open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Panagía (Thásos)

**Panagía** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 725 (vuonna 2011).

Panagían kylä sijaitsee Thásoksen koillisissa sisäosissa noin kahdeksan kilometriä eteläkaakkoon saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä Neitsyt Marian (*Panagía*) kirkosta, joka on tarkemmin omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*). Panagía toimi saaren keskuksena osmanivallan vastaisen kansannousun aikaan vuonna 1821.

Panagía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παναγίας, *Topikí Koinótita Panagías*), johon kuuluu varsinaisen Panagían kylän lisäksi Chrysí Ammoudián kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 802.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Potós

**Potós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 815 (vuonna 2011).

Potóksen kylä sijaitsee Thásoksen etelärannikolla noin 40 kilometriä etelälounaaseen Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on osa Theológoksen kyläyhdyskuntaa ja toimii sen satamana. Kylässä ja sen lähellä on useita rantoja, ja se on nykyisin kehittynyt lomakohteeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rachóni

**Rachóni** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 446 (vuonna 2011).

Rachónin kylä sijaitsee Thásoksen pohjoisissa sisäosissa noin 15 kilometriä länsilounaaseen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista ja noin neljä kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta. Rachónin pääelinkeino on maanviljely ja erityisesti oliivien viljely. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*).

Rachóni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ραχωνίου, *Topikí Koinótita Rachoníou*), johon kuuluu varsinaisen Rachónin kylän lisäksi sen ranta-asutus ja satama Skála Rachoníou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 729.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skála Kalliráchis

**Skála Kalliráchis** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 566 (vuonna 2011).

Skála Kalliráchisin kylä sijaitsee Thásoksen länsirannikolla noin 23 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista. Kylä on osa noin kaksi kilometriä saaren sisäosissa sijaitsevan Kalliráchin kyläyhdyskuntaa ja toimii sen satamana ja ranta-asutuksena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skála Sotíra

**Skála Sotíra** (), usein **Skála Sotíros** (), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 376 (vuonna 2011).

Skála Sotíran kylä sijaitsee Thásoksen länsirannikolla noin 20 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on osa saaren sisäosissa noin kolmen kilometrin päässä sijaitsevan Sotírasin kyläyhdyskuntaa ja toimii sen ranta-asutuksena ja satamana. Nykyisin Skála Sotíra on kehittynyt rantansa ansiosta pienimuotoiseksi turistikohteeksi. Kylän profeetta Elialle (*Profítis Ilías*) omistetun kirkon läheltä on tehty esihistoriallisia löytöjä noin ajalta 2500 eaa.

## Lähteet
Sotíras

**Sotíras** (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 19 (vuonna 2011).

Sotírasin kylä sijaitsee Thásoksen läntisissä sisäosissa noin 23 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on rakennettu Ypsário-vuoren rinteeseen noin 380 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna.

Sotíras muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σωτήρα/Σωτήρος, *Topikí Koinótita Sotíra/Sotíros*), johon kuuluu varsinaisen Sotírasin kylän lisäksi sen ranta-asutus ja satama Skála Sotíra eli Skála Sotíros, joka sijaitsee rannikolla noin kolmen kilometrin päässä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 395.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Theológos (Thásos)

**Theológos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 636 (vuonna 2011).

Theológoksen kylä sijaitsee Thásoksen kaakkoisissa sisäosissa tietä pitkin noin 54 kilometriä etelään saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on rakennettu noin 220 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Varhaisin maininta paikasta on vuodelta 1287. Tuolloin siellä oli Athoksen Filótheoksen luostarin alainen sivuluostari, joka oli omistettu Johannes Teologille. Kylä on saanut nimensä tästä. Osmanivallan aikana Theológos toimi saaren keskuksena. Kylä tunnetaan vanhoista suojelluista taloistaan.

Theológos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Θεολόγου, *Dimotikí Koinótita Theológou*), johon kuuluvat varsinaisen Theológoksen kylän lisäksi kylät Alykí, Astrís, Koínyra, Livádi, Parádeisos, Paralía Astrídos, Potós, Psilí Ammos, Rosogkremós, Skídia ja Thymoniá, Koínyran saari sekä Arkkienkelin luostari (*Moní Archangélou*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;762. Potóksen kylä toimii Theológoksen satamana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skála Rachoníou

**Skála Rachoníou** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 283 (vuonna 2011).

Skála Rachoníoun kylä sijaitsee Thásoksen pohjoisrannikolla noin 13 kilometriä länteen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on osa Rachónin kyläyhdyskuntaa ja toimii sen ranta-asutuksena ja satamana. Kylän pääkirkko on omistettu Pyhälle Paraskevalle (*Agía Paraskeví*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anjouanin tähden ritarikunta

**Anjounin tähden ritarikunta** () on komorilainen kunnianosoitus. Se on perustettu vuonna 1874. Ranskan otettua Komorit siirtomaakseen vuonna 1896 ritarikunta otettiin osaksi ranskalaista palkitsemisjärjestelmää, ja vuonna 1950 se nimettiin uudelleen **Merentakaisen Ranskan ritarikunnaksi**. 13 vuotta myöhemmin ritarikunta lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin kansallinen ansioritarikunta. Siirtomaa-aikana sitä myönnettiin tunnustuksena vähintään 3 vuoden ansiokkaasta palveluksesta siirtomaahallinnon hyväksi Intian valtamerellä. Myöhemmin vaatimus pidennettiin 9 vuoteen.

Ritarikunta palautettiin vuonna 1992, ja sitä myönnetään tunnustuksena erinomaisista ansioista kansakunnan hyväksi niin sotilaille kuin siviileillekin. Ritarikunnan suurmestarina toimii Komorien presidentti.

Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari

## Lähteet
Mohélin tähden ritarikunta

**Mohélin tähden ritarikunta** () on Komoreihin kuuluvassa Mohélin saarella jaettava ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1851 saaren kuningatar Djoumbé Fatiman käskystä. Ranskalaiset siirtomaaisännät lakkauttivat ritarikunnan vuonna 1912.

Vuonna 1975 Mohélin saaren hallinto alkoi harkita ritarikunnan palauttamista. Tämä tehtiin kuitenkin vasta virallisesti vuonna 2005. Kunnianosoitusta myönnetään tunnustuksena saaren asukkaiden hyväksi tehdyistä ansioista. Mohélin kuvernööri toimii ritarikunnan suurmestarina.

Kunniamerkkiä jaetaan viidessä luokassa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari

## Lähteet
Mihail Teplinski

**Mihail Jurjevitš Teplinski** (, s. 9. tammikuuta 1969, Mospine) on venäläinen sotilas, arvoltaan kenraalieversti ja Venäjän federaation sankari.

Teplinski liittyi neuvostoarmeijaan 1987. Vuonna 1991 hän valmistui Rjazanin laskuvarjojoukkojen koulusta. Teplinski otti osaa Transnistrian levottomuuksien rauhoittamiseen 1992--1993. Joulukuusta 1994 maaliskuuhun 1995 hän osallistui ensimmäiseen Tšetšenian sotaan. 1. tammikuuta 1995 laskuvarjojoukot valtasivat Groznyin keskustassa rautatieaseman ympäristön, jossa 131. Maykopin moottoroidun prikaatin kalusto vielä paloi. Teplinski kunnostautui myös Sunžajoen ylityksessä. Maaliskuun 1. 1995 hän sai Venäjän federaation sankarin arvonimen.

Vuonna 1999 Teplinski valmistui Venäjän asevoimien aselajiakatemiasta. Vuodesta 1999 hän komensi laskuvarjopataljoonaa. Hän taisteli toisessa Tšetšenian sodassa. Hän oli Pihkovassa 76. divisioonan 234. kaartin laskuvarjorykmentin komentaja. Vuodesta 2002 hän oli divisioonan varakomentaja ja vuodesta 2003 sen esikuntapäällikkö.

Vuonna 2007 hän valmistui pääesikunnan akatemiasta ja kesällä hänet nimitettiin 212. koulutuskeskuksen johtoon. Kesäkuusta 2009 hän oli 20. armeijakunnan komentaja Moskovan sotilaspiirissä ja 2013 36. armeijakunnan komentaja Kaukoidässä Ulan-Udessa. Kenraalimajurin arvon hän sai joulukuussa 2012.
Vuodesta 2015 hän palveli eteläisessä sotilaspiirissä Donin Rostovissa ja huhtikuusta 2019 pääesikuntapäällikkö ja varakomentaja keskisessä sotilaspiirissä Jekaterinburgissa. Teplinski ylennettiin elokuussa 2021 kenraalieverstiksi.

Kesäkuusta 2022 Teplinski oli Venäjän maahanlaskujoukkojen komentaja. Hän on osallistunut Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan ja ollut huhtikuusta 2023 joukkojen varakomentaja.

## Lähteet
* https://warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=6961
Germanistiikka

**Germanistiikka** eli **germaaninen filologia** on kielitieteen ala, joka tutkii laajasti käsitettynä germaanisia kieliä. Suppeammassa merkityksessä germanistiikka tutkii Keski-Euroopassa puhuttuja germaanisia kieliä, kuten saksaa, goottia ja hollantia. Ala tutkii myös germaanisen kieliperheen yhteistä pohjaa eli germaanisen kantakielen, sen kehityksen ja sen indoeurooppalaista alkuperää. Keski-Euroopassa germanistiikassa korostuu muita maita enemmän myös Saksan kirjallisuuden tutkimus. Germanistiikan tutkijaa kutsutaan germanistiksi.

Kun historiallinen kielitiede syntyi 1800-luvun alkupuolella, germaaninen filologia käsitti kaikkien germaanisten kielten tutkimuksen. Sittemmin siitä ovat eronneet englantilainen filologia eli anglistiikka ja pohjoismaisten kielten tutkimus eli nordistiikka.


Tiedosto:Nordic Bronze Age.png|Pohjoisen pronssikauden kulttuurin levinneisyys noin vuonna 1200 eaa.
Tiedosto:Pre-roman iron age (map).PNG|Germaaniseen kantakieleen liitetyt arkeologiset kulttuurit noin vuonna 500 eaa.
Tiedosto:Germanic tribes (750BC-1AD).png|Germaaniheimojen levinneisyys vuosina 750 eaa – 1 jaa.
Tiedosto:Old norse, ca 900.PNG|Germaanisten kielten levinneisyys 900-luvulla.


## Tieteenalan historiaa Suomessa
Saksan kielen opetuksella ja tutkimuksella on Suomen yliopistoissa pitkät perinteet. Turun akatemiassa toimi saksan opettajia jo 1700-luvun alkupuolella. Kaiketi ensimmäinen varsinainen germanistiikan alaan kuuluva tutkimus oli A. J. Sjögrenin väitöskirja *De Coganatione linguarum Graecae et Teunocae* vuodelta 1815. Sitä seurasi Kaarlo Bergbomin väitöskirja vuodelta 1868. Varsinaisesti germaanisen filologian ala käynnistyi Suomessa kuitenkin 1800-luvun lopulla. Nykyään germaanistia filologiaa voi opiskella esimerkiksi Helsingin yliopistossa. Vuosina 1902–2001 Suomessa tehtiin 52 germanistiikan alan väitöskirjaa.

## Katso myös

* Nederlandistiikka

## Lähteet
Vihreän kuun sirpin ritarikunta

**Vihreän kuun sirpin ritarikunta** () on komorilainen ritarikunta. Se on perustettu vuonna 1965 Komorien kuningasperheen käskystä, ja sitä uudistettiin vuonna 1992. Kunnianosoitusta jaetaan sellaisille Komorien kansalaisille, jotka ovat ansioituneet niin sotilas- kuin siviiliviroissa. Komorien presidentti toimii ritarikunnan suurmestarina.

Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:

*  ritarikunnan nauha

## Lähteet
Martti Asunta

**Martti Tapio Asunta**  (s. 4. helmikuuta 1955 Ruovesi) on suomalainen metsänhoitaja, yrittäjä ja pankin- ja yritysjohtaja, joka on saanut metsäneuvoksen arvonimen.

Asunta syntyi maanviljelijä Tauno Asunnan ja vakuutusvirkailija Kaarina Gyllenbögelin perheeseen ja avioitui 1980 röntgenhoitaja Pirjo Penttilän kanssa. Asunta tuli ylioppilaaksi Ruoveden yhteiskoulusta 1975 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1982. Hän oli Kurun normaalimetsäopiston suunnittelun opettaja 1982 ja Pohjois-Hämeen metsänhoitoyhdistysten liiton kenttäpäällikkö 1982–1985 ja toiminnanjohtaja 1985–1988. 

Tampereen Aluesäästöpankin, vuodesta 1992 Suomen Säästöpankki - SSP Oy, Tampereen Säästöpankkialueen Kurun aluejohtaja hän oli 1988 ja Kurun ja Ruoveden aluejohtaja 1990–1993, Suomen Yhdyspankin Ruoveden konttorin pankinjohtaja 1993–1995 ja Suomen Yhdyspankin Pirkanmaan konttoriryhmän johtoryhmän jäsen ja maa- ja metsätalousasiantuntija 1994–1995. Kiinteistötoimisto Martti Asunnan liikkeenharjoittajaksi Asunta tuli 1995, Pirkanmaan Kotikuusi Oy:n toimitusjohtaja hän oli 1998–2007, Kurun loma-asuntomessujen projektipäällikkö 2001–2003 sekä Huoneistokeskus-yhtiön myyntihoitaja ja franchingyrittäjä 2002–2005 ja toimistonjohtaja Tampereella 2003–2005. Asunta on toiminut myös Kurun Hakelämpö Oy:n toimitusjohtajana. 

Asunta oli Ruoveden kunnanvaltuutettu 1976–1980 ja Kurun kunnanvaltuutettu 1996–2000. Hänen useisiin asiantuntija- ja luottamustehtäviinsä ovat kuuluneet muun muassa Metsäliitto Osuuskunnan hallintoneuvoston jäsenyys ja puheenjohtajuus, Metsä Board -yhtiön hallituksen varapuheenjohtajuus sekä Metsä Tissue ja Metsä Fibre -yhtiöiden hallitusten jäsenyydet. Metsäneuvoksen arvonimen Asunta  sai 2010.

## Lähteet
Mesenaatti (palvelu)

**Mesenaatti** on suomalainen joukkorahoituspalvelu, joka toimii verkossa. Oman ilmoituksensa mukaan se on Pohjoismaiden suurin ”vastikepohjaiseen (myynti) ja lahjoituspohjaiseen joukkorahoitukseen tarkoitettu palvelu”. Sen avulla pelastui muotibrändi Samuji vuonna 2019 konkurssilta, joskin yritys kaatui kahden vuoden kuluttua. Mesenaattia oli perustamassa muun muassa Pauliina Seppälä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mesenaatti
Mesenaatti (täsmennyssivu)

**Mesenaatti** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* mesenaatti, kulttuurin suosija ja rahoittaja
* *[[Mesenaatti (vuoden 2013 elokuva)|Mesenaatti]]*, Pia Andellin ohjaama dokumenttielokuva Sara Hildenistä vuodelta 2013
* Mesenaatti, suomalainen joukkorahoituspalvelu
Frida Ånnevik

**Frida Ånnevik** (s. 18. kesäkuuta 1984 Hamar) on norjalainen laulaja-lauluntekijä, jonka tyylilajeja ovat laulelmamusiikki ja jazz. Hän opiskeli musiikkia Agderin yliopistossa, ja hänen esikoisalbuminsa *Synlige hjerteslag* ilmestyi vuonna 2010. Ånnevik on voittanut useita Spellemannpriseneitä.
## Yksityiselämä
Ånnevik synnytti esikoisensa vuonna 2023.
## Albumit
* *Synlige hjerteslag* (2010)
* *Ville ord* (2013)
* *Skogenes sang* (2014)
* *Her bor* (2016)
* *Flyge fra* (2017)
* *Andre sanger* (2019)
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anders Baasmo Christiansen

**Anders Baasmo Christiansen** (s. 29. tammikuuta 1976 Hamar) on norjalainen näyttelijä. Hän valmistui Norjan teatterikorkeakoulusta vuonna 2000. Baasmo on voittanut kaksi Amanda-palkintoa ja kolme Gullrutenia.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sjåstadin kirkko

**Sjåstadin kirkko** () on Lierin kunnassa Norjassa sijaitseva kivikirkko. Se valmistui vuonna 1896 arkkitehti Henry Bucherin suunnittelemana. Kirkossa on 275 istumapaikkaa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Frederick Schwatka

**Frederick Schwatka** (1849–1892) oli yhdysvaltalainen pohjoisnapaseutujen tutkija. Hän etsi 1878–1880 turhaan Franklinin retkikunnan jäänteitä Hudsoninlahdelta alkaen Great Fish Riverin suun tienoille ja Kuningas Williamin saareen asti. Hän teki sitten retkiä Youkonjoelle (1883) ja Pyhän Eliaan vuorelle (1886), jonka huipulle hän turhaan koetti kiivetä. Hän julkaisi muun muassa teokset *Report of a military reconnaissance in Alaska* (1885), *Along Alaska’s great river* (1885).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mohammed Achik

**Mohammed Achik** (, s. 1. helmikuuta 1965) on marokkolainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän osallistui ensimmäisen kerran olympialaisiin Soulissa 1988, jolloin hän sijoittui 54 kilon sarjassa sijalle 33. Barcelonan olympialaisissa 1992 Achik saavutti pronssia 54 kilon sarjassa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui 57 kilon sarjassa sijalle 17. Välimeren kilpailuissa 1991 hän saavutti pronssia 54 kilon sarjassa.

Hänen veljensä on nyrkkeilijä Abdelhak Achik.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Pauliina Seppälä

**Pauliina Seppälä** (s. 1971) on suomalainen toimittaja ja kansalaisaktivisti ja ollut perustamassa yhteisöprojekteja Yhteismaa-yhdistyksen kautta. Hän on Mesenaatti-joukkorahoituspalvelun perustajia ja ideoinut Siivouspäivä-tapahtuman. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri. Toimeliaisuutensa vuoksi hän on saanut määritteen idealinko ja tunnustuksia tekemästään yhteisöllisestä työstä.

Alkuvuonna 2023 Seppälä työskenteli viestinnän parissa aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI Publicissa, jonka omistaa FCG Finnish Consulting Group. Nykyään hän toimii MDI Publicin neuvonantajana. Syksyllä 2023 hän toimi vajaat kolme kuukautta Koneen säätiön viestintäjohtajana. Hänen työsuhteensa purettiin koeajalla.  

## Tunnustukset
* Vuoden yhteiskuntatieteilijä, 2016
* Kauppalehden sadan vaikutusvaltaisimman suomalaisen listalla, 2016

## Lähteet
Hamar Arbeiderblad

**Hamar Arbeiderblad** on norjalainen vuonna 1925 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Hamar. Lehti kuuluu Amedia-konserniin. Syksystä 2023 lähtien lehden paperiversio on ilmestynyt kolmesti viikossa.

Grønnegata 64 på Hamar.jpg|Lehden toimitus Hamarissa.
Styret, Hamar Arbeiderblad.jpg|Lehden hallitus vuonna 1930.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Toistojakso

**Toistojakso** on monta kertaa samanlaisena toistuva nukleotidijakso nukleiinihappoketjussa, eli DNA:ssa tai RNA:ssa. Toistojaksoja esiintyy sekä esitumaisilla että aitotumaisilla. Erityisen paljon niitä on nisäkkäillä, joiden perimästä toistojaksot kattavat 25–50 prosenttia. Ihmisillä niitä on noin puolet koko perimästä. Toistojaksot voivat sijaita perimässä sekä koodaavilla että koodaamattomilla alueilla, mutta suurin osa niistä on intronialueilla.

Aiemmin luultiin virheellisesti toistojaksojen olevan toiminnaltaan merkityksettömiä. Tutkimukset ovat sittemmin osoittaneet, että ne vaikuttavat evoluutioon, säätelevät geenien ilmentymistä ja lisäävät geneettistä vaihtelua. Toistojaksot on liitetty myös moniin perinnöllisiin ja neurologisiin sairauksiin sekä syöpiin.

Toistojaksoja voidaan ryhmitellä esimerkiksi toistojen lukumäärän tai niiden sijainnin mukaan. Toistojaksoja ovat muun muassa satelliitti-DNA, mikro- ja minisatelliitit, tandemitoistosekvenssit ja transposonit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Blæstadgrenda

**Blæstadgrenda** tai **Vangli** on taajama Hamarin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,3 neliökilometriä ja asukasluku 434 vuonna 2022. Blæstadgrendassa sijaitsee muun muassa Innlandetin korkeakoulun maa- ja metsätaloustieteiden kampus.
## Lähteet
Paula Vartiainen

**Paula Vartiainen** (s. 1950 Pello) on ruotsinsuomalainen kirjailija ja kirjoittajakouluttaja. Vartiainen kasvoi Kolarissa ja muutti Tukholmaan vuonna 1979.

## Tuotanto
Vartiainen voitti vuonna 2011 ruotsinsuomalaisen Kaisa Vilhuinen -palkinnon esikoisteoksellaan *Taftihame* (2010). Omaelämäkerrallisia aineksia sisältävä teos sijoittuu 1950-luvun Tornionjokilaaksoon ja kuvailee ympäristöään nuoren, omapäisen tytön näkökulmasta.

Vartiaisen novellit ovat saaneet kunniamainintoja eri kirjoituskilpailuissa, ja niitä on julkaistu muun muassa *Peiliin piirtynyttä* -antologiassa (2009) ja *Aavan meren täältä puolen* -antologiassa (2020). Hänellä on ollut oma PiuPau-kolumnipalsta *Luoteis-Lappi*-lehdessä, ja hänen kolumnejaan on julkaistu myös ruotsinsuomalaisessa kielenhuoltolehti *Kieliviestissä*.

## Teokset

* *Taftihame* (2010) 

## Lähteet
Ferran Sibila

**Ferran Sibila Pont** (s. 13. heinäkuuta 1988) on espanjalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimii Allsvenskanissa pelavaan IFK Värnamon päävalmentajana.

Hän toimi tammikuusta 2024 toukokuuhun 2024 Veikkausliiga-seura HJK:n apuvalmentajana. Ennen apuvalmentajuutta Sibila toimi 12 päivän ajan HJK:n päävalmentajana, mutta hänet jouduttiin alentamaan apuvalmentajaksi, sillä Sibila ei täyttänyt Veikkausliigan lisenssiehtoja.

Ennen HJK:ta Sibila toimi muun muassa Allsvenskanissa pelaavan Malmö FF:n apuvalmentajana vuosina 2022–2023.

## Ura
Katalonian Gironellassa syntynyt Sibila aloitti valmennusuransa Atletic Gironellassa, jossa hän työskenteli juniorivalmentajana vuosina 2007–2013. Vuosina 2013–2015 hän työskenteli barcelonalaisessa Turbulan valmentajakoulussa, jossa hän koulutti UEFAn A- ja B-valmentajatutkintoja suorittavia valmentajia.

Sibila työskenteli Ruotsin Allsvenskanissa pelaavan GIF Sundsvallin apuvalmentajana vuosina 2017–2018. Hän toimi vuosina 2019–2021 IFK Göteborgin apuvalmentajana.

Sibila työskenteli Englannin ykkösliigassa (League One) pelaavan Barnsley FC:n apuvalmentajana vuosina 2021–2022. Hän aloitti elokuussa 2022 Allsvenskanissa pelaavan Malmö FF:n apuvalmentajana.

Marraskuussa 2023 Veikkausliiga-joukkue HJK ilmoitti palkanneensa Sibilan päävalmentajakseen kausille 2024–2025. HJK:n urheilujohtaja Vesa Mäen kerrotaan tunteneen Sibilan vuosikymmenen takaa ja olleen suuressa roolissa hänen valinnassa päävalmentajaksi.

Joulukuussa 2023 selvisi, ettei Sibilalla ole Veikkausliigan lisenssivaatimusten mukaista UEFA Pro -valmentajalisenssiä. Urheilujohtaja Mäki kertoi Sibilan ”aloittavan kurssin Ruotsissa” helmikuussa, sillä Suomen Palloliiton seuraava kurssi alkaisi vasta loppuvuodesta 2024. Tammikuussa 2024 selvisi, ettei Sibila päässyt hakemuksestaan huolimatta Ruotsin jalkapalloliiton järjestämälle alkuvuoden UEFA Pro -lisenssikurssille. Täten Sibila ei voisi toimia HJK:n päävalmentajana Veikkausliigan lisenssiehtojen mukaan.

Sibila toimi HJK:n päävalmentajana 12 päivän ajan tammikuussa 2024, kunnes HJK ilmoitti siirtävänsä Sibilan apuvalmentajaksi ja nimenneensä uudeksi päävalmentajaksi Ossi Virran. Sibilan vastuualueeksi uutena apuvalmentajana kerrottiin ”pelillisen prosessin kehittäminen”. Toukokuussa 2024 Sibila erotettiin roolistaan apuvalmentajana.

HJK:sta lähdettyään Sibila pääsi Skotlannin jalkapalloliiton järjestämälle UEFA Pro -kurssille. Hänet nimettiin elokuussa 2024 Allsvenskan-seura IFK Värnamon päävalmentajaksi.

## Lähteet
Mine (Taylor Swiftin kappale)

**Mine** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2010. Swift on säveltänyt kappaleen yksin ja tuottanut sen Nathan Chapmanin kanssa. ”Mine” julkaistiin  ensimmäisenä singlenä Swiftin albumilta *[[Speak Now]]* 4. elokuuta 2010. Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 3.

## Tuotanto ja julkaisu
”Mine” on country pop -kappale, jossa on piirteitä pop rock -musiikista.
Kappaleen sanoitukset kertovat parisuhteesta. Swiftin mukaan kappale kertoo siitä, kuinka oikea ihminen voi saada uskomaan rakkauteen pettymystenkin jälkeen. Swift kirjoitti kappaleen yksin ja tuotti sen Nathan Chapmanin kanssa.

”Mine” julkaistiin singlenä 4. elokuuta 2010. Singlen julkaisua aikaistettiin, koska kappale oli vuotanut internetiin. Single julkaistiin digitaalisena latauksena ja CD-singlenä. ”Mine” on ensimmäinen single Swiftin kolmannelta albumilta *[[Speak Now]]*. 

Kappale miksattiin uudelleen kansainvälistä julkaisua varten. Uusi korvasi alkuperäisen kappaleen albumin ja singlen kansainvälisillä julkaisuilla. Albumin deluxe-painokset sisältävät molemmat versiot. Alkuperäinen versio on merkitty kansainvälisillä julkaisuilla nimellä ”Mine (US Version)”. Kansainvälinen versio on puolestaan merkitty yhdysvaltalaisella deluxe-painoksella nimellä ”Mine (Pop Mix)”. 

Swift julkaisi vuonna 2023 kappaleesta uuden version ”Mine (Taylor’s Version)”. Kappale on mukana *Speak Now* -albumin uudella versiolla *[[Speak Now (Taylor’s Version)]]*. Uusi levytys on samantyylinen kuin alkuperäinen. Swift on levyttänyt uudelleen vanhaa tuotantoaan levytysten oikeuksiin ja omistajuuteen liittyvän kiistan takia.

## Kaupallinen menestys
”Mine” menestyi hyvin kaupallisesti etenkin Yhdysvalloissa, mutta ei saavuttanut yhtä suurta suosiota kuin Swiftin edellisen albumin *[[Fearless (albumi)|Fearless]]* singlet ”Love Story” ja ”You Belong with Me”. Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan kolmossijalle. Se oli listojen kymmenen kärjessä Yhdysvaltojen lisäksi Japanissa, Kanadassa ja Australiassa. Isossa-Britanniassa se oli sijalla 30.

Uusi levytys ”Mine (Taylor’s Version)” nousi listojen top 10:een Australiassa, Irlannissa, Filippiineillä ja Singaporessa vuonna 2023. Yhdysvalloissa se oli Billboard Hot 100 -listan sijalla 11.

## Musiikkivideo
Kappaleelle kuvatiin musiikkivideo, jonka ohjasivat Swift ja Roman White. Video kertoo nuoren pariskunnan elämäntarinan. Swift esiintyy videolla yhdessä näyttelijä Toby Hemingwayn kanssa.

## Singlen kappaleet

## Listasijoitukset

## Myyntipalkinnot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mine-kappaleen musiikkivideo
* Mine (Taylor’s Version) -kappaleen lyriikkavideo
Vangli

**Vangli** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Blæstadgrenda, toiselta nimeltään Vangli, taajama Norjan Hamarissa 

## Sukunimenä
* Martin Peder Vangli (1903–1976), norjalainen maasto- ja yhdistetyn hiihtäjä
Ingeberg

**Ingeberg** on taajama Hamarin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 916 vuonna 2022. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Hamarin keskustasta koilliseen.
## Lähteet
Karel Kryl

**Karel Kryl** (12. huhtikuuta 1944, Kroměříž, Böömin ja Määrin protektoraatti, natsi-Saksa – 3. maaliskuuta 1994 , München, Saksa) oli tšekkiläinen runoilija ja laulaja-lauluntekijä, joka tuli tunnetuksi Tšekkoslovakian ja myöhemmin Tšekin tasavallan hallitusten kritisoimisesta. Hänen esittämänsä protestilaulut olivat hyvin suosittuja Tšekkoslovakian miehityksen sekä Samettivallankumouksen aikana.

## Elämä
Kryl syntyi toisen maailmansodan aikana natsi-Saksan miehittämässä Määrissä, Kroměřížin kaupungissa.

Kryl nousi valtakunnanmaineeseen kun hänen laulunsa Bratříčku zavírej vrátka (*Sulje portti pikkuveli*) tuli symboloimaan tšekkoslovakialaisten vastarintaa Varsovan liiton miehitettyä maan elokuussa 1968. Laulu kertoi kansansadun mukaisesti varoittavan tarinan siitä, mitä tapahtuu kun lammasaitauksen veräjä jätetään auki. Kryl kirjoitti laulun hyökkäyksen jälkeisenä yönä ja onnistui äänittämään sen jo seuraavana päivänä. Kappaleen saaman suuren suosion jälkeen Kryl solmi levytyssopimuksen Panton levy-yhtiön kanssa ja julkaisi ensimmäisen albuminsa keväällä 1969.

Ilmapiiri Tšekkoslovakiassa kehittyi yhä suvaitsemattomampaan suuntaan vuoden 1969 kuluessa. Krylin aiemmin sopimia konsertteja peruttiin, eikä häntä enää soitettu radiossa. Niinpä kun hän sai kutsun festivaaleille Länsi-Saksaan saman vuoden syksynä, ei hän enää palannut. Seuraavat 20 vuotta Kryl asui Münchenissä ja työskenteli Radio Free Europessa toimittaen muun muassa musiikkiohjelmaa. Tämän ansiosta Krylin pysyi suosittuna kotimaassaan koko normalisaation ajan.

Samettivallankumouksen alettua marraskuussa 1989 Kryl palasi Tšekkoslovakiaan. Joulukuun kolmantena hän esiintyi ensimmäistä kertaa maanmiehilleen yli 20 vuoteen. Hän kuoli äkilliseen sydänkohtaukseen vuonna 1994.

## Kunnianosoitukset

### Muistomerkit
Kryllin mukaan on nimetty aukio Ostravassa, sekä katu Prahassa.

## Lähteet
Mushrifin kansallispuisto

**Mushrifin kansallispuisto** on luonnonsuojelualue Dubaissa, noin 15 km kaupungin keskustasta itään. Se on perustettu vuonna 1974.

Puistossa kasvaa meskite-sukuun kuuluvan Prosopis cineraria-puun muodostamaa metsää, jonka suojissa elää monia lintulajeja, kuten arabiantimali ja persianpöllönen.

Puiston alueella on myös monia ihmisen rakentamia kohteita kuten pyöräteitä, vaellusreittejä ja leikkipuisto. Siellä voi grillata tai ratsastaa ponilla tai kamelilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Osmanien valtakunnan maalaki (1858)

**Osmanien valtakunnan maalaki vuodelta 1858** oli Tanzimat-kauden uudistusohjelmaan kuulunut laki maanomistuksesta. Laissa maat luokiteltiin viiteen ryhmään: yksityinen maa (arabiaksi *milk*), uskonnolliseen käyttöön tarkoitettu maa (*[[waqf]]*) ja kolme erilaista valtion maaomaisuuden muotoa (*miri, matruk, mawat*). Uudistuksen tarkoituksena oli valtion aseman vahvistaminen ja verotulojen lisäys. Uusi laki edellytti maiden rekisteröintiä, mitä fellahit välttelivät, koska siihen liittyi epäilyttäviä piirteitä, kuten uhka verojen noususta ja uhka asepalvelukseen joutumisesta.

Osmanien hallitsemassa Palestiinassa maalaki mahdollisti alijan alkamisen. Maita rekisteröitiin kyläpäälliköille ja ylimyksille, jotka eivät olleet viljelijöitä, ja he myivät maita uusille omistajille. Viljelijöitä ja heidän perheitään häädettiin kodeistaan ja alueilta, joilla heidän sukunsa oli asunut kauan. Mandaatin aikana omistajiksi kirjattiin myös brittejä, joilta maat siirtyivät Israelin valtiolle vuonna 1948.

## Lähteet
Humaid bin Rašid al-Nuaimi

Šeikki **Humaid bin Rašid al-Nuaimi** (, s. 1931) on Ajmanin emiiri ja Arabiemiraattien korkeimman neuvoston jäsen vuodesta 1981. Hän on uudistanut hallitsemaansa, pienintä arabiemiraattia paljon.

Humaid bin Rašid kävi koulunsa Dubaissa ennen kuin siirtyi Kairoon jatkamaan opintojaan. Hän toimi isänsä Rašid bin Humaid al-Nuaimin varamiehenä 20 vuoden ajan, 1960–1981 ennen kuin nousi tämän seuraajaksi syyskuussa 1981.

## Lähteet
Martti Mäkelä

**Martti Mäkelä** (s. 1939) on suomalainen meteorologi, joka toimi pitkään Yleisradion televisiouutisten meteorologina. Mäkelä oli helmikuussa 1969 Yleisradion ensimmäinen tv-meteorologi yhdessä Erkki Harjaman ja pian alaa vaihtaneen Pirkko Lahden kanssa. Hänen uransa Yleisradiossa jatkui 1990-luvun alkuun saakka.

Mäkelä oli myös Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen sosialidemokraattien edustajana vuosina 1977–2000.

## Lähteet
Kaspar Schwenckfeld

**Kaspar Schwenckfeld** (1489–1561) oli saksalainen uskonnollisen lahkon perustaja. Hän opiskeli Kölnissä ja Frankfurtissa ja astui 1510 Liegnitzin herttuan palvelukseen mutta luopui hovipalveluksesta 1522. Talvella 1521–1522 hän tutustui uskonpuhdistajiin Wittenbergissä. Hän kuitenkin irtautui 1524 Lutherista, joka hänen mielestään pilasi uskonpuhdistuksen kirkkolaitoksellaan. Erottuaan uskonpuhdistajista hän lähestyi kasteenuudistajia, joiden kanssa hänellä oli paljon yhteistä. Hän piti tärkeänä välitöntä hengen ilmoitusta, jota hän vastoin ulkonaista sanaa nimitti sisälliseksi sanaksi. Hänen näkemyksensä mukaan Raamattua kuitenkin tarvitaan ohjeena, jonka kautta oikea hengen ilmoitus erotetaan väärästä. Kirkko on uskovaisten näkymätön yhteys. Sakramenteista Schwenckfeldillä oli oma mystinen käsityksensä. Hänen oppinsa nimenomaan kirotaan Sovinnon kaavassa.

Sleesiassa ja Itä-Preussissa muodostui hänen kannattajistaan pieniä seurakuntia, jotka vainosta huolimatta jatkuvasti pysyivät voimassa. Ankara vaino vuonna 1720 pakotti jäljelle jääneet siirtymään Saksiin, josta he sitten muuttivat Amerikkaan. Pennsylvaniassa oli 1910-luvulla noin 700 kannattajaa, joilla oli oma vuonna 1782 laadittu kirkkojärjestys. He pitivät myös huolta Schwenckfeldin teosten uudestaan painattamisesta.

Nykyisin Yhdysvalloissa toimivat Schwenckfeld-kirkot ovat itsenäisiä mutta ovat yhteydessä keskenään ja järjestävät yleiskokouksia, joihin osallistuu edustajia kustakin itsenäisestä kirkosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Schwenkfelder.org
Kuljunniemen tuulivoimapuisto

**Kuljunniemen tuulivoimapuisto** on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Kuljunniemellä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 9 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 21 megawattia ja vuosituotanto noin 53 gigawattituntia. Voimalat on rakennuttanut Suomen Hyötytuuli Oy, joka myös omistaa ne.

## Yleistä
Tuulivoimapuiston voimalat sijaitsevat Rautaruukin tehdasalueella ja Kuljunniemeen johtavalla patotiellä. Voimala-alue on 2,5 kilometriä pitkä, alle kilometrin leveä, ja tuulivoimalat sisältävä alueen pinta-ala on noin 75 hehtaaria. Tuulivoimapuiston viisi vanhempaa tuulivoimalaa ovat Bonus B82-mallia, joiden napakorkeus on 80 metriä ja tuuliturbiinin halkaisija 82 metriä. Niistä kaksi sijaitsee patotien varressa ja kolme muuta Kuljunniemen lounaispäässä. Uudemmilla neljällä tuulivoimalalla, jotka ovat Siemens SWT-2.3-101-mallia , on napakorkeus myös 80 metriä ja turbiinin halkaisija 101 metriä. Ne sijaitsevat Kuljunniemen kannaksella ja siitä suoraan pohjoiseen. Kaikkien voimaloiden kapasiteetti on 2,3 megawattia.

Alueella sijaitsee yhteensä 11 tuulivoimalaitosta, joten kaksi pohjoisinta voimalaa ei sisälly tähän tuulivoimapuistoon. Ne ovat Nordex N117-mallia (3 megawattia) ja kuuluvat Raahen sataman tuulivoimapuistoon, jonka omistaja on Raahen Tuulienergia Oy.

## Rakentaminen
Kuljunniemeen pystytettiin ensimmäiset viisi tuulivoimalaa vuonna 2004 ja seuraavat neljä hankkeessa *Raahe II* vuonna 2010. Ensimmäinen vaihe maksoi 13 miljoonaa euroa. Vanhoille ja uusille voimaloille tehtiin melumallinnukset vasta vuonna 2017.

## Katso myös
* Luettelo Suomen tuulivoimaloista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hyötytuuli Oy:n kotisivut
* Reposaaren tuulipuisto (valitse valikosta, valokuvia)
*
Polyftaaliamidi

**Polyftaaliamidi** eli **PPA** on polyamideihin kuuluva polymeeri, jonka valmistuksessa käytetään aromaattisia dikarboksyylihappoja ja alifaattisia diamiineja. Polyftaaliamideilla on korkean sulamispisteensä ja hyvän kestävyytensä vuoksi useita käyttökohteita. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Polyftaaliamidien valmistuksessa käytettävistä dikarboksyylihapoista vähintään 55 % on tereftaalihappoa tai isoftaalihappoa. Muut dikarboksyylihapot voivat olla alifaattisia, esimerkiksi adipiinihappoa. Diamiineina käytetään usein heksametyleenidiamiinia tai metyylipentanediamiinia. Polyftaaliamidien sulamispiste on polymeeriksi korkea, noin 294–332 °C. Aineen moolimassa on useimmiten 11&nbsp;000–14&nbsp;000 g/mol. Polyftaaliamidin lasisiirtymälämpötila on noin 50 °C ja kiteisyysaste 33–45 %. Tereftaalihaposta valmistetut polyftaaliamidit ovat kiteisempiä kuin isoftaalihaposta valmistetut, mikä johtuu siitä, että isoftaalihappo aiheuttaa polymeeriketjuun taitteen ja ketjun pakkautuminen ei ole yhtä täydellistä. Polyftaaliamidi ei reagoi useiden kemikaalien kanssa ja liukenee vain fenoleihin. Polyftaaliamidit kestävät hyvin kulutusta, eivät viru ja niiden mekaaninen kestävyys on hyvä. Polymeeri saattaa kuitenkin olla haurasta, ja sitkeyttä parannetaankin seostamalla mukaan lasikuitua. Polyftaaliamidien tiheys on 1,2–1,5 g/cm3, ja lasikuitu lisää tiheyttä.

Polyftaaliamideja valmistetaan kuumentamalla dikarboksyylihappoja diamiinien kanssa. Reaktio on tyypiltään polykondensaatioreaktio ja katalyyttinä käytetään happoja. Markkinoille polymeeri tuli vuonna 1991.

Polyftaaliamidia käytetään useissa korkeiden lämpötilojen kestoa ja kulutuksenkestoa vaativissa sovelluksissa. Niitä ovat muun muassa ajoneuvojen moottoreiden kuoret, pumput, kytkimet, autojen polttoaineputket, ajoneuvojen valaisinten osat, kodinkoneiden osat ja kaasuputket.

## Lähteet
Oleg Protopopov

**Oleg Aleksejevitš Protopopov** (; 16. heinäkuuta 1932 Leningrad, Neuvostoliitto – 31. lokakuuta 2023 Interlaken, Sveitsi) oli venäläinen pariluistelija, joka edusti Neuvostoliittoa. Hän oli vaimonsa Ljudmila Belousovan kanssa kaksinkertainen olympiavoittaja (1964, 1968) ja nelinkertainen maailmanmestari (1965–1968). Vuonna 1979 pariskunta loikkasi Sveitsiin ja heistä tuli Sveitsin kansalaisia vuonna 1995. He jatkoivat luistelua jäänäytöksissä ja näyttelyissä 70-vuotiaaksi asti.

## Lähteet
Petoahvenet

**Petoahvenet** (*Bathybates*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu seitsemän lajia, jotka kaikki elävät kotoperäisenä Tanganjikajärvessä.

## Lajit
* *[[Bathybates fasciatus]]* Boulenger, 1901 – raitapetoahven
* *[[Bathybates ferox]]* Boulenger, 1898 – pilkkupetoahven
* *[[Bathybates graueri]]* Steindachner, 1911 – keltapetoahven
* *[[Bathybates hornii]]* Steindachner, 1911 – seeprapetoahven
* *[[Bathybates leo]]* Poll, 1956 – tummapetoahven
* *[[Bathybates minor]]* Boulenger, 1906 – pikkupetoahven
* *[[Bathybates vittatus]]* Boulenger, 1914 – juovapetoahven

## Lähteet
* Lajien suomenkieliset nimet: 

### Viitteet
Nordistiikka

**Nordistiikka** eli **pohjoismainen filologia** (myös **pohjoismainen kielentutkimus** tai **skandinavistiikka**) on kielitieteen ala, joka tutkii skandinaavisia kieliä. Näistä skandinavistiikka lienee ulkomailla käytetympi, ja sen alle saatetaan liittää myös fennistiikka. Käsitteen rajaus ei ole yksiselitteinen, ja on esitetty, että nordstiikan osa-alueita olisivat pohjoismaisten kielten tutkimus ja pohjoismainen filologia. Nordistiikan tutkijaa kutsutaan nordistiksi.

Nordistiikka tarkastelee skandinaavisia kieliä ja pohjoismaisilla kielillä tehtyjä tuotoksia. Se tarkastelee kieliä ja historiaa, tekstejä ja niiden asiayhteyksiä sekä kielen ja kulttuurin välisiä yhteyksiä. Aikaisemmin ala luettiin osaksi germanistiikkaa.

Vuosina 1902–2001 Suomessa tehtiin 75 nordistiikan alan väitöskirjaa.


Tiedosto:Nordic Bronze Age.png|Pohjoisen pronssikauden kulttuurin levinneisyys noin vuonna 1200 eaa.
Tiedosto:Pre-roman iron age (map).PNG|Germaaniseen kantakieleen liitetyt arkeologiset kulttuurit noin vuonna 500 eaa.
Tiedosto:Germanic tribes (750BC-1AD).png|Germaaniheimojen levinneisyys vuosina 750 eaa – 1 jaa.
Tiedosto:Old norse, ca 900.PNG|Germaanisten kielten levinneisyys 900-luvulla


## Lähteet
Schütz

**Schütz** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alfred Schütz (1899–1959), itävaltalainen filosofi ja sosiologi
* Felix Schütz (s. 1987), saksalainen jääkiekkoilija
* Heinrich Schütz (*Heinricus Sagittarius*, 1585–1672), saksalainen säveltäjä ja urkuri
* Juhan Sütiste (vuoteen 1935 *Schütz*, 1899–1945), virolainen kirjailija
* Katharina Schütz Zell (o.s. *Schütz*, 1498–1562), elsassilainen (saksalainen) protestanttinen kirjailija
* Veli Roger, (oik. *Roger Louis Schütz-Marsauche*, 1915–2005), sveitsiläinen Taizé-luostariyhteisön perustaja.

## Nimen muita merkityksiä
* 4134 Schütz, päävyöhykkeen asteroidi.
Dovbuš

**Dovbuš** () on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut ukrainalainen historiallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Oles Sanin (Олесь Санін). *Dovbuš* sai ensi-iltansa Ukrainan itsenäisyyspäivänä 24. elokuuta 2023. 

Elokuvan kuvaukset saatiin päätökseen heinäkuussa 2021 ja ensi-ilta oli tarkoitus järjestää toukokuussa 2022. Venäjän hyökkäyssodan vuoksi ensi-ilta lykättiin aluksi sodan loppumisen jälkeiseen aikaan. Kun sotaisuudet olivat venyneet jo yli vuoden kestäviksi, ohjaaja Oles Sanin sai sovittua, että elokuva julkaistaisiin kesällä 2023. Dovbuš on ajankohtainen elokuva, koska se kertoo toivosta ja miehittäjiä vastaan taistelevista ukrainalaisista.

Elokuva on luonnehdittu Ukrainan elokuvahistorian suurimmaksi panostukseksi. Elokuvan tekoon osallistui yli 3&nbsp;000 ihmistä ja elokuvan budjetti oli 120 Ukrainan hryvniaa (noin 4,4 miljoonaa dollaria, 2018 kurssin mukaan). Ensi-iltaviikolla uutisoitiin myös, että elokuvan oikeudet oli myyty jo yli 20 maahan, ja sen ensiesitys järjestettiin esimerkiksi Baltian maissa, Saksassa, Slovakiassa, Etelä-Koreassa ja Israelissa. Dovbuš nousi nopeasti Ukrainan itsenäisyyden ajan toiseksi eniten lipputuloja keränneeksi elokuvaksi; sen näytöksiin oli 31. lokakuuta 2023 mennessä myyty Ukrainassa jo yli 462&nbsp;000 pääsylippua. Joidenkin arvioiden mukaan katsojia oli ollut jo yli 500&nbsp;000. Monet olivat käyneet katsomassa elokuvan useastikin. Dovbušia oli näytetty myös sotilaille rintaman lähiseuduilla. 

Elokuvan pääsankari on 1700-luvun alkupuolella (1700-1745) elänyt historiallinen henkilö, Ukrainan Robin Hoodiksi mainittu Oleksa Dovbuš (). Elokuvassa häntä esittää Serhi Strelnykov (Сергі́й Стре́льников). Dovbush oli Itä-Karpaattien hutsulialueella toimineen 30-50 hengen suuruisen lainsuojattoman opryšok-joukon johtaja. Hänen joukkonsa ryösti muun muassa maanomistajia, puolalaisia aatelisia, kauppiaita ja varakkaita juutalaisia, antoi osan saaliistaan köyhille, nousten heidän sankarikseen.

Aiempin filmatisointi samasta historiallisesta hahmosta on Viktor Ivanovin ohjaama neuvostoliittolainen elokuva Oleksa Dovbuš (Олекса Довбуш, 1959).

## Pääosissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Довбуш (traileri)  (kinoafisha.ua)
* Ukrainalaisen elokuvan päivät 2023: 16.-19.11.2023 (mukana myös Dovbušin esitys) (ukrainians.fi)
* Oleksa Dovbuš (1959) tekstitettynä   (youtube.com)
Seth Meribre

**Seth Meribre** oli  Egyptin 13. dynastian faarao. Hänen nimensä Meribre merkitsee ”Se jota Ra:n mieli on rakastanut”, ja hänet mainitaan vain Torinon papyruksessa. Seth Meribre hallitsi lyhyen aikaa, mahdollisesti korkeintaan joitakin vuosia. Hänen kautensa päättyi vuonna 1749 eaa.

## Lähteet
Susan McClary

**Susan McClary** (s. 1946) on yhdysvaltalainen musiikkitieteilijä. Hän on yksi keskeisistä feministisen näkökulman musiikkitieteeseen tuoneista tutkijoista. Kiistellyssä kritiikissään hän on yhtenä ensimmäisistä tuonut tarkasteluun sukupuolen ja seksuaalisuuden aseman länsimaisessa klassisessa musiikissa.

McClary sai humanististen tieteiden kandidaatin arvon Southern Illinois Universitysta ja humanististen tieteiden maisterin arvon Harvardin yliopistosta. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Harvardin yliopistossa vuonna 1976. McClary opetti Minnesotan yliopistossa (1977–1991), McGillin yliopistossa (1991–1994), Kalifornian yliopistossa (Berkeley) (1993) ja Kalifornian yliopistossa (Los Angeles) (1994–2011). Hän sai yliopistolliset opetuspalkinnot työstään Minnesotan yliopistossa (1987) ja Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa (1997). Hän on myös esiintynyt luennoitsijana eri puolilla maailmaa. Vuosina 2007–2012 McClarylla oli viisivuotinen professuuri Oslon yliopistossa. Case Western Reserve Universityssa työskentelyn hän aloitti vuonna 2011. Hän on toiminut siellä musiikkitieteen laitoksen johtajana ja musiikin Fynette H. Kulas -professorina. McClary sai MacArthur Fellowshipin vuonna 1995. Hänestä tehtiin American Musicological Societyn kunniajäsen vuonna 2015.

McClary on ulottanut tutkimustyönsä myös nykyaikaisiin populaarimusiikin tyylilajeihin. Hänen tunnetuin kirjansa on *Feminine Endings: Music, Gender, and Sexuality* (1991), jossa käsitellään länsimaisen klassisen musiikin maskuliinista luonnetta ja feminiinisyyden toiseuttamismta. McClaryn muiden kirjojen joukossa ovat *Georges Bizet: Carmen* (1992) ja *Conventional Wisdom: The Content of Musical Form* (2000). Richard Leppertin kanssa McClary toimitti teoksen *Music and Society: The Politics of Composition, Performance and Reception* (1987). Kirjasta *Modal Subjectivities: Renaissance Self-Fashioning in the Italian Madrigal* (2004) hän sai vuonna 2005 American Musicological Societyn Otto Kinkeldey -palkinnon. Teokselle ilmestyi myös jatko-osa *Desire and Pleasure in Seventeenth-Century Music* vuonna 2012. Vuonna 2007 julkaistiin McClaryn keskeisten esseiden kokoelma *Reading Music: Selected Essays by Susan McClary* (2007). Editoitu esseekokoelma ilmestyi vuonna 2013 nimellä *Structures of Feeling in Seventeenth-Century Expressive Culture*.

McClaryn teoksia on käännetty lukuisille kielille. McClary on kuulunut monien lehtien toimituskuntiin. Hän on toiminut American Council of Learned Societiesin johtokunnan puheenjohtajana. McClary kirjoitti ja tuotti musiikkiteatteriteoksen *Susanna Does the Elders* (1987).

## Lähteet
Neely Bruce

**Frank Neely Bruce** (s. 21. tammikuuta 1944 Memphis, Tennessee, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen säveltäjä, pianisti, kapellimestari ja musiikkitieteilijä.

Bruce valmistui Alabaman ja Illinoisin yliopistoista. Hänen opettajiaan oli muun muassa Sophia Rosoff. Bruce on toiminut musiikin John Spencer Camp -professorina Wesleyan Universityssa. Hän on erikoistunut Yhdysvaltojen musiikin tutkimukseen. Brucen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa oopperoita, orkesteriteoksia, vokaalimusiikkia, kosketinsoitin- ja muuta soolosoitinmusiikkia sekä elektronista musiikkia. Bruce on omaksunut tyyliinsä vaikutteita Yhdysvaltain musiikkiperinteistä.

Bruce esitti vuonna 2009 tiettävästi ensimmäisenä pianistina Charles Ivesin kaikki laulut Ives Vocal Marathon -hankkeessa Wesleyan Universityssa. Hän oli myös mukana toimittamassa Ivesin laulujen kokoelmaa ja on toiminut Charles Ives Societyn hallituksen jäsenenä.

## Lähteet
Rašid bin Humaid al-Nuaimi

Šeikki **Rašid bin Humaid al-Nuaimi** (; 1902–1981) oli Ajmanin emiiri vuosina 1928–1981. Hän allekirjoitti  Arabiemiraattien perustuslain ja oli sen korkeimman neuvoston jäsen vuodesta 1971.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Prosopis cineraria

***Prosopis cineraria*** on hernekasvien heimoon kuuluva pienikokoinen, käkkäräkasvuinen puu, joka menestyy myös kuivissa olosuhteissa. Se on trooppisissa maissa monipuolinen hyötykasvi, jota myös viljellään.

*Prosopis cineraria* kasvaa luonnonvaraisena kuivilla alueilla Arabian niemimaalla, Iranin etelä- ja lounaisosissa sekä Intiassa. Se on levinnyt ihmisen mukana Jaavalle.

*Prosopis cineraria* jää noin 6,5 metriä korkeaksi. Oksat ovat ohuet ja piikikkäät, lehdet sinivihreät. Pienet keltaiset kukat puhkeavat maalis-toukokuussa, ja niistä kehittyy siemenpalkoja noin kahdessa kuukaudessa. Muiden hernekasvien tapaan tämänkin puun juurissa kasvaa symbioottisia typpeä sitovia bakteereita, jotka parantavat maaperän hedelmällisyyttä.

Puuainesta käytetään polttopuuna sekä puusepäntyössä sen verran kuin oksien ja rungon muoto sallii. Kasvin siemeniä ja niitä ympäröiviä meheviä palkoja voidaan käyttää ravinnoksi. Nälänhädän aikana puun kuoren alla olevasta jälsikerroksesta on tehty petun kaltaista hätäravintoa. Kuorta ja lehtiä on käytetty parkitsemiseen. Kansanlääkinnässä on monia käyttötapoja puun kukille ja kuorelle.

Bahrainissa kasvaa 400-vuotias *Prosopis cineraria* -yksilö, jota kutsutaan Elämän puuksi, koska se näyttää kukoistavan ilman mitään veden lähdettä.

*Prosopis cineraria* on Arabiemiraattien kansallispuu.

## Lähteet
Anglistiikka

**Anglistiikka** eli **englantilainen filologia** on englannin kielen ja englanninkielisen kirjallisuuden ja kulttuurin tutkimusta. Aikaisemmin anglistiikka oli osa germanistiikkaa. Anglistiikan tutkijaa nimitetään anglistiksi. 

Suomen vanhin anglistiikan oppituoli on Helsingin yliopistossa ja varsin nuori. Oppituoli perustettiin vuonna 1921. Helsingin yliopisto on kansainvälisesti tunnettu englantilaisen filologian tutkimuksestaan. Yliopiston englantilainen filologia syventyy englannin kielen erityispiirteisiin, kielellisiin varieteetteihin sekä englanninkielisten alueiden kirjallisuuteen ja kulttuureihin. Helsingin yliopistossa ala tarkastee sekä nykyenglantia että englannin kielen historiallista kehitystä sen alkuvaiheista nykyiseen maailmankielen asemaan. Erityisen vahvoja aloja ovat nykykirjallisuus (amerikkalainen, brittiläinen, irlantilainen ja postkoloniaalinen), varhaismodernin ajan kirjallisuus, naiskirjallisuus, kerronnantutkimus, kognitiivinen kirjallisuudentutkimus ja kirjallisuusteoria. Helsingissä tutkimuksen keskeisiä teemoja ovat englannin kielen historian, kielikontaktien ja kielen vaihtelun ja muutoksen tutkimus, englannin kielen elektronisten aineistojen eli korpusten kokoaminen, korpustutkimus ja elektroniset editiot, englannin kielen asema lingua francana sekä englanninkielisen kirjallisuuden tutkimus 1500-luvulta nykyaikaan muun muassa kerronnallisia, postkolonialistisia ja kognitiivisia suuntauksia soveltaen. 

Yliopistosta englantilaisesta filologiasta valmistuneet toimivat erilaisissa englannin kielen ammattitaitoa vaativissa tehtävissä. Näitä ovat koulutus ja tutkimus, teollisuus ja muu elinkeinoelämä, tekninen dokumentointi, diplomatia, valtionhallinto, kirjastoala, kustannusala, viestintä ja journalistiikka, kansainväliset järjestöt, kääntäminen, markkinointi, matkailuala sekä erilaiset johtamis- ja kehittämistehtävät.

Vuosina 1902–2001 Suomessa tehtiin 89 anglistiikan alan väitöskirjaa.

## Lähteet
Rebekka Baer

**Rebekka Baer** on suomalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi televisiosarjasta *[[Häräntappoase (vuoden 2021 televisiosarja)|Häräntappoase]]* (2021) ja elokuvasta *[[Valoa valoa valoa]]* (2023). Baer on käynyt Kallion ilmaisutaidon lukion ja opiskellut musiikkiteatterilinjalla Espoon musiikkiopistossa. Hänellä on kaksi veljeä: ohjaaja Anton Baer sekä Bruno Baer, joka  on myös näyttelijä.

Baer voitti näyttelijätulokas Jussi-palkinnon 2024 elokuvasta *Valoa valoa valoa*.

## Filmografia
### Televisiosarjat

### Elokuvat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*