open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tage Lindberg

**Tage Lindberg** (s. huhtikuu 1971 Loviisa) on suomalainen työmarkkina-asiantuntija ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) taustavaikuttaja. Hän työskenteli Suomen Ekonomien työmarkkina- ja yhteiskuntapolitiikan erityisasiantuntijana kesäkuuhun 2023. 

## Ura
Lindberg toimi vuosina 2011–2013 valtiovarainministeri Jutta Urpilaisen erityisavustajana. Lindberg tuli tuolloin tunnetuksi Urpilaisen ykkösavustajana ja kampanjapäällikkönä sekä SDP:n ministeriryhmän erityisavustajana. Muun muassa *[[Suomen Kuvalehti]]* kertoi Lindbergin omavaltaisista toimintatavoista SDP:n eduskuntaryhmän sisällä vuonna 2013.

Lindberg oli Jutta Urpilaisen keskeinen avustaja tämän pyrkiessä ja tullessa valituksi SDP:n puheenjohtajaksi. Lindberg kampanjoi myös Paavo Lipposen puheenjohtajakauden jatkon puolesta vuonna 2002. Lindberg on toiminut Tölö Unga Socialister -yhdistyksen sihteerinä ja puheenjohtajana. Lindberg on naimisissa Heta Välimäen kanssa.

Lindberg on opiskellut politiikan tutkimusta ja toiminut ainejärjestö P-Klubin hallituksessa 1995–1997 ja sen puheenjohtajana 1997. Opiskeluaikoina Lindberg lähti mukaan Sosialidemokraattisten Opiskelijoiden toimintaan ja toimi järjestön puheenjohtajana vuosina 2000–2002. Vuonna 2002 Lindberg toimi kansanedustaja Paavo Lipposen avustajana. Lipposen avustajapestin jälkeen Lindberg työllistyi Ekonomiliittoon työmarkkina- ja poliitiikkakysymysten asiantuntijaksi.

Lindberg on toiminut suomalaisen yhteiskunnallisen vaikuttamisen kouluttajana ja asiantuntijana poliittisten järjestöjen, ammattiyhdistys- sekä opiskelijajärjestöjen aktiiveille. Lindberg on muun muassa järjestänyt koulutusta verkostoitumisesta ja "junttaamisesta" neuvottelutaktiikkana. Lindberg on järjestänyt koulutuksia muun maussa kauppatieteiden opiskelijoille, Suomen ylioppilaskuntien liiton ja Suomen Yhteiskunta-alan Ylioppilaat SYY:n aktiiveille.

## Käytös
Kesäkuussa 2023 MTV Uutiset kertoi useiden nuorten demarinaisten Lindbergiltä saamista epäasiallisista mentorointiehdotuksista. SDP ilmoitti selvittävänsä asiaa. Lindgren jäi ensin sivuun ja lopulta irtisanoutui tehtävistään Suomen Ekonomeissa. Suomen Ekonomit selvittää tapahtunutta.

## Lähteet
Tapparan SM-sarjakausi 1963–1964

**[[Tampereen Tappara]]** pelasi **kaudella 1963–1964** jääkiekon SM-sarjassa ja voitti kuudennen Suomen mestaruutensa.

Tappara pelasi kaudella 1963-1964 18 ottelua, joista se voitti 14 ja hävisi neljä ottelua. Kauden päätteeksi kolme joukkuetta oli tasapisteissä. Tapparalla, TK-V:lla ja Ilveksellä oli kullakin 28 pistettä. Tällaisessa tilanteessa mestaruus ratkaistiin tehtyjen maalien perusteella. Tapparalla oli eniten tehtyjä maaleja, 99 kappaletta, joten mestaruus meni Tapparalle. Toiseksi tuli TK-V 95:llä tehdyllä maalilla ja kolmanneksi Ilves 81:llä tehdyllä maalilla.

Tapparan ottelussa TK-V:tä vastaan 6. maaliskuuta 1964 tehtiin suomalaista jääkiekkohistoriaa, kun yleisöä kertyi paikalle tuohon aikaan huimat 10 655 katsojaa. Se oli yleisöennätys Suomen miesten jääkiekon pääsarjassa peräti 49 vuotta, kunnes Tappara ja Ilves rikkoivat sen ulkoilmaottelussa Ratinan stadionilla 14.12.2013.

## Sarjataulukko
Lähde:  

## Joukkue
Lähde: 

## Tapparan ottelut
1. Lukko–Tappara (5-6)

2. Tappara–SaiPa (5-1)

3. HJK–Tappara (2-9)

4. Karhut–Tappara (4-3)

5. Tappara–WU (13-6)

6. Vesa–Tappara (4-2)

7. Tappara–TPS (2-1)

8. TK-V–Tappara (3-0)

9. Tappara–Ilves (0-4)

10. Ilves–Tappara (3-6)

11. WU-Tappara (2-10)

12. Tappara–HJK (7-1)

13. Tappara–TK-V (4-2)

14. Tappara–Karhut (7-3)

15. Tappara–Vesa (8-1)

16. TPS–Tappara (1-2)

17. SaiPa–Tappara (2-9)

18. Tappara–Lukko (6-1)

## Lähteet
Henrik Haapajärvi

**Henrik Haapajärvi** (s. 1980) on suomalainen työmarkkina-asiantuntija ja poliittinen taustavaikuttaja. Haapajärvi on toiminut pääministeri Sanna Marinin poliittisena erityisavustajana ja SDP:n hallitusryhmän sihteerinä vuosina 2019–2020 ja valtiosihteerinä vuosina 2020–2023. Haapajärvi on aikaisemmin työskennellyt Marinin erityisavustajana liikenne- ja viestintäministeriössä sekä Ammattiliitto Pron elinkeino- ja ympäristöpoliittisena asiantuntijana. Haapajärvi on koulutukseltaan hallintotieteiden ylioppilas.

Haapajärveä on kuvattu pääministeri Marinin lähimmäksi poliittiseksi avustajaksi. Häntä pidetään ay-demarina, joka puolustaa yleissitovuutta ja työehtosopimusjärjestelmää. Haapajärvi ja Marin tapasivat hyttibileissä ja heitä yhdistää vasemmistodemarius.

## Lähteet
Hovitanssija

**Hovitanssija** on ruotsalainen arvonimi, joka perustettiin 1990 hovilaulaja-arvonimen rinnalle. Sen myöntää Kuninkaallisen oopperan esityksestä kuningas. Arvonimen sai ensimmäisenä Anneli Alhanko.

## Luettelo hovitanssijoista
### 1990
* Anneli Alhanko
* Per Arthur Segerström

### 1995
* Hans Nilsson
* Johanna Björnson 
* Madeleine Onne

### 2000
* Göran Svalberg 
* Jan-Erik Wikström

### 2004
* Marie Lindqvist

### 2006
* Ana Laguna

## Lähteet
Laghouatin maakunta

**Laghouatin maakunta** () eli wilaya on hallintoalue Algerian keskiosassa. Sen keskus on Laghouatin kaupunki. Alueen pinta-ala on 25&nbsp;052 neliökilometriä. Asukkaita on 674&nbsp;700 henkeä (vuonna 2018, arvio).

Laghouatin maakunta rajoittuu pohjoisessa Tiaretin, idässä Djelfan, etelässä Ghardaïan ja lännessä El Bayadhin maakuntiin. Maisemaa leimaavat Saharan Atlas, ylätasangot ja Saharan ylängöt. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kalkkikivi, savi ja kipsi. Vuotuinen sademäärä vaihtelee etelän 50 millimetristä luoteisosan 300–400 millimetriin. Vesistöjä ovat muutamat vadit.

Maakunta jakautuu hallinnollisesti kymmeneen piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu 24 kuntaa. Piirikuntien keskukset ovat Aflou, Aïn Madhi, Brida, El Ghicha, Gueltat Sidi Saâd, Hassi R’Mel, Ksar El Hirane, Laghouat, Oued Morra ja Sidi Makhlouf.

Laghouatin kautta kulkee etelään johtava maantie RN1. Suunnitteilla ovat rautatielinjat Laghouatiin ja Aflouhun. Laghouatin lähellä on lentoasema.

Maakunnassa harjoitetaan karjanhoitoa ja maanviljelyä. Hassi R’Melissä on Afrikan suurin maakaasuesiintymä ja se on tärkeä kaasuteollisuuden keskus. Lisäksi on muun muassa metalli-, rakennustarvike-, elintarviketeollisuutta. Laghouatissa toimii yliopisto.

Nähtävyyksiä ovat linnoitetut kylät, Maâdnan meteoriittikraatteri, Tadjmoutin pato, keitaat, Kourdanen palatsi, kalliopiirrokset ja tidjaniittien zawiya. Hotelleja on Laghouatissa ja Afloussa.

## Lähteet
Jukka Ihanus

**Jukka Ihanus** (s. 1977) on suomalainen järjestöjohtaja ja politiikan taustavaikuttaja. Ihanus on toiminut Elintarviketeollisuusliiton yhteiskuntasuhdejohtajana sekä liiton johtoryhmän jäsenenä syyskuusta 2022 lähtien. Ihanus on työskennellyt poliittisena avustajana usean eri vaalikauden aikana. Ihanus on toiminut mm. pääministeriden Matti Vanhanen ja Mari Kiviniemi poliittisena erityisavustajana vuosina 2006-2011, ministereiden Jari Leppä ja Mika Lintilä valtiosihteerinä maa- ja metsätalousministeriössä ja työ- ja elinkeinoministeriössä vuosina 2021-2022, Keskustan ministeriryhmän erityisavustajana vuodesta 2019 Annika Saarikon avustajana opetus- ja kulttuuriministeriöissä sekä Katri Kulmunin avustajana valtiovarainministeriössä 2019–2020. Ihanus on työskennellyt myös STTK:n yhteiskuntavaikuttamisesta ja elinkeinopolitiikasta vastaavana johtajana sekä Keskustan eduskuntaryhmän lainsäädäntösihteerinä.

Koulutukseltaan Ihanus on juristi. Hän on valmistunut Helsingin yliopistosta vuonna 2004. Ihanus on toiminut poliitikkona mm. Uudenmaan maakuntahallituksen jäsenenä 2017–2021 ja Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunnan jäsenenä 2017.

## Lähteet
Minna-Mari Kaila

**Minna-Mari Kaila** on suomalainen virkamies ja järjestöjohtaja. Kaila nimitettiin vuonna 2021 maa- ja metsätalousministeriön ruokaosaston osastopäälliköksi vuoteen 2026 asti. Kaila on toiminut määräaikaisena osastopäällikkönä vuodesta 2017 lähtien. Koulutukseltaan Kaila on maatalous- ja metsätieteiden maisteri. Aikaisemmin Kaila on toiminut Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:n maatalousjohtajana vuosina 2013–2016 sekä maaseutuyrittäjyyslinjan johtajana vuosina 2011–2013. Kaila toimi vuosina 2008–2010 maa- ja metsätalousministeri Sirkka-Liisa Anttilan erityisavustajana ja vuosina 2010-2011 Anttilan valtiosihteerinä. Kaila on työskennellyt myös maatalouslomittajana, tutkijana ja ylitarkastajana. 

## Lähteet
Ann-Mari Kemell

**Ann-Mari Kemell** (s. 1977 Borlänge, Ruotsi) on suomalainen talousasiantuntija, järjestöjohtaja ja poliittinen taustavaikuttaja. Kemell on toimnut vuodesta 2022 lähtien elinkeinoministeri Mika Lintilän valtiosihteerinä. Tätä ennen Kemell on toiminut valtiovarainminsiteri Annika Saarikon talouspoliittisena erityisavustajana sekä useiden ministerin talous- ja veropoliittisena erityisavustajana.

Ennen työtään erityisavustajana Kemell on työskennellyt Keskuskauppakamarissa talous- ja elinkeinopolitiikasta vastaavana johtajana, valtiovarainministeriön vero-osaston erityisasiantuntijana sekä Verohallinnossa ylitarkastajana. Lisäksi hän on toiminut keskusverolautakunnan sekä verotuksen oikaisulautakunnan jäsenenä.

Kemell on syntynyt Ruotsissa ja viettänyt lapsuutensa Laukaassa. Lukion jälkeen Kemell opiskeli Tampereen yliopistossa kauppatieteitä.

Kemell on toiminut Espoon yhteisen kirkkovaltuuston jäsenenä.

## Lähteet
Reijo Kivijärvi

**Reijo Kivijärvi** (s. 1955 Vaasa) on Soinissa asuva maalari. Hän on maalannut vuodesta 1981, ja hänen teoksensa ovat pääasiassa naivistisia kansankuvauksia ja maisemamaalauksia.

Kivijärvi syntyi Vaasassa työläisperheeseen, mutta vietti lapsuutensa isänsä kotitilalla Evijärven Särkikylässä. Kivijärvi on julkaissut omaelämäkerran ”Elämäni on taiteilua” vuonna 2015.

## Lähteet
United States Playing Card Company

**United States Playing Card Company** eli USPCC on yhdysvaltalainen pelikortteja valmistava yritys. Sen valmistamia korttipakkoja pidetään laadukkaina ja ne ovat myös korttipakkakeräilijöiden suosiossa. Se tunnetaan erityisesti Bicycle-korttipakkamallistostaan, jonka yritys loi sen alkuaikoina 1800-luvulla.
Nar-Anon

**Nar-Anon** on kansainvälinen narkomaanien läheisille suunnattu vertaistukiryhmien verkosto. Se toimii kahdentoista askeleen ohjelman pohjalta, kuten Anonyymit alkoholistit ja Nimettömät Narkomaanit. Nar-Anonin toiminta täydentää Nimettömiä Narkomaaneja, josta se kuitenkin on erillinen.

Ensimmäinen yritys Nar-Anonin muodostamiseksi epäonnistui, mutta ohjelma käynnisti toimintansa onnistuneesti vuonna 1968, ja järjestö rekisteröitiin vuonna 1971. Alle 21-vuotiaille läheisille on järjestetty myös Narateen-ryhmiä.

## Lähteet
Katja Tähjä

**Katja Tähjä** (s. 1976 Raahe) on suomalainen valokuvaaja.

Tähjä valmistui valokuvataiteen maisteriksi vuonna 2011. Tähjä sai vuonna 2012 Suomi-palkinnon työparinsa Kaisa Viitasen kanssa erityisesti *Paperittomat*-projektista, jossa kuvattiin paperittomien siirtolaisten elämää Euroopassa. Vuonna 2017 Tähjä ja Viitanen saivat Vuoden freelancer -palkinnon tietokirjasta *Karkotetut* (2016). Karkotetut-projekti sai myös ensimmäistä kertaa jaetun visuaalisen journalismin palkinnon 2017.

Tähjä asuu ja työskentelee Helsingissä.

## Julkaisut
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Katja Tähjän verkkosivut
Opioidivieroitusoireyhtymä

**Opioidivieroitusoireyhtymä** on opioidiriippuvaisilla esiintyvien vieroitusoireiden kokonaisuudesta käytettävä nimitys. Se on seurausta jatkuvan opioidien käytön lopettamisesta tai vähentämisestä. Opioidivieroitusoireyhtymä voi aiheuttaa muun muassa ahdistuneisuutta, unettomuutta, kuumetta, pahoinvointia, ripulia, oksentelua, vapinaa sekä lihaskouristuksia ja -kipuja.

Opioidivieroitusoireyhtymän vaikeusastetta voidaan mitata Clinical Opiate Withdrawal Scalella (COWS), jonka suurin mahdollinen kokonaispistemäärä on 47. 5–12 pisteen tulos viittaa lievään, 13–24 pisteen tulos kohtalaiseen, 25–36 pisteen tulos kohtalaisen vaikeaan ja tätä korkeampi pistemäärä vaikeaan opioidivieroitusoireyhtymään. Hoitomuotona voidaan käyttää vieroittautumista buprenorfiinin tai metadonin avulla.

Opioidivieroitusoireyhtymä on henkeä uhkaava tila. Ripuli ja oksentelu voivat hoitamattomina johtaa dehydraatioon, hypernatremiaan ja sydämen vajaatoimintaan.

## Lähteet
J. C. Catford

**John Cunnison ”Ian” Catford** (26. maaliskuuta 1917 Edinburgh, Skotlanti – 6. lokakuuta 2009 Shoreline, Washington, Yhdysvallat; julkaisi nimellä **J.&nbsp;C. Catford**) oli yhdysvaltalainen foneetikko sekä kieli- ja käännöstieteilijä, joka tunnetaan erityisesti fonetiikan oppikirjoistaan sekä fonetiikan inhimillisten mahdollisuuksien rajoja tarkastelleesta teoksestaan *Fundamental problems in phonetics* (1977), Kaukasian kielten tutkimuksestaan ja panoksestaan käännöstieteen alkuvaiheisiin.

Catford opiskeli Edinburghin (ranskaa ja romaanisia kieliä), Pariisin (fonetiikkaa) ja Lontoon (venäjää ja slaavilaisia kieliä sekä yleistä kielitiedettä) yliopistoissa. Hänen tutkimuskohteitaan olivat fonaatiotyypit, diakroninen fonetiikka, fonetiikan pedagogiikka, dialektologia, lauseopillinen ergatiivisuus, Kaukasian kielet ja käännösteoria. Hän perusti soveltavan kielitieteen laitoksen Edinburghin yliopistoon, missä hän vaikutti 1952–64. Tämän jälkeen hän toimi 1964–85 Michiganin yliopiston kielitieteen professorina. Yliopistoviroistaan hän jäi eläkkeelle vuonna 1988, mutta pysyi aktiivisena tutkimuksessa sen jälkeenkin.

Fonetiikan kiinnostuksensa Catford itse mainitsee alkaneen hänen luettuaan 14-vuotiaana George Bernard Shaw’n *[[Pygmalion (näytelmä)|Pygmalion]]*-näytelmän (joka tunnetaan paremmin elokuvaversiona *[[My Fair Lady (elokuva)|My fair lady]]*). Yksi näytelmän ja elokuvan päähenkilöistä, kielitieteen professori ”Henry Higgins” on yhdistetty vaihtoehtoisesti kahteenkin eri tosielämän brittifoneetikkoon, Henry Sweetiin ja Daniel Jonesiin. Uransa alkupuolella Catford opetti englantia ja sen ääntämystä ulkomailla British Councilin toimessa Kreikassa, Egyptissä ja Palestiinassa. 1946–52 hän toimi BBC:n ääninäyttelijänä ja erikoistui nimenomaan eksoottisiin englannin murteisiin.

Catfordin 1960-luvulla julkaisema pieni monografia kääntämisen kielellisestä teoriasta (Catford 1965) oli yksi varhaisista teksteistä kohti nykyaikaista käännöstiedettä. Catford itse tosin ei halunnut käännöstieteestä itsenäistä tieteenalaa, vaan näki sen nimenomaisesti kielitieteellisten teorioiden soveltamisen alueena. Catfordin teos liittyy myös kirjoitusjärjestelmien tutkimuksen alaan, koska teoksen luvun 9 käsittelemä ”grafologinen kääntäminen” käsittelee eri kirjoitusjärjestelmien käsinkirjoittamisen eroja mm. sen perusteella, millaisia viivoja ja missä järjestyksessä järjestelmä käyttää kirjainten (tai tarkemmin glyyfien) muodostamiseen.

## Teoksia

* Catford, J. C. 1965: *A linguistic theory of translation*. Oxford University Press, London.
* Catford, J. C. 1977: *Fundamental problems in phonetics*. Edinburgh University Press, Edinburgh.
* Catford, J. C. 1988: *A practical introduction to phonetics*. (1. laitos, 2. uudistettu laitos 2001.) Clarendon Press, Oxford.

## Lähteet

* Catford, J. C. 1999: Catford, John C. Teoksessa: Ohala, John J. ym. (toim.): *A guide to the history of the phonetic sciences in the United States: Issued on the occasion of the 14th International Congress of Phonetic Sciences, San Francisco, 1–7 August, 1999*, s. 81–82. University of California, Berkeley.

### Viitteet
Hans Vilhelm Keilhau

**Hans Vilhelm Dopp Mandall Keilhau** (18. elokuuta 1845 Bergen – 31. tammikuuta 1917) oli norjalainen upseeri, joka toimi Norjan puolustusministerinä vuosina 1913–1914.
## Lähteet
Vuoden 2023 Atlantin hurrikaanikausi

**Vuoden 2023 Atlantin hurrikaanikausi** on Atlantin hurrikaanikausi, joka käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 30. marraskuuta 2023. Virallisen kauden rajat on asetettu kaudelle jonka aikana esiintyy 97 % hurrikaaneista. Yksittäisiä tapauksia on kauden ulkopuolellakin. Nimet valitaan esiintymisjärjestyksessä etukäteen julkaistulta listalta, jossa nimet alkavat englanninkielisten aakkosten mukaisessa järjestyksessä A=Arlene, B=Bret, C=Cindy ...

## Vertailu keskimääräiseen kauteen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thin-le-Moutier

**Thin-le-Moutier** on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista länteen.

Kunnan keskustassa on Saint Quentinin kirkko. Kirkon vieressä on ollut luostari 900-luvulta ja kirkkokin on ollut olemassa 1100-luvulta saakka. Luostari tuhoutui Ranskan uskonsodissa vuonna 1570. Luostarin omaisuuden otti Reimsin pappisseminaari ja seurakunta joutui talousvaikeuksiin. Vähitellen myös kirkko alkoi rapistua. Lopulta 1800-luvulla kunta päätti purkaa kirkon ja rakentaa uuden. Toisessa maailmansodassa kirkko kärsi vaurioita, mutta ne korjattiin. 

Kunnassa on kaksi vierekkäistä muistomerkkiä ensimmäisessä maailmansodassa 28. ja 29. elokuuta 1914 käydyn La Fosse à l'eaun -taistelun muistoksi. Toisen pystyttivät saksalaiset vuonna 1915 ja toisen ranskalaiset vuonna 1924.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kartanonkosken liikuntapuisto

**Kartanonkosken liikuntapuisto** on urheilupuisto Kartanonkoskella, Pakkalan kaupunginosassa Vantaalla. Puistossa on muun muassa useita tekonurmikenttiä, kaksi tenniskenttää sekä koripallokenttä.

## Lähteet
Nils Claus Ihlen

**Nils Claus Ihlen** (24. heinäkuuta 1855 Skedsmo – 22. maaliskuuta 1925 Skedsmo) oli norjalainen liikemies ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan työministerinä vuosina 1908–1910 ja ulkoministerinä 1913–1920. Ihlen omisti Strømmens Værkstad -konepajan kotipaikkakunnallaan Skedsmossa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saunapellonpuiston lampi

**Saunapellonpuiston lampi** on Helsingin Viikissä lähellä Viikin koetilaa sijaitseva lampi. Sen pinta-ala on 0,25 hehtaaria ja suurin syvyys 2,7 metriä. Lampi on muodostunut vanhaan hiekkakuoppaan. Lampi lienee pohjavesivaikutteinen, eikä siihen laske ojia. Lammen valuma-alue on vain 0,35 hehtaaria. Lammesta lähtee yksi oja Vanhankaupunginlahtea kohti, mutta se on suurimman osan ajasta kuivana.

Lammessa elävät muun muassa ruutana sekä kolmi- ja kymmenpiikki. Lisäksi esiintyy kahta vierasperäistä kalalajia: hopearuutanaa ja allikkosalakkaa. Myös täplärapua on istutettu lampeen. Vielä vuonna 2006 lammen ekologinen tila oli erinomainen, mutta todennäköisesti hopearuutanoiden nopea lisääntyminen on aiheuttanut lammen rehevöitymisen. Tilannetta on pyritty korjaamaan istuttamalla lampeen ahvenia, jotka syövät hopearuutanan poikasia, ja poistamalla kaloja pyytämällä. Helsingin kaupunki aloitti lammen kunnostuksen ja poistopyyntikokeilun kesällä 2012.

Saunapellonpuiston lampi sijaitsee käytännössä kerrostaloalueen pihapiirissä. Lammen rannalla on kaksi laituria ja sauna. Lähialueen asukkaiden mukaan lammessa uidaan paljon ja talvisin luistellaan. Lammen pohjaa peittävän kanadanvesiruton on koettu haittaavan virkistyskäyttöä. Laiturilta voi kalastaa hopearuutanaa mato-ongella.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Sebastian Visa

**Sebastian Visa** (s. 26. toukokuuta) on suomalainen ammattitanssija, koreografi ja musiikinesittäjä. Hän on toiminut mm. laulaja Bessin koreografina ja taustatanssijana. Visa työskentelee tanssinopettajana tanssikoulu StepUpilla. Lisäksi hän esittää musiikkia artistinimellä Sebastian Visa..

## Ura
Visa aloitti tanssiharrastuksen 10-vuotiaana ja eteni siinä SM-tasolle.

## Lähteet
Montgon

**Montgon** on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 18 kilometriä Vouziers’n kaupungista pohjoiseen.
 
Kunnan yksihuoneinen kyläkoulu suljettiin vuonna 1989. 20 vuotta myöhemmin, vuonna 2009, se vihittiin koulumuseoksi. Se on sisustettu 1950-luvun koululaitteilla ja -tarvikkeilla.

Kunnan kautta kulkee kanava Canal des Ardennes. Kanavan suluista 12 (sulut 5-16) sijaitsee Montgonissa. Sitä kutsutaankin sulkujen laaksoksi (*Vallée des écluses*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Voide

**Voide** on voitelua varten tehty emulsio, joka koostuu yleensä öljystä tai rasvasta, vedestä ja emulgaattorista. Voiteita käytetään tyypillisesti ihonhoidossa, kosmetiikkatuotteissa tai lääketieteellisessä hoidossa.

## Käyttö
Voiteesta riippuen käyttötapoja voi olla monia, mutta yleisesti voidetta levitetään iholle halutun lopputuloksen saamiseksi.

### Esimerkkejä erilaisista voiteista ja niiden käytöstä
**[[Aurinkovoide]]tta** käytetään suojaamaan auringon haitalliselta UV-säteilyltä. Sitä levitetään iholle kaikkiin niihin paikkoihin, jotka ovat päivän aikana auringon valaisemana. Aurinkorasvaa ei tarvitse levittää kohtiin, jotka ovat vaatteen peittämät.

**[[Kosteusvoide]]** ehkäisee ihon kuivumista ja hilseilyä. Sitä levitetään iholle kuiviin tai herkästi kuivuviin kohtiin. Esimerkiksi kämmenille, jalkaterille ja kasvoihin.

**Lääkevoidetta** käytetään pinnallisen kutinan ja ihon tulehduksien hoitoon. Sitä levitetään tulehtuneelle tai kutisevalle kohdalle iholle ja annetaan vaikuttaa. Lääkevoiteita myydään apteekeissa.

**Antibioottivoidetta** käytetään bakteerista aiheutuneen ihotulehduksen hoitoon. Sitä levitetään esimerkiksi haavojen ja naarmujen päälle.

## Katso myös
* Perusvoide

## Lähteet
Kurt Schwitters

**Kurt Schwitters** (20. kesäkuuta 1887 Hannover – 8. tammikuuta 1948 Kendal) oli saksalainen taidemaalari ja runoilija. Hän asui vuodesta 1933 Norjassa ja Englannissa.

Schwitters aloitti Der Blaue Reiterin ekspressionismilla, josta päätyi dadaismiin. Hän teki *Merz*-nimisiä kollaaseja narunpätkistä, etiketeistä ja muusta vastaavasta. Hän myös julkaisi samannimistä lehteä 1923–1932 ja teki asunnoistaan veistoksellisia rakennelmia (Merzbau).


Entrance Ticket (Mz 456) (1922).jpg|*Pääsylippu*, kollaasi 1922.
Merzbild Kijkduin (1923).jpg|*Merzbild Kijkduin*, assemblaasi 1923.
1924. Merz Magazine Layout by El Lissitzky.jpg|*Merz*-lehti 1924, layout: El Lissitzky
Hanover Merzbau.jpg|*Hannover Merzbau*, 1933.
Delco.jpg|*Delco*, kollaasi 1942.


## Julkaisuja
* *Anna kukka*. Runoja. Suomentanut Markku Into. Palladium, 2017. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kurt Schwitters Guggenheimin museossa
* Kurt Schwitters MoMAssa
*
Vaasan joukkoliikenne

**Vaasan joukkoliikenne**, **Lifti** on Vaasan seudulla linja-autoin liikennöitävää julkista liikennettä. Joukkuliikennettä operoi hämeenlinnalainen Vekka Group. Joukkoliikennejärjestelmä on mukana valtakunnallisessa Waltti-matkalippujärjestelmässä.

## Historiaa
Vaasan paikallisliikenteen voidaan katsoa alkaneen vuonna 1928, jolloin Majors-yhtiö aloitti matkustajaliikenteen Vaasassa. Yhtiömuotoinen paikallisliikenne sai alkunsa vuonna 1993, kun seitsemän vaasalaista liikennöitsijää perusti Vaasan paikallisliikenne Oy:n. Perustajayhtiöt olivat Oy Majors Ab, K. J. Lall, Syrenius & Co, Velj. Seppelin, Östman & Co, Oy Finne & Beijar Ab ja Sjöholm & Bergström. Vuonna 2017 Patric Wiik osti Vaasan Paikallisliikenne Oy:n liiketoiminnan ja toiminta alkoi Oy Wasa Citybus Ab:n nimellä..

Wasa Citybus menetti kilpailutuksessa kaikki linjansa 1.7.2022 alkaen ja vuoden 2021 lopussa se irtisanoi koko henkilökuntansa. Kaupungin sisäistä joukkoliikennettä liikennöi 1.7.2022 alkaen Vekka Group Oy. Samalla koko linjasto uusittiin, ja reittiverkostoa laajennettiin jopa 30 prosentilla lisäten liikennetarjontaa erityisesti iltaisin ja viikonlppuisin.

## Linjat

* Keskusta – Vaskiluoto
* Keskusta – Raippaluoto

**Erikoisvuorot (vain koulupäivisin)**

Lauantaisin ja sunnuntaisin liikennöivät linjat 1, 2, 7 ja 9

## Lähteet
Toiveet ja helyt

**Toiveet ja helyt** on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Lyytin 10. syyskuuta 2021 julkaistu toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin Luova Records -levy-yhtiön kautta. Vuonna 2023 Lyyti siirtyi Universal Music Groupin omistaman Johanna Kustannuksen alle. 

Levy oli ehdolla vuoden 2022 Emma-gaalassa Kriitikoiden valinta -kategoriassa, mutta hävisi Yonan albumille Uni johon herään. Albumista on painettu kaksi vinyylipainosta sekä CD- ja kasettiversiot.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Kulttuuritoimitus: 
* Desibeli: 
* Soundi: 

## Lähteet
Apple Vision Pro

**Apple Vision Pro** on Applen kehittämä tehostetun todellisuuden virtuaalilasijärjestelmä. Se paljastettiin 5. kesäkuuta 2023 kyseisen vuoden Worldwide Developers Conference -tapahtumassa, ja julkaistiin Yhdysvalloissa 2. helmikuuta 2024. Se on Applen ensimmäinen uusi kuluttajatuotesarja sitten Apple Watchin vuonna 2015. Toisin kuin monissa muissa virtuaalitodellisuuslaseissa, Apple Vision Prossa on erillinen akkupaketti, joka sijoitetaan käyttäjän taskuun.

Applen mukaan Vision Pro on lisätyn todellisuuden teknologia, mikä tarkoittaa, että keinotekoisia kuvaelementtejä lisätään lasien kautta havaittuun luonnolliseen ympäristöön. Laseissa on kylläkin Apple Watchin Digital Crownia muistuttava toiminto, jolla immersiota voi säätää. Vision Pro siis yhdistää sekä lisätyn todellisuuden että virtuaalitodellisuuden teknologioita.

Vision Pro käyttää visionOS-käyttöjärjestelmää, joka perustuu iPadOS:ään.

Vision Pro on myynnissä vain Yhdysvalloissa, missä se maksaa 3500 dollaria. Se julkaistaan kesäkuussa 2024 Kiinassa Hongkongissa ja Singaporessa. Heinäkuussa se tulee tarjolle myös Ranskassa, Saksassa, Britanniassa, Kanadassa ja Australiassa.

Vision Prosta on tarkoitus julkaista myöhemmin myös halvempi malli. Se saattaa tulla myyntiin loppuvuonna 2025, ja sen hinta on mahdollisesti jotain väliltä 1500–2000 dollaria.

Vision Pron läpimurtosovellukseksi on ehdotettu virtuaalista työpöytää, jolle pöytäkoneella pyörivät ohjelmat voidaan levittää suuressa koossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Apple Vision Pro kerroskuvissa
Skitsofreniforminen häiriö

**Skitsofreniforminen häiriö** on psykoosisairaus, joka oireilee skitsofrenian tavoin, mutta kestää vain 1–6 kuukauden ajan. Jos häiriön oireet jatkuvat yli kuusi kuukautta, pidetään skitsofreniaa todennäköisenä. Noin kahdella kolmesta potilaasta uudeksi diagnoosiksi vahvistuukin myöhemmin skitsofrenia. Skitsofreniforminen häiriö on ollut lyhytkestoisen psykoosin tavoin harvinainen elämänaikainen diagnoosi.

Skitsofreniformisen häiriön kehittymiseen voivat vaikuttaa genetiikka, aivokemia ja ympäristötekijät. Naisilla häiriö todetaan useimmiten 24–35 vuoden iässä; miehillä ikä häiriön ilmetessä on usein matalampi. Skitsofreniforminen häiriö aiheuttaa muutoksia ihmisen ajattelussa, toiminnassa, ihmissuhteissa, tunteiden ilmaisussa ja todellisuuden havainnoinnissa. Useimmiten hoidossa käytetään epätyypillisiin antipsykootteihin kuuluvia lääkkeitä.

## Lähteet
Bokovo-H’rustalne

**Bokovo-H’rustalne** (; vuoteen 2016 asti **Vah’ruševe** ( () on kaupunki Luhanskin alueen lounaisosassa Itä-Ukrainassa, kahden Miusjoen vesistöön kuuluvan sivujoen varrella, 70 kilometriä aluekeskus Luhanskista lounaaseen. Lähin rautatieasema on 9 kilometrin päässä idässä H’rustalnyissä (Krasnyi Lutš).

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 11&nbsp;421 asukasta (2022). Väestönlaskennan 2001 aikaan asukkaita oli 14&nbsp;773, joista suuri enemmistö oli etnisesti ukrainalaisia.

Paikkakunta sai alkunsa 1956, kun neljä kaivosyhteisöä yhdistettiin. Kaivostoiminta oli käynnistetty 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Kaupungin aseman hajanainen asutus sai vuonna 1963. 

Kaupunki on vuonna 2014 käynnistyneestä Itä-Ukrainan sodasta lähtien ollut Venäjän tai sen nukkevaltion (ns. Luhanskin kansantasavalta) miehittämää, Ukrainan laillisen hallinnon ja järjestyksen ulkopuolella olevaa aluetta. Osana kommunistiseen perinteeseen liittyvästä nimistöstä luopumista, Ukraina vaihtoi vuonna 2016 aiemmin neuvostosankari Vasil Vah’ruševin nimeä kantaneen kaupungin nimen virallisesti Bokovo-H’rustalneksi, mutta miehittäjän nukke- tai venäläishallinto ei tätä ole ottanut käyttöön. Ukrainan vuonna 2020 laatiman aluejaon mukaan kaupunki sijaitsee ainakin periaatteessa Rovenkyn piirissä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arimo Uusitalo

**Hannu Arimo Uusitalo** (s. 1. toukokuuta 1942 Kisko) on suomalainen maanviljelijä ja osuustoimintavaikuttaja, joka on saanut maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Uusitalo syntyi kunnallisneuvos Vieno Uusitalon ja Toini Ahlqvistin perheeseen. Hän avioitui 1966 emäntä, merkonomi Pirkko Raumanin kanssa. Uusitalo tuli ylioppilaaksi Salon yhteislyseosta 1963 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta  1969, jolloin hän suoritti opintoja myös Ruotsin maatalousyliopistossa Ultunassa. Uusitalo oli Maataloustuottajain Satakunnan liiton järjestökonsulentti 1969–1972 ja maanviljelijä Nalkin tilalla Kiikalassa 1972–2005. Kiikalan kunnanvaltuuston jäsen hän oli 1977–2000 ja puheenjohtaja 1985–2000. Uusitalolla on ollut useita merkittäviä osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Hän oli  muun muassa Raision Tehtaat Oy:n, vuodesta 1997 Raisio Yhtymä Oyj ja vuodesta 2005 Raisio Oyj, hallintoneuvoston jäsen 1987–1990, hallituksen jäsen 1991–2006 ja hallituksen puheenjohtaja 2001–2006. 

Metsäteollisuuden piirissä Uusitalo oli Osuuskunta Metsäliiton, vuodesta 1992 Metsäliitto Osuuskunta, edustajiston jäsen 1991–1992, hallintoneuvoston jäsen 1992 sekä hallituksen jäsen 1993–2007 ja puheenjohtaja 1994–2007. Metsä-Serla Oy:n, vuodesta 2001 M-real Oyj, hallituksen varapuheenjohtaja Uusitalo oli 1994–2007, Finnforest Oyj:n hallituksen varapuheenjohtaja 1994–2007, Oy Metsä-Botnia Ab:n hallituksen jäsen 1994–2007, Oy Metsä Timber Ltd:n hallituksen jäsen 1996–2000 ja Metsä Tissue Oyj:n hallituksen varapuheenjohtaja 1996–2007. Hän oli myös Vapo Oy:n hallintoneuvoston jäsen 2002–2005 ja hallituksen jäsen 2005–2008. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Uusitalo sai 1998. 

## Lähteet
Luettelo Jyväskylän seudun paikallisliikenteen linjoista

Tämä on **luettelo [[Jyväskylä]]n joukkoliikenteen** linjoista.

## Nykyiset linjat
Luettelossa on linjat vuoden 2024 linjastouudistuksen jälkeen. Useimpia linjoja liikennöi Koiviston Auto Jyväskylä.

## Entiset linjat
### Vuosina 1997–2023
Useimpia linjoja liikennöi Jyväskylän Liikenne, vuoden 2014 Linkki-uudistuksen jälkeen liikennöitsijöitä oli enemmän. Tarkemmat reitit poikkeuksineen löytyvät vanhoista aikatauluista: 

### Vuosina 1975–1990
Tarkemmat reitit poikkeuksineen löytyvät vanhoista aikatauluista, joita Suomen Linja-autohistoriallinen Seura on tallentanut Drive-hakemistoonsa: 

## Pienkalustolinjat
Pienkalustolla ajettava liikenne sijoittuu tavallisen joukkoliikenteen ja taksiliikenteen väliin. Se voidaan edelleen jakaa minibussein ajettavaan palveluliikenteeseen ja tilataksein ajettavaan asiointiliikenteeseen.

### Linkki-VIP
Linkki VIP -autoilla on aikataulupisteitä, mutta niille on määrätty alueet, joiden sisällä ne voivat kutsusta poiketa haluttuun paikkaan. Liikennöitsijä on Mennään Bussilla.

### Kyytiveikko
Kyytiveikko oli Linkki VIP -palvelun edeltäjä. Aluksi autot kulkivat kiinteillä reiteillä omilla linjanumeroillaan, mutta sittemmin palvelu muuttui aluepohjaiseksi. Entisen maalaiskunnan alueella käytettiin nimitystä Poimuri. Liikennöitsijä oli City-Taxi Jyväskylä (Red One).

### Palveluliikenne
Ennen Kyytiveikkoa Jyväskylän Liikenteellä oli palvelulinjoja.

### Korpilahti
Entisen Korpilahden kunnan alueella on asiointireittejä, sekä yksi linja-autoliikenteeksi luokiteltu reitti. Asiointireittejä liikennöi Jyvässeudun Taksiautot.

### Muurame
Muuramen asiointireitit tunnetaan nimellä Monipalveluliikenne.

### Laukaa
Laukaan palveluliikenteeseen kuuluu kirkonkylän ja Lievestuoreen välinen Linkki-vuoro. Aiemmin kunta on järjestänyt myös asiointireittejä.

## Lähteet
Baranivka

**Baranivka** () on kaupunki Žytomyrin alueen Zvjahelin piirissä Ukrainan luoteisosassa, Dneprin sivujoki Pripetin vesistöön kuuluvan Slutšjoen vasemmalla rannalla, 78 kilometriä aluekeskus Žytomyristä länsilounaaseen.

Tammikuun keskilämpötila on -5,4 ja heinäkuun +18,1 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä 547 millimetriä.

Baranivka mainitaan kirjallisissa asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1565 Liettuan suuriruhtinaskunnan asuttuna paikkana. Kaupunkityyppisen taajaman aseman se sai 1938 ja kaupungiksi se tuli 2001. Kaupunki oli Baranivkan piirin hallintokeskus 1923–1962 ja 1966-2020. Kesän 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa tämä piiri ja Baranivkan kaupunki kuitenkin yhdistettiin osaksi Zvjahelin piiriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Baranivkan väkiluvuksi 11&nbsp;161 asukasta (2022). Väestönlaskennassa 2001 asukkaita oli 12&nbsp;584, joista etnisesti ukrainalaisia oli 93 prosenttia, puolalaisia 0,3 prosenttia ja venäläisiä 0,2 prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Trønderbladet

**Trønderbladet** (vuosina 1979–1986 *Melhusbladet*) on norjalainen vuonna 1979 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Melhus. Se kuuluu Polaris Media -konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Alltime Group

**Alltime Group** on kiinteistöpalveluihin, siivouspalveluihin, alueurakoihin ja vesiväylien kunnossapitoon erikoistunut suomalainen palveluyritys. Yritys toimii Suomessa ja Ruotsissa, ja se työllistää yhteensä yli 1000 henkilöä.

## Historia
Alltimen juuret ovat vuodessa 1996, kun kempeleläinen yrittäjä Jussi Tuohino aloitti pienimuotoisen koneurakoinnin. JT Service -nimellä alkaneen toiminnan laajentuessa Alltime eriytettiin omaksi yrityksekseen vuonna 2006. Vuoden 2021 lopussa Tuohino myi pääomistuksen Alltimesta MB Rahastoille, jonka omistuksessa Alltime lähti tavoittelemaan nopeaa kasvua ja kansainvälistymistä. Elokuussa 2023 Alltime tiedotti ostaneensa ruotsalaisen Trienniumgruppenin tytäryhtiöineen. Kesällä 2024 se osti Arkea Oy:n kiinteistö- ja siivouspalveluliiketoiminnan sekä Tampereen Talopalvelut Oy:n. Joulukuussa 2025 Sanna Lehtinen nimitettiin Alltime Groupin uudeksi toimitusjohtajaksi.

## Palvelut
Alltime tarjoaa erilaisia rakennetun elinympäristön kunnossapidon palveluja. Näitä ovat esimerkiksi kiinteistöpalvelut, siivouspalvelut, kaupunkien ja kuntien katujen, viheralueiden ja liikuntapaikkojen kunnossapito, sekä merenkulun turvalaitteiden asennus, kunnossapito, tarkastus ja tuotanto.

## Yhtiörakenne
Konserniyhtiö Alltime Group Oy:n alla toimivat sen maayhtiöt Alltime Suomi Oy ja Alltime Sverige AB. 

## Lähteet
Taivalkosken ensimmäinen kirkko

**Taivalkosken ensimmäinen kirkko** (alkuperäiseltä nimeltään **Jokijärven kirkko**) oli vuonna 1848 valmistunut ja vuonna 1925 tulipalossa tuhoutunut kirkko. 

## Historia
Suomen senaatti antoi 22. kesäkuuta 1843 päätöksen rakentaa rukoshuone Jokijärvelle, koska harvaan asutulla seudulla asukkaiden oli haastavaa matkata pakollisiin kirkollismenoihin kaukaiselle Pudasjärvelle. Pudasjärven papiksi nimetty katekeetta Johan Peter Lithovius saattoi nyt pitää jumalanpalveluksia rukoushuoneessa. Ensimmäinen jumalanpalvelus pidettiin lokakuussa 1843. Alkujaan väliaikainen "erämaatemppeliksi" kutsuttu rukoushuone oli kooltaan 10 X 10 metrin kokoinen. Varsinaista rukoushuonetta, josta muodostui lopulta kirkkorakennus alettiin suunnitella seuraavana vuonna. Kirkko valmistui kokonaan Kurjen maille syksyksi 1848. Kirkon piirrustukset teki arkkitehti Anders Fredrik Granstedt, joka toimi arkkitehti Carl Ludvig Engelin "oikeana kätenä". Jokijärven kirkon tyylisuunta edusti Engelin uusklassista tyylisuuntaa päätykolmioineen, pylväineen ja kupoleineen. Kirkkoon mahtui 600 ihmistä, joka oli yli puolet silloisen kylän asukasmäärästä. Jokijärven kappeliseurakunta perustettiin senaatin päätöksellä 16. tammikuuta 1858.

Sahan perustamisen jälkeen Taivalkosken kylästä alkoi kehittyä kasvava asutuskeskus, jonka seurauksena vaikutusvaltaiset taivalkoskelaiset alkoivat vaatia kirkon siirtämistä Taivalkoskelle. Monien neuvottelujen ja riitojenkin jälkeen senaatti antoi luvan kirkon siirtämisestä Jokijärveltä Taivalkoskelle 12. huhtikuuta 1877. Kirkon siirtämisen suhteen edelleenkään ei ole täyttä selvyyttä siitä kuljetettiinko kirkon hirret Jokijärveltä Taivalkoskelle Iijokea pitkin uittamalla vai talviaikaan hevosilla vetäen. Entisen, uuden "keskellä kylää" olevan kirkon vihkimisjuhla oli juhannuksena 1880.

Kirkko oli kauan ilman kirkonkelloa. Kellojen soitto tapahtui raudasta väännettyä triangelia lyömällä. Vuonna 1885 saatiin kello, joka halkesi, kun suntio Inget soitti hautaussoittoa Aleksanteri III:lle. Uusi kirkonkello saatiin vasta vuonna 1904.

Jääräpäiset seurakuntalaiset eivät suostuneet suurten kustannusten pelossa hankkimaan kirkkoon ukkosenjohdatinta kirkkoherran monista vaatimuksista huolimatta. Tämä laiminlyönti koitui kohtalokkaaksi, sillä pitkän hellejakson jälkeen rajun ukkosen takia salama sytytti kirkon palamaan 27. heinäkuuta 1925. Kirkko paloi puolessatoista tunnissa perustuksiaan myöten. Kirkosta onnistuttiin pelastamaan ainoastaan ehtoollisella käytettävät leipälautanen ja viinimalja (lehtiuutisen mukaan pelastettiin vain yksi vaatetavaroita sisältänyt kaappi). Kun kirkko sijaitsi yksinään korkealla kummulla, ei palosta ollut ympäristölle välitöntä vaaraa, mutta kekäleitä lenteli kuitenkin aina puolen kilometrin päähän.

Kauno Kallion suunnittelema uusi kirkko kirkonkylälle vihittiin käyttöön vuonna 1933. Vuonna 1959 Jokijärvellä paljastettiin vanhan kirkon muistomerkki, joka sijaitsee kylätalon pihalla. Muistomerkin on suunnitellut Sulo Noponen ja rakentanut Ville Karjalainen.

## Lähteet
Rescue Me! – Koirien tarina

**Rescue Me! – Koirien tarina** on Ylen dokumenttisarja, joka kertoo kolmen kodittoman koiran **Vienon, Naavan** ja **Harri-Tapion** matkasta romanialaiselta koiratarhalta Suomeen ja sopeutumista uusiin koteihinsa. 

Sarja julkaistiin Yle Areenassa 18. kesäkuuta 2023 ja Yle TV1:llä 20. kesäkuuta 2023.

Ohjaus ja käsikirjoitus Tommi Ketonen, toimittaja-käsikirjoittajat Anu Järvinen ja Minna-Ella Aaltonen. Säveltäjä, Arttu Silvast. Tuottaja Maarit Lehtonen.

## Jaksot

## Lähteet
* Kodittomien koirien seikkailut menevät ihon alle – Rescue Me! – Koirien tarina Yle Areenassa 18.6.
* Rescue Me! – Koirien tarina Yle Areenassa
* Rescuekoira-aiheisiin liittyvät uutiset

## Aiheesta muualla
* Kulkurit ry.
* Responsible Rescue
* Testaa arvaatko oikein rescuekoirien rodut –  omistajat yllättyivät DNA-tuloksista
* Nina Ehrström antaa suuren osan elämästään vapaaehtoistyölle, jota kenenkään ei pitäisi joutua tekemään
* Tv-sarjaa kuvattiin koiratarhoilla Romaniassa – koirien olot vetivät kokeneen kuvausryhmän vakavaksi
Citygate

**Citygate** on Göteborgissa Gårdan kaupunginosassa sijaitseva 36-kerroksinen pilvenpiirtäjä ja Pohjoismaiden korkein konttorirakennus. Se on 144 metriä korkea ja valmistui vuonna 2022. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Säiliö (abstrakti tietotyyppi)

Tietojenkäsittelytieteessä **säiliö** on luokka tai tietorakenne, jonka ilmentymät ovat muiden olioiden kokoelmia. Toisin sanoen ne tallentavat esineitä organisoidulla tavalla, joka noudattaa tiettyjä sääntöjä.

Säiliön koko riippuu sen sisältämien olioiden määrästä. Eri tyyppisten säiliöiden taustalla olevat (perityt) toteutukset voivat vaihdella koon, monimutkaisuuden ja ohjelmointikielen tyypin mukaan, mutta monissa tapauksissa ne tarjoavat joustavuutta oikean toteutuksen valinnassa kaikissa tapauksissa.

Säiliötietorakenteita käytetään erityistesti olio-ohjelmointikielissä.

## Toiminto ja ominaisuudet
Säiliöt voidaan luonnehtia seuraavilla kolmella ominaisuudella:

* *pääsy*, joka on tapa päästä käsiksi säiliön olioihin. Taulukoiden tapauksessa pääsy tapahtuu taulukkoindeksin avulla. Pinojen tapauksessa pääsy tapahtuu LIFO- järjestyksen mukaan (last in, first out) ja jonojen tapauksessa FIFO (first in, first out) -järjestyksen mukaisesti;
* *varastointi*, tapa säilyttää säiliön esineitä.
* *matkustaminen*, tapa kulkea säiliön kohteiden läpi.

Säilöluokkien odotetaan toteuttavan CRUD:n kaltaisia menetelmiä tehdäkseen seuraavat:

* luoda tyhjä säiliö.
* lisätä olioita säiliöön
* poistaa olioita säiliöstä;
* poista kaikki oliot säiliöstä (tyhjennä);
* päästä käsiksi säiliössä oleviin esineisiin;
* päästä käsiksi säilössä olevien objektien määrään (määrä).

Joskus säilöitä toteutetaan yhdessä iteraattorien kanssa.

## Tyypit
Säiliöt voidaan luokitella joko yksiarvoisiin säiliöihin tai assosiatiivisiin säiliöihin.

Yhden arvon säiliöt tallentavat jokaisen objektin itsenäisesti. Objekteihin voidaan päästä käsiksi suoraan esimerkiksi silmukalla tai iteraattorilla.

Assosiatiivinen säilö käyttää assosiatiivista taulukkoa, karttaa tai sanakirjaa, joka koostuu avain-arvo-pareista siten, että kukin avain esiintyy säilössä enintään kerran. Avainta käytetään olion etsimiseen, jos se on tallennettu säiliöön. Assosiatiivisia säiliöitä käytetään ohjelmointikielissä luokkamalleina.

Abstrakteja säiliö tietotyyppejä ovat:

* FIFO-jonot
* LIFO-pinot
* Prioriteettijonot
* Hakutaulukot (LUT)
* Avaimiin liittyvät tietorakenteet
** Setit, sisältää ja indeksoi objektit arvon tai tietyn ominaisuuden mukaan;
** Kartat, joka liittää jokaiseen avaimeen "arvon" hakua varten

Yleisiä tietorakenteita, joita käytetään näiden abstraktien tyyppien toteuttamiseen, ovat:

* Taulukot ja niiden johdannaiset
* Linkitetyt listat
* Binäärihakupuut (BST), erityisesti itsetasapainottavat BST:t
* Hajautustaulut

## Lähteet
Petro Holota

**Petro Holota**, , oikea nimi: **P. Melnyk**, (12. heinäkuuta 1902 Balašivka (kuuluu nyk. Kropyvnytskyihin) – 8. marraskuuta 1949 Snjatyn, Stanyslavivin alue, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen kirjailija.

Holota kuului kirjailijaryhmiin Molodnjak (1926–1927) ja Avanhard (1928–1929). Hänen ensimmäinen runokokoelmansa *Ternystyi šliakh do voli i osvity* ('Vaikea polku vapauteen ja oppiin') ilmestyi 1921 ja proosateos *V dorozi zmahan* ('Taistelujen tiellä') 1925. Niiden jälkeen ilmestyi muutamia proletaarirunouden kokoelmia, proosakokoelma *Brud* ('Tomua', 1929) ja kaksi pienoisromaania *Dni junosty* (1930 'Nuoruuden päivät') ja *Sh'odylo sontse* (1930, 'Aurinko nousi'). 1930-luvulla hän joutui vainon kohteeksi, mutta rehabilitoinnin jälkeen hän asettui 1945 Snjatyniin ja työskenteli paikallislehden päätoimittajana.

## Lähteet
El Bayadh

**El Bayadh** () on kaupunki ja El Bayadhin maakunnan hallinnollinen keskus Algerian länsiosassa. Se sijaitsee Saharan Atlakseen kuuluvilla Amourvuorilla 525 kilometriä Algerista lounaaseen. El Bayadhin kunnassa oli 91&nbsp;600 asukasta vuonna 2008.

Kaupunki on saanut alkunsa ranskalaisten vuonna 1852 perustamasta vartioasemasta. Se sai nimen Géryville vuonna 1861. Vuonna 1890 siitä tuli sotilaspiirin keskus. Maailmansotien välisenä aikana Géryvillestä muodostui Pohjois-Afrikan tärkein espartohöyhenheinän tuotantopaikka. Kaupunki sai alkuperäisen nimensä takaisin Algerian itsenäistymisen jälkeen, ja vuonna 1985 siitä tuli samannimisen maakunnan keskus.

El Bayadhiin kautta kulkevat maantiet RN47, RN111 ja RN6A. Kaupunkiin on rakenteilla 130 kilometrin pituinen rautatie Mécheriasta. Sen koillispuolella on lentokenttä.

Keskustan kaupunkikuvaa leimaavat siirtomaa-ajan rakennukset. Algerian itsenäistyttyä El Bayadhiin on muuttanut paljon entisiä paimentolaisia. Alueella harjoitetaan karjanhoitoa, ja El Bayadhissa pidetään tärkeät lammasmarkkinat. Se on tunnettu myös matoistaan. Kaupungissa toimii Nour Bachirin yliopistokeskus. Siellä on muutamia hotelleja.

## Lähteet
Tapio Kosunen

**Tapio Juhani Kosunen** (s. 22. joulukuuta 1956 Varkaus) on suomalainen virkamies ja tutkija. Kosunen toimi lokakuusta 2013 vuoteen 2020 opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulu- ja tiedepolitiikan osaston ylijohtajana. Koulutukseltaan Kosunen on dosentti, kasvatustieteiden tohtori. Aikaisemmin Kosunen on toiminut Helsingin yliopiston Avoimen yliopiston johtajana 2004–2011, opetusministerin valtiosihteerinä ja erityisavustajana, opetusneuvoksena sekä neuvottelevana virkamiehenä koulutus- ja tiedepolitiikan osaston ammattikorkeakouluyksikössä.

Poliittiselta taustaltaan Kosunen on sosialidemokraatti. Kosunen on toiminut vuosina 2011–2013 opetusministeri Jukka Gustafssonin valtiosihteerinä ja 1999–2001 Maija Raskin erityisavustajana. Aikaisemmin Kosunen on työskennellyt yliopistossa, ammattikorkeakoulussa ja kunnan sivistystoimessa ja opettajana peruskoulussa.

## Lähteet
Snjatyn

**Snjatyn** () on kaupunki Ukrainassa. Se oli juutalaisten asuttama kaupunki, *[[shtetl]]*, 1500-luvulta 1940-luvulle. Se sijaitsee Prutjoen varrella lähellä Romanian rajaa. Siitä on ensimmäinen kirjallinen maininta vuodelta 1158, jolloin sen nimi oli Ksnjatyn komentaja Kostjantyn Stroslavitšin mukaan, joka oli kuningas Jaroslav Osmomyslin hovin jäsen.

Snjatynin väkiluku on 9&nbsp;718 (2022 arvio).

Kaupungin juutalaisväestö alkoi vähentyä 1870-luvulta alkaen, jolloin heitä muutti Israeliin, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Toisen maailmansodan jälkeen kaikki vielä kaupungissa asuneet juutalaiset vietiin metsään ja ammuttiin tai vietiin Bełżecin tuhoamisleirille. Synagoga poltettiin.


Cemetery Sniatyn 1.jpg|Snjatynin juutalainen hautausmaa on nykyisin hoitamaton.
Sniatyn Szewczenka 143 145 147 149 DSC 5253 26-252-0040.JPG|Ševtšenkonkatu Snjatynissä
Sniatyn Zabytki 08.jpg|Ylösnousemuksen kirkko
Sniatyn Zabytki 07.jpg|Roomalaiskatolinen kirkko
Снятин - вул. Шухевича-1.jpg|Arkkienkeli Mikaelin Colassais'n ihmeen kirkko 


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Snjatyn Virtual shtetl
Mikä mikä viidakkokirja

**Mikä mikä viidakkokirja** (vuosina 1989–1991 ohjelman nimi muodossa **Mikä-mikä viidakkokirja**) oli suomalainen Yleisradion tuottama vuosina 1989–1994 valmistunut ja esitetty luontoaiheinen visailuohjelma. Ohjelmaa esitettiin Yle TV1 -kanavalla alkuvuosina lauantai-iltaisin, ja myöhemmin perjantai-iltaisin. Ohjelmaa katsoi parhaimmillaan 1,6 miljoonaa katsojaa. 

Ohjelman juontajana toimi alkujaan työuransa optikkona aloittanut Paul Segersvärd. Hänet valittiin juontajaksi siten, että Segersvärdin tuttava freenlancertoimittaja Heikki Vasamies otti yhteyttä, ja ehdotti yhteistyötä ohjelman tekemiseen. Ohjelman tunnusmusiikkina oli brittiläisen Tight Fit -yhtyeen coverversio kappaleesta "The Lion Sleeps Tonight". 

## Ohjelman kulku

Ohjelmassa kilpailijoille esitettiin katkelmina luontoaiheisia videoita, jonka jälkeen kuva pysäytettiin ja kysyttiin videon jatkoon liittyvä kysymys, esimerkiksi mitä seuraavassa kohtauksessa tapahtuu tai mikä tietty erityspiirre videon aiheen eläimeltä löytyy. Ohjelmassa esitetyt luontoaiheiset videot olivat japanilaisen luontokuvauksiin erikoistuneen kuvausryhmän materiaalia.


## Lähteet
Frostatingin laamanninoikeus

**Frostatingin laamanninoikeus** (norj. *Frostating lagmannsrett*) on yksi Norjan kuudesta laamanninoikeudesta. Sen tuomiopiiri koostuu Møren ja Romsdalin sekä Trøndelagin lääneistä. Frostatingin laamanninoikeus toimii Trondheimissa.
## Käräjäoikeudet
Frostatingin laamanninoikeus toimii valitustuomioistuimena Møren ja Romsdalin sekä Trøndelagin käräjäoikeuksille.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laamanninoikeuden verkkosivut
Charles Rogier

**Charles Rogier** (1800–1885) oli belgialainen valtiomies. Hän osallistui vuoden 1830 vallankumoukseen ja tuli väliaikaisen hallituksen jäseneksi. Hän oli vuosina 1831–1832 ja 1834–1840 Antwerpenin kuvernöörinä, 1832–1834 sisäasiainministerinä, 1840–1841 yleisten töiden ministerinä, 1847–1852 ja 1857–1868 pääministerinä ja samalla sisäasiain- tai ulkoasiainministerinä. Hän oli poliittisilta näkemyksiltään liberaali. Hän edisti vapaakauppajärjestelmän saattamista voimaan ja Antwerpenin linnoittamista. Brysselissä on Rogier’n muistopatsas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sarvikiisla

**Sarvikiisla** (*Cerorhinca monocerata*) on ruokkeihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan pohjoisen Tyynenmeren rannikoilta ja ulapoilta.

## Koko ja ulkonäkö
Sarvikiisla kasvaa 32–39 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Ruumiinrakenteeltaan laji on tukeva. Sarvikiislan  pää, selkä ja siivet ovat harmahtavan mustat. Sen rinta on harmaa ja vatsa valkoinen. Lisääntymisaikana silmäkulmissa ja nokan tyvessä on pitkä valkoinen höyhentupsu. Linnun tukevan kellanoranssin nokan tyvessä on vaalea uloke, joka on suurimmillaan lisääntymisaikana.

## Levinneisyys ja elintavat
Sarvikiisla pesii Alaskasta Kaliforniaan ja Kuriileilta Japaniin ja Etelä-Koreaan ulottuvalla alueella. Talvehtimisalueita ovat Kalifornia, Etelä-Korea, Japani ja Kiinan rannikko. Laji elää niin rannikon saaristossa kuin kauempana ulapallakin. Sarvikiisla on taitava sukeltaja ja syö erityisesti kaloja, mutta myös pieniä mustekaloja ja äyriäisiä. Sarvikiislan lisääntymiskausi on maaliskuusta kesäkuulle. Se pesii saarissa jopa sadantuhannen linnun kolonioina. Laji kaivaa käytävän, jonne naaras munii yhden valkoisen munan.

## Lähteet
Rohde

**Rohde** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Brigitte Rohde, nyk. Köhn (s. 1954), saksalainen pikajuoksija
*Bryce Rohde (1923–2016), australialaissyntyinen, Yhdysvaltoihin muuttanut jazzpianisti 
*Caroline Rohde-Moe (s. 1992), norjalainen tennispelaaja
*Erwin Rohde (1845–1898), saksalainen muinaiskulttuurin tutkija
*Jan Rohde (1942–2005), norjalainen pop- ja rocklaulaja
*Jens Rohde (s. 1970), tanskalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
*Johan Rohde (1856–1935), tanskalainen taiteilija.