open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loranthus

***Loranthus*** on Loranthaceae-heimoon kuuluva kasvisuku ja heimon tyyppisuku. Suvussa on seitsemän lajia, joita esiintyy Euraasiassa temperaattisella vyöhykkeellä. Tyyppilaji on Keski-Euroopasta Lounais-Aasiaan esiintyvä *Loranthus europaeus*, joka on misteliä muistuttava puiden oksilla kasvava puoliloiskasvi.

## Lajit
* *[[Loranthus delavayi]]*
* *[[Loranthus europaeus]]*
* *[[Loranthus grewingkii]]*
* *[[Loranthus guizhouensis]]*
* *[[Loranthus kaoi]]*
* *[[Loranthus pseudo-odoratus]]*
* *[[Loranthus tanakae]]*

## Lähteet
Arkady Luxemburg

**Arkady Luxemburg** (s. 1939) on yksi tuotteliaimmista ja tunnetuimmista elävistä moldovalais-amerikkalaisista säveltäjistä.

Hän suoritti taiteen maisterin tutkinnon Musiikkiakatemiassa Chișinăussa, Moldovassa entisessä Neuvostoliitossa, jossa hän suoritti tutkinnot pianonsoiton, sävellyksen ja musiikkiteorian alalta. Hän on työskennellyt ohjaajana, konserttipianistina ja säestäjänä useissa instituutioissa ympäri maailmaa, mukaan lukien Moldovan musiikkiakatemia, Moldovan musiikkikorkeakoulu, Moldovan musiikkikoulu, San Diegon osavaltion yliopisto, Mesa College, Kalifornian baletti ja David Yellin College. Useat hänen opiskelijoistaan ​​ovat tulleet maailmankuuluiksi esiintyjiksi, mukaan lukien Oleg Maisenberg ja Mark Seltzer.
Hän on kirjoittanut useita teoksia musiikkiteoriasta ja harmoniasta. Arkady sai Moldovan Vuoden säveltäjä -palkinnon vuonna 1967.
Hän on Yhdysvaltojen säveltäjien liiton ja ASCAP:n jäsen.

Merkittäviä Luxemburgin sinfonisia teoksia ovat "Sinfonietta", Sinfonia jousille, Kaksi konserttoa pianolle orkesterin kanssa, Konsertto sellolle orkesterin kanssa, Sinfoniafantasia "Kevään melodiat". Merkittäviä teoksia pianosoololle ovat "Aquarelie", "Shostakovichin muistoksi", "Gershwinin muistoksi", Sonata, Sonatina, "Blueses" ja "Preludes".

Suuri osa hänen teoksistaan ​​on levytetty. Niitä julkaistaan ​​säännöllisesti ja toistetaan Tšekissä ja Slovakiassa, entisessä Neuvostoliitossa, Romaniassa, Unkarissa, Israelissa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Vuodesta 1995 hän on asunut San Diegossa Kaliforniassa, missä hän jatkoi uraa esiintyjänä, säveltäjänä ja ohjaajana.
Ulla Patrikka

**Ulla Patrikka-Jokinen** (s. 10. huhtikuuta 1946 Jyväskylä) on suomalainen kilpauimari, joka osallistui México Cityn olympialaisiin vuonna 1968. Hän edusti Helsingin Työväen Uimareita ja Vetehisiä.

México Cityssä Patrikka kilpaili 100 ja 200 metrin selkäuinnissa. 100 metrillä hän selvisi välieriin, jossa jäi eränsa kahdeksanneksi. 200 metrillä Patrikka oli alkueränsä kolmas, eikä päässyt jatkoon.

Ulla Patrikan ensimmäinen puoliso oli uimari Matti Kasvio. Heidän poikansa on uimari Antti Kasvio.

## Lähteet
Pirjo Kääriäinen

**Pirjo Kääriäinen** (s. 1963) on tekstiilitaiteilija, muotoilija ja Aalto-yliopiston professori (Associate Professor). 

Hän on työurallaan työskennellyt muun muassa Finlaysonin (1989-2006), oman yrityksensä (2006-2008) ja Aalto-yliopiston (2008-) palveluksessa.

Tekstiilitaiteilijat TEXO ry myönsi Keskiselle Vuoden tekstiilitaiteilija -tunnustuksen vuonna 2016. Suomi-palkinnon hän sai vuonna 2019. Useista muista tunnustuksista mainittakoon H & M Conscious -säätiön Global Change Award (300 000 eur) loncell F -menetelmän työryhmälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pirjo Kääriäinen. Professori (Associate Professor), Muotoilun laitos (aalto.fi)
*Pirjo Kääriäinen (aalto.fi)
*CHEMARTS-projekti (aalto.fi)
*Tekstiilisuunnittelija Pirjo Kääriäinen on biotalouden pioneeri (ornamo.fi)
Reduktiivinen materialismi

**Reduktiivinen materialismi** on filosofinen näkemys, jonka mukaan mitään materiaaliseen todellisuuteen kuulumatonta henkistä todellisuutta ei ole olemassa. Mielenfilosofiassa puhe mentaalisista tiloista ja prosesseista palautuu puheeksi aivofysiologiasta. Kaikki psyykkiset ilmiöt palautuvat siten aivojen neuraalisiksi prosesseiksi.

Reduktiivisen materialismin vastakohtana on toisaalta tietoisuuden itsenäistä asemaa korostava dualistinen kanta ja toisaalta emergentti materialismi, jonka mukaan aivoilla, ruumiilla tai laajemmalla vuorovaikutusjärjestelmällä on emergenttejä eli redusoimattomia ominaisuuksia.

Reduktionismissa voidaan erottaa myös erilaisia alalajeja: ontologisen reduktionismin mukaan kahden eri alueen oliot ovat samoja kun taas semanttisen reduktionismin mukaan kahden eri teorian väitteet ovat yhtäpitäviä.

## Katso myös
* Aine
* Materialismi
* Eliminatiivinen materialismi
* Emergentti materialismi
* Naturalismi (ontologia) 
* Naturalismi (tietoteoria)
* Fysikalismi
* Logisismi
* Psykologismi
* Dualismi
* Idealismi
* Menetelmällinen ateismi
* Yliluonnollinen

## Lähteet
Maailman Ympäri (Helsinki)

**Maailman Ympäri** *(Projektsioonilaitos Maailman Ympäri 1904, Grand Théâtre Cimatograhique 1906)* oli Helsingin keskustassa toiminut Suomen ensimmäinen kiinteä elokuvateatteri. Insinööri Karl Emil Ståhlberg avasi teatterin 3. huhtikuuta 1904 omistamansa valokuvaamon Atelier Apollon alakerrassa osoitteessa Mikonkatu 5. Teatteri lopetti toimintansa 31. toukokuuta 1915. Rakennuksessa on viimeisten vuosikymmenien aikana toiminut Aleksi 13 -tavaratalo.

## Historiaa
Ståhlberg oli alkanut esittää elokuvia Helsingin Ylioppilastalolla jo tammikuussa 1897. Hän oli hankkinut Pathén filmiprojektorin ja muutamia filmejä Pariisista häämatkallaan. Sitä ennen Suomessa oli jo nähty elokuvia Lumièren veljesten elävien kuvien kiertueella Helsingissä kesällä 1896.

Ståhlberg aloitti oman elokuvatuotannon ja oli rahoittamassa ensimmäistä suomalaista näytelmäelokuvaa, *[[Salaviinanpolttajat|Salaviinanpolttajia]]* (1907). Hän kustansi myös ensimmäisen kotimaisen valokuvauslehden ja ensimmäiset valokuvausoppaat. Vuonna 2010 hän rakennutti Eteläesplanadille Apollo-teatterin talon, joka piti sisällään elokuvateatterin lisäksi hotellin, ravintolan ja ullakolla Ståhlbergin valokuvaamon Fotografiatelier Apollon. Samassa yhteydessä hän luopui omistuksestaan Maailman Ympäri -teatterissa. 

Vuonna 1910 Maailman Ympäri -teatterin omistivat Rungin veljekset. Heidän yrityksensä *A Rungs konfektionsaffär, innehafvare bröderna H & S Rung* toimialana oli valmisvaateliiketoiminta. 

Maailman ympäri-teatteri siirtyi Sofia Thomassonin haltuun vuonna 1912 hänen ostaessaan 20 osakkeen osake-enemmistön ja ryhtyessään teatterin johtajaksi. Thomasson omisti samanaikaisesti myös elokuvateatteri Titanian Hakaniemessä Siltasaarenkatu 6:ssa, Pitkänsillan pohjoispuolen ”laitakaupungilla”. Helmikuussa 1915 Maailman Ympäri -teatterin osakkaaksi tuli Hulda Edelmann, joka osti 18 yhtiön osaketta Hirsch Rungilta. Toukokuun lopussa 1915 toiminta loppui.

### Elokuvamessuilla 1945
Maailman Ympäri oli esillä vuonna 1945 Suomi-Filmin suomalaisen elokuvan 50-vuotisjuhlien yhteydessä järjestämillä Elokuvamessuilla. Näytteillä oli Maailman ympäri -teatterin "konehuone". Näyttelyosaston esineistö oli peräisin Oscar Lindelöfiltä (1887–1954), suomalaisen elokuvauksen pioneerilta ja Maailman ympäri -teatterin koneenkäyttäjältä. Vastaava projekti on nykyään talletettuna KAVIn kokoelmiin.

## Kuvia

Tiedosto:Messuhalli (=Töölön kisahalli), Elokuvamessut - N159841 - hkm.HKMS000005-km0000lqlu.jpg|Maailman ympäri -messuosasto Elokuvamessuilla Töölön Kisahallissa 1945
Tiedosto:Messuhalli (=Töölön kisahalli), Elokuvamessut - N159858 - hkm.HKMS000005-km0000lqfw.jpg|Maailman Ympäri -teatterin konehuoneen kalusto.


## Lähteet
Dennis Prager

**Dennis Mark Prager** (s. 2. elokuuta 1948 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen radiojuontaja, talk show -isäntä ja kirjoittaja. Hän on toinen konservatiivisen PragerU-mediayhtiön perustajista ja se on nimetty hänen mukaansa. Hän itse juontaa useita PragerU:n tuottamia videoita, ja pitää lisäksi omaa radioshow'taan.

Prager on uskonnolliselta vakaumukseltaan juutalainen.

## Julkaistut työt
### Kirjat
* *The Nine Questions People Ask About Judaism* (Joseph Telushkinin kanssa) (1986)
* *Think a Second Time* (44 Essays on 44 Subjects) (1996)
* *Happiness Is a Serious Problem: A Human Nature Repair Manual* (1999)
* *Why the Jews? The Reason for Antisemitism* (Joseph Telushkinin kanssa) (2003)
* *Still the Best Hope: Why the World Needs American Values to Triumph* (2012)
* *The Ten Commandments: Still the Best Moral Code* (2015)
* *The Ten Commandments: Still the Best Path to Follow* (2015)
* *The Rational Bible: Exodus* (2018)
* *The Rational Bible: Genesis* (2019)

## Filmografia
* *For Goodness Sake*, 1993
* *For Goodness Sake II*, 1996
* *Israel in a Time of Terror*, 2002
* *Baseball, Dennis & the French*, 2011
* *No Safe Spaces*, 2019

## Lähteet
Luettelo HIMin kappaleista

Tämä on luettelo HIM-yhtyeen kappaleista. 

## A

* *Acoustic Funeral* 
* *Again* 
* *All Lips Go Blue* 
* *And Love Said No* 

## B

* *Beautiful* 
* *Behind The Crimson Door* 
* *Beyond Redemption* 
* *Bleed Well* 
* *Buried Alive By Love* 
* *Bury Me Deep Inside* 

## C

* *Circle Of Fear* 
* *Close To The Flame* 
* *Cyanide Sun* 

## D

* *Dark Light* 
* *Dead Lover's Lane* 
* *Death Is In Love With Us* 
* *Disarm Me* 
* *Don't Close Your Heart* 
* *Drawn & Quartered* 
* *Drunk On Shadows* 
* *Dying Song* 

## E

* *Endless Dark* 

## F

* *For You* 
* *Fortress Of Tears* 
* *Funeral Of Hearts* 

## G

* *[[Gone with the Sin|Gone With The Sin]]*

## H

* *Heartache Every Moment* 
* *Heartkiller* 
* *Hearts At War* 
* *Heaven Tonight* 

## I

* *I Love You* 
* *I Will Be The End Of You* 
* *In Joy And Sorrow* 
* *In The Arms Of Rain* 
* *In The NightSide Of Eden* 
* *In Venere Veritas* 
* *Into The Night* 
* *[[It’s All Tears (Drown in This Love)|It's All Tears (Drown In This Love)]]*

## J

* *[[Join Me in Death|Join Me (in Death)]]*

## K

* *Katherine Wheel* 
* *Killing Loneliness* 
* *Kiss The Void* 

## L

* *Like St. Valentine* 
* *Lose You Tonight* 
* *Love In Cold Blood* 
* *Love Without Tears* 
* *Love You Like I Do* 
* *Love, The Hardest Way* 
* *Love's Requiem* 
* *Lucifer's Chorale* 

## N

* *No Love* 

## O

* *Ode To Solitude* 
* *One Last Time* 
* *Our Diabolikal Rapture* 

## P

* *Passion's Killing Floor* 
* *Play Dead* 
* *Please Don't Let It Go* 
* *[[Poison Girl]]*
* *Pretending* 

## R

* *Razorblade Kiss*
* *Resurrection* 
* *[[Right Here in My Arms|Right Here In My Arms]]*

## S

* *Sailin' On* 
* *Salt In Our Wounds* 
* *Scared To Death* 
* *Shatter Me With Hope* 
* *Sigillum Diaboli* 
* *Sleepwalking Past Hope* 
* *Solitary Man* 
* *Song Or Suicide* 
* *Soul Of Fire* 
* *Strange World* 
* *Sweet Pandemonium* 

## T

* *Tears On Tape* 
* *The Beginning Of The End* 
* *The Face Of God* 
* *The Foreboding Sense Of Impending Happiness* 
* *The Heartless*
* *[[The Kiss of Dawn|The Kiss Of Dawn]]*
* *The Path* 
* *The Sacrament* 
* *The Reaper*  
* *Trapped In Autumn* 

## U

* *Under The Rose* 
* *Unleash The Red* 

## V

* *Vampire Heart* 
* *Venus Doom* 

## W

* *[[When Love and Death Embrace|When Love And Death Embrace]]*
* *Wicked Game* 
* *[[Wings of a Butterfly|Wings Of A Butterfly]]*
* *W.L.S.T.D.*

## Y

* *[[Your Sweet Six Six Six|Your Sweet 666]]*
Elibaalin piirtokirjoitus

**Elibaalin piirtokirjoitus** ja **Osorkonin patsas** ovat Libanonin Bybloksesta löytynyt muinaisen Egyptin faarao Osorkonin patsas ja patsaaseen foinikian Bybloksen murteella tehty piirtokirjoitus, jotka on ajoitettu 900-luvun lopulle eaa. Nykyisin patsas on Louvren kokoelmissa. 

## Osorkonin patsas
Elibaalin piirtokirjoitus on kaiverrettu faarao Osorkonin patsaaseen. Egyptin libyalaiseen 22. dynastiaan kuulunut Osorkon I oli faarao Shosenkin poika ja tämän seuraaja Egyptin kuninkaana. Piirtokirjoitus on ajoitettu 900-luvun lopulle eaa., kuitenkin Abibaalin piirtokirjoitusta myöhemmäksi. Yleisesti oletetaan, että patsas olisi löydetty Bybloksen temppelistä, mutta tästä ei ole dokumentaatiota. Faarao Osorkon hallitsi Egyptiä vuosien 922–887 eaa. välillä. Patsaan rintaan on kaiverrettu Osorkonin kartussi, mutta on mahdollista, että patsas itse olisi valmistettu jo 19. dynastian aikaan. Patsaasta on jäljellä vain sen pää ja osa rintaa. Kartussin syvä kaiverrus sekä sen Ramsesin aikainen tyyli antaa iitteitä siitä, että se olisi ollut Osorkonilla uusiokäytössä. Elibaalin piirtokirjoitus on kaiverrettu faaraon kartussin ympärille, jota teksti kiertää. Patsaan kivi on punaista graniittia. Nykyisin patsas kuuluu Louvren kokelmiin Pariisisa.

Piirtokirjoitus on hyvin säilynyt, vain muutamia sanoja on lohjennut pois ja nekin on kontekstin perusteella helppo päätellä. Piirtokirjoituksen kieli on muinaisbyblosta, eli varhaista Bybloksen kaupungin foinikiaa. Piirtokirjoitus on mielenkiintoinen sekä Bybloksen kuninkaiden, Egyptin 22. dynastian sekä Heprealaisen Raamatun kronologian kannalta.

## Piirtokirjoituksen teksti
: (Tämä on) patsas, jonka Elibaal, Bybloksen kuningas, Jehi[milkun, Bybloksen kuninkaan] poi, teki Bybloksen [Ba]alat[ille], herrattarelleen.
:Pidentäköön [Bybloksen] Baalat [E]libaalin [päivät] ja hänen vuotensa [Bybloksen] vuoksi!

Sanan ”Jehimilkun” kohdalla näkyvissä on vain kaksi ensimmäistä kirjainta, mutta kronologian perusteella nimestä voidaan olla melko varma. Sanan ”poika”  n-kirjain puuttuu. Kyse saattaa olla joko kirjoitusvirheestä tai konventiosta. Sana *’dtw* ”herratar” on sukua heprean termille ”adonai”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Haloo Helsinki! -yhtyeen kappaleista

**Luettelo [[Haloo Helsinki!]] -yhtyeen kappaleista.**

## A

* Avautumisraita

## B

* Beautiful Day
* Beibi
* Burning Man

## C

* Carpe Diem

## E

* Eerika
* Ei Eerika pääse taivaaseen
* Ei suomalaiset tanssi
* Elävät ja kuolleet
* Entisessä elämässä
* Eurojackpot

## F

* Farssi
* Foliohattukauppias

## G
* Gardenia
* Go Saimaa

## H

* Halleluja
* Haloo Helsinki!
* Hei Haloo
* Heikkoon valoon
* Hetki on kaunis
* Hukatut miljoonat
* Hulluuden highway
* Huuda!
* Hys hys
* Hyvää matkaa

## I

* Ihan sattumaa
* Ihmisen kuvat

## J

* Jos elämä ois helppoo
* Jos mun pokka pettää
* Joulun kanssas jaan
* Juoskaa

## K

* Kaaos ei karkaa
* Kaikki päättyy kyyneliin
* Kaksi ihmistä
* Kerran kuussa
* Kevyempi kantaa
* Kiitos ei ole kirosana
* Kokeile minua
* Kukkameri
* Kutsu mua jumalaksi
* Kuule minua
* Kuussa tuulee
* Kärpästen herra
* Köpis 2012

## L

* Lady Domina
* Laula lujempaa
* Linnanmäki palaa
* Lehdet kellastuu
* Lähtövalmiina

## M

* Maailma on tehty meitä varten
* Maailman toisella puolen
* Mannerheimintie
* Melkein sekaisin
* Miltä nyt tuntuu
* Moshpit
* Mua ei oo
* Mun sydän sanoo niin

## N

* Nainen jonka ympärille tuodaan
* Neljä vuodenaikaa

## O

* Oh No Let's Go
* Onneton blondi

## P

* Parempaan päin
* Pelikaani
* Perjantaina
* Piilotan mun kyyneleet
* Potkulaudalla Pariisiin
* Pulp Fiction

## R

* Rakas
* Rakasta mua nyt
* Rakkauden jälkeen
* Rakkaus
* Reiviluola 

## S

* Saatanan zen
* Sairastun sinuun
* Seitsemän miljardii
* Silmät kii
* Sinissä valoissa
* Sun kanssa pakenen
* Supermies
* Syvälle silmiin

## T

* Tahdon
* Taivaanlaiva
* Teidän lapset
* Terveisin mä
* Teräslinnut
* TEXAS
* Toiset lähtee, toiset jää
* Totuus ja valhe
* Tulikärpäset
* Tuntematon
* Tää rakkaus ei lopu koskaan

## V

* Valherakkaus
* Vapaus käteen jää
* Vegas
* Vieri vesi vieri
* Vihaan kyllästynyt
* Viimeinen maalissa
* Voiko enkelitkin eksyä

## Y

* Ydintalvi
* Yhdessä ihminen
* Yksi ilta unohdusta
* Yksinäiset

## Ä

* Älä länkytä
* Älä pelkää elämää

## Lähteet
Mäntsälän terveysasema

**Mäntsälän terveysasema** on uusimaalaisen Mäntsälän kunnan kirkonkylällä sijaitseva julkisen palvelun terveysasema. Se on vuodesta 2019 lähtien toiminut osana kuuden kunnan yhteistä Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymää (Keusote). Terveysaseman yhteydessä toimii HUSLABin toteuttama Mäntsälän terveysaseman laboratorio.

Mäntsälän terveysaseman kiirevastaanotto on avoinna päivittäin kello 8-18. Terveysaseman ollessa suljettuna kiireellisestä hoidosta vastaa ymnpärivuorokautisesti toimiva Hyvinkään sairaalan päivystys (eli Hyvinkään Akuutti, osoitteessa Sairaalakatu 1, Hyvinkää).
 
Mäntsälän terveysaseman rakennus on Suunnittelukeskus Oy:n suunnittelema ja valmistunut vuonna 1979. Terveysasemaa laajennettiin vuonna 1989. Mäntsälän terveysasemaa peruskorjattiin ja sitä laajennettiin jälleen vuonna 2010. Vuoden 2023 lopussa terveyskeskuksen HUSin laboratorio oli remontissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Mäntsälän karttapalvelu: Terveysaseman sijainti (mantsala.karttatiimi.fi)
Cécile Goldet

**Cécile Goldet** (15. maaliskuuta 1914 Pau – 27. lokakuuta 2019 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko. Hän istui Ranskan senaatissa sosialistiryhmän jäsenenä vuosina 1979–1986. Hän nousi senaattiin edesmenneen Georges Dayanin tilalle ja edusti siellä Pariisia.

Politiikan ulkopuolella Goldet oli ammatiltaan lääkäri. Hän työskenteli gynekologina vuosina 1940–1982.

## Lähteet
Ajla Del Ponte

**Ajla Del Ponte** (s. 15. heinäkuuta 1996 Locarno) on sveitsiläinen pikajuoksija, sisäratojen Euroopan-mestari.

Del Ponte karsiutui 2014 Eugenen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 100 metrin alkuerissä ja kuului viidenneksi sijoittuneeseen Sveitsin joukkueeseen 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä. Eskilstunan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 hän karsiutui 200 metrin alkuerissä. Seuraavana vuonna hän sijoittui Amsterdamin EM-kilpailuissa pikaviestissä neljänneksi ja karsiutui Rio de Janeiron olympialaisissa saman lajin alkuerissä.

Del Ponte karsiutui 60 metrin välierissä Belgradin sisäratojen EM-kilpailuissa 2017. Saman vuoden Bydgoszczin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän saavutti 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä pronssia ja sijoittui 100 metrillä viidenneksi. Lontoon MM-kilpailuissa hän oli pikaviestissä viides. Taipein universiadeissa hän oli voittamassa kultaa 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä ja sijoittui 100 metrillä kahdeksanneksi.

Del Ponte karsiutui 60 metrin välierissä Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018. Berliinin EM-kilpailuissa hän karsiutui 100 metrillä välierissä ja oli Sveitsin joukkueen jäsenenä neljäs pikaviestissä. Glasgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui 60 metrillä kahdeksanneksi. Napolin universiadeissa hän saavutti kultaa 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä ja hopeaa 100 metrillä ajalla 11,33. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän karsiutui 100 metrin alkuerissä ja oli pikaviestissä neljäs.

Del Ponte voitti 60 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Toruńissa 2021 Sveitsin ennätystä sivunneella ajalla 7,03. Hän juoksi vuonna 2021 järjestettyjen Tokion olympialaisten 100 metrin alkuerissä tuolloisen Sveitsin ennätyksen 10,91. Loppukilpailussa hän sijoittui viidenneksi ajalla 10,97. Hän kuului lisäksi neljänneksi sijoittuneeseen Sveitsin joukkueeseen 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän karsiutui 100 metrin alkuerissä.

## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

## Lähteet
Bentso(e)pyreeni

**Bentso(e)pyreeni** eli **BeP** on orgaaninen yhdiste, joka kuuluu polysyklisiin aromaattisiin hiilivetyihin. Yhdiste on palavaa ja huoneenlämmössä (20&nbsp;°C) se on olomuodoltaan valkoista tai väritöntä kiteistä ainetta. Sen kemiallinen kaava on C20H12. Bentso(e)pyreenista käytetään myös nimityksiä *bents(e)pyreeni* ja *4,5-bentsopyreeni*.

Bentso(e)pyreenin moolimassa on 252,31&nbsp;g/mol, sulamispiste 177,5&nbsp;°C, kiehumispiste 492&nbsp;°C, suhteellinen tiheys 1,3&nbsp;g/cm3 (vesi = 1,0&nbsp;g/cm3) ja CAS-numero 192-97-2. Yhdiste liukenee huonosti veteen (20H12, CAS-numero 192-97-2

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Benzo(e)pyrene 
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Benzo(e)pyrene
Florin Court

**Florin Court** on arkkitehtitoimisto Guy Morgan and Partnersin suunnittelema, vuonna 1936 Lontooseen rakennettu art deco -tyylinen asuinrakennus. Florin Court sijaitsee Islingtonin kaupunkipiirissä, osoitteessa Charterhouse Square. Sivusiipien kaarevat julkisivut ovat rakennuksen tunnusomainen piirre.

Florin Court on tullut tunnetuksi ITV:n tuottamasta ''Hercule Poirot'' -tv-sarjasta, jossa se esittää kuvitteellista Whitehaven Mansions -asuinrakennusta, jossa yksityisetsivä Hercule Poirot asuu.

## Lähteet
Luettelo Arttu Wiskarin kappaleista

Tämä on luettelo suomalaisartisti Arttu Wiskarin levyttämistä kappaleista. 

## A
* *Ahtisaari* 
* *Auto 265* 
* *[[Avaimet käteen (kappale)|Avaimet käteen]]*

## C
* *Camilla* 
* *Che Guevara* 

## E
* *Ei edes ensi elämässä* 

## H
* *Henkilökohtaisesti* 
* *Höyhensarjalainen* 

## I
* *Iso mies* 
* *Isäni kaltainen*
* *[[Ikuisesti kahdestaan]]*

## J
* *Jarin mummo*
* *Juopon tango*  

## K
* *[[Kahvimaito]]* 
* *Kahvit kuolleiden kanssa* 
* *Kaija* 
* *Kattokoukku* 
* *Karma hoitaa* 
* *Keltainen talo* 
* *Kun me diskossa suudeltiin* 
* *Kuningaslohi*

## L
* *Leikkiä vaan* 
* *Lämpöä ja läheisyyttä* 

## M
* *Meidän biisi* 
* *Meidän suku on oudompi kun teidän*
* *Minä* 
* *Minä suojelen sinua kaikelta* 
* *Monaco*
* *Mun ois pakko jättää sut* 
* *Mustaa* 
* *[[Mökkitie]]*

## N
* *Naapurini Kaj Mulqvist* 
* *Nokkahuilu*
* *Nti. Groove* 

## O
* *Onko olemassa turhempaa kuin purjehdus* 

## P
* *Palava mies* 
* *Pikkujättiläinen* 
* *Pistokeikka kalajoelle* 
* *Psyykkikone* 

## R
* *Rautakauppias* 
* *Rikki* 

## S
* *Sadun alkkarit* 
* *Seuraavana lankulla* 
* *[[Sirpa (kappale)|Sirpa]]* 
* *Sorateiden sankarit* 
* *Suihkuverhoasentaja Erkki Mäkinen* 
* *Suomen muotoisen pilven alla* 
* *Sydämeeni joulun teen*

## T
* *Tahdon olla sulle hellä* 
* *Tappavan hiljainen rivarinpätkä* 
* *Teresa Orlowski* 
* *Terveisiä lattianraosta*
* *Torstai* 
* *[[Tuntematon potilas]]* 
* *Tyhmä kuin saapas* 
* *[[Tässäkö tää oli?]]*

## W
* *Wowwowwow* 

## Y
* *Ystävälle* 
* *Ystävän remppa*
Don Lusk

**Don Lusk** (28. lokakuuta 1913 Burbank, Kalifornia – 30. joulukuuta 2018 San Clemente, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen animaattori ja televisio-ohjaaja.

Lusk työskenteli vuosina 1933–1960 yhtenä Disneyn animaattoreista. Välillä hän palveli kolmen vuoden ajan Yhdysvaltain merijalkaväessä, jossa pääsi vasta perustettuun animaatioyksikköön. Disneyn palveluksessa ollessaan Lusk osallistui muiden muassa elokuvien *[[Pinocchio (vuoden 1940 elokuva)|Pinocchio]]* (1940), *[[Fantasia (vuoden 1940 elokuva)|Fantasia]]* (1940), *[[Bambi]]* (1942), *[[Tuhkimo (vuoden 1950 elokuva)|Tuhkimo]]* (1950), *[[Liisa Ihmemaassa (vuoden 1951 elokuva)|Liisa Ihmemaassa]]* (1951), *[[Peter Pan (vuoden 1953 elokuva)|Peter Pan]]* (1953), *[[Prinsessa Ruusunen (vuoden 1959 elokuva)|Prinsessa Ruusunen]]* (1959) ja *[[101 dalmatialaista (vuoden 1961 elokuva)|101 dalmatialaista]]* (1961) tekemiseen. 

Disney-uransa jälkeen Lusk siirtyi Bill Meléndezin tuotannon palvelukseen. Hän oli animaattorina muiden muassa elokuvissa *[[Eläköön, Jaska Jokunen!]]* (1969), *[[Ressu lähtee maailmalle]]* (1972) ja *[[Kisa on kova, Jaska Jokunen]]* (1977). Hän työskenteli myös monissa *[[Tenavat|Tenavista]]* tehdyissä televisiospesiaaleissa. Lusk ohjasi lisäksi Hanna-Barberalle muun muassa 136 *[[Smurffit (animaatiosarja)|Smurffit]]*-jaksoa. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1993. Vuonna 2015 Luskille myönnettiin Annie-palkintojen jaon yhteydessä Winsor McCay -palkinto elinikäisistä saavutuksista. Tämän hän nimesi uransa huippukohdaksi. Lusk kuoli 105-vuotiaana hoivakodissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nikkilän sosiaali- ja terveysasema

**Nikkilän sosiaali- ja terveysasema** on uusimaalaisen Sipoon kuntakeskuksessa Nikkilässä sijaitseva terveysasema.  Terveysaseman yhteydessä toimii esimerkiksi HUSLABin toteuttama Nikkilän terveysaseman laboratorio.

Terveysasema palvelee asiakkaitaan arkipäivisin. Ensiavun tai muun kiireellisen hoidon tarpeessa terveysaseman päivystys palvelee arkisin maanantaista perjantaihin kello 8–16. Muina aikoina kiireellistä hoitoa tarjotaan Porvoon sairaalan yhteispäivystyksessä (Sairaalantie 1, Porvoo), joka palvelee vuorokauden ympäri. 

Nikkilän sosiaali- ja terveysaseman nelikerroksinen, tiiliverhoiltu rakennus on valmistunut vuonna 2013. 

## Lähteet
Raimondo Inconis

**Raimondo Inconis** (s. 27. maaliskuuta 1959 San Gavino Monreale, Sardinia) on kansainvälistä tunnustusta saanut italialainen fagotisti ja kontrafagotisti.

## Ura
Inconis opiskeli fagottia Orlando Pittau johdolla Cagliarin konservatoriossa ja valmistui korkeimmin arvosanoin. Opiskeluaikanaan hän soitti Cagliarin oopperaorkesterissa. Inconis on esiintynyt Italiassa, Ranskassa, Saksassa, Itävallassa, Ruotsissa, Belgiassa, Kanadassa, Japanissa, Sveitsissä.

Inconis voitti ensimmäisen kansainvälisen kilpailunsa 15-vuotiaana.

Inconis on pitänyt konsertteja ja mestarikursseja kotimaassa ja ulkomailla. Klassisen musiikin ohella hän on esittänyt kantaesityksiä. Hän on toiminut kansainvälisten kilpailujen tuomaristossa.

## Kirja
Inconis julkaisi vuonna 2009 menetelmän: The Contrabassoon, History and Technique  – ER 3008 / .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut: Cagliarin konservatorio 
* Viralliset sivut: Cagliarin oopperaorkesterissa
Luettelo Tipan kappaleista

Tämä on luettelo suomalaisen rap-artistin Tipan kappaleista. 

## A
* *Aaveet*
* *Aika (raj)ottaa* 
* *Anna siimaa* 
* *Apollo* 

## D
* *Donkey Kong* 

## E
* *Ei pelei*
* *Ei mua haittaa* 
* *Ei tippa tapa* 
* *Ei todellakaan*
* *En ylläty* 
* *Euroopan omistaja*

## F
* *Finaalis* 

## H
* *Hakunamatata* 
* *Heihei*
* *Heikol jääl*
* *Hennessy* 

## I
* *Ikuisuus* 
* *Isol kirkol* 

## K
* *Kato ny mua* 
* *Kauas* 
* *Kiekko* 
* *Kräkkii* 
* *Kuulun kaupunkiin* 
* *Kuuro* 
* *Kynnetään taajamia* 

## L
* *Lentokone* 
* *Loco* 
* *Lujaa* 
* Lattiast kattoon

## M
* *Manalast* 
* *Matias* 
* *Mayhem* 
* *Medusa* 
* *Mehu* 
* *Mitä sä haluut* 
* *Morjes*
* *Muutos*
* *Mä oon timantti*

## O
* *Olois Pt.2* 
* *Omilla jaloilla* 

## P
* *Paperii* 
* *Paukuta sun pimppii* 
* *PEPE* 
* *Piekse se lutka* 
* *Polo Swag Ralp Lauren* 
* *Polta se pois* 
* *Puffaadokaa* 

## R
* *Radalla*
* *Rankka rata* 
* *Retardix* 
* *Rokkaamas* 
* *Roska silmäs* 
* *Rottweilaz* 

## S
* *Samas maailmas* 
* *Salaisuus*
* *Satutat mua* 
* *Se on hänes* 
* *Smash baby* 
* *Soossi* 
* *Sä* 

## T
* *Taivaan portilla* 
* *Teemu Pukki* 
* *Toleranssit nousus* 
* *Twiikkaa*

## V
* *Veny taas vähä* 
* *Viesti* 
* *Violetti* 
* *VIP* 
* *VKLQAZI* 

## W
* *Wörkkii* 

## Y
* *Yks sun virheistä* 
* *Ylöspäin* 
* *Yön ritarit* 

## Z
* *Zoneis* 

## Ä
* *Älä välitä*
Keely Hodgkinson

**Keely Hodgkinson** (s. 3. maaliskuuta 2002) on brittiläinen keskimatkojen juoksija. Hän on 800 metrin olympiavoittaja, Euroopan-mestari ulko- ja sisäradoilta, MM-mitalisti sekä sisäratojen maailmanennätyksen haltija.

Hodgkinson voitti 800 metrillä alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Győrissä 2018 ajalla 2.04,84 ja alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Boråsissa 2019 ajalla 2.03,40.

Hodgkinson juoksi 800 metrin alle 20-vuotiaiden sisäratojen Euroopan ennätyksen 2.01,16 Wienissä 1. helmikuuta 2020 ja saman ikäluokan sisäratojen maailmanennätyksen 1.59,03 niin ikään Wienissä 30. tammikuuta 2021. Hän voitti 800 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Toruńissa 2021 ajalla 2.03,88. Hän paransi alle 20-vuotiaiden Euroopan ennätyksen lukemiin 1.58,89 Ostravassa 19. toukokuuta 2021 ja 1.57,51 Tukholmassa 4. heinäkuuta 2021. Elokuussa 2021 hän saavutti Tokion olympialaisissa 800 metrillä hopeaa Britannian-ennätysajalla ja alle 23-vuotiaiden Euroopan ennätyksellä 1.55,88.

Hodgkinson juoksi 800 metrin sisäratojen Britannian ennätyksen 1.57,20 Birminghamissa 19. helmikuuta 2022. Myöhemmin samana vuonna hän saavutti 800 metrillä hopeaa sekä Eugenen MM-kilpailuissa ajalla 1.56,38 että Birminghamin Kansainyhteisön kisoissa ajalla 1.57,40 ja kultaa Münchenin EM-kilpailuissa ajalla 1.59,04. Hän juoksi 800 metrin sisäratojen Britannian ennätyksen 1.57,18 Birminghamissa helmikuussa 2023.

Hodgkinson voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden 800 metrillä Istanbulissa 2023 ajalla 1.58,66. Hän juoksi 800 metrin ulkoratojen Britannian ennätyksen ja alle 23-vuotiaiden Euroopan ennätyksen 1.55,77 Pariisissa 9. kesäkuuta 2023. Samana vuonna hän saavutti alle 23-vuotiaiden EM-pronssia 400 metrillä Espoossa järjestetyissä kisoissa ennätysajallaan 51,76. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti 800 metrillä hopeaa ajalla 1.56,34. Kauden päätteeksi hän paransi 800 metrin Britannian ennätyksen ja alle 23-vuotiaiden Euroopan ennätyksen Eugenessa aikaan 1.55,19.

Hodgkinson voitti 800 metrin Euroopan-mestaruuden Roomassa 2024 aikaan 1.58,65. Hän juoksi matkan Britannian ennätyksen ja alle 23-vuotiaiden Euroopan ennätyksen 1.54,61 Lontoossa 20. heinäkuuta 2024. Pariisin olympialaisissa hän voitti 800 metrillä kultaa ajalla 1.56,72. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti pronssia ajalla 1.54,91.

Hodgkinson juoksi 800 metrin sisäratojen maailmanennätyksen 1.54,87 Liévinissä 19. helmikuuta 2026. Hän rikkoi lähes sekunnilla Jolanda Čeplakin aiemman ennätyksen 1.55,82, jonka Čeplak oli juossut 3. maaliskuuta 2002, eli samana päivänä jolloin Hodgkinson syntyi.

Hodgkinson on voittanut yhdeksän timanttiliigan osakilpailua 800 metrillä: Zürichissä 2021, Oslossa, Eugenessa ja Birminghamissa 2022, Pariisissa 2023, Eugenessa ja Lontoossa 2024 sekä Chorzówissa ja Lausannessa 2025.

## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

**ME** = maailmanennätys
**NR** = Britannian ennätys
**AU23R** = alle 23-v. Euroopan ennätys

## Lähteet
Luettelo Costeen kappaleista

Tämä on luettelo suomalaisartisti Costeen kappaleista. 

## A
* *Anteeks*
* Anna mä nautin

## E
* *Eka tääl*
* *Elämä on hetken ihanaa*
* *En aio muuttuu*

## H
* *Halleluja* 
* *Huonoon valoon* 

## K
* *Kaikki loppuu aina* 
* *Kaikki vampyyrit ei juo verta*
* *Kalifornia* 
* *Katastrofin aineet* 
* *Kivat tytöt*
* *Kotiviini & convertaa*
* *Kukaan ei henkiin herätä*
* *Kunnes kuollaan* 
* *Kyynel* 
* *Kännissä tai läpällä*

## L
* *Luurangot*
* *Lähempänä jumalaa*

## M
* *Miten sut mielest poistetaan*
* *Mitä jos tää loppuu*
* *Mitä jos tää menee pieleen*
* *Mustelmii* 
* *Mä en haluu mennä nukkuu vielä* 
* *Mä en osaa rakastaa* 

## N
* *Ne voi liittyy*
* *Normaaleita* 
* *Nuori Edelmann*

## O
* *Olen muistanut*
* *Opeta mut elämään* 

## P
* *Paholaisen kaa* 
* *Pakoon pahaa oloo*
* *Picasso*
* *Poikien vessa*
* *Päivänsäde* 

## R
* *Rakastunut suruun*

## S
* *Saat mut uskomaan* 
* *Satuta mua kunnolla* 
* *Sekaisin*
* *Silt se tuntuu* (feat. Tupe)
* *Sun kohdalla*
* *Sut tahtoisin

== T ==
* *Toivon* 
* *Tytöt* 

== V ==
* *Vaikeeta* 
* *Viaton* 

== Y ==
* *Yhes oottamaan kuolemaa*
* *Yks kaks* 
* *Yli susta*

== Ä ==
* *Älä pyydä mua takas enää*

== 6 ==
* *666 Hz''
EMW A6

**EMW A6** oli Wernher von Braunin suunnittelema tiedustelutarkoituksiin käytettävä lentokone, joka käytti voimanlähteinään EMW rakettimoottoria sekä ramjettiä. Kone suunniteltiin Saksassa toisen maailmansodan aikana.

## Suunnittelu ja kehitys
Wernher Von Braunin huomattua merkittävän kasvun A4 (V2) ohjuksen lentoradassa siipien asentamisen jälkeen, päätti hän kehittää kolme miehitettyä versiota eri käyttötarkoituksiin. Näillä lentokoneilla olisi kerätty arvokasta tietoa muita Von Braunin rakettiprojekteja varten.

Yksi näistä A4:n kehitelmistä oli A6, jonka oli tarkoitus olla hyvin nopea ja korkealla lentävä tiedustelulentokone. Koneen metallisen rungon takaosaan oli asennettu EMW rakettimoottori, joka käytti polttoaineenaan A-Stoffia (nestemäistä happea) ja M-Stoffia (metanolia) antaen n. 270 kN työntövoiman. Rakettimoottorin alapuolelle oli asennettu ramjetti omaan koteloonsa joka käytti synteettistä bensiiniä polttoaineena.

Koneen rungon sisälle oli sijoitettu kaikki polttoainesäiliöt, sekä tilaa kameralle ja muulle laitteistolle. Koneessa oli myös jarruvarjot sekä paineistettu ohjaamo, joka sijaitsi nokassa. Laskutelineenä toimi sisäänvedettävä kolmipyöräteline.

Projekti lakkautettiin koska koneen lento-ominaisuudet ylittivät OKL:n tarpeet, eikä olisi sen vuoksi saanut valtiolta rahoitusta.

## Toimintaperiaate
A6 olisi laukaistu perinteisen V2-ohjuksen mukaisesti, kunnes kattokorkeuden saavutettuaan (n. 95&nbsp;km), olisi koneen ramjetti käynnistetty vaakalentoa varten. Käynnistämisen jälkeen olisi kone jatkanut noin 15–20 minuuttia vaakalentoa hidastumatta tai menettämttä korkeutta. Kone olisi lentänyt niin korkealla ja nopeaa, että vihollisen olisi ollut mahdotonta havaita se. Lopuksi kone olisi laskeutunut kiitotielle omien laskutelineidensä varassa ja hyödyntänyt jarruvarjoja hidastuakseen.

## Tekniset tiedot

* **Miehistö:** 1
* **Pituus:** 15.75 m
* **Korkeus:** 4.07 m
* **Kärkiväli:** 6.33 m

### Suoritusarvot

* **Lentonopeus:** 2900 km/h
* **Nousunopeus:** 59 m/sek
* **Lakikorkeus:** 95 000 m

## Katso myös
* Luettelo saksalaisista lentokoneprojekteista, 1939–1945
* Von Braun Stratosphärenjäger I
* Lippisch P.15

## Lähteet
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022

**Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022** olivat 12. UEFA:n järjestämät futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne pelattiin Alankomaissa 19. tammikuuta – 6. helmikuuta 2022. Turnauksen isäntäkaupunkeina toimivat Amsterdam ja Groningen.

Euroopan-mestaruuden 2022 voitti hallitseva mestari Portugali, joka kukisti finaalissa Venäjän lukemin 4–2.  Suomen futsalmaajoukkue selviytyi debyyttiarvokisoissaan seitsemänneksi. Suomi hävisi tulevalle mestarille Portugalille puolivälierissä 3–2. 

Kilpailut olivat ensimmäiset Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka pelattiin 16 joukkueen kesken. Aiemmin kisoja on pelattu 12 joukkueen turnauksena.

## Pelipaikat
Lopputurnaus pelattiin Amsterdamissa ja Groningenissa.

## Karsinnat
EM-karsintoihin osallistui yhteensä 50 maajoukkuetta, mikä on suurin osallistujamäärä EM-karsintojen historiassa. Karsinnat alkoivat yhdeksällä erillisellä esikarsintaturnauksella, joihin osallistuivat kaikki sijoittamattomat maajoukkueet. UEFA määritteli sijoitetut joukkueet Liettuan 2020 MM-kisojen karsintamenestyksen perusteella. 16 sijoitettua joukkueatta, mukana myös Suomi välttivät kokonaan esikarsintavaiheen. Esikarsintojen lohkot arvotiin marraskuussa 2019 ja karsintaottelut pelattiin tammikuussa 2020.

Varsinaiset karsintalohkot muodostettiin 16 esikarsintaturnauksissa parhaiten menestyneen maan sekä 16 sijoitetun joukkueen kesken. Karsintalohkot arvottiin Nyonissa syyskuussa 2020 ja karsinnat aloitettiin vuodenvaihteessa 2020. Suomi päätyi karsintalohkoon 7 yhdessä Italian, Belgian ja Montenegron kanssa.

Jokaisen kahdeksan karsintalohkon lohkovoittaja eteni suoraan kisoihin. Myös kuusi parasta lohkokakkosta saavat kisapaikan suoraan. Lohkokakkosten keskinäisessä vertailussa kaksi huonoiten sijoittunutta (pisteet ja maaliero) joukkuetta kisaavat viimeisestä kisapaikasta kaksiosaisessa ottelusarjassa, joka pelataan keväällä 2021.

### Lopputurnaukseen osallistuvat joukkueet
Seuraavat 16 joukkuetta pääsivät lopputurnaukseen.

### Lohkoarvonta
Lopputurnauksen lohkoarvonta suoritettiin 18. lokakuuta 2021 Zeistissä.

## Lohkovaihe
### Lohko A

### Lohko B

### Lohko C

### Lohko D

## Pudostuspelit

### Puolivälierät

----

----

----

### Välierät

----

### Pronssiottelu

### Loppuottelu

## Lähteet
Lycia (provinssi)

**Lycia** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella.

## Maantiede

Lycian provinssi käsitti vanhan Lyykian (lat. *Lycia*) maakunnan alueen Vähän-Aasian ja samalla nykyisein Turkin etelärannikon eli Välimeren puoleisen rannikon länsiosassa.

### Kaupunkeja

Lycian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

* Aperlai (*Aperlae*)
* Apollonia, Lyykia
* Arykanda (*Arycanda*)
* Faselis (*Phaselis*)
* Foinike (*Phoenice*)
* Foiniks (*Phoenix*)
* Gagai (*Gagae*)
* Idyros (*Idyrus*)
* Isinda, Lyykia
* Khoma (*Choma*)
* Korydallos (*Corydallus*)
* Korykos (*Corycus*)
* Ksanthos (*Xanthus*)
* Limyra
* Marmara
* Myra
* Oinoanda (*Oenoanda*)
* Olympos (*Olympus*)
* Patara
* Pinara
* Rhodiapolis
* Telmissos (*Telmissus*)
* Tlos

## Historia

Lycian provinssi perustettiin keisari Claudiuksen aikana vuonna 43/44. Se lakkautettiin välillä, ja oli jälleen itsenäinen Neron aikana ja vuoteen 74 saakka. Tuolloin se tuli osaksi Lycia et Pamphylian provinssia, kun se yhdistettiin Pamfylian (lat. *Pamphylia*) alueen kanssa.

Lycian provinssi oli jälleen olemassa myöhäisroomalaisella kaudella aikaisintaan vuonna 325 ja viimeistään noin vuodesta 395 lähtien, kun se erotettiin Lycia et Pamphylian provinssista. Tuolloin se kuului Oriensin prefektuuriin ja Asianan diokeesiin. Rooman jaon jälkeen provinssi oli osa Itä-Roomaa.

Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tilaton väestö

**Tilaton väestö**, tilattomat eli maattomat on se Suomen osalta historiallinen osa maaseudun väestöä, jolla ei ollut omistuksessaan maata, vaan joka sai elantonsa muulla tavoin. Kausitöillä elantonsa hankkivista tilattomista käytettiin heidän marginaalista asemaansa kuvaavia suorasukaisia nimityksiä, kuten *irtain työväki* tai *kylänloppulaiset*. Jälkimmäinen nimitys kuvaa sitä, että heidät sijoitettiin kirkon ylläpitämissä dokumenteissa, kuten rippikirjoissa, kylän muun, taloittain luetellun väen jälkeen. 1800-luvun lopun Suomessa tilattomia oli noin neljännes maaseudun kotitalouksista.  

Tilattomiin luettiin maanvuokraajat eli arentimiehet, mäkitupalaiset, muonamiehet, itselliset ja loiset, lyhyesti kuvaillen seuraavanlaiset ryhmät:
# Lampuodit eli tilanvuokraajat, jotka viljelivät kokonaista tilaa, joka kuitenkin oli hallinnollisesti päätilan alainen. 1800-luvulla sai alkunsa uusi lampuotien ryhmä, virkatalojen vuokraajat eli *arrendaattorit*.
#  Torpparit, jotka asuivat ja viljelivät tilanomistajilta vuokraamaansa tilan osaa eli torppaa.
# Mäkitupalaiset, jotka yleensä asuttivat pieniä mökkejä tilanomistajien mailla; toisin kuin torppiin, mäkitupiin ei kuulunut viljelysmaata. 
# Itselliset asuivat mäkitupalaisten tavoin omissa mökeissään, jotka usein sijaitsivat kylän laitamille yhteismaalle muodostuneessa mökkiryhmässä.
# Muonamiehinä eli muonatorppareina teki talvisin taloissa työtä "talon ruuassa"  mäkitupalaisia, jotka näin ansaitsivat rahapalkkaa muutamalla viikoittaisella työpäivällä.
# Loiset eli kestit olivat maaseudun alimman statuksen työväkeä, johon kuuluvat eivät omistaneet asuntoa vaan asuivat työnantajiensa tarjoamissa tiloissa. 
## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Lycia et Pamphylia

**Lycia et Pamphylia** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Vähän-Aasian lounaisosassa nykyisen Turkin alueella.

## Maantiede

Lycia et Pamphylian provinssi käsitti suunnilleen historiallisten Lyykian (lat. *Lycia*), Pamfylian (lat. *Pamphylia*) ja Pisidian maakuntien alueet Vähän-Aasian ja samalla nykyisen Turkin lounaisosassa Välimeren rannikolla. Provinssin länsi- ja luoteispuolella sijaitsi Asian provinssi, koillispuolella Galatian provinssi ja itäpuolella Cilician provinssi.

Seudulla oli vanhoja kreikkalaisia kaupunkivaltioita, hellenistisellä kaudella kreikkalaistuneita paikallisten kansojen kaupunkeja sekä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella perustettuja kaupunkeja. Provinssin hallinnollinen keskus oli Attaleia (lat. *Attalea*).

### Kaupunkeja

Lycia et Pamphylian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

* Adada
* Amblada
* Antifellos (*Antiphellus*)
* Aperlai (*Aperlae*)
* Apollonia, Lyykia
* Apollonia, Pisidia
* Ariassos (*Ariassus*)
* Arykanda (*Arycanda*)
* Aspendos (*Aspendus*)
* Attaleia (*Attalea*)
* Erymna
* Etenna
* Faselis (*Phaselis*)
* Fellos (*Phellus*)
* Foinike (*Phoenice*)
* Foiniks (*Phoenix*)
* Gagai (*Gagae*)
* Idyros (*Idyrus*)
* Isinda, Lyykia
* Isinda, Pisidia
* Khoma (*Choma*)
* Kibyra (*Cibyra*)
* Komama (*Comama*)
* Konana (*Conana*)
* Kremna (*Cremna*)
* Kretopolis (*Cretopolis*)
* Kormasa (*Cormasa*)
* Korydallos (*Corydallus*)
* Korykos (*Corycus*)
* Ksanthos (*Xanthus*)
* Kyaneai (*Cyaneae*)
* Limyra
* Magydos (*Magydus*)
* Marmara
* Megiste
* Melanippion (*Melanippium*)
* Myra
* Oinoanda (*Oenoanda*)
* Olbasa
* Olympos (*Olympus*)
* Parlais (*Colonia Julia Augusta Parlais*)
* Patara
* Pednelissos (*Pednelissus*)
* Perge
* Pinara
* Pogla
* Ptolemais
* Rhodiapolis
* Sagallassos (*Sagallassus*)
* Seleukeia (*Seleucia*)
* Seleukeia (*Seleucia Sidera*)
* Selge
* Side
* Sidyma
* Sillyon (*Sillyum*)
* Telmissos (*Telmissus*)
* Termessos (*Termessus*)
* Tetrapyrgia
* Tlos

## Historia

Lyykian alue oli aiemmin osa Lycian provinssia, kun taas Pamfylia kuului Galatian tai Cilician provinssiin. Lycia et Pamphylian provinssi (tai Lycian provinssi, johon myös Pamfylia luettiin) oli olemassa ensimmäistä kertaa vuonna 43. Pysyvästi Lycia et Pamphylian provinssi perustettiin vuonna 74, jonka jälkeen se oli keisarin provinssi. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.

Keisari Hadrianuksen aikana vuonna 135 Lycia et Pamphyliasta tehtiin senaatin provinssi vaihtokaupassa, jossa keisari sai Bithynia et Pontuksen provinssin. Noin vuodesta 293 lähtien provinssi kuului Asianan diokeesiin. ​300-luvulla se oli osa Oriensin prefektuuria. Joskus vuoden 325 jälkeen ja viimeistään Rooman jaon vuonna 395 aikoihin provinssi oli jaettuna kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Lycia ja Pamphylia.

Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Macedonia (provinssi)

**Macedonia** (), joskus *Macedonia et Achaea*, oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti osan nykyisestä Kreikasta, Pohjois-Makedoniasta ja Albaniasta.

## Maantiede

Macedonian provinssi käsitti alun perin koko Balkanin niemimaan eteläosan, suunnilleen nykyisen Manner-Kreikan, mukaan lukien Peloponnesos ja Epeiros. Myöhemmin provinssi käsitti nykyisen Kreikan pohjoisosat, jossa siihen kuuluivat entisen Makedonian valtakunnan ydinosan lisäksi Thessalia, toisin sanoen nykyisen Kreikan Makedonian ja Thessalian maakunnat. Siihen kuului myös osa nykyisistä Albaniasta sekä Pohjois-Makedoniasta. Provinssin eteläpuolella sijaitsivat Epiruksen ja Achaean provinssit, pohjoispuolella Dalmatian ja Moesia superiorin provinssit, ja koillispuolella Thracian provinssi.

### Kaupunkeja

Macedonian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

* Amfipolis (*Amphipolis*)
* Apollonia
* Argos Orestikon (*Argos Oresticum*)
* Astibos (*Astibus*)
* Beroia (*Beroea*)
* Bullis
* Bylazora
* Demetrias
* Dion (*Dium*)
* Doberos (*Doberus*)
* Edessa
* Epidamnos eli Dyrrhakhion (*Dyrrachium*)
* Filippoi (*Philippi*)
* Herakleia (*Heraclea*)
* Herakleia Lynkestis (*Heraclea Lyncestis*)
* Herakleia Sintike (*Heraclea Sintica*)
* Keletron (*Celetrum*)
* Neapolis
* Pautalia
* Pella
* Pydna
* Skampa (*Scampa*)
* Stoboi (*Stobi*)
* Thasos (*Thasus*)
* Thessalonike (*Thessalonica*)

## Historia

Roomalaiset kukistivat Makedonian valtakunnan Pydnan taistelussa vuonna 168 eaa. Tämän jälkeen Makedonian valtakunnan entisestä alueesta tehtiin tetrarkia, joka koostui neljästä autonomisesta tasavallasta. Noin vuonna 146 eaa. alueesta tehtiin Macedonian provinssi.

Vuonna 27 eaa. Achaea erotettiin omaksi provinssikseen Macedonian provinssista. Tätä edeltänyt laajempi Macedonian provinssi tunnetaan siksi joskus nimityksellä *Macedonia et Achaea*. Augustuksen ajan provinssien jaossa Macedonia luettiin senaatin provinsseihin. Vuonna 67 provinssista erotettiin Epiruksen provinssi. Jäljelle jäänyt Macedonian provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.

Noin vuosina 293–395 provinssi kuului Moesian diokeesiin. 300-luvulla se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon aikoihin noin vuonna 395 provinssi jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Macedonia prima ja Macedonia secunda (Macedonia salutaris). Kumpikin oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin ja nyt Macedonian diokeesiin.

Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Judaea (provinssi)

**Judaea** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Palestiinassa ja käsitti alueen pääosin nykyisten Israelin ja Palestiinan valtioiden alueella.

## Maantiede

Judaean provinssi käsitti suurin piirtein nykyisen Israelin pohjoisosan ja koko nykyisen Palestiinan. Sen alue vastasi osittain sille nimen antanutta historiallista Juudean aluetta, mutta oli kuitenkin sitä laajempi. Provinssi rajoittui etelässä suunnilleen Kuolleenmeren eteläpäästä Välimeren rantaan vedettävälle linjalle. Pohjoisessa se ulottui Galileanjärven eli Gennesaretinjärven pohjoispuolelle sekä käsitti myös Dekapoliin aluetta järven itäpuolella nykyisten Syyrian ja Jordanian alueilla, sekä Jordan-joen itäpuolta samoin nykyisen Jordanian alueella. Siihen kuului myös jonkin verran nykyiselle Egyptille kuuluvaa Siinain aluetta. Provinssin hallinnollinen keskus oli Caesarea Maritima.

### Kaupunkeja

Judaean roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

* Abila
* Anthedon
* Antipatris
* Apollonia
* Askalon (*Ascalon*)
* Azotos (*Azotus*)
* Betomolakhon (*Betomolachon*)
* Caesarea maritima
* Dora
* Elusa
* Emmaus Nikopolis (*Emmaus Nicopolis*)
* Filotera (*Philotera*)
* Flavia Neapolis
* Gadara
* Gaza
* Iamneia (*Jamnia*)
* Iamneia paralios (*Jamnia maritima*)
* Ioppe (*Joppa*)
* Jerusalem (*Hierosolyma*) (vuoteen 70)
* Kapernaum (*Capernaum*)
* Legio
* Lydda eli Diospolis
* Magdala
* Maiuma (*Maioma Ascalonitis*)
* Maiuma (*Maioma Gazae*)
* Mampsis
* Marisa
* Rafia (*Raphia*)
* Samaria eli Sebaste
* Sepforis eli Diokaisareia (*Sepphoris*, *Diocaesaraea*)
* Skythopolis (*Scythopolis*)
* Sykomazon
* Tiberias

## Historia

Judaean provinssi perustettiin vuonna 6 jaa., ja sitä hallitsi prefekti vuoteen 41. Vuosina 41–44 alueella oli autonomia Herodes Agrippan hallitsemana, joten provinssia ei tuolloin ollut olemassa. Provinssi perustettiin uudelleen vuonna 44, jonka jälkeen sitä hallitsi prokuraattori vuoteen 66 ja legaatti vuosina 70–132. Näin provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.

Provinssi lakkautettiin vuonna 135 ja korvattiin Syria Palaestinan provinssilla. Noin vuonna 395 se jaettiin kolmeksi provinssiksi, jotka olivat Palaestina prima, Palaestina secunda ja Palaestina salutaris (Palaestina tertia).

Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla
Vsevolod Zaderatski

**Vsevolod Petrovitš Zaderatski** (; 21. joulukuuta 1891 Rovno – 1. helmikuuta 1953 Lviv) oli neuvostoliittolainen säveltäjä.

Zaderatski opiskeli Moskovan valtionyliopistossa oikeustiedettä ja suoritti Moskovan konservatoriossa musiikkiopintoja Mihail Ippolitov-Ivanovin, Henryk Pachulskin sekä Sergei Tanejevin johdolla. Vuosina 1915–1916 hän itse antoi musiikkikasvatusta Aleksei Nikolajevitš Romanoville. Venäjän sisällissodassa Zaderatski taisteli aluksi valkoisella puolella, mutta loikkasi punaisiin ammuttuaan valkoisen upseerin, joka oli teloittamassa punavankeja.

1920-luvulla Zaderatski toimi modernistisäveltäjien piireissä. Hän työskenteli useissa venäläiskaupungeissa sekä Kazakstanissa ja Ukrainassa. Hän oli pari kertaa vangittuna jo ennen joutumistaan vuonna 1937 lähetetyksi työleirille Stalinin vainoissa. Zaderatski vietti työleirillä kahden vuoden ajan, ja loppuiäkseen häneltä estettiin pääsy suurimpiin kaupunkeihin. Hänen musiikkiaan ei julkaistu eikä esitetty. Zaderatskin kohtaama vaino liittyi sekä taustaan sisällissodan valkoisella puolella että musiikillisiin suuntauksiin. Hän kuitenkin jatkoi säveltämistä ja opettamista maakuntakeskuksissa asuen. Viimeisinä vuosinaan hän opetti Lvivissä, jossa hänen opiskelijoidensa joukossa oli Veniamin Basner.

Zaderatskin tuotannon joukossa on pianolle sävelletty Johann Sebastian Bachin esikuvan mukainen *24 preludia ja fuugaa*, jonka hän sävelsi ollessaan työleirillä vuosina 1937–1939. Siihen sisältyvät kappaleet edelsivät Dmitri Šostakovitšin vastaavan muodon teosta. Vuotta 1928 edeltäneistä teoksista harva on säilynyt, sillä sekä Zaderatskin sävellykset että kirjoitukset tuhottiin pidätyksen yhteydessä. Zaderatski olikin pitkään laajalti tuntematon, mutta 1990-luvulla alkoi häneltä säilyneiden teosten julkaisu hänen poikansa tekemän työn tuloksena. Hänen elämäänsä on myös tutkinut pianisti-musikologi Jascha Nemtsov, joka on esittänytkin hänen teoksiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja