open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Katriina Aalto-Setälä

**Erja Katriina Aalto-Setälä** (s. 7. elokuuta 1960 Kuopio) on ollut Tampereen yliopiston fysiologian professori vuodesta 2014.

Aalto-Setälä valmistui ylioppilaaksi Uudenkaupungin lukiosta 1980, lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1986 ja väitteli lääketieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1989. Hänen englanninkielisen väitöskirjansa aiheena oli *Molecular genetics of hypercholesterolemia*. Sisätautien erikoislääkäriksi Aalto-Setälä valmistui Tampereen yliopistossa 1999 ja kardiologian erikoislääkäriksi Tampereella 2002. Hän yhdistää tutkimuksessaan molekyylibiologiaa ja kliinistä kardiologiaa.

Työurallaan Aalto-Setälä on toiminut Tampereen yliopiston Kliinisen kudospankin lääketieteellisenä johtajana 2005–2011, vierailevana professorina yhdysvaltalaisessa Gladstone Institutessa San Franciscossa 2008–2009 ja vierailevana professorina yhdysvaltalaisessa Stanfordin yliopistossa 2018.

Aalto-Setälä kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2025.

## Lähteet
Ada Aronen

**Ada Aronen** (s. 7. tammikuuta 2003) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2025–2026 Puijo Wolleyssä.

Aronen on pelipaikaltaan yleispelaaja ja pituudeltaan 177-senttimetrinen. Hänen kasvattajaseuransa on Vilppulan tähti.

Aronen kuuluu myös Suomen lentopallomaajoukkueeseen.

## Lähteet
Trud

**Trud** () on bulgarialainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1936 ja yksityistettiin 1991.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Le Pays

**Le Pays** () on burkinalainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti, joka perustettin vuonna 1991 edistämään maan demokratiapyrkimyksiä. Lehdellä on myös radiokanava.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Vrbas

**Vrbas** on Bosnia ja Hertsegovinan keskiosan vuoristoalueelta pohjoiseen virtaava 240 kilometrin mittainen joki, joka laskee Kroatian vastaisella rajalla Savaan. Vrbasin varrella sijaitsevat muun muassa Jajcen ja Banja Lukan kaupungit.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karen Platou

**Karen Platou** (8. heinäkuuta 1879 Mandal – 10. kesäkuuta 1950 Oslo) oli norjalainen arkkitehti, Høyren poliitikko ja naisasianainen. Hänet valittiin vuonna 1922 ensimmäisenä naisena suurkäräjille vakituiseksi jäseneksi. Ennen häntä Anna Rogstad oli toiminut sijaistavana edustajana. Platoun aloitteesta Norjassa alettiin viettää äitienpäivää vuonna 1918. Hän ryhtyi 1930-luvulla kirjankustantajaksi. Toisen maailmansodan aikana hän osallistui vastarintaliikkeen siviilitoimintaan. Paljastuttuaan hän pakeni Ruotsiin, missä hän luennoi naisten asemasta Norjassa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Näin jäätiin henkiin

**Näin jäätiin henkiin** on suomalaislaulaja Anneli Saariston soolouran kolmas, syksyllä 1985 julkaistu studioalbumi. Levy sisältää muutamaa käännöskappaletta lukuun ottamatta suomalaista iskelmä- ja laulelmamusiikkia, jota on säveltäneet muun muassa levyn toinen tuottaja Eero Tiikasalo sekä Kaj Chydenius. Albumin tunnetuimpia kappaleita on Veikko Lavin säveltämä ”Evakon laulu”, jonka Saaristo lauloi myös samana vuonna julkaistulle Lavin lauluja sisältäneelle albumille *[[Ystävät ja viholliset]]*.

Discophon julkaisi albumin RCA-levymerkillään vinyylilevynä ja C-kasettina. Finnlevy julkaisi albumin CD-levynä yhdessä Saariston edellisen studioalbumin *[[Elän hetkessä]]* (1984) kanssa vuonna 1992.

## Kappaleet
Kaikki sovitukset Upi Sorvali.
; A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

; B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
### Muusikot
* Anneli Saaristo – laulu
* Seppo Kantonen, Jukka Linkola ja Antti Murto – kosketinsoittimet
* Aaro Kurkela – harmonikka
* Antero Jakoila, Markku Kanerva ja Peter Lerche – kitarat
* Heikki ”Häkä” Virtanen – basso
* Upi Sorvali – kapellimestari, rummut ja lyömäsoittimet
* Mongo Aaltonen – lyömäsoittimet
+
* Esko Heikkinen – trumpetti
* Aale Lindgren – oboe
* Pertti ”Pepa” Päivinen – saksofoni
* Teemu Salminen – huilu
* Markku Veijonsuo – pasuuna
* Elisabet Leistola – harppu
* Heikki Paakkanen – posetiivinsoittaja
* Jorma Ylösen johtama jousisto – jousisoittimet
* Marjo-Riitta Kervinen, Kaija (Koo) Kokkola, Rele Kosunen, Martti Metsäketo, Pemo Ojala, Anita Pajunen ja Upi Sorvali – taustalaulut

### Tuotanto
* Eero Tiikasalo ja Upi Sorvali
* Timo Tuovinen ja Seppo Myllyrinne / Soundtrack Studio – äänitys ja miksaus
* Erik Uddström – kannen valokuvat
* Heta Meripaasi – kannen suunnittelu

## Lähteet
Toivo Pylväläinen

**Toivo Pylväläinen** (10. heinäkuuta 1894 Leivonmäki – 1979 Kuhmoinen) oli nimellä ”Päijänteen erakko” tunnettu suomalainen kalastaja ja vaapuntekijä. Hän asui noin 40 vuotta Koreakoivun saaressa keskellä Päijännettä, elättäen itsensä kalastuksella ja tullen tunnetuksi tarinoistaan ja käsintehdyistä vaapuistaan.

## Elämä

Pylväläinen syntyi Leivonmäellä vuonna 1894. Hänen äitinsä kuoli vuonna 1902, minkä jälkeen Toivo lähti nuorena kiertämään Etelä-Suomea tehden sekalaisia töitä.

### Sotapalvelus ja työura

Vuonna 1918 Pylväläinen astui vapaaehtoisena asepalvelukseen ja osallistui sisällissodan taisteluihin Vuoksen rintamalla. Armeija-aikana hän sai ainoan koulutuksensa hevosmieheksi. Sodan jälkeen hän työskenteli Rautatiehallituksen palveluksessa noin kymmenen vuotta, toimien muun muassa työnjohtajana Heinolan rautatiesiltatyömaalla.

### Erakoituminen Päijänteelle

1920-luvun lopulla Pylväläinen katosi yllättäen työmaalta ja hänen luultiin hukkuneen Kymen virtaan. Todellisuudessa hän siirtyi Päijänteen alueelle, asettuen aluksi Liuhtolan taloon ja myöhemmin eri saariin kalastaen ja tehden metsätöitä. Vuonna 1936 hän muutti Koreakoivun saareen, jossa hän asui lähes 40 vuotta. Erakoitumisen syyksi on arveltu henkilökohtaisia ihmissuhdeongelmia, erityisesti naisiin liittyviä pettymyksiä. Erään tarinan mukaan hän oli seurustellut kanttiinityöntekijän kanssa, joka tuli raskaaksi, mikä saattoi vaikuttaa hänen päätökseensä vetäytyä yhteiskunnasta.

## Vaapuntekijä ja kalastaja

Pylväläinen oli yksi Suomen ensimmäisistä vaapunvalmistajista ja merkittävä hahmo suomalaisen vapaa-ajan kalastuksen kehityksessä. Hän aloitti vaappujen tekemisen omiin kalastustarkoituksiinsa, mutta pian hänen vaappunsa herättivät kiinnostusta myös muissa kalastajissa. Pylväläisen vaappuja pidettiin poikkeuksellisen tehokkaina ja ne toimivat edelläkävijöinä suomalaisessa vaapunvalmistuksessa. Pylväläisellä oli jo varhain ymmärrys siitä, miltä vaapun tulee näyttää ja kuinka sen tulee uida, jotta se olisi mahdollisimman kalastava.

Pylväläisen vaikutuksesta lähiseudulle syntyi useita vappuja valmistavia pajoja ja hänen tekeleensä toimi inspiraationa myös Lauri Rapalalle, joka oli Toivon kalakaveri. Lauri päätti kaupallistaa vaappujen valmistuksen ja hän perusti liiketoimintaosaamisensa turvin yrityksen, josta myöhemmin kasvoi maailmanlaajuisesti tunnettu Rapala. Laurin kerrotaan omaksuneen vaapunvalmistuksen taidon osittain Pylväläiseltä. Toivon käyttämät innovaatiot vaikuttivat merkittävästi Rapalan omaan uistinmalliin Rapala Original Floater, josta kehittyi kansainvälinen menestystuote.

## Elämäntapa ja perintö

Vaikka Pylväläistä kutsuttiin erakoksi, hänellä oli laaja ystäväpiiri ja hän oli tunnettu tarinankertojana. Hänen vaatimaton mökkinsä Koreakoivussa on nykyään monille kalastajille lähes pyhiinvaelluspaikka, ja se kunnostettiin vuonna 2011 matkailutarkoituksiin.

Pylväläisen elämästä on kirjoitettu kirja "Toivo Pylväläinen: Päijänteen erakko", jonka on toimittanut Markku Lepistö.

Pylväläinen kuoli vuonna 1979 Kuhmoisten vanhainkodissa.

## Lähteet
Seitsemän vuoren mandaatti

**Seitsemän vuoren mandaatti** () on karismaattisen ja evankelisen kristinuskon teologinen ja strateginen paradigma, joka kehottaa uskovia nousemaan johtaviin ja vaikutusvaltaisiin asemiin seitsemällä yhteiskunnallisen vaikutusvallan pääalueella: uskonnossa, perheessä, koulutuksessa, hallinnossa, mediassa, taiteessa ja viihteessä sekä liike-elämässä. Paradigma tähtää siihen, että kulttuuri olisi sopusoinnussa raamatullisten arvojen kanssa ja helpottaisi Jumalan valtakunnan laajentumista.

Alkujaan tämä ajatus perustuu itsenäisiin oivalluksiin, jotka Youth With a Mission-järjestön perustaja Loren Cunningham ja Campus Crusade for Christ-järjestön perustaja Bill Bright kehittivät vuonna 1975. Kehys syntyi, kun nämä kaksi johtajaa kokoontuivat ja tunnistivat  yhteisen visionsa seitsemästä kulttuurisesta "vuoresta", jotka vaativat kristittyjen huolenpitoa.

Käsite oli alun perin kehotus strategiseen rukoukseen ja sitoutumiseen. Käsite systematisoitiin ja popularisoitiin myöhemmin 2000-luvun Lance Wallnaun toimesta, joka muotoili sen apostoliseksi uudistuksen tehtäväksi. Hän kirjoitti vaikutusvaltaisia teoksia, kuten *Invading Babylon* (2013), joissa korostetaan uskovien varustamista "miehittämään" nämä alueet markkina-alueille kohdistuvan palvelutyön ja hengellisen sodankäynnin kautta.

Kannattajat, jotka usein ovat linjassa New Apostolic Reformationin kaltaisten verkostojen kanssa, uskovat, että tehtävä täyttää raamatulliset vaatimukset, kuten hallitsemisen liiton (1. Mooseksen kirja 1:28) ja suuren lähetyskäskyn (Matteuksen evankeliumi 28:19-20), opettamalla kokonaisia kansakuntia. Kannattajien mukaan systeeminen kulttuurinen muutos edeltää Kristuksen paluuta postmillennialistisessa eskatologiassa.

Wallnaun opetuksia levitetään konferenssien, median ja koulutusohjelmien kautta. Ajattelumallia esiintyy muun muassa yhdysvaltalaisen kristillisen oikeiston parissa.

Paradigma on kuitenkin herättänyt kristittyjen keskuudessa keskustelua. Reformoidut ja sessationistiset kriitikot väittävät, että se korostaa liikaa raamatun ulkopuolisia profetioita, sekoittaa hengellisen auktoriteetin poliittiseen valtaan ja uhkaa ajautua hallintateologiaan, joka asettaa valloituksen evankeliumin julistamisen edelle. Huolimatta vakiintuneiden evankelisten instituutioiden kritiikistä, sen omaksuminen on yleistynyt laajempien kulttuuristen muutosten myötä, mikä heijastaa kiinnostuksen heräämistä kristinuskon julkista roolia kohtaan.

## Lähteet
Spendaaja

**Spendaaja** (oik. **Miska Oksman**, s. 14. toukokuuta 2013 Espoo) on suomalainen somepersoona ja räppäri.

Oksman tuli suosituksi debyyttikappaleestaan ”Pomppupäivä” erityisesti TikTokissa. Oksmanin musiikkikappaleista 7 (*Taskussa Stäkit, Viaton, All Day, EVVK, Lambo, DRILLA, TOP ONE*) on levyttänyt Kobra Entertainment-niminen helsinkiläinen äänitysstudio. Muut kappaleet ovat tehty omakustanteisina, ja niin hän myös jatkaa musiikin tekoa.

## Ura
Oksman julkaisi kappaleensa ”Pomppupäivä” TikTokiin salassa vanhemmiltaan, ja se sai nopeasti katselukertoja. Kappaleella on Spotifyssä yli 250&nbsp;000 kuuntelukertaa.

Kappaleen suosion jälkeen Oksman solmi kuuden kappaleen sopimuksen Kobra Entertainmentin kanssa.

## Lähteet
Jari Taponen

**Jari Taponen** (s. 1971) on suomalainen poliisi ja somevaikuttaja. Hän on toiminut ylikomisariona Helsingin poliisissa ja saanut useita palkintoja.

Taponen oli mukana perustamassa Helsingin poliisin ennalta estävää toimintoa vuonna 2012 ja johti sitä vuoteen 2023 saakka. Tässä asemassa hänestä tuli näkyvä vaikuttaja sosiaalisessa mediassa ja tiedotusvälineissä. Hän alkoi kommentoida aktiivisesti yhteiskunnallisia aiheita. Taponen aloitti toiminnan Twitterissä vuonna 2017. Hänellä oli tammikuussa 2024 pitkälti toistakymmentä tuhatta seuraajaa palvelussa.

Taposen toiminta sosiaalisessa mediassa herätti sekä positiivisia että ärtyneitä reaktioita. Hänestä tehtiin monia kanteluita ja rikosilmoituksia. Taponen kirjoitti vuonna 2018, että uskonnollisia ääriliikkeitä enemmän suomalaisissa tilastoissa korostuu äärioikeisto väkivaltaa harjoittavana tahona. Poliisijohto suhtautui kielteisesti kannanottoon, ja Taposelta kiellettiin Twitter-julkaisujen teko kahdeksan kuukauden ajaksi. Taponen on kritisoinut median tapaa käyttää katujengi-termiä. Marraskuussa 2022 hän arvioi, ettei Suomessa ollut yhtäkään katujengin määritelmän kokonaisuudessaan täyttävää ryhmittymää. Hänen mukaansa Suomessa ei ollut yhtäkään nuorisojengin hallitsemaa katua tai kadunpätkää. Taposen mukaan tiedotusvälineet ovat liioitelleet katuväkivallan uhkaa; hänen mukaansa väkivalta- ja raiskausrikollisuuteen liittyvillä yleisillä peloilla ei ole tosiasiallista tilastollista perustaa. Katujengien toiminnan kiistäminen herätti yleisössä kielteisiä reaktioita. Elokuussa 2021 uutisoitiin, että useita henkilöitä epäiltiin kunnianloukkauksista ja laittomista uhkauksista Taposta kohtaan. Epäiltyjen joukossa oli silloinen kansanedustaja Ano Turtiainen, joka oli solvannut Taposta Twitterissä tammikuussa 2020.

Taponen palkittiin Helsinki-mitalilla vuonna 2022. Jussi Halla-aho kritisoi päätöstä ja syytti Taposta osallistumisesta poliittisiin mielenilmauksiin virkapuvussa sekä virantoimituksessa. Taponen väitteli vuonna 2023 valtiotieteiden tohtoriksi kriminologiassa Helsingin yliopistosta. Väitöskirja käsitteli poliisin toimenpiteiden vaikuttavuutta rikollisuuteen ja turvallisuuteen. Taponen teki viimeisen Twitter-julkaisunsa 28. helmikuuta 2024 ja lopetti päivittämisen toistaiseksi. Hän jatkoi kommentointia Blueskyssa. Organisaatiomuutosten myötä Helsingin poliisin erillinen ennalta estävä toiminto päätettiin lakkauttaa vuonna 2024. Vuonna 2025 Taponen ilmoitti 30-vuotisen poliisiuran jälkeen eronneensa Helsingin poliisin palveluksesta vedoten arvoristiriitaan poliisilaitoksen johdon kanssa.

## Lähteet
Susan Williams-Ellis

**Susan Williams-Ellis** (6. kesäkuuta 1918 – 26. marraskuuta 2007) oli brittiläinen muotoilija ja keramiikkataiteilija. Williams-Ellis perusti Portmeirion Potteryn aviomiehensä Euan Cooper-Willisin kanssa vuonna 1960. Williams-Ellis oli arkkitehti Sir Clough Williams-Ellisn ja tämän vaimon Amabel Stracheyn vanhin tytär.

Williams-Ellis aloitti keramiikkataiteilijana kun hänen isänsä pyysi häntä tekemään keramiikkaa Portmeirion Villagen lahjatavarakauppaan. Tämä innoitti Williams-Ellisin keramiikan pariin, ja johti myöhemmin Portmeirion Pottetyn perustamiseen. Susan toimi Portmeirion Potteryssä suunnittelijana, ja halusi luoda arkipäivään sopivia kauniita ja käytännöllisiä esineitä. Hänen vuonna 1972 suunnittelema mallisto *Botanic Garden* saavutti maailmanlaajuisen suosion. Mallisto on yhä saatavilla Portmeirion Online-nettisivulla.

Susan oli kokenut taiteilija, joka inspiroitui isänsä lailla suuresti merestä. Williams-Ellis opiskeli Chelsea School of Artsissa Henry Mooren ja Graham Sutherlandin opissa. Hänen taideteoksiaan on ollut näytillä Festival of Britain -näyttelyssä.

Williams-Ellis meni naimisiin Euan Cooper-Willisin kanssa 1945. Cooper-Willis oli ollut Susanin pikkuveljen, Christopherin kämppäkaveri Cambridgessä. Cooper-Willis oli ekonomi ja sijoitusneuvoja. Pari sai neljä lasta, joista kolme työskentelee Portmeirion Potteriesille tai Portmeirion Villagelle. Williams-Ellis kuoli 89-vuotiaana.

## Lähteet
Ulvhild Håkansdotter

**Ulvhild Håkansdotter** (n. 1095 – n. 1148) oli norjalainen aatelisnainen. Hän oli kaksi kertaa Ruotsin kuningatar ja kerran Tanskan kuningatar avioliittojensa kautta.
## Suku
Hän oli norjalaisen Thjotta-suvun valtaherra Håkon Finnsson (1073–1162)  ja tämän nimeltä tuntemattoman puolison tytär.

## Avioliitot
Hänestä tuli Inge nuoremman puolisona Ruotsin kuningatar vuonna 1116, ja Niilo Sveninpojan puolisona Tanskan kuningatar vuonna 1130 ja tämän kuoleman jälkeen vuonna 1134 vielä Ruotsin kuningas Sverker vanhemman puolisona uudelleen Ruotsin kuningatar.

## Lapset
Ulvhildille ja Inge nuoremmalle (n. 1074–1130) syntyi avioliiton aikana mahdollisesti kolme tai useampi lapsi:
* Erik Sweden

* Sverker of Sweden
* Lucia Henriksdotter Clautsonsdotter (n. 1130–), Lucian puoliso on Rötker Ingesson Jägerhorn, af Spurila (1160–1230)

Ulvhildin ja Niilo Sverinpojan (n. 1065–1134) avioliito jäi:

* Lapsettomaksi

Ulvhildille ja Sverkerille (n. 1100–1156) syntyi neljä lasta:

* Johan (k. 1150/1153), murhattiin raiskattuaan ja ryöstettyään kaksi ylhäissyntyistä tanskalaisnaista, mikä aiheutti talonpoikaiskapinan Skånessa kuningas Sven Grathen hallituskaudella
* Karl Sverkersson, Ruotsin kuningas 1161–1167
* Helena/Elin, avioitui vuonna 1156 Tanskan kuningas Knuut V Maunupojan kanssa
* Sune Sik, epävarmaa kuka hänen äitinsä oli
* Ingegerd (k. 1204), Vretan luostarin abbedissa, ei ole varmaa kuka hänen äitinsä oli

## Perintö
Kuningatar Ulvhildista tuli kirkon hyväntekijä, joka perusti yhdessä Sverkerin kanssa Alvastran sisterssiläisluostarin ja Nydalan luostarin. Hän kuoli vuosien 1143 ja 1150 välillä.

## Katso myös

* Luettelo Ruotsin kuningattarista

## Lähteet
Tutta l’Italia

**Tutta l’Italia** on italialaisen musiikkituottajan Gabry Ponten kappale. Sen kreditoimattomista lauluosuuksista vastaa Andrea Bonomo.

Kappale julkaistiin 31. tammikuuta 2025, ja sitä käytettiin San Remon musiikkifestivaalien jinglenä. Myöhemmin kappaleen ilmoitettiin osallistuvan San Marinon euroviisukarsintaan, jonka se myös voitti. Näin ollen kappale edusti maata vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa.

Tutta l’Italia eteni ensimmäisestä semifinaalista jatkoon, kun se keräsi 46 pistettä. Finaalissa kappale jäi viimeiseksi, sillä se sai yhdeksän pistettä ammattiraadeilta ja 18 yleisöltä.

## Lähteet
Maryam Abacha

**Maryam Abacha** (os. Jidah, s. 4. maaliskuuta 1947 Kaduna, Bornon osavaltio) on Nigerian sotilasdiktaattori (1993–1998), kenraali Sani Abachan leski. Yhtäältä hänet on kytketty Nigerian valtiolta anastettujen varojen piilottamispyrkimyksiin, mutta toisaalta hänet tunnetaan laajalti hyväntekeväisyydestään.

Nigerian hallinto arvioi helmikuussa 2000, että Sani Abachan hallinnon aikana valtiolta anastettiin varallisuutta 4,3 miljardin dollarin arvosta. Varastetun varallisuuden etsinnät käynnistyivät, kun muutamia viikkoja miehensä kuoleman jälkeen Sani Abachan leski Maryam Abacha tavattiin nigerialaiselta Kanon lentoasemalta, josta hän oli väitetysti lähdössä pyhiinvaellusmatkalle Saudi-Arabiaan. Mukana olleet 38 matkalaukkua herättivät poliisi epäilyn. Niistä paljastui läjäpäin rahaa. Kaikkiaan Abachan perheeltä on pystytty palauttamaan 3,65 miljardia dollaria. 

Asuu osin Yhdysvalloissa New Yorkissa, osin Nigeriassa...

Hän on perustanut Abujaan vuonna 1999 avatun Nigerian ensimmäisen naisten- ja lastensairaalan, Kansallisen naisten ja lasten sairaalan, joka on nykyisen Abujan kansallisen sairaalan edeltäjä. Perustanut monia koulutus- ja  hyväntekeväisyysohjelmia kuten Afrikan ensimmäisetn naisten rauhanohjelma (African First Ladies Peace Mission),...
Hänen mukaansa on nimetty yksityinen yliopistoryhmittymä, johon kuuluu kolme yksityistä yliopistoa Nigerissä ja Nigeriassa. Hän oli perustamassa vuonna 2013 kaksikielistä Maryam Abachan amerikkalaista yliopistoa Nigerissä (MAAUN, Maradi, Niger), yksityistä Maryam Abachan amerikkalaista yliopisto Nigeriassa sekä Franco British International Universityä synnyinkaupunkiinsa Kadunaan.
* saanut monia tunnustuksia,  saanut kunniatohtorin arvonimen kahdesta yliopistosta

## Lähteet
Niklas Malacinski

**Niklas Malacinski** (s. 7. joulukuuta 2003 Steamboat Springs, Colorado, Yhdysvallat) on Yhdysvaltoja edustava yhdistetyn kilpailija. Hän on Yhdysvaltain ja Suomen kaksoiskansalainen.

Malacinski sijoittui Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 suurmäen Gundersen-kilpailussa 13:nneksi ja normaalimäen vastaavassa kilpailussa 18:nneksi. MM-kilpailuissa hän on ollut henkilökohtaisissa kilpailuissa parhaimmillaan 29:s Individual Compact -kilpailussa Trondheimsisa 2025.

Nuorten MM-kilpailuissa Malacinski sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa viidenneksi 2023 ja seitsemänneksi 2022. Nuorten olympialaisissa hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa viides 2020. Hän saavutti universiadeissa kultaa joukkuesprintissä sekä hopeaa yhteislähdössä ja Gundersen-kilpailussa 2023.

Malacinski kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Val di Fiemmessä tammikuussa 2021. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 27:s normaalimäen Gundersen-kilpailussa Schonachissa helmikuussa 2023. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 13:nneksi suurmäen Gundersen-kilpailussa Rukalla marraskuussa 2024.

Myös Malacinskin vanhempi sisar Annika kilpailee yhdistetyssä. Heidän äitinsä on kotoisin Rovaniemeltä.

## Lähteet
Juuso Marno

**Juuso Marno** on suomalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja lippupallovalmentaja. Hän työskentelee it-alan palveluyritys Veranon toimitusjohtajana.

## Urheilu-ura
Marno on amerikkalaisen jalkapallon kuusinkertainen Suomen mestari ja kuuluu seuransa Helsinki Roostersin ”legendoihin”. Hän pelasi vuosia Suomen maajoukkueessa saavuttaen Suomen toistaiseksi viimeisen Euroopan mestaruuden Suomen voitettua Saksan vuoden 2000 EM-finaalissa.

## Valmennustyö
Marno on vuoden 2025 alusta alkaen toiminut toisena vastuuvalmentajana Suomen naisten lippupallomaajoukkueessa, joka tavoittelee paikkaa kesäolympialaisissa 2028. Ennen nimitystä naisten maajoukkueeseen hän valmensi Anni Kivikatajan ja Tuomas Kivisaaren kanssa Suomen U17-tyttöjen joukkueen pronssille vuoden 2024 Serbian EM-kilpailuissa. 

Marno on yksi Suomen lippupallon olympiaprojektin keskeisistä vaikuttajista. Hänet on palkittu lajiliiton pronssisella ansiomerkillä työstään amerikkalaisen jalkapallon parissa.
## Lähteet
Kristiina Björnintytär

**Kristiina Björnintytär** (tansk. *Christina Bjørnsdatter,* ruots. *Kristina Björnsdotter)* oli Eerik Pyhän puolisona Ruotsin kuningatar 1100-luvun puolivälissä.

Sata vuotta hänen elämänsä jälkeen kirjoitetun Knytlingasagan mukaan Kristiinan äiti oli Ruotsin kuningas Inge vanhemman tytär Katariina ja isä tanskalainen aatelismies Björn. Avioliitto Eerikin kanssa solmittiin 1140-luvulla, ja hän kuoli vuoden 1160 paikkeilla. Knytlingasagan mukaan Kristiina oli kuningas Knuut Eerikinpojan ja kahden tyttären äiti. Margareta avioitui Norjan kuninkaan Sverre Sigurdinpojan kanssa.

Knytlingasagan lisäksi Kristiina on mainittu vain Varnhemin luostariin liittyvien selkkaustan yhteydessä. Hänen sukulaisensa, leskirouva Sigrid, lahjoitti luostarille suuren maatilan, mutta Kristiina puuttui asiaan, jotta maat pysyisivät suvun hallussa, ja munkit karkoitettiin tilapäisesti Ruotsista.

## Lähteet
Kevin Holmström

**Kevin Johan Peter Holmström ** (s. 12. joulukuuta 1993 Oravainen) on suomalainen muusikko ja koomikko. Hän on ollut osa Kaj-yhtyettä vuodesta 2009 yhdessä Axel Åhmanin ja Jakob Norrgårdin kanssa.

## Ura
### Kaj
Holmström osallistui yhtyeensä Kaj’n kanssa Melodifestivalen 2025 -laulukilpailuun kappaleella ”Bara bada bastu” ja he voittivat kilpailun. Voiton myötä Kaj edusti Ruotsia vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Holmströmin lisäksi Axel Åhman, Jakob Norrgård, Robert Skowronski, Kristofer Strandberg ja Anderz Wrethov.

## Yksityiselämä
Holmström asuu vaimonsa Linan kanssa Helsingin Kalliossa. He kertoivat joulukuussa 2025 odottavansa ensimmäistä lastaan, joka syntyi helmikuussa 2026.

Holmströmin serkkuja ovat entinen hiihtäjä Matias Strandvall ja entinen jalkapalloilija Sebastian Strandvall.

Ammatiltaan Holmström on ääniteknikko. Hän on opiskellut Arcada-ammattikorkeakoulussa medianomiksi ja on erikoistunut äänityöskentelyyn.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jakob Norrgård

**Jakob Per Anders Norrgård** (s. 22. maaliskuuta 1993 Maksamaa) on suomalainen muusikko ja koomikko. Hän on ollut osa Kaj-yhtyettä vuodesta 2009 yhdessä Axel Åhmanin ja Kevin Holmströmin kanssa.

Norrgård osallistui yhtyeensä Kaj’n kanssa Melodifestivalen 2025 -laulukilpailuun kappaleella ”Bara bada bastu”, ja he voittivat kilpailun. Voiton myötä Kaj edusti Ruotsia vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa ja sijoittui neljänneksi. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Norrgårdin lisäksi Axel Åhman, Kevin Holmström, Robert Skowronski, Kristofer Strandberg ja Anderz Wrethov.

Kaj-yhtyeen kappale ”Nissan bromsa”, auton ojaanajosta kertova parodiaversio Puccinin tenoriaariasta *[[Nessun dorma]]*, on herättänyt huomiota paitsi hauskalla sanoituksellaan myös Norrgårdin taitavalla laulusuorituksella alkuperäisessä sävellajissa.

Norrgård näyttelee hahmoa nimeltä Jona komediasarjassa *[[Halln]].*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kūšonijonin piiri

**Kūšonijonin piiri** () on hallintopiiri Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Sen keskus on Ismoili Somonīn taajama. Piirin pinta-ala on 578,9 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 254&nbsp;112 asukasta.

Kūšonijonin piiri rajoittuu pohjoisessa Abdurahmoni Džomīn, koillisessa Danğaran, idässä ja etelässä Vaxšin, lounaassa Džaloliddini Balxīn ja lännessä Xurosonin piireihin. Sen keskellä sijaitsevat maakunnan pääkaupunki Boxtar ja Levakandin kaupunki. Alue sijaitsee etupäässä Vaxšjoen laaksossa.

Seudulla vallitsee kuiva subtrooppinen ilmasto. Tammikuun keskilämpötila on 0–1 ja heinäkuun 24–30 astetta. Vuotuinen sademäärä on 250–300 millimetriä.

Vuonna 1980 perustetun hallintoalueen nimenä oli vuoteen 1992 saakka Kommunistīn ja vuoteen 2018 Boxtarin piiri. Siihen kuuluvat Ismoili Somonīn, Boxtarijonin ja Būstonqal’an taajamat sekä viisi maalaiskuntaa: Mehnatobod, Navbahor, Orijon, Sarvati Istiqlol ja Zargar. Kaupunkiväestön osuus on 8 prosenttia. Asukkaista 91 prosenttia on tadžikkeja ja 8 prosenttia uzbekkeja.

Piirin kautta kulkee etelästä Dušanbehen johtava maantie ja rautatie. Sen alueella sijaitsee myös Boxtarin lentoasema. Matkaa piirikeskuksesta Boxtariin on 8 kilometriä.

Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut puuvillan, viljan, vihannesten, hedelmien ja viinirypäleiden viljelyyn sekä karjanhoitoon, mehiläistenhoitoon ja silkkikuidun tuotantoon. Lisäksi on puuvilla-, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.

## Lähteet
Axel Åhman

**Axel Johannes Åhman** (s. 6. helmikuuta 1993 Vöyri) on suomalainen kirjailija, muusikko ja koomikko. Hän on ollut osa  Kaj-yhtyettä vuodesta 2009 yhdessä Jakob Norrgårdin ja Kevin Holmströmin kanssa.

## Muusikkona
Åhman osallistui yhtyeensä Kaj’n kanssa Melodifestivalen 2025 -laulukilpailuun kappaleella ”Bara bada bastu”, ja he voittivat kilpailun. Voiton myötä Kaj edustaa Ruotsia vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Åhmanin lisäksi Kevin Holmström, Jakob Norrgård, Robert Skowronski, Kristofer Strandberg ja Anderz Wrethov.

## Kirjailijana
Åhman on julkaissut kolme kirjaa. Yhden novellikokoelman, romaanin sekä lastenkirjan. Åhman on palkittu Arvid Mörne -kilpailussa vuonna 2017.

## Yksityiselämä
Åhman asuu Vaasassa ja on naimisissa Louise-puolisonsa kanssa. Pari kertoi joulukuussa 2025 odottavansa lasta, jonka laskettu aika on kesällä 2026.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Julia Koch

**Julia Koch** (s. 1962) on yhdysvaltalainen miljardööri. Hän omistaa yhdessä kolmen lapsensa kanssa 42 % Koch Industries -yhtiöstä sen jälkeen, kun hänen puolisonsa David Koch kuoli vuonna 2019. Maalaiskuussa 2025 Kochun omaisuuden arvoksi arvioitiin  74,2 miljardia dollaria. Hän kuuluu Koch-yhtiöiden lisäksi Metropolitan Museum of Artin ja Memorial Sloan Kettering Cancer Centerin johtokuntiin.

Koch on kotoisin Iowasta ja opiskeli muotialaa. Hän omistaa säätiö- ja yritysjärjestelyjen kautta osuuden Brooklyn Nets-koripalloseurasta.

## Lähteet
Nieder-Olm

**Nieder-Olm** on kaupunki Rheinland-Pfalzin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se sijaitsee osavaltionsa itäosassa Hessenin rajan läheisyydessä.

## Maantiede
Nieder-Olm sijaitsee noin 11 kilometriä Mainzista etelälounaaseen ja noin 29 kilometriä Wormsista pohjoisluoteeseen.

## Historia
Ensimmäinen kirjallinen maininta Nieder-Olmista on vuodelta 899 muodossa Ulmena, jolla viitattiin sekä Nieder- että Ober-Olmiin. Paikkakunta kuului varhaiskeskiaikana Mainzin arkkipiispojen läänityksiin. Keskiajan lopulta kolmikymmenvuotiseen sotaan saakka Nieder-Olmin seutu nautti suhteellisen rauhaisaa aikaa. Sotavuosina 1618–1648 paikkakunta kärsi Mainzin läheisyydestä, sillä Mainz oli linnoituskaupunki. 1800-luvulla Nieder-Olmin väkiluku moninkertaistui ja infrastruktuuria kehitettiin. Feodaalioikeudet oli kumottu ranskalaisvallan kaudella 1800-luvun alussa. Maailmansotien välisenä aikana demokraattinen keskusta menetti ääniään kansallissosialisteille, jotka ottivat vallan 1933. Toisen maailmansodan loppukahinoissa 21. maaliskuuta 1945 Yhdysvaltain joukot ottivat Nieder-Olmin haltuunsa. Sodan jälkeen paikkakunnan väkimäärän kasvu jatkui, teollisuus ja palvelualat kehittyivät maatalouden kustannuksella. Nieder-Olm sai kaupunkioikeudet vuonna 2006.

## Talous ja liikenne
Nieder-Olmin yrityksiä on muun muassa Eckes-Granini. Nieder-Olmin rautatieasema sijaitsee osoitteessa Ludwig Eckes Allee 26. Paikkakunta kytkettiin Saksan rautatieverkkoon 1871 osuudelle Mainz–Alzey. Nieder-Olmia halkoo moottoritie Bundesautobahn 63 (Kaiserslautern–Mainz). Liittymiä on kaksi, Nieder-Olm Nord ja Saulheim.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nieder-Olm, Rheinland-Pfalz, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Hera (luotain)

**Hera** on Euroopan avaruusjärjestön avaruusluotain osana Nasan ja ESA:n yhteistä AIDA-hanketta ja ESA:n Space Safety programia. Luotaimen tarkoituksena on tutkia Nasan DART-luotaimen iskeytymisen vaikutuksia asteroidiin ja sen kuuhun. Hera laukaistiin lokakuussa 2024 Falcon 9 -kantoraketilla Cape Canaveralista ja sen tarkoituksena on päästä tutkittavien asteroidien läheisyyteen vuonna 2027.

## Matka
Hera laukaistiin 7. lokakuuta kello 14.52 UTC Floridan Cape Canaveralista Falcon 9 -kantoraketilla. Kantoraketin toinen vaihe lennätti luotaimen Maan kiertoradalta Aurinkokeskeiselle kiertoradalle. Muutaman viikon jälkeen laukaisusta luotain suoritti kiertoratamanöövereitä. Luotain teki Marsin ohilennon 6 000 kilometrin etäisyydeltä ja ohittaa Deimoksen 12. maaliskuuta 2025 1 000 kilometrin etäisyydeltä. Heran on tarkoitus ottaa kuvia Deimoksesta. Luotaimen on tarkoitus suorittaa kiertoratamanööveri vuoden 2026 tammikuussa, joka vie Heran kohti Didymosta ja Dimorphosta. 14. joulukuuta 2026 Hera pääsee Didymoksen painovoiman vaikutukseen ja asettuu kiertämään asteroidia tammi-helmikuun vaihteessa 2027.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hera ESA:n nettisivuilla
* Artikkeli Herasta BBC:n ''Sky at Night'' -lehdessä
Tupsuonkijakrotti

**Tupsuonkijakrotti** (*Rhycherus filamentosus*) tai **tupsuantennikrotti** on onkijakrotteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Australian rannikolta.

## Koko ja ulkonäkö
Tupsuonkijakrotti voi kasvaa 16–23 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on tukeva, lyhyt ja suuripäinen. Tunnusomainen piirre ovat ruumiin iholiuskoista muodostuvat ulokkeet. Tupsuonkijakrotin selkäevän ensimmäisestä ruodosta on muodostunut houkutin. Rintaevät ovat kookkaat ja pyrstöevä on pyöreähkö. Kala on väriltään enimmäkseen punaruskea ja ruumiissa on tummempia laikkuja. Tupsuonkijakrotin päässä on sinistä ja keltaista kuviointia.

## Levinneisyys ja elintavat
Tupsuonkijakrottia tavataan Etelä-Australian rannikolta Victoriaan ja Tasmaniaan. Laji elää leviä kasvavilla koralliriutoilla. Naaraat kuten kville, joihin mätimunat tarttuvat. Koiraat vartioivat muinia.

Tupsuonkijakrottia voidaan pitää merivesiakvaarioissa.

## Lähteet
Rafaela Aponte-Diamant

**Rafaela Aponte-Diamant** (s. 1945) on yrittäjä ja  miljardööri. Hän on  Italian kansalainen mutta asuu Sveitsissä. Hän on maailman suurimman laivayhtiön Mediterranean Shipping Companyn (MSC) perustaja ja omistaja yhdessä miehensä Gianluigi Aponten kanssa.

Rafaela Diamant syntyi Napolissa ja tapasi tulevan miehensä Caprilla. Heistä tuli sekä aviopari että liikekumppaneita. Mies oli heidän tavatessaan merikapteeni. Rafaela Aponte-Diamant on ollut tärkeä osa MSC:n kehitystä erityisesti risteilyihin keskittyvässä tytäryhtiössä MSC Cruises.

## Lähteet
Leotiomycetes

**Leotiomycetes** on rihmastollisiin kotelosieniin (Pezizomycotina) kuuluva luokka. Siihen kuuluvia lahkoja ovat Chaetomellales, Helotiales, Lahmiales, Laurioomycetales, Leotiales, Marthamycetales, Medeolariales, Micraspidales, Phacidiales, Rhytismatales, Thelebolales ja Umbellidiales. Lisäksi luokkaan kuuluu lahkoihin lukematon heimo Prodiplodiaceae sekä heimoihin lukemattomia sukuja, jotka ovat Adelodiscus, Bangdisimitrula, Callerascus, Deltopyxis, Epicladonia, Fulvoflamma, Gelatinopsis, Helicocentralis, Helotiella, Leohumicola, Melanormia, Metapezizella, Nannfeldtia, Ocotomyces, Phyllopezis, Physmatomyces, Polydiscina, Psilothecium, Schnablia ja Trullula. Leotiomycetes-luokkaan kuuluu monenlaisissa ympäristöissä eläviä sieniä. Niihin kuuluu mykoritsoja, endofyyttejä, patogeeneja, vesi- ja ilmavesihyfomykeetteja ja saprobeja.

## Lähteet
Leena Lindgren

**Marja Leena Annikki Lindgren** o.s. **Varpula** (s. 21. kesäkuuta 1946 Seinäjoki) on suomalainen lääkäri ja anestesiologian emeritaprofessori.

Leena Lindgren syntyi liikkeenharjoittaja Toivo Matias Varpulan ja Saimi Annikki Oksasen perheeseen. Hän avioitui 1973 pääsihteeri Jan Lindgrenin kanssa. Leena Lindgren tuli ylioppilaaksi Seinäjoen tyttölyseosta 1966 ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1973. Hän erikoistui siellä anestesiologiaan 1978 ja valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1981. Hänen englanninkielisen artikkeliväitöskirjana julkaistun tutkimuksensa (1980) aiheena oli *Anaesthesia for otolaryngological surgery in children*.

Lindgren oli Helsingin yliopiston anestesiologian dosentti vuodesta 1987 sekä Helsingin yliopistollisen keskussairaalan anestesiologian erikoislääkäri vuodesta 1978 ja anestesiologian osaston ylilääkäri 1994–2001, ennen anestesiologian ylilääkärin tehtävää Tampereen yliopistollisessa sairaalassa vuodesta 2002. Tampereen yliopiston anestesiologian professori hänestä tuli samana vuonna. Lindgren oli myös vieraileva tutkija Pennsylvanian yliopistossa 1981–1982 ja vieraileva professori siellä 1982–1983. Hänellä on lisäksi ollut useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä.

## Lähteet
Doris Uusitalo

**Doris Katarina Uusitalo** (s. 17. lokakuuta 1957 Pajala) on ruotsalainen entinen jalkapalloilija. Hän voitti naisten Ruotsin mestaruuden vuonna 1985 ja kuului myös naisten EM-kultaa vuonna 1984 voittaneeseen Ruotsin joukkueeseen. Uusitalo joutui lopettamaan uransa jalkavamman vuoksi vuonna 1987.

## Lähteet
Marjo Näkki

**Marjo Näkki** (s. 1976) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.

Näkki oli STT:n kirjeenvaihtaja Tallinnassa vuosina 2008–2010, joista viimeisenä vuonna hän työskenteli samalla myös MTV:lle. Ennen kirjeenvaihtajuutta hän oli työskennellyt pääasiassa oikeus- ja rikostoimittajana. Vuosina 2010–2015 Näkki toimi Suomen Tallinnan-suurlähetystön lehdistöneuvoksena.

Lokakuussa 2015 Näkki palasi kirjeenvaihtajaksi, kun hän aloitti Ylen Baltian-kirjeenvaihtajana asemapaikkanaan Riika. Vuonna 2017 hän siirtyi Moskovaan kaksivuotiseksi kaudeksi. Kirjeenvaihtajuuksien jälkeen Näkki on työskennellyt Yle Radio 1:n ''Ykkösaamun'' ja ''Pääministerin haastattelutunnin'' juontajana.

## Teokset
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Valikoitu filmografia
* *Takaisin - menetetyt saaret*, 2025, ohjaaja Juha Metso, käsikirjoittaja Marjo Näkki, leikkaaja Mika Rokka, Banja Media Oy (dokumentti)

## Aiheesta muualla

*
Estero Bellacon taistelu

**Estero Bellacon taistelu** oli yhteenotto Paraguayn, sekä liittoutuneiden Brasilian ja Uruguayn joukkojen välillä kolmoisliiton sodan aikana 2. toukokuuta 1866. Paraguayhin edenneiden liittoutuneiden armeijan etujoukko torjui paraguaylaisten hyökkäyksen asemiinsa lähellä Estero Bellacon suota. Aivan selvää voittajaa taistelulla ei ollut ja molemmat osapuolet kärsivät tuntuvat tappiot.

## Tausta
Paraguayta vastaan liittoutuneiden Argentiinan, Brasilian ja Uruguayn joukot olivat ylittäneet Paranájoen Paraguayhin 16. huhtikuuta 1866. Paraguaylaiset eivät juuri yrittäneet estää joen yritystä. Liittoutuneiden ensimmäinen kohde oli paraguaylaisten linnoitus Itapirússa, joka vallattiin 17. huhtikuuta. Paraguayn presidentti Francisco Solano López siirsi samalla armeijansa Paso de Patrian leiristä, jota uhkasi linnoituksen menetyksen jälkeen liittoutuneiden laivaston tykkituli. Kun liittoutuneet alkoivat tulittaa leiriä 20. huhtikuuta, López oli perustanut uudet asemat Estero Bellacon suon taakse. Seuraavan parin viikon ajan molemmat osapuolet kokosivat joukkojaan.

## Taistelu
Liittotuneiden etujoukot aloittivat lopulta etenemisen kohti paraguaylaisten uutta leiriä Estero Bellacossa. Heidän joukkonsa koostuivat neljästä urugaylaisesta ja kuudesta brasilialaisesta jalkaväen pataljoonasta, kahdesta tykistöpatterista ja brasilialaisesta ratsuväen rykmentistä. Joukkojen komennossa oli uruguaylainen Venancio Flores. Hänen päämääränsä oli sitoa paraguaylaiset samalla, kun liittoutuneet perustivat leiriä paraguaylaisten hylkäämään Paso de la Patriaan. 2. toukokuuta Francisco Solano López lähetti heitä vastaan tykkipatterin tukeman 4&nbsp;500 jalkamiehen ja 1&nbsp;000 ratsumiehen paraguaylaisen joukon.

Paraguaylaiset etenivät kolmena osastona ja ne yllätivät liittoutuneet lähes täysin. Liittoutuneet menettivät tykistönsä ja uruguaylaiset joutuivat kiivaisiin taisteluihin pitääkseen asemansa. Flores oli joukkoineen eristykissä useita tunteja, kunnes liittoutuneiden pääjoukot alkoivat saapua Paso de la Patriasta heidän tuekseen. Paraguaylaiset palasivat lähtöasemiinsa päivän päätteeksi.

## Seuraukset
Taistelulla ei ollut selvää voittajaa ja se oli ollut hyvin verinen molemmille osapuolille. 400 uruguaylaista, 311 brasilialaista ja 61 argentiinalaista oli kaatunut. Uruguaylaiset joutuivat jättämään liittoutuneiden etujoukot tappioidensa takia. Ne korvattiin enimmäkseen argentiinalaisilla. Liittoutuneiden joukoissa oli ollut noin 700 paraguaylaisista sotavangeista värvättyä sotilasta, jotka olivat taistelun aikana paenneet takaisin omiensa riveihin. Paraguaylaisten tappiot olivat olleet noin 2&nbsp;300.

Taistelua Estero Bellacossa seurasi paljon suurempi Tuyutín ensimmäinen taistelu, jossa paraguaylaisten hyökkäys liittoutuneita vastaan torjuttiin Estero Bellacon tapaan.

## Lähteet
Nevamesisieni

**Nevamesisieni** (*Armillaria ectypa*) (syn. Desarmillaria ectypa) on mesisienten sukuun kuuluva laji. Sitä esiintyy eteläisessä Suomessa avosoilla. Se on uhanalainen. Se poikkeaa ulkonäöltään muista mesisieneistä.

## Lähteet
Ut unum sint

**Ut unum sint** () on paavi Johannes Paavali II:n kirjoittama kiertokirje. Tässä 25. toukokuuta 1995 julkistetussa kiertokirjeessä Karol Wojtyla kirjoitti ekumeniasta. 

Ekumenia ei ole "liite" perinteiseen kirkon toimintaan, vaan "orgaaninen osa sen elämää ja työtä, ja siksi sen on läpäistävä kaikki, mitä kirkko on ja tekee", kirjoittaa paavi Johannes Paavali II kiertokirjeessään. Se tarkastelee paavin roolia ykseyden "näkyvänä merkkinä ja takaajana" ja tunnustaa, että Rooman piispa "muodostaa vaikeuden useimmille muille kristityille, joiden muistiin on leimautunut tiettyjä tuskallisia muistoja". Kiertokirjeessä käsitellään ekumenian historiaa, sakramentaalisen yhteyden jakamista, dialogin luonnetta, dialogiryhmien yhteisymmärryksen reseptiota kirkkojen keskuudessa, yhteistä rukousta, yhteistä jumalanpalvelusta, ekumeenisia raamatunkäännöksiä, oppia, alueita, jotka vaativat "täydempää tutkimusta ennen kuin todellinen uskon yksimielisyys voidaan saavuttaa" (kohta 79), ja muita asioita.

Kiertokirje esittää paavin viran armoon perustuvana ykseyden palvelijana ja laupeuden merkkinä, jolla on lähetystehtävä. Kiertokirjeessä paavi mainitsi Suomen kolmeen otteeseen ja kutsui muita kirkkoja kanssaan dialogiin sopivien muotojen löytämiseksi Pietarin viran ekumeeniseksi toteuttamiseksi (UUS 95-96).

Paavillinen kristittyjen ykseyden edistämisen dikasterio julkaisi vuonna 2024 koosteen Johannes Paavali II:n aloitteesta alkaneista Pietarin virkaa koskevista ekumeenisista dialogeista englannin kielellä ilmestyneessä dokumentissa *The Bishop of Rome*.

Kiertokirjeen sisällys on seuraava:

*Johdanto (1-4)
*I Katolisen kirkon ekumeeninen velvollisuus (5-40)
*II Dialogin hedelmät (41-76)
*III Quanta est nobis via? (Kuinka paljon matkaa on vielä?) (77-99)
*Kehotus (100-103)

## Katso myös
*Unitatis redintegratio
*Redemptoris missio
*Dominus Iesus
*In unitate fidei

## Lähteet

## Suomennos
**Ut unum sint*. suom. Matti Aaltonen. Katolinen tiedotuskeskus, 1996. 

## Aiheesta muualla
*Ut unum sint Katolinen.fi 
*Ut unum sint Vatican.va
Vaxšin piiri

**Vaxšin piiri** () on hallintopiiri Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Sen keskus on Vaxšin taajama. Piirin pinta-ala on 965,1 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 206&nbsp;871 asukasta.

Vaxšin piiri rajoittuu pohjoisessa Kūšonijonin piiriin sekä Boxtarin ja Levakandin kaupunkeihin, idässä Danğaran ja Farxorin piireihin sekä etelässä ja lounaassa Džaloliddini Balxīn piiriin. Se sijaitsee Vaxšjoen laaksossa. Idässä ovat Teraklitoğin vuoret. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennusaineet.

Seudun ilmasto on mantereinen ja subtrooppinen. Kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet leutoja ja vähälumisia. Tammikuun keskilämpötila on 0,9 ja heinäkuun 28,9 astetta. Vuotuinen sademäärä on 260–270 millimetriä.

Vuonna 1965 perustettuun piiriin kuuluvat Vaxšin ja Zarnisorin (entinen Kirov) taajamat sekä viisi maalaiskuntaa: 20-solagii Istiqlolijati Todžikiston, Maš’al, Rūdakī, Todžikobod ja Vahdat. Kaupunkiväestön osuus on 11 prosenttia.

Piirin läpi kulkee Termizistä pohjoiseen johtava rautatie. Piirikeskuksesta on 15 kilometriä maakunnan pääkaupunkiin Boxtariin.

Seudun pääelinkeinot ovat maatalous ja teollisuus. Maatalous on erikoistunut puuvillan, viljan, vihannesten, hedelmien ja viinirypäleiden viljelyyn sekä karjanhoitoon ja silkkikuidun tuotantoon. Teollisuus jalostaa puuvillaa sekä tuottaa elintarvikkeita ja rakennustarvikkeita.

Historiallisiin kohteisiin kuuluvat Adžinateppan buddhalaisen luostarin rauniot.

## Lähteet
Al-Nazi’at

**Al-Nazi’at**  (, ) on Koraanin 79. suura. Theodor Nöldeken luokituksessa se on "mekkalainen"  järjestysnumerolla 31. Suurassa on 46 jaetta. Nimensä suura on saanut ensimmäisessä jakeessa olevasta sanasta. Suura muistuttaa sisällön osalta neljää edeltävää suuraa 75, 76, 77 ja 78. Se uhkaa tuomiopäivällä ja Helvetillä, kertoo Jumalan ihmeistä luonnossa ja kehottaa parannukseen.

## Sisältö

* Jakeet 1–5 sisältävät Koraanissa yleisen valaformulan, jossa vannotaan jonkin nimeen, tässä tapauksessa pääsana puuttuu.
* Jakeet 6–14 kertovat tuomiopäivästä ja uskottomien silloin kokemasta yllätyksestä.
* Jakeet 15–26 kertovat Mooseksesta. Tämä varoitti Faraota, joka ei totellut, ja Jumala rankaisi häntä. 
* Jakeet 27–33 kertovat Jumalan ihmeistä luonnossa. Jumala korotti taivaan holviksi ja muovasi sen sileäksi, teki yön ja päivän ja lähteet ja laitumet ja pani vuoret paikoilleen.
* Jakeet 34–41 kertovat, että väärintekijät joutuvat Helvetin tuleen, mutta uskovat pääsevät Paratiisiin. 
* Jakeet 42–46 ovat puhetta "varoittajalle". Tämäkään ei tiedä, milloin viimeinen hetki koittaa, hän vain varoittaa. 

## Katso myös

* Luettelo Koraanin suurista

## Lähteet

* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Anna Ihamäki

**Anna Ihamäki** (s. 4. maaliskuuta 2000 Alajärvi) on suomalainen uransa päättänyt pesäpalloilija. Hän pelasi urallaan yhden Superpesis kauden vuonna 2018. Tuolla kaudella hän löi kolme juoksua ja toi kaksi.

## Seuraura
Ihamäki on Alajärven Ankkureiden kasvatti. Hän pelasi juniorurallaan myös Peräseinäjoen Toiveessa ja Lapuan Virkiässä. Ihamäki pelasi ensimmäisen ammattiottelunsa Nurmon Jymylle vuonna 2015. Hän pelasi yhteensä neljä ottelua Jymylle sinä kautena Suomensarjassa. Ihamäki ei pelannut yhtään virallista ottelua vuonna 2016, vaan siirtyi 2017 Virkiän Superpesiksen harjoitusrinkiin. Virkiässä Ihamäki pelasi tyttöjen Superia, sekä reservijoukkueessa Suomensarjaa. Ihamäki teki Superpesis debyyttinsä Lappajärven Veikkojen paidassa kaudella 2018.  

## Yksityiselämä
Anna Ihamäki on kestävyysjuoksija Antti Ihamäen ja uransa päättäneen pesäpalloilijan Juho Ihamäen nuorempi sisko. Hän on myös pesäpalloilija Lauri Ihamäen vanhempi sisko. 

Ihamäki on valmistunut ylioppilaaksi Alajärven lukiosta vuonna 2019. Hän aloitti saman vuoden syksyllä oikeustieteen opiskelun Turun yliopistossa.

## Lähteet
Röykasjärvi

**Röykasjärvi** on Vöyrin kuntakeskuksen itäpuolella sijaitseva järvi Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on noin 3,3 neliökilometriä. Etäisyys Vaasasta on 45 kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Röykasjärvi on etelä–pohjoissuuntaisesti pitkä ja laajalti peltoalueiden reunustama vakavesi. Sen koillisrannan Hoppamäen korkein kohta on noin 70 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven pohjoisimman osan nimi on Komossaträsket ja sinne kuljetaan runsaan sadan metrin levyisen salmen kautta. Röykasjärven pohjoisrannalla sijaitsee Komossan kylä.

Röykasjärven länsipuolitse kulkee maantie 7301 ja itäpuolitse 17797. Röykasjärvi laskee Kimo å -jokea luoteeseen Pohjanlahteen.

Röykasjärvi (43.003.1.001) kuuluu Röykas träskin alueeseen (43.003), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oravaistenjoen vesistössä (43). Röykasjärvi on laajin valuma-alueensa kahdesta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Toinen on Sammusjärvi, jonka pinta-ala on noin 22 hehtaaria. Röykasjärvi on niin ikään laajin Vöyrin 76:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

## Lähteet
Cazombo

**Cazombo** on kunta, kaupunki ja maakuntakeskus Angolan itäosaan vuonna 2024 perustetussa Moxico Lesten maakunnassa eli Itä-Moxicossa. Aiemman kuntajaon mukaisessa Cazombon kunnassa asui 34&nbsp;000 (2014). Angolan kuntajakoa kuitenkin muutettiin vuonna 2024, eikä uudemman aluejaon tai tuoreemman väestönlaskennan mukaisia väkilukua nykyiselle Cazambolle ole vielä julkaistu.

Cazombo sijaitsee linnuntietä 330 kilometriä naapurimaakunta Moxicon maakuntakeskuksesta Luenasta itään ja 1&nbsp;115 kilometriä Angolan pääkaupunki Luandasta itäkaakkoon.

Kaupunkiin on maantieyhteys. Lisäksi siellä on pienehkö Cazombon lentoasema . 

## Lähteet
Catete

**Catete** on kunta, kaupunki ja maakuntakeskus Angolan vuonna 2024 perustetussa Icolo e Bengon maakunnassa. Aiemman kuntajaon mukaisessa Cateten kunnanosassa asui arviolta 24&nbsp;156 ihmistä (2014). Cateten keskusta sijaitsee noin 60 kilometriä pääkaupunki Angolan Luandan keskustasta itäkaakkoon.

Koska Catete on sijaitsee Angolan pääkaupungin lähistöllä, maantieyhteydet ovat kansallisesti katsoen hyvät. Maakunnan kautta kulkee Luandan rautatienä tunnettu ratalinja pääkaupunki Luandasta Malanjeen. Tätä rataa pitkin on Luandan Mussequesin rautatieasemalta vuodesta 2022 lähtien liikennöity useita päivittäisiä junavuoroja Cateten rautatieasemalle.

Cateten historiaan liittyy ja kaupungissa näkyy esimerkiksi muistomerkin ja kulttuurikeskuksen välityksellä Angolan ensimmäisenä presidenttinä toiminut runoilija ja lääkäri Agostinho Neto, koska hän syntyi aiemmassa Icolo e Bengon kunnassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mavinga

**Mavinga** on kunta, pienehkö kaupunki ja maakuntakeskus Angolan vuonna 2024 perustetussa Cuandon maakunnassa. Aiemman kuntajaon mukaisessa Mavingan kunnassa asui 27&nbsp;196 (2014). Angolan kuntajakoa kuitenkin muutettiin vuonna 2024, eikä uudemman aluejaon mukaisia väestöarvioita ole vielä julkaistu.

Mavinga sijaitsee linnuntietä 313 kilometriä Cubangon maakuntakeskuksesta Menonguesta itäkaakkoon. Angolan pääkaupunki Luanda löytyy 1&nbsp;094 kilometriä Mavingasta luoteeseen. 

Liikenteellisesti Mavinga on paljolti harvan ja heikkokuntoisen maantieverkon varassa. Mavingassa toimii tosin pieni Angolan kansallisiin maakuntalentoasemiin lukeutuva hiekkapintainen Mavingan lentoasema . Angolan rautatieverkoston kehittämissuunnitelmissa on kuitenkin esitetty, että naapurimaakunnasta eli Moçâmedesin rautatien pääteasemapaikkakunnalta Menonguesta rakennettaisiin uusi ratayhteys kaakkoon Mavingaan ja edelleen Sambian rajalle.

## Lähteet
Tihvonjärvi

**Tihvonjärvi** on samannimisen kylän ja sen peltojen reunustama järvi Kuopiossa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on noin 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 18 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Tihvonjärven mutkaisen rantaviivan pituus on noin 14 kilometriä. Järven pohjoisrannalta kohti keskiosaa kurottaa Karkuniemi, jonka itäpuolelle jää matala Viilialanlahti. Niemen halki kulkee maantie 16381. Järven syvin kohta, noin 14 metriä, sijaitsee sen keskivaiheilla Pönkäniemen länsipuolella. Vajaa viidesosa Tihvonjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä.

Tihvonjärven saariluku on yksi. Saaren pinta-ala on yli aarin, mutta alle hehtaarin. Viilialanlahdella sijaitseva noin seitsemän hehtaarin laajuinen Tihvonsaari on kasvanut kiinni mantereeseen ja sinne on maantieyhteys.

Tihvonjärven lasku-uoma on vajaan kahden kilometrin pituinen Tihvonjoki. Se alkaa Pönkäniemen eteläpuolelta ja laskee kaakkoon Juurusveden (81,8 metriä merenpinnan yläpuolella) Tihvonlahteen.

Tihvonjärven vesitilavuus on 4&nbsp;402&nbsp;000 kuutiometriä.

Tihvonjärvi (04.611.1.044) kuuluu Juurusveden lähialueeseen (04.611), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Juurusveden alue (04.61) ja ensimmäinen jakovaihe on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Tihvonjärvi on neljänneksi laajin valuma-alueensa 126:sta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.

## Lähteet