Vilho Parmanen

**Vilho (Wilho) Parmanen**, nimi vuoteen 1864 *Wilhelm Parman* (4. huhtikuuta 1844 Kristiinankaupunki – 29. marraskuuta 1913 Kristiinankaupunki) oli suomalainen kauppias ja fennomaani.

Vilho Parmasen vanhemmat olivat kauppias Carl Johan Parman (1808–1862) ja Sofia Elisabeth Lacke (1809–1870). Parmanit olivat Baltian saksalaista sukua, toisen tiedon mukaan suku oli tullut Italiasta Saksan kautta Ruotsiin. Ruotsissa syntynyt Johan Parman (1717–1808) tuli Kristiinankaupunkiin vuonna 1750. Johan Parman oli kauppias ja raatimies ja hän rakennutti 1768 hirsisen kaksikerroksisen Parmanin kauppiastalon Rantakatu 55:een. Taloa laajennettiin 1819 niin että siinä oli 23 huonetta. Johan Parman oli Carl Johan Parmanin isoisä.

Vilho Parmanen kävi reaalikoulua Kristiinankaupungissa mutta jo 12-vuotiaana hän meni kauppa-alalle. Hän sai opin alalle ensin Kristiinankaupungissa kauppias Sundmanin kaupassa ja sitten Raahessa, Pietarsaaressa sekä Turussa. Kun toinen Saksan–Tanskan sota alkoi 1864 Parmanen matkusti eräiden toveriensa kanssa Ruotsiin liittyäkseen vapaaehtoisena Tanskan armeijaan mutta Göteborgissa selvisi etteivät vapaaehtoiset enää päässeet osallistumaan sotaan. Parmanen aikoi sitten matkustaa Meksikoon mutta hänen omaisensa estivät nämä suunnitelmat ja Parmanen lähti sen sijaan Tukholmaan opiskelemaan kauppakouluun. Tukholmassa asuessaan hän suomensi nimensä. Kristiinankaupunkiin palattuaan Parmanen sai porvarinoikeudet ja perusti 1868 oman kauppaliikkeen Läntisen Pitkänkadun varrelle. Parmanen ei koskaan täydellisesti oppinut suomenkieltä mutta hän kannatti suomalaisuusasiaa ja oli fennomaani. Parmanen perusti Kristiinankaupunkiin 1871 ensimmäisen suomalaisen kansakoulun Parmanin kauppiastaloon omilla varoillaan ja hän oli mukana perustamassa suomenkielisiä kansakouluja myös kaupungin ympäristökuntiin. Parmanen perusti myös Etelä-Pohjanmaan ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden *[[Ahti (sanomalehti)|Ahti, aaltojen kuningas]]* (ilmestyi 1878–1882), pani alulle suomenkielisen kirjaston ja oli perustamassa Kristiinankaupunkiin Kristiinan Suomalaista Kansallisseuraa. Myöhemmin hän oli vielä käynnistämässä 1897 Suupohjan Kaiku-lehteä. Parmasen tytär Helmi kastettiin ensimmäisenä Suomessa suomenkielellä vuonna 1871. Kristiinankaupungissa Parmasen täytyi maksaa erityistä korvausta jokaisesta suomenkielisestä jumalanpalveluksesta papille.

Vilho Parmanen meni 1871 naimisiin Rosa Sjöholmin (1853–1935) kanssa. Heillä oli seisemän lasta, joista viisi eli aikuisikään. Yksi lapsista oli kirjailija Eino I. Parmanen (1879–1943). Tytär Helmi Parmanen (1871–1954) meni naimisiin filosofian tohtori Karl Julius Hidénin (1867–1925) kanssa. Heidän poikiaan olivat kasvitieteilijä Ilmari Hiitonen (1898–1986), oikeustieteen tohtori, diplomaatti, toimittaja ja poliitikko Ensio Hiitonen (1900–1970) sekä rintamavalokuvaaja Unio Hiitonen (1910–1983).

Vilho Parmasella oli vanhemmalla iällä suhde Alma Wörstenin (1874–1898) kanssa ja heillä oli kaksi poikaa Onni (1893–1973) ja Aarne (1896–1966). Kun poikien äiti kuoli keuhkotautiin 1898, he asuivat sitten Vilho ja Rosa Parmanin luona ja muuttivat sukunimekseen Talas. Kauppiaaksi ryhtynyt Aarne Talas perusti 1922 kioskin Läntiselle Pitkäkadulle ja tämä liike laajeni niin että se siirtyi tavaratalona Kristiinankaupungin torin varrelle 1964. Perheyrityksenä toiminut *[[A. Talas|Tavaratalo A. Talas Oy]]* jätti konkurssihakemuksen syyskuussa 2024 ja tavaratalon toiminta päättyi vuoden 2024 lopulla.  

Vilho Parmanen kuoli 69-vuotiaana sydänkohtaukseen marraskuun lopulla 1913.

## Julkaisuja
* *Uppfatta att du är Finlands medborgare*. W. Parmanen, Kristinestad 1897

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eino I. Parmanen : Eräs suomalaisuuden esitaistelija. Kauppias Vilho Parmanen ja Kristiinan suomalaisuustaistelun alkuvaiheet, Uusi Suomi, 06.05.1928, nro 105, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Eräs kansainvälinen suomalainen suku, Kansan kuvalehti, 05.08.1932, nro 32, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Eino I. Parmasen artikkeli Pikapiirtoja kahden suomalaisen liikemiessuvun historiasta, ilmestynyt Satakunnan Kansan joululiitteessä 1942 (Web Archive-linkki)