[[Suomen Kansan satuja ja tarinoita]]*.

Parker Fillmore keräsi teoksen materiaalin yhteistyössä suomenkielisen ystävänsä Lydia Tulosen kanssa. Fillmore ei pyrkinyt kääntämään satuja sanatarkasti, vaan muokkasi ne englanninkieliselle yleisölle sopivammiksi. Teoksen kuvituksesta vastasi Jay Van Everen, joka loi kirjaan useita kokosivun puupiirroksia sekä koristeellisia kuvituksia.

## Sisältö
Teos sisältää kaksitoista suomalaisiin kansansatuihin perustuvaa tarinaa. Viimeisenä on sadan sivun mittainen "Mikko the Fox: A Nursery Epic in Sixteen Adventures". Tarinat pohjautuvat Salmelaisen keräämiin kansansatuihin eri puolilta Suomea.

### Keskeiset tarinat
* "The True Bride" (perustuu satuun "Merestä-nousija-neito")
* "Mighty Mikko" (perustuu satuun "Madon linna")
* "The Three Barrels" (muunnelma Siniparran tarinasta)
* "The Little Sister" (sisältää viittauksia suomalaiseen saunaperinteeseen ja Syöjättäreen)
* "Log" (lyhennetty versio sadusta "Leppäpölkky eli Sininen risti")
* "The Partners" (tarina ketun ja suden välisestä kiistasta)

## Tyyli ja muokkaukset
Fillmore muokkasi satuja merkittävästi alkuperäisistä versioista, pyrkien tekemään niistä lapsille sopivia. Esimerkiksi "Log"-sadussa monipäisen hirviön alkuperäinen uhkaava repliikki "Huh-huu! ohan täällä ihmisen veri haisee; jopa tääll' on miehen luita syödäkseni" on muutettu muotoon "Fee, fi, fo, fum! I smell a Finn! Yum! Yum!".

Fillmoren mukaan tarinoiden hahmot kuvastavat "tavallisia suomalaisia talonpoikia" ja ovat luonteeltaan "joskus typeriä, usein tylsiä, usein huvittavia ja aina hyvin inhimillisiä".

## Katso myös
* Suomalainen mytologia

## Lähteet
Lars Åke Augustsson

**Lars Åke Augustsson** (s. 1969 Bäckefors) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen esikoisteoksensa, runokokoelma *Samhällskunskap* ilmestyi vuonna 1969 ja esikoisromaani *FNL-gruppen* vuonna 1974. Kaunokirjallisten teosten lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa reportaaseja ja elämäkertoja. Augustsson on varttunut Bengtsforsissa.
## Teoksia
* *Samhällskunskap* (1969)
* *FNL-gruppen* (1974)
* *Fredstid* (1977)
* *Arbetet och döden* (1980)
* *De heligas uppror* (1983)
* *En enkel fråga* (1988)
* *Imago* (1995)
* *Jesús och hans bröder* (1998)
* *Nära döden* (2003)
* *Global alkohol* (2008)
* *Svenne * 1949* (2009)
* *Lever [[Stig Dagerman]]? En presentation för vår tid* (2014)
* *Dömd till döden* (2016)
* *[[Martin Luther King]]: Hans dröm och vår verklighet* (2018)
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Augustsson

**Augustsson** tai **Augustson** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Göran Augustson (1936–2012), suomalainen kuvataiteilija
* Lars Åke Augustsson (s. 1949), ruotsalainen kirjailija
Arne Ruth

**Arne Ruth** (s. 7. marraskuuta 1943) on ruotsalainen toimittaja. Hän työskenteli *[[Sveriges Radio]]ssa* vuosina 1968–1977 ja oli *[[Expressen]]in* kulttuuritoimituksen päällikkö 1977–1982 sekä *[[Dagens Nyheter]]in* päätoimittaja 1982–1998. Hän varttui Bengtsforsissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Otto von Friesen

**Otto von Friesen** (11. toukokuuta 1870 Kulltorp – 10. syyskuuta 1942 Uppsala) oli ruotsalainen kielitieteilijä. Hän toimi ruotsin kielen professorina Uppsalan yliopistossa vuosina 1906–1935 ja oli Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1929. Von Friesen tutki erityisesti riimuja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dramatikerforbundet

**Dramatikerforbundet** (aiemmin **Norske Dramatikeres Forbund**) on norjalainen näytelmäkirjailijoiden ammattiliitto. Se perustettiin vuonna 1938 ja sillä oli noin 640 jäsentä vuonna 2022. Dramatikerforbundet kuuluu keskusjärjestö Landsorganisasjoneniin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
Man Yau

**Man Yau** (s. 1991) on suomalainen kuvanveistäjä. Yau on valmistunut kuvataiteen maisteriksi Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta (2023) ja taiteen maisteriksi Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta (2018) erikoistuen keramiikkaan ja lasisuunnitteluun.
Yau valittiin vuoden 2025 nuoreksi taiteilijaksi.

## Taiteellinen työskentely
Man Yau käsittelee taiteessaan identiteettiä ja eksotisoiduksi tulemisen kokemusta kuvanveiston keinoin. Hän lainaa veistoksiinsa tunnistettavia muotoja ja tilanteita, yhdistäen niitä politisoituneisiin materiaaleihin, kuten posliiniin tai silkkiin. Yau hyödyntää erilaisten materiaalien kulttuurisia erityispiirteitä sekä näiden materiaalien herättämiä tunteita ja mielleyhtymiä. Yaun teoksissa esiintyy niin lainattuja kauneusihanteita, kuten Chinoiserie-koristelua, kuin laajempia tilallisia rakenteita kuten klassisia puutarhoja, jotka ovat paikkoja, joissa valtaa edustaa elävän pakottaminen symmetriaan.

### Näyttelyt ja teokset
Yaun teoksia on ollut esillä muun muassa Temnikova & Kasela -galleriassa Tallinnassa (2024), HAM Helsingin taidemuseossa (2024), Tendencies-biennaalissa Mossissa, Norjassa (2023), Nuoret 2023 -näyttelyssä Helsingin Taidehallissa, 198 CAL -galleriassa Lontoossa (2023), Mäntän kuvataideviikoilla (2022) ja Boy konsthallissa Bollebygdissa, Ruotsissa (2021). 

Yau on tehnyt julkisen taiteen teoskokonaisuuden Kuninkaantammen peruskouluun ja päiväkotiin Helsinkiin vuonna 2023. Kaksiosainen teos *Dear Souvenir* esittää käsiviuhkaa, joka on hajotettu osiin.

Yaun teoksia on muun muassa Helsingin kaupungin, Nykytaiteen museo Kiasman, Valtion taideteostoimikunnan, Suomen Taideyhdistyksen (teosarpajaiset) ja Aalto-yliopiston kokoelmissa, Saastamoisen säätiön kokoelmassa EMMAssa sekä Japanissa Shigaraki Ceramic Cultural Parkin (SCCP) taidekokoelmassa.

Vuoden 2025 Nuori taiteilija Yaulle on myönnetty myös Maecenas Killan stipendi vuonna 2024 ja Raimo Utriaisen taidesäätiön stipendi vuonna 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Man Yaun verkkosivut
Mikael Silvennoinen

**Mikael Silvennoinen** (s. 1956) on suomalainen yritysjohtaja, hallitusammattilainen ja ylimmän johdon sekä ja hallitusten suorahakukonsultti. Hän toimii valtionyhtiö Fortumin sekä suorahakuyritys IMS Talentin hallituksen puheenjohtajana. Silvennoinen tunnetaan Pohjola Pankin entisenä pitkäaikaisena toimitustajohtajana, joka johti pankkia jopa 16 vuotta.  Silvennoisen toimiessa toimitusjohtajana yhtiön markkina-arvo nousi 320 miljoonasta 4,6 miljardiin euroon. Hänen aikanaan yhtiön osti vuonna 2005 Pohjolan vakuutustoiminnan. 

## Työura
Silvennoinen on toiminut IMS Talentin hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2013 alkaen ja on erikoistunut ylemmän johdon ja hallitusten jäsenten rekrytointeihin sekä johtoryhmien ja hallitusten arviointeihin ja heidän työn kehittämiseen.
Silvennoinen toimi eri tehtävissä Pohjola Pankissa ja Wärtsilä-konsernissa 1980-luvulta lähtien. Vuosina 1997–2013 Silvennoinen oli Pohjola Pankin toimitusjohtaja. 

* 2013- Kokopäivätoiminen hallituksen puheenjohtaja, IMS Talent Oy
* 1997-2013 Toimitusjohtaja, Pohjola Pankki Oyj 
* 1997 Johtokunnan jäsen, pääomamarkkinoiden johtaja, Pohjola Pankki Oyj
* 1994-1997 Johtokunnan varajäsen, arvopaperitoiminnan ja ulkomaantoiminnan johtaja, Pohjola Pankki Oyj
* 1989-1992 Pääomasijoitustoiminnan vetäjä, Pohjola Pankki Oyj
* 1988-1989 Rahoitusjohtaja, Wärtsilä Oyj
* 1986-1988 Rahoituspäällikkö, Wärtsilä Oyj
* 1983-1985 Dealer, Wärtsilä Oyj

Pääasiallinen lähde:

## Luottamustehtävät

Vuonna 2023 Silvennoinen aloitti toimimisen valtion pörssiyhtiö Fortumin puheenjohtajana. Puheenjohtajana toimiessaan hän on nostanut esiin Fortumin johdon kannustinohjelmien kehittämisen.  

Lisäksi hän on  toiminut muun muassa Konecranesin hallituksen jäsenenä (2008–2015), Pontos Oy:n hallituksen jäsenenä ja J.P. Morgan EMEA:n Advisory Councilin vanhempana neuvonantajana. Vuonna 2014 hänestä tuli Orionin hallituksen jäsen ja vuonna 2020 sen puheenjohtaja.  Muita luottamustehtäviä työuran aikana ovat olleet mm. seuraavat tehtävät:

**Hallituksen puheenjohtaja: **
* Pohjola Vakuutus Oy 2005-2012 
* Pohjola Varainhoito Oy 2005-2012 
* Helsingin OP Pankki Oyj 1997-2005

**Hallituksen jäsen:**
* Hartwall Capital Oy Ab 2014-2017 
* Konecranes Oyj 2008-2015 
* Metsäliitto Osuuskunta 2015-2018
* Pohjola Yhtymä Oyj 2000-2001 
* Unico Banking Group 1997-2013

## Tunnustukset
Arvopaperi-lehden vuonna 2008 tekemän kyselyn mukaan, Silvennoinen valittiin 4. sijalle parhaiden Toimitusjohtajien mainetutkimuksessa. Silvennoinen työskenteli tutkimuksen aikaan Pohjola Pankissa toimitusjohtajana.

## Koulutus
Mikael Silvennoinen on valmistunut kauppatieteiden maisteriksi Helsingin Kauppakorkeakoulusta vuonna 1985.

## Yksityiselämä
Mikael Silvennoisen vaimo on IMS Talentin perustaja ja toimitusjohtaja Mimma Silvennoinen. Uusioperheeseen kuuluu viisi lasta. Silvennoinen harrastaa tennistä, golfia, kävelyä ja matkustelua.

## Lähteet