Eugène Guillevic

**Eugène Guillevic** (1907 Carnac, Ranska – 1997 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija, 1900-luvun ranskalaisen kirjallisuuden tärkeimpiä. Hän sai aineistoa runoihinsa kotiseudultaan Bretagnesta. Hän oli ajattelultaan marxilainen, ja kirjailijana hän edusti surrealismia. Hänen läpimurtoteoksensa oli *Terraqué* (1942), joka edusti mineralogista vaihetta, mutta hän siirtyi sitten osallistuvaan runouteen ja ilmensi siinä erityisesti ydinaseiden vastaisia näkemyksiään.

Guillevicin niin muodon teemojen kuin tyylinkin suhteen uutta luova runous on ääneltään tunnistettavaa mutta sisältää kuitenkin kaikuja klassisesta ranskalaisesta runosta. Hän oli vasemmistolainen ja säilytti monien aikalaiskirjailijoiden tavoin aatteensa vaikka joutui karistamaan harhakuvitelmat kommunistivaltioiden kovan todellisuuden edessä. Hän oli ensimmäisiä lännen kirjailijoita, jotka kiinnittivät huomion toisen maailmansodan julmuuksiin, ja häntä voisi ehkä pitää holokaustikirjallisuuden alkuunpanijana. Siinä suhteessa hänen tuotantonsa on universaalia ja ajatonta.

## Suomennettuja runoja
;Lähde
* Bretagnelainen herbaario -sarja, suom. Pentti Holappa, julkaisussa: Parnasso 1987; nro 5; sisältää katkelmia kokoelman *Etier* (1979) sikermästä.
** Ihmisen tasalla taivas
** Kaikkialla kasvit nousevat
** Loppujen lopuksi
** Minulle, sanoo ruoho
** Mutta totta on
** Niin, vettä
** Niinpä ruoho ei täällä voi olla
** Sananjalat ovat vaatimattomampia
** Se sanoo: tee kuten minä
** Tiedän, että tuuli kuljettaa minua
** Tuuli tuntee meren
** Täällä kasvit eivät läheskään
** Täällä kasvit vaikuttavat suuremmilta
** Täällä ruoho ei saa levätä
* Carnac, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Terraqué*, 1942
* Enää tarvitsi vain, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Terraqué*, 1942
* Euklidiset muodot -sarja: runot kokoelmasta *Euclidiennes* (1967). Sis. runoja euklidisista muodoista. suom. Kristian Blomberg & Ismo Puhakka, julkaisussa: *Tuli & Savu*, 2008; nro 1
** kartio
** katkaistu kartio
** kulman puolittaja
** spiraali
** tasakylkinen kolmio
** tasasivuinen kolmio
** taso: I–III
** säännöllinen kuusikulmio
** vaihtuva suora
* Gabriel Perin muistoksi, suom. Mirja Bolgár, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta Exécutoire, 1947
* Hirviöitä, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta Terraqué, 1942
* Hirviöt-sarja, suom. Tuukka Kangasluoma, julkaisussa: Parnasso 1990; nro 4; s. 205. Sikermä kokoelmasta *Requis*, 1977–1982 
** Hirviöt: Ei ole pitempi matka
** Hirviöt: Kauan katsottuani kuuta
** Hirviöt: Lehdet hajaantuvat
** Hirviöt: Niin monta elettyä vuotta
** Hirviöt: Paljon voimia,
** Hirviöt: Puussa, lehti
** Hirviöt: Talloit itsellesi polkuja
** Hirviöt: Tämä yö
** Hirviöt: Yö kääntää tänään
** Hirviöt: Älkööt silmäsi jättäkö
* Kalliot: I–X, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, sarja kokoelmasta *Terraqué*, 1942
* Kasvot, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksissa: *Sanat että tietäisimme* ja *Toistasataa runoilijaa*
* Katsot kiveä, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Exécutoire*, 1947
* Kerran kun syksy, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Terraqué*, 1942
* Kunnia: XV, suom. Mirja Bolgár, teoksissa: *Päivänlasku* ja *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Avec*, 1966
* Muotokuva, suom. Mirja Bolgár, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Avec*, 1966
* Niin kuin jotkut sävelmät, suom. Sirkka Suomi, julkaisussa: Parnasso 1990; nro 4 Runo kokoelmasta Art Poétique, 1989.
* Pikku-uutinen, suom. Mirja Bolgár, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Terraqué*, 1942
* Pitää, suom. teoksissa: *Runon ääni* ja *Sanat että tietäisimme:*, runo kokoelmasta Sphère, 1963
* Sanat että tietäisimme, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Sanat että tietäisimme*, runo kokoelmasta *Exécutoire*, 1947
* Vuoret, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: *Toistasataa runoilijaa*

;Antologiat
* *Päivänlasku*, toim. Hannu-Pekka Lappalainen, Helsinki: Kirjayhtymä 1982 
* *Runon ääni Runon ääni: lausujain juhla-antologia*, toim. Maarit Huovinen, Helsinki: WSOY 1988 
* *Sanat että tietäisimme: kymmenen ranskalaista runoilijaa*, toim. Mirja Bolgár, Helsinki: WSOY 1975  (Viereisellä sivulla on runon alkuteksti.)
* *Toistasataa runoilijaa: runosuomennoksia 1960-luvun kulttuurilehdistä*, toim. Kalevi Seilonen, Helsinki: Tammi 1989 

## Lähteet

## Aiheesta muualla