open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karhulankylän työväentalo

**Karhulankylän työväentalo** on Pihlajaveden Karhunlankylällä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.

## Historia
Karhulankylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905. Yhdistyksen perustajiin kuuluivat maanmittausinsinööri Yrjö Koskisen työmiehet, jotka avustivat isonjaon täydennysmittauksessa. Insinööri jakoi työmiehilleen myytävänä olleen tilan kymmeneen osaan, ja näistä tiloista muodostui Karhunkylä. Näistä Karhunkylän taloista muodostui myös Karhunkylän työväenyhdistyksen kantajoukko. Ennen työväentalon rakentamista kokouksia ja iltamia pidettiin myös näissä taloissa. 

Työväentalon tontti ostettiin sitten Palomäen talosta. Siitä lohkaistiin myöhemmin osa urheiluseura Kontiolle. Työväentalo rakennettiin hirsistä talkoilla vuonna 1909. Taloa on laajennettu vuonna 1920 lisäämällä näyttämötilaa ja salin pinta-alaa. Vuonna 1930 taloa laajennettiin rakentamalla talon takaosa leveämmäksi. Laudasta rakennettiin uusi juhlasali ja näyttämö. Vanhoista tiloista tehtiin ravintola ja puvustamo. Taloa ympäröi laaja piha, ja urheiluseuralle lohkaistu kenttä on nykyisin kunnan omistuksessa.

Karhulankylän työväentalolla kokoontui vuoteen 1918 saakka työväenyhdistys, vuonna 1909 perustettu urheiluseura, vuonna 1917 perustettu Sekatyöväen ammattiosasto ja vuonna 1916 perustettu nuoriso-osasto.

Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalo oli suljettu ja palautui taas vuonna 1919 työväenyhdistykselle. Työväentalon laajennuksen myötä toiminta lisääntyi. Taloa käyttivät työväenyhdistyksen lisäksi Lasten sos.dem. Raittiusosasto Päivät Nuoret, Urheiluseura Kontio, opintokerhot, näytelmäseura sekä Karhulankylän Pienviljelijäosasto ja 1930-luvulla E-osuusliikkeen Naiset Mukaan -toimikunnat.

Sota-aikana työväentalo oli suljettuna. Sotien jälkeen talon omistuksesta käytiin sosialidemokraattien ja kommunistien kesken kiistaa, joka päättyi sosialidemokraattien eduksi. 1950-luvulla käyttö väheni, ja 1970-luvulla talo oli käytössä lähinnä kesäisin. Talon katto uusittiin ja ulkoseinät maalattiin talkoilla vuonna 1982. 

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja vuoraamaton. Katteena on huopa. Alun perin vuoraamattomat sisäseinät peitettiin pinkopahvilla vuonna 1930 ja kuitulevyillä vuonna 1977. Keittiöön laitettiin kovalevyä. Sisäkatto on lautaa ja vuonna 1977 laitettua lastulevyä. Juhlasalissa on paneelia. Lämmitys oli aluksi puu-uuneilla. Vuonna 1930 hankittiin juhlasaliin kamiina ja ravintolaan kaakeliuuni. Ovia, ikkunoita ja kuisteja on uusittu vuonna 1930. 

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Lisärakennuksessa on varasto, puuliiteri sekä käymälät. 

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nurmijärvi (Sysmä)

**Nurmijärvi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 770 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 69 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,7 metriä mpy.

## Lähteet
Pohjanselkä

**Pohjanselkä**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 790 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 40 hehtaaria. Sillä on 6 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,21&nbsp;hehtaaria.  Järven tilavuudeksi on saatu 320&nbsp;600&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,3&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,8 metriä mpy.

## Lähteet
Valasjärvi (Hartola)

**Valasjärvi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Tokeensalmen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 123 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,8 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ylä-Valasjärvi

**Ylä-Valasjärvi** tai **Ylä-Valaslampi** eli **Valaslampi** on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ykkälän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 550 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,3 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Laihalampi (Hartola)

**Laihalampi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Selänkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 940 metriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,6 metriä mpy.

## Lähteet
Lemmonlampi (Hartola)

**Lemmonlampi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Sauvuoren lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 490 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Jääsjärven lähialueeseen (14.821) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,4 metriä mpy.

## Lähteet
Ruskealanlampi

**Ruskealanlampi** tai **Hovinlampi** on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Ruskealan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 530 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Jääsjärven lähialueeseen (14.821) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy.

## Lähteet
Vähä Hirvijärvi (Sysmä)

**Vähä Hirvijärvi** eli **Vähä-Hirvijärvi** on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Karilanmaan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 150 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kahuspuron valuma-alueeseen (14.815) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,3 metriä mpy.

## Lähteet
Laitjärvi (järvi Joutsassa)

**Laitjärvi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Laitjärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 167 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järven tilavuudeksi on saatu 6,28&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi tulee 3,8&nbsp;metriä. Sen suurin syvyys on 13,3&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 10,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Laitjärven valuma-alueeseen (14.822) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.

## Lähteet
Kautsenlampi

**Kautsenlampi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Pertunmaalla Vastamäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 400 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Suojoen valuma-alueeseen (14.823) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy.

## Lähteet
Vähä Suojärvi (Hartola)

**Vähä Suojärvi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Nokan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 880 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Suojoen valuma-alueeseen (14.823) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,4 metriä mpy.

## Lähteet
Salmenkylän työväentalo

**Salmenkylän työväentalo** on Pihlajavedellä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.

## Historia
Salmenkylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1914. Tontti talon rakentamista varten ostettiin Leander Karalta. Jussi Lapilta ostettiin riihi rakentamista varten. Talo on osittain urakoitu ja osittain tehty talkoilla. Yhdistys oli alun perin sosialidemokraattinen, mutta se siirtyi myöhemmin kommunistien hallintaan. Työväentalo myytiin vuonna 1930 Benhard Peltokankaalle, joka vuokrasi sitä paikallisille yhdistyksille muun muassa huvitilaisuuksiin. Samoihin aikoihin Salmenkylän työväenyhdistys lopetti toimintansa. Peltokangas myi talon 16.3.1941 Sällinkulman Pienviljelijäyhdistykselle 15&nbsp;600 markan hintaan.

Sällinkylän pienviljelijäyhdistys on toiminut kesäisin työväentalolla ja on peruskorjannut taloa 1970-luvulla. Työväentalo on säilynyt suhteellisen alkuperäisessä asussaan.

## Rakennus
Työväentalo on yksikerroksinen, satulakattoinen, hirsirunkoinen rakennus, jossa on harmaakiviperusta. Katteena on huopa.
Rakennustarpeiksi ostetusta vanhasta riihestä muokattiin työväentalon juhlasali. Lahjoittajilta saaduista puista rakennettiin salin toiseen päähän näyttämö ja toiseen päähän ravintola-keittiö.

## Toimintaa työväentalolla
1930-luvulle asti työväentalolla toimi työväenyhdistys, joka järjesti siellä kokouksia, iltamia ja juhlia. Alaosastona toimi urheiluseura Myrä vuonna 1918.

## Lähteet
Iso Suojärvi (Joutsa)

**Iso Suojärvi**  on Keski-Suomessa Joutsassa ja Pertunmaalla Vehmaan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 2,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 424 hehtaaria eli 4,2 neliökilometriä. Sillä on 5 saarta, joiden yhteispinta-ala on 4,74&nbsp;hehtaaria. Saarista neljä on alle hehtaarin ja yksi on hieman isompi. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,53&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 1,1&nbsp;metriä. Sen suurin syvyys on 2,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 18,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Suojoen valuma-alueeseen (14.823) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,9 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Kuivajärvi (Hartola)

**Iso Kuivajärvi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Kuivajärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 184 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 11&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Vehkalammen valuma-alueeseen (14.824) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,3 metriä mpy.

## Lähteet
Kotalampi (Hartola, Vehkalahti)

**Kotalampi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Pertunmaalla Vehkalahden lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 410 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Vehkalammen valuma-alueeseen (14.824) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä mpy.

## Lähteet
Kurkostenlampi

**Kurkostenlampi** tai **Kurkonen** on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Hartolan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 450 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,2 metriä mpy.

## Lähteet
Vähä Säynätjärvi

**Vähä Säynätjärvi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Joutsan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,6 kilometriä pitkä, 530 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 86 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,46&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 5,2&nbsp;metriä. Sen suurin syvyys on 17,4&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,1 metriä mpy.

## Lähteet
Mustalampi (Joutsa, Väihkölä)

**Mustalampi**  on Keski-Suomessa Joutsassa ja Hartolassa Väihkölän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 500 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94 metriä mpy.

## Lähteet
Sääksjärvi (Hartola)

**Sääksjärvi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Leppäkosken lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,3 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 153 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 9&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 10,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.

## Lähteet
Kaitalampi (Sysmä, läntinen)

**Kaitalampi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 350 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.

## Lähteet
Hirvijärvi (Sysmä)

**Hirvijärvi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Hirvipohjan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 4,4 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 471 hehtaaria eli 4,7 neliökilometriä. Sillä on 47 saarta, joiden yhteispinta-ala on 61,38&nbsp;hehtaaria, mikä tekee 13&nbsp;% järven pinta-alasta. Saarista 43 on alle hehtaarin ja neljä on alle neliökilometrin kokoisia. Järven tilavuudeksi on saatu 15,5&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä ja keskisyvyys 3,3&nbsp;metriä. Sen suurin syvyys on 15,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 30,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.

## Lähteet
Rahkajärvi (Sysmä)

**Rahkajärvi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Vintturin lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy.

## Lähteet
Toivalan työväentalo

**Toivalan työväentalo** oli Siilinjärven kunnan Toivalan kylässä sijainnut työväentalo, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1932.

## Historiaa
Toivalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Perustamisvuonna yhdistyksessä oli 16 jäsentä. Vuonna 1915 jäseniä oli 10. Talo valmistui vuonna 1912. Yhdistys ilmeisesti liittyi vuonna 1920 perustettuun Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen omaisuus takavarikoitiin vuonna 1923. 1930-luvun alussa talo suljettiin kommunistilakien nojalla, ja elokuussa 1931 se myytiin huutokaupalla paikalliselle suojeluskunnalle. Vuonna 1932 talo paloi kesken Kuopion Voimailijain iltamien.

## Toimintaa työväentalolla
Erilaiset järjestöt, esimerkiksi Nahkatyöntekijäin ammattijärjestö ja Voimistelu- ja urheiluseura Elo, pitivät talolla muun muassa iltamia ja muita tilaisuuksia.

## Lähteet
Putkijärvi (järvi Hartolassa)

**Putkijärvi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Putkijärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 830 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 109 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 7&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,5 metriä mpy.

## Lähteet
Humalus

**Humalus** tai **Humalusjärvi** on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 940 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,4 metriä mpy.

## Lähteet
Iso-Paljo

**Iso-Paljo**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Haran lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 840 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 6&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Iso-Paljon valuma-alueeseen (14.835) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,6 metriä mpy.

## Lähteet
Vähä Kurjärvi

**Vähä Kurjärvi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Pappisten lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 880 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 63 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Ventalanjoen valuma-alueeseen (14.836) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.

## Lähteet
Säynätlampi (Joutsa)

**Säynätlampi** on Keski-Suomessa Joutsassa Vartiamäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 190 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Haapasuon länsilaidalla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suomaata lukuun ottamatta itärantoja, jossa kasvaa metsää.

## Leivonmäen kansallispuisto
Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Kauempana lammesta kulkee viitoitettu kävelyreitti. Itse lampi sijaitsee alueella, jossa liikkuminen on rajoitettua kevään ja kesän lintujen pesimäkauden ajan.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kostamonjoen valuma-alueeseen (14.838) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy.

## Lähteet
Valkealampi (Joutsa)

**Valkealampi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Liisalan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 1,7 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 76 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.

## Lähteet
Suolampi (Joutsa, Marjotaipale)

**Suolampi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Marjotaipaleen lähellä sijaitseva lampi. Pohjoisempana Karttuulahden lähellä sijaitsee toinen Suolampi.

## Maantietoa
Lampi on 400 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,7 metriä mpy.

## Lähteet
Vääräjärvi (Joutsa)

**Vääräjärvi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Nakkerpohjan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 860 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kostamonjoen valuma-alueeseen (14.838) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä mpy.

## Lähteet
Kolmisoppinen (Joutsa, Pylsy)

**Kolmisoppinen**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Pylsyn lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 710 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Säynjärvi

**Iso Säynjärvi** tai **Iso Säynätjärvi** on Keski-Suomessa Joutsassa  Vallaspellon ja Joutsan kirkonkylän puolivälissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 6,2 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 519&nbsp;hehtaaria eli 5,2&nbsp;neliökilometriä. Se on muodostunut kaakossa Säynäjärvenkankaan ja siitä koilliseen ulottuvan kapean harjujakson louteispuolelle. Järven länsi- ja lounaisrannat ovat loivarinteisiä, mutta muualla kohoaa esimerkiksi Mailahden ympärillä pieniä mäkiä sekä korkeat Ruunavuori ja Hanhimäki. Järvellä on kartan mukaan 26&nbsp;saarta. Suurimmat saaret ovat Iso Tarsasaari, Huhtasaari, ja eteläiset Naulasaaret. Muita pienempiä saaria tai luotoja ovat Pieni Tarsasaari ja Talassaari. Vain Pienessä Tarsaaressa ja eteläisessä Naulasaaressa on mökkiasutusta. Järvenpohja on melko epätasainen, sillä saarien ja matalien kohtin välissä on yli kymmenmetrisiä syvänteitä. Mailahdella on kahdessa kohtaa yli 10 metriä syvää, järven länsirantaa seuraa syvännejakso, joka painuu kahdesti 15 metrin syvyyteen, ja Tarsasaarien ja rannikon väliin jää syvännealue, jossa on pari 10-metristä kohtaa. Eteläinen lahti on sitä vastoin matalaa järvialuetta. Suurin mitattu syvyys on 18,5 metriä . Sen rantaviivan pituus on 26,6 kilometriä. Pohjoisrannasta työntyy luoteeseen 2,2 kilometriä pitkä ja 100–330 metriä leveä Mailahti. Myös Naulasaarten eteläpuolella jää suojaan kilometrin mittainen lahti. Muuten on järven rantaviiva selkeän muotoinen. Järven rannoilla on neljä kiinteästi asuttua tilaa ja 62 vapaa-ajan asuntoa, joista kasi sijaitsee saarissa. Harjujaksoa seuraa Joutsan ja Kangasniemen välinen seututie&nbsp;616. Järven kaakkoisrannassa on leirintäalue.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Sunkinjoen valuma-alueeseen (14.842) se kuuluu. Järven vesistöalueella on vain kaksi isompaa järveä, jotka laskevat siihen. Toinen on Iso Koiralampi ja toinen Ihantlampi. Järven laskujoki on Tampinjoki, joka laskee Vähä Säynjärven kautta Suonteen Ruokoselkään. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy., joten Tampinjoelle muodostuu pudotusta 17,5 metriä. Joessa onkin ollut vesimyllylle pato.

## Lähteet
Iso Koiralampi (Joutsa)

**Iso Koiralampi** tai **Iso-Koiralampi** on Keski-Suomessa Joutsassa  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Sunkinjoen valuma-alueeseen (14.842) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,5 metriä mpy.

## Lähteet
Nurmaanjärvi (Joutsa)

**Nurmaanjärvi** on Keski-Suomessa Joutsassa Vallaspellon länsipuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,9 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 94 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannan läheisyydessä on neljä kiinteästi asuttua tilaa ja 15 vapaa-ajan asuntoa. Järven etelärantoja seuraa seututie 616, joka on Joutsan ja Kangasniemen välinen maantie.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Sahijoen valuma-alueeseen (14.843) se kuuluu. Järveen laskee muutaman metsäojan lisäksi Myllyjoki ja Hapanjoki. Myllyjoki tuo pohjoisesta Hetesuolta ja Koivulammelta vesiä järven pohjoispäähän. Hapanjoki laskee eteläosan länsirantaan Hanhilammelta, jonka valuma-alueella on lisää pieniä järviä. Järven laskujoki on Sahinjoki, joka laskee Suonteen Unikanselkään. Järven vedenpinnan korkeus on 94,3 metriä mpy., jolloin Sahinjoelle muodostuu pudotusta 0,2 metriä.

## Lähteet
Keskisenlampi (Joutsa)

**Keskisenlampi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Kälän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 850 metriä pitkä, 780 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Käläjoen–Pirttijoen valuma-alueeseen (14.846) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy.

## Lähteet
Leväsenlampi (Joutsa)

**Leväsenlampi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Hankaan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 190 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.

## Lähteet
Vitiazinsalmi

**Vitiazinsalmi** on salmi Papua-Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saaren ja Bismarckinsaarten läntisten saarten välissä. Salmi kattaa noin 800 neliökilometrin alueen ja sen ympäristössä on useita pieniä saaria. Saarista suurin on Umboi ja sen kaakkoispuolella on pienistä korallisaarista koostuva Siassin saaristo.

## Lähteet
Kailanen (Joutsa)

**Kailanen**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Mankin lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 460 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,4 metriä mpy.

## Lähteet
Käräjärvi

**Käräjärvi** on järvi, joka sijaitsee Keski-Suomessa Joutsassa Marjotaipaleen kylän lähellä.

## Maantietoa
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Järvellä ei ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,4 metriä mpy.

## Lähteet
Suonteenlahti

**Suonteenlahti**  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Kuitulan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 830 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy.

## Lähteet
Vuorijärvi (Joutsa)

**Vuorijärvi**  on Keski-Suomessa Joutsassa  Pärnämäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 74 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Karttuulammen valuma-alueeseen (14.852) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy.

## Lähteet
Kortelampi (Mäntyharju, Ketunkylä)

**Kortelampi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Ketunkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 490 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Salasjoen valuma-alueeseen (14.853) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.

## Lähteet
Haukilampi (Pertunmaa, Ruorasmäki)

**Haukilampi**  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Ruorasmäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 86 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 4&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Haukilammen–Taikinaojan valuma-alueeseen (14.855) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.

## Lähteet
Soilampi (Pertunmaa)

**Soilampi**  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Hankaan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 400 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,9 metriä mpy.

## Lähteet
Kalhonlampi

**Kalhonlampi**  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Kalhon lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 370 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.

## Lähteet
Sääksjärvi (Sysmä)

**Sääksjärvi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Onkiniemen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 228 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä. Sillä on viisi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,51&nbsp;hehtaaria. Saarista neljä on alle hehtaarin kokoisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8,39&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi 3,7&nbsp;metriä. Sen suurin syvyys on 13,3&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Sääksjärven alueeseen (14.862) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.

## Lähteet
Uurajärvi (Sysmä)

**Uurajärvi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Unajan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,7 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 390 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 13&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 14,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Peurajärvi (Pertunmaa)

**Peurajärvi**  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Ruorasmäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 930 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy.

## Lähteet
Lalvetta

**Lalvetta** tai **Lavetta** on Päijät-Hämeessä Heinolassa  Pääsinniemen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy.

## Lähteet
Pihtilälampi (pohjoinen)

**Pihtilälampi** tai **Pihtilampi** on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 310 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy.

## Lähteet
Dalia

**Dalia** on naisen etunimi. Se on kukka-aiheinen nimi, joka viittaa koristekasveina viljeltäviin daalioihin. Nimen rinnakkaismuotoja ovat latinankielinen **Dahlia** ja suomalainen **Daalia**.

Kasvinimi *Dahlia* on peräisin vuodelta 1791, ja sen on keksinyt espanjalainen kasvitieteilijä Antonio José Cavanilles (1745–1804). Nimi on kunnianosoitus ruotsalaiselle botanistille Anders Dahlille (1751–1789), joka työskenteli Turun akatemian apulaisena.

## Heprealainen nimi
Dalia on myös heprealaisperäinen naisennimi. Se saattaa olla lähtöisin raamatullisesta miehennimestä Gedalja, jonka merkitys on ’Jahve on suuri’.

## Nimi Suomessa
Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on lokakuuhun 2022 mennessä kirjattu noin 140–160 *Dalia*-nimistä naista. Nimiasut *Dahlia* ja *Daalia* ovat kumpikin olleet noin 100 naisella.

Nimi *Dahlia* sisältyy Helsingin yliopiston viralliseen kissojen nimipäiväkalenteriin. Nimipäivänä on 11.&nbsp;maaliskuuta.

## Tunnettuja Dalioita
* Dalia Contreras (s. 1983), venezuelalainen taekwondoin ja olympiamitalisti
* Dalia Grybauskaitė (s. 1956), Liettuan presidentti v. 2009–2019
* Dalia Itzik (s. 1952), Israelin virkaa toimittava presidentti v. 2007
* Dalia Stasevska (s. 1984), suomalainen kapellimestari

## Kuvitteellisia Dahlioita
* Dahlia-täti (), hahmo P. G. Wodehousen *Jeeves*-tarinoissa ja televisiosarjassa *[[Kyllä Jeeves hoitaa]]*
* Dahlia Mustavaara, hahmo televisiosarjassa *[[Salatut elämät]]*

## Lähteet
Suolampi (Joutsa, Marjotaipale, Karttuulahti)

**Suolampi** on Keski-Suomessa Joutsassa Marjotaipaleen lähellä sijaitseva järvi. Hieman etelämpänä sijaitsee toinen Suolampi.

## Maantietoa
Suolampi on 250 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.

## Lähteet
Sakar

**Sakar** voi tarkoittaa seuraavia:

* Sakar, saari Bismarckinmerellä Papua-Uudessa-Guineassa
* Sakar, kaupunki Turkmenistanissa.
Mario Sgobba

**Mario Sgobba** (10. kesäkuuta 1923 Helsinki – 29. tammikuuta 1990 Helsinki) oli italialaissukuinen suomalainen klarinetisti, joka teki pitkän uran Helsingin kaupunginorkesterissa.

Mario Sgobba opiskeli klarinetinsoittoa Sibelius-akatemiassa sekä isänsä Cosimo Sgobban johdolla, joka vuonna 1920 oli valittu Helsingin kaupunginorkesterin sooloklarinetistiksi. Myös Mario Sgobba pääsi 20 vuoden iässä saman orkesterin jäseneksi, mutta työskenteli pari vuotta Turun ja Göteborgin orkestereissa kunnes palasi 1949 isänsä seuraajaksi Helsingin kaupunginorkesterin ensimmäisenä klarinetistina. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 1977 ja jäi vuoden 1980 alusta sairauseläkkeelle.

Mario Sgobba soitti kaupunginorkesterin lisäksi helsinkiläisissä teattereissa, kaupunginorkesterin puhaltajien Crusell-kvintetissä, elokuvaäänityksissä ja Linnanmäellä. Yleisradion kautta hän tuli suomalaisille tutuksi Paavo Lampisen kanssa soittamillaan klarinettipolkilla, joita myös levytettiin 1980-luvun puolivälissä albumille *Liukkaat jalkineet* ‎(Woodwinds WWLP-841, 1984). Sgobba soittaa myös muun muassa Karelia-puhallinorkesterin ja Radion viihdeorkesterin äänitteillä.

## Lähteet
Fosforiseskvisulfidi

**Fosforiseskvisulfidi** (P4S3) on fosforin ja rikin  muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa tulitikkujen valmistamiseen.  

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa fosforiseskvisulfidi on keltaista tai harmahtavaa kiteistä. Yhdiste on alkeiskopiltaan ortorombinen. Aine on veteen liukenematonta, mutta hydrolysoituu hitaasti, varsinkin kuuman veden vaikutuksesta. Fosforiseskvisulfidi liukenee muun muassa hiilidisulfidiin ja bentseeniin. Hieman kuumennettaessa yhdiste alkaa hehkua.

Fosforiseskvisulfidia valmistetaan kuumentamalla rikin ja punaisen tai valkoisen fosforin seosta 180 °C:n lämpötilaan. Tuote puhdistetaan tislaamalla.

Fosforiseskvisulfidia käytetään tulitikkujen päissä, pyrotekniikassa ja reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.

## Lähteet
Münchhausenin trilemma

**Münchhausenin trilemma** on tietoteoreettinen ongelma. Kyseessä on ajatuskokeilu, jossa kuvataan, että absoluuttista totuutta on mahdotonta saada selville mistään. Kaikki yritykset perustaa tietämys vankalle perustalle joutuvat väistämättä johonkin seuraavista kolmesta sudenkuopasta:

* ***Regressio ad infinitum***, jossa jokainen perusteltu argumentti on vuorostaan perusteltava, ja tämä ad infinitum.
* **Looginen kehäpäätelmä**, jossa väite yritetään perustella enemmän tai vähemmän piilevänä käyttämällä sitä itseään. 
* **Dogmatismi** eli ex cathedra -argumentti, jossa vedotaan yhteen ehdolliseen vaiheeseen, jota ei voi millään tavoin kritisoida tai kieltäydytään antamasta uusia perusteluja.  

Filosofi Jakob F. Fries nimesi tämän ongelman Münchhausenin trilemmaksi muistoksi paroni Münchhausenista, joka väitti pystyvänsä vetämään hevosensa ja itsensä suosta omista hiuksistaan vetämällä ilman ulkopuolista tukea.   Ongelma tunnetaan myös nimellä Friesin trilemma   tai Agrippan trilemma.

## Lähteet
Humphries

**Humphries** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Barry Humphries (1934–2023), australialainen näyttelijä, koomikko ja käsikirjoittaja
* Dan Humphries (s. 1979), brittiläis-kanadalainen rattikelkkailija
* Jane Humphries (s. 1948), brittiläinen taloushistorioitsija
* Jay Humphries (s. 1962), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Kaillie Humphries (s. 1985), kanadalais-yhdysvaltalainen rattikelkkailija ja olympiavoittaja
* Kris Humphries (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Luke Humphries (s. 1995), englantilainen dartsinpelaaja
* Tony Humphries (s. 1957), yhdysvaltalainen muusikko ja DJ.
Siassin saaristo

**Siassin saaristo** on pienistä ja matalista korallisaarista koostuva saariryhmä Papua-Uudessa-Guineassa. Saaret sijaitsevat Umboin saaren kaakkoiskärjen ympäristössä. Saaristoon kuuluu yhteensä 18 saarta, joista kuusi on asuttuja.

Siassin saariston saarista suurimpia ovat Tuam ja Malai, jotka ovat pinta-alaltaan noin 0,8 km2. Tuam sijaitsee 14 km päässä Umboista ja kohoaa korkeimmillaan 76 metriä merenpinnan yläpuolelle. Malai sijaitsee puolestaan 9 km päässä Umboista ja sen itäosa nousee noin 45 metriä merenpinnan yläpuolelle länsiosan ollessa alavaa hiekkatasankoa. Tuamin ja Malain lisäksi muut asutut saaret ovat Mandok, Aromot, Aronaimutu ja Mutumalau. Niiden pinta-ala vaihtelee alle 0,01 km2:stä 0,05 km2:iin ja ne sijaitsevat lähellä Umboin saaren rantaa.

## Lähteet
Arop

**Arop** tai **Ahrup** (paikallisten kielillä **Pono**, englanniksi **Long Island**) on tuliperäinen saari Papua-Uudessa-Guineassa. Se sijaitsee noin 130 km Madangista itään ja noin 65 km Saidorista koilliseen. Saaren kokonaispinta-ala on noin 328 km2. Saarella asuu noin 900 asukasta ja he asuvat pääasiassa saaren viidessä suurimmassa asutuskeskuksessa Bokissa, Kautissa, Malalassa, Poin Kiaussa ja Matapunissa.

Dampier antoi saarelle sen englanninkielisen nimen purjehtiessaan saaren ohi vuonna 1700. Nimestä huolimatta saari on suunnilleen kuusikulmionmuotoinen ja sen leveys on suurimmillaan noin 30 km.

Aropin saari on osa Bismarckin tulivuorikaarta, joka ulottuu lännessä Schouteninsaarille ja idässä Rabauliin Uudessa-Britanniassa. Aropin saaren tulivuori purkautui 1600-luvulla tai 1700-luvun alussa tuhoten saarelta lähes kaiken elollisen. Purkauksen jälkeen kasvit, eläimet ja ihmiset ovat kuitenkin levittäytyneet saarelle uudelleen ja purkauksessa muodostuneessa kalderassa on nykyisin makeavetinen Wisdominjärvi (). Järven pinta-ala on 86 km2, ja sitä ympäröivät vanhan kalderan reunat kohoavat korkeimmillaan reilun 1000 metrin korkeuteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dahlia (täsmennyssivu)

**Dahlia** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* daaliat, kasvisuku (*Dahlia*)
* Dahlia, naisen etunimi
* *[[Dahlia (albumi)|Dahlia]]*, X Japan -yhtyeen albumi
* ”Dahlia”, X Japan -yhtyeen kappale
* HMS Dahlia, vuonna 1941 valmistunut brittiläinen sotalaiva
* Santeri Dahlia (s. 1994), suomalainen ravihevonen

## Katso myös
* Musta Dahlia
Jesufåglar

**Jesufåglar** oli jyväskyläläinen suomenkielistä progressiivista rockia soittanut yhtye, joka toimi vuosina 2007–2012. Yhtyeen julkaisi vuonna 2010 omakustannealbumin, Matka ajan rannoille, jonka Luova Records uudelleenjulkaisi tammikuussa 2016. Albumin materiaalin sävelsi pianisti-laulaja Sanna Klemetti. Yhtyeen muut jäsenet olivat viulisti-laulaja Enni Kyttänen, huilisti Taneli Hildén, kitaristi Tatu Säteri, urkuri Veli-Ville Sivén, basisti Juho Kalliolahti, sekä rumpali Joel Pihlaja. Yhtye nauhoitti vuonna 2011 singlen *Viides maailmansota / Hautakirjoitus linnuille*, jota ei kuitenkaan ole julkaistu. Yhtyeen nimi on lainattu Wigwam-yhtyeen esikoisalbumin Hard N’ Horny avaavasta raidasta *633 Jesu fåglar*. Klemetti on tullut myöhemmin tunnetuksi Litku Klemetti -yhtyeen keulakuvana, jossa myös Kalliolahti soitti. 

## Viitteet
Korpilahden kirkonkylän työväentalo

**Korpilahden kirkonkylän työväentalo** on Korpilahden kirkonkylän keskustassa sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti ja historiallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.

## Historia
Työväenyhdistys perustettiin Korpilahdelle vuonna 1905. Sitä ennen oli toiminut jo suurlakkokomitea. Työväentalon tontti on alkuaan kuulunut Kreivilän taloon. Talollinen Kalle Pekkarinen vuokrasi 1898 siihen kuuluneen Kokkolan palstan rakennuksineen. Hän myi sitten palstan ja siinä olevien rakennusten vuokraoikeuden Korpilahden kirkonkylän työväenyhdistykselle 15.8.1910. Vuonna 1915 yhdistys rakensi ja vuokrasi kauppakartanon osuusliikkeelle viideksi vuodeksi. Vuokra-aikaa jatkettiin sopimuksen mukaan.
 
Vuonna 1914 näyttämön alle rakennettiin kulissivarasto. Vuonna 1951 tehtiin suuri remontti. Rakennusmestari Merisalon piirustusten mukaan urakoitiin liikehuoneiston kunnostus. Rakennuksessa toimi parturiliike vuosina 1951–1955. Myös kahvila on ollut vuokrattuna eri henkilöille. Vuonna 1955 talo vuokrattiin viideksi vuodeksi Osuusliike Pohjois-Päijänteelle. Vuonna 1956 talo myytiin Korpilahden Kiinteistö Oy:lle.

## Rakennus
Työväentalo on osaksi lauta ja osaksi hirsirunkoinen harja/satulakattoinen kolmikerroksinen rakennus, joka on alun perin ollut asuinrakennus. Katteena on ollut mineraalilevy. Talo on väriltään kirkkaan keltainen. Kuistin yläpuolella on ollut parveke.
 
Talossa on ollut juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen. Alakerrassa on liikehuoneistot. Yläkerrassa on vahtimestarin asunto.

## Toimintaa työväentalolla
Työväenyhdistyksen toiminnan lisäksi talossa on ollut liiketoimintaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Putkilahden työväentalo

**Putkilahden työväentalo** on Korpilahdella Putkilahden kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.

## Historia
Putkilahden työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Iltamia ja kokouksia pidettiin aluksi Simolassa ja Jollassa. Työväentalo oli aluksi Jollan talosta vuokratulla tontilla. Tontti ostettiin omaksi vuonna 1932. Tontin nimi on Työnahjo. Aluksi työväentalossa oli vain sali. Isosta-Veijosta oli ostettu käyttämättömäksi jäänyt piharakennus, joka purettiin ja kuljetettiin talkoilla. Talkoilla talo myös pystytettiin. Vuonna 1932 taloa laajennettiin. Jollan isännän lahjoittamista hirsistä rakennettiin ravintola ja näyttämö talkoilla.

Vuonna 1978 Putkilahden työväenyhdistys sulautui Korpilahden kirkonkylän työväenyhdistykseen. Samalla myös työväentalo siirtyi Korpilahden kirkonkylän työväenyhdistykselle.

## Rakennus
Työväentalo on hirsirunkoinen satulakattoinen rakennus. Rakennuksen perustana on kivipilarit. Katteena on päre. Talo on puunvärinen. Talossa on sali, näyttämö, ravintola, eteinen, narikka ja kuisti. Ulkorakennuksessa on käymälät.

## Toimintaa työväentalolla
Työväenyhdistyksen toiminnan lisäksi talossa on toiminut muun muassa keramiikkataiteilijoita.

## Lähteet
Arne Christiansen

**Arne Christiansen** (9. lokakuuta 1925 Samsø – 8. syyskuuta 2007) oli tanskalainen Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1968–1984 sekä toimi Tanskan kauppa- ja teollisuusministerinä 1978–1979.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Arne Christiansen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla