open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yngvar Numme

**Yngvar Numme** (1. lokakuuta 1944 Porsgrunn – 25. marraskuuta 2023) oli norjalainen laulaja ja revyyohjaaja. Hän oli Dizzie Tunesin perustajajäsen ja keulahahmo yli neljänkymmenen vuoden ajan, kunnes yhtye hajosi 2001. Numme ohjasi 1960-luvulta lähtien revyitä muun muassa oslolaisessa Chat Noirissa. Nummen poika on juontaja Thomas Numme.

Numme kuoli äkillisesti 79-vuotiaana 25. marraskuuta 2023.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Numme

**Numme** on seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:

* Thomas Numme (s. 1970), televisiojuontaja
* Yngvar Numme (1944–2023), laulaja ja revyyohjaaja.
Eva Weel Skram

**Eva Weel Skram** (s. 17. joulukuuta 1985 Sogndal) on norjalainen laulaja. Hän muodosti Eva & The Heartmaker -duon aviomiehensä Thomas Stenersenin kanssa. Heidän esikoisalbuminsa *Behind Golden Frames* ilmestyi vuonna 2006. Vuonna 2016 Skram siirtyi soolouralle, ja hänen "Selmas sang" -kappaleestaan, joka oli NRK:n joulukalenterin tunnusmusiikki, tuli suuri hitti. Skramin ensimmäinen sooloalbumi *Finne heim* julkaistiin 2018.

Skramin setä on oopperalaulaja Knut Skram.

## Albumit
### Eva & The Heartmaker
* *Behind Golden Frames* (2006)
* *Let's Keep This Up Forever* (2009)
* *Dominoes* (2011)
* *Traces Of You* (2013)
### Sooloalbumit
* *Finne heim* (2018)
* *Sleppe tak* (2021)
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mick Ralphs

**Michael Geoffrey ”Mick” Ralphs** (31. maaliskuuta 1944 Hereford, Englanti, Britannia – 23. kesäkuuta 2025) oli brittiläinen kitaristi, joka soitti muun muassa Mott the Hoople- ja Bad Company -yhtyeissä.

## Ura

Ralphs oli jäsen 1960-luvulla vaikuttaneessa The Buddies -nimisessä blues rock -yhtyeessä, joka julkaisi yhden singlen vuonna 1964. Buddiesista hän siirtyi mod-tyyliseen Doc Thomas Groupiin, jolta ilmestyi albumi Italiassa. Yhtye vaihtoi vuonna 1968 nimekseen Silence, ja seuraavana vuonna yhtyeestä kehittyi Mott the Hoople, joka teki läpimurtonsa vuonna 1972 David Bowien kirjoittamalla kappaleella ”All the Young Dudes”. Mott the Hooplen suosion kasvaessa  lisääntyi myös Ian Hunterin rooli yhtyeen laulunkirjoittajana. Hunter kirjoitti yhä kunnianhimoisempia kappaleita, kun taas Ralphs piti  yksinkertaisemmasta rockista. 

Ralphs lähti Mott the Hooplesta vuonna 1973 ja perusti kahden entisen Free-yhtyeen jäsenen kanssa uuden yhtyeen Bad Company. Ralphsin sävellys ”Can’t Get Enough” oli Bad Companyn ensimmäinen menestyskappale, ja sen vauhdittamana yhtyeen vuonna 1974 julkaistu esikoisalbumi nousi Yhdysvaltain listaykköseksi. Bad Company julkaisi lukuisia menestysalbumeja aina hajoamiseensa ja vuoteen 1982 asti, minkä jälkeen yhtye on tehnyt useita paluita, joissa Ralphs on ollut mukana.

Ralphs julkaisi vuonna 1984 ensimmäisen sooloalbuminsa *Take This!*. Toinen albumi *It’s All Good* ilmestyi 2001.

Mick Ralphs kuoli kesäkuussa 2025. Hän oli 81-vuotias.

## Lähteet
Antti Järvi

**Antti Järvi** (s. 1977 Siilinjärvi) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän on työskennellyt muun muassa *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]* ja *[[Ylioppilaslehti|Ylioppilaslehdessä]]* sekä verkkojulkaisu *[[Long Play (verkkojulkaisu)|Long Playssa]]*. Järvi on myös yksi *Long Playn* perustajista. Hän on valmistunut filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta.

## Elämä
Siilinjärvellä syntynyt Järvi muutti kuusivuotiaana vanhempiensa mukana Kankaanpäähän ja sieltä edelleen Poriin vuonna 1988. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Länsi-Porin lukiosta ja opiskeli Suomen kieltä, kirjallisuutta ja tiedotusoppia Tampereen yliopistossa. Järvi työskenteli toimittajana eri maakunta- ja paikallislehdissä ennen siirtymistään *Helsingin Sanomien* kulttuuritoimitukseen. Hän on työskennellyt myös *[[Vihreä Lanka|Vihreän Langan]]* toimittajana.

Järveltä on ilmestynyt kolme tietokirjaa. Yhdessä Hanna Nikkasen kanssa kirjoitettu *Karanteeni : kuinka aids saapui Suomeen* (2014) kertoo aidsin historiasta Suomessa. Teos oli ehdolla tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi vuonna 2014, ja sai Lauri Jäntin säätiön kunniamaininnan 2015. Järven teos *Minne katosi Antti Järvi?* (2023) palkittiin tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnolla. Se käsittelee talvisodan jälkeen luovutetulle alueelle vapaaehtoisesti jääneitä suomalaisia. Yksi heistä oli kirjailijan samanniminen isoisoisä, joka jäi kotiinsa Jaakkimaan muun perheen lähtiessä evakkoon.

## Teokset
*
*
*

## Lähteet
Zak O’Sullivan

**Zak O’Sullivan** (s. 6. helmikuuta 2005 Cheltenham, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen rata-autoilija.

Hän kuuluu Williams Driver Academy -ohjelmaan. Vuonna 2019 hän voitti Aston Martin Autosport BRDC Award -palkinnon.

## Ura
O’Sullivan aloitti uransa karting-luokista ollessaan yhdeksän vuotias. Saavutuksia häneltä on muun muassa MSA Kartmasters British Grand Prix — IAME Cadet -luokan voitto vuodelta 2016 ja Saksan Karting Championship — OKJ -luokan toinen sija vuodelta 2018.

Vuonna 2019 O’Sullivan aloitti kilpauransa Ginetta Junior Championship -sarjassa, jossa hän sijoittui sarjan toiseksi. Vuonna 2020 O’Sullivan ajoi Britannian Formula 4 -sarjassa saavuttaen yhdeksän voittoa, kolme paalupaikkaa ja 14 palkintosijoitusta ja sijoittui toiseksi.

Vuonna 2021 O’Sullivan kilpaili GB3 Championship -sarjassa voittaen mestaruuden. Vuonna 2022 O’Sullivan siirtyi FIA Formula 3 Championship -sarjaan Carlin-tallin kuljettajana. Hän saavutti yhden paalupaikan ja kaksi palkintokorokesijaa kauden aikana sijoittuen ensimmäisellä kaudellaan sarjassa 11:nneksi. Vuonna 2023 O’Sullivan jatkoi F3-sarjassa ja siirtyi Prema Racing -talliin. Hän saavutti neljä voittoa, yhden paalupaikan ja viisi palkintokorokesijoitusta sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi.

Vuonna 2024 O’Sullivan siirtyy FIA Formula 2 Championship -sarjaan ajaen ART Grand Prix -tallissa.

## Formula 1 -ura
O’Sullivan liittyi Williams Driver Academy -ohjelmaan helmikuussa 2022. Ensitestinsä F1-autolla hän on ajanut Aston Martin AMR21 -autolla. Hän osallistui Williamsin autolla Abu Dhabin GP:n 2023 vapaisiin harjoituksiin.

## Formula 1 -tulokset

## Yksityiselämä
O’Sullivan on syntynyt ja kasvanut Cheltenhamissa Englannissa. Hänen kuljettaja-idolinsa on seitsenkertainen Formula 1 -maailmanmestari Michael Schumacher.

## Lähteet
* Zak O’Sullivan Driver Databasessa

### Viitteet
Tissari

**Tissari** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Ari Tissari (1951–2023), jalkapalloilija
* Marjatta Wis (o.s. *Tissari*, 1915–2008), kielentutkija
* Sami Tissari (s. 1971), kirjailija
Knut Skram

**Knut Skram** (s. 18. joulukuuta 1937 Ørsta) on norjalainen oopperalaulaja (baritoni). Hän kouluttautui arkkitehdiksi Montanan osavaltionyliopistossa, mutta pian valmistumisensa jälkeen hän päätti panostaa laulamiseen. Skram palasi Eurooppaan ja opiskeli oopperalaulamista useissa maissa. Hän teki ensiesiintymisensä Norjassa vuonna 1964 ja sai heti paikan Norjan kansallisoopperassa, jossa hän teki sen jälkeen vuosikymmenten mittaisen uran. Skram on myös toiminut vierailevana esiintyjänä muun muassa Staatsoperissa Berliinissä. Hän oli mukana Oslon oopperatalon arkkitehtikilpailun tuomaristossa.
## Yksityiselämä
Skramin vaimo Hanne Skram (1937–2017) oli balettitanssija. Skram on laulaja Eva Weel Skramin setä.
## Lähteet
Skram

**Skram** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Amalie Skram (1846–1905), tanskalais-norjalainen kirjailija
* Erik Skram (1847–1923), tanskalainen toimittaja, kirjailija, Amalie S:n puoliso
* Eva Weel Skram (s. 1985), norjalainen laulaja
* Knut Skram (s. 1937), norjalainen oopperalaulaja
* Peder Skram (n. 1503–1581), tanskalainen amiraali
Mäkikankaan tuulivoimapuisto

**Mäkikankaan tuulivoimapuisto** on Pohjois-Pohjanmaalla Pyhäjoella Mäkikankaalla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 11 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 33 megawattia ja vuosituotanto noin 85 gigawattituntia. Voimalat on rakentanut wpd Finland Oy, joka myös omistaa ne. Niitä operoi wpd windmanager Scandinavia Oy .

## Yleistä
Tuulivoimapuisto sijaitsee aivan Pyhäjoella Kalajoen vastaisella kuntarajalla, 15 kilometriä Pyhäjoen keskustaajamasta, 12 kilometriä Kalajoen kirkonkylältä ja 6 kilometriä Yppärin taajamasta. Tuulipuiston kuuluu pienialainen osa kuuluu Kalajokeen. Tuulipuistosta on matkaa merenrantaan 2,5 kilometriä. Alueen pituus on 2,7 kilometriä, leveys 850 metriä, ja kaikki voimalat sisäänsä sulkevan alueen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Tuulivoimapuiston kaava-alueen pinta-ala on 3,15 neliökilometriä. Tuulivoimalat sijaitsevat 12–25 metrin korkeudella mpy. Voimalaitosalueen sisään on jäänyt kalliolouhos.

Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N117-mallia, jonka napakorkeus on 140 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 117 metriä, ja kapasiteetti 3,0 megawattia.

Tuulipuistosta on tieyhteys valtatielle 8 alueen länsipuolella. Kullekin tuulivoimalalle johtaa huoltotie. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan huoltoteiden varteen maahan kaivetuilla maakaapeleilla alueen etelälaidalla sijaitsevalle muuntamolle. Sieltä alkaa 110 kilovoltin siirtolinja, jonka omistavat Tuuliwatti, Fortum ja wpd Finland Oy. Siirtolinja käy ensin etelässä Jokelan ja Tohkojan tuulivoimapuistossa ja kääntyy sitten koilliseen kohti Jylkän sähköasemaa. Siellä tuotettu sähkö johdetaan kantaverkkoon.

## Historiaa
### Rakentaminen, toiminta ja laajennus
Pyhäjoen kunta aloitti alueen kaavoittamisen 11. huhtikuuta 2011. Tuulipuiston Ympäristövaikutusten arviointi (YVA) valmistui helmikuussa 2012 ja se oli Pyhäjoella kuntalaisten nähtävillä. Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus hyväksyi YVA-selostuksen 14. kesäkuuta 2012 ja kaavaluonnoksen. Vielä tässä vaiheessa oli valmisteltu kaksi vaihtoehtoa: 11 tai 14 tuulivoimalan tuulipuisto. Pyhäjoen kunnanvaltuusto hyväksyi kaavan 19. joulukuuta 2012. Sähköntuotanto alkoi keväällä 2015.

Tuulipuisto yhtiöitettiin nimellä wpd Mäkikankaan Tuulipuisto Oy.

### Uutisia
Tuulipuistossa tapahtui kaksi tuuliturbiinin siipien vaurioita lyhyen ajan sisällä. Huhtikuussa 2015 vaurioitui ensimmäinen siipi koekäytön aikana. Kaikkien voimaloiden siivet vaihdettiin uusiin  ja useiden voimaloiden vaihdetuista siivistä paljastui valmistusvikoja. Tämä viivästytti tuulipuiston käyttöönottoa. Vielä vuonna 2016 sattui tuotannon aikana vielä yksi siipirikko. Vuonna 2023 yhdestä voimalan konehuoneesta valui öljyä maastoon.

Tuulipuistoa oli tarkoitus laajentaa etelään Kalajoen puolelle, jonne tulisi kolme 3 megawatin tuulivoimalaa. Tämän laajennushankkeen vaatimat yleiskaavan muutokset olivat valmiina maaliskuussa 2015. Voimaloita ei ole vieläkään rakennettu.

## Katso myös
* Luettelo Suomen tuulivoimaloista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* wpd Finland Oy
*
Tuusjärvi (Kuopio ja Tuusniemi)

**Tuusjärvi** on osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Tuusniemen pohjoisosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 2,02 neliökilometriä, josta noin 15 prosenttia sijaitsee Kuopion alueella. Etäisyys Kuopiosta on 31 kilometriä itään ja Tuusniemen keskustasta 12 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Tuusjärven ulottuvuus kaakkoisosan Vehkalahdelta luoteisosan Laajalahteen on noin kolme kilometriä. Järven keskiosan selkävesi on noin puolitoista kilometriä leveä. Selkävedestä erkanee edellämainittujen lahtien lisäksi lounainen järvenosa, joka jakautuu useisiin lahtiin. Järven koillisosassa sijaitsee suultaan avoin Aarrelahti. Yli puolet Tuusjärvestä on enintään kolme metriä syvä ja yli neljäsosa vähintään kuusi metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven keskiosassa ja Laajalahdella. Vehkalahti ja järven lounaisosa ovat matalia.

Tuusjärven saariluku on neljä. Laajin saari on itärannan tuntumassa sijaitseva Uitonsaari (noin 6,5 hehtaaria). Saarelle on maantieyhteys kapean kannaksen yli. Järven koillisosassa sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen Pienisaari. Järven länsiosassa Kuopion puolella sijaitsee  Kaislaluoto. Lounaassa Suoniemen eteläpuolella sijaitsee Kalmosaari. Tuusjärven rannoilla on peltomaata. Järven itäpuolisen Hallakankaan laki on noin 135 metriä merenpinnan yläpuolella eli yli 40 metriä järvenpintaa ylempänä.

Tuusjärven nimetyt tulouomat ovat idästä virtaava Luitinjoki ja pohjoisesta virtaava Hauranginpuro. Järven luusua sijaitsee lounaiskolkan Virinlahdella, josta alkaa etelään virtaava Virinjoki. Se jatkuu Myllyjokena etelään, ja laskee sokkeloisen Riistaveden (81,9 metriä mpy) Koivulahteen.

Tuusjärven vesitilavuus on 7&nbsp;632&nbsp;000 kuutiometriä.

Tuusjärvi (04.693.1.008) kuuluu Myllyjoen valuma-alueeseen (04.693), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Riistaveden valuma-alue (04.69) ja ensimmäinen jakovaihe on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Tuusjärvi on laajin Myllyjoen valuma-alueen 14:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Muut kolmetoista vakavettä ovat alle neliökilometrin laajuisia.

## Lähteet
Kateryna Bilokur

**Kateryna Bilokur**  (7. joulukuuta 1900 Bohdanivka Kiovan kuvernementti – 10. kesäkuuta 1961 Bohdanivka, Ukrainan SNT) oli itseoppinut primitiivisen ja kansanomaisen koristetaiteen mestari. Hän maalasi puutarhojen ja niittyjen kukkia ja hedelmiä, asetelmia ja muutamia muotokuvia ja omakuvia. Maalaukset ovat omaperäisiä, värikkäitä ja pikkutarkkoja. Kolme Bilokurin maalausta oli 1954 näytteillä Pariisissa kansainvälisessä näyttelyssä, jossa muun muassa Pablo Picasso kehui niitä. Hänen maalauksiaan on Ukrainan kansanomaisen koristetaiteen museossa. Maalauksista on julkaistu albumeita Kiovassa 1959, 1975 ja 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Valtion tiede- ja teknologianeuvosto

**Valtion tiede- ja teknologianeuvosto** tai lyhyemmin **Tiede- ja teknologianeuvosto** oli Suomen valtioneuvoston asetuksella perustettu kansallinen toimielin, joka toimi vuosina 2006–2008. 

Sen tehtäviksi määriteltiin mm. 1) tieteen ja teknologian kansainvälisen kehityksen seuraaminen suomalaisen tutkimuksen ja teknologian kehittämistarpeiden kannalta, 2) tiede- ja teknologiapolitiikan kannalta keskeisten asioiden käsittely sekä näihin liittyvien suunnitelmien ja ehdotusten valmistelu valtioneuvostolle, 3) tieteellisen tutkimuksen ja tutkijakoulutuksen kehittämisen käsittely, 4) teknologian kehittämisen ja hyödyntämisen käsittely sekä teknologian vaikutusten arviointi, 5) kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön käsittely, 6) julkisen tutkimus- ja innovaatiorahoituksen kehittämisen ja suuntaamiseen käsittely, 7) sellaisten tärkeiden lainsäädäntöasioiden käsittely, jotka liittyvät tieteeseen, teknologiaan ja tieteelliseen koulutukseen, 8) toimialaansa koskevien aloitteiden ja esitysten tekeminen valtioneuvostolle ja ministeriöille.

Neuvosto on nähty julkista ja yksityistä sektoria, tiede- ja teknologiasektoreita sekä tutkijoita, yrityksiä ja hallintoa yhdistävän dialogin yhtenä foorumina.

Tiede- ja teknologianeuvosto oli vuonna 1963 perustetun ja seuraavana vuonna toimintansa aloittaneen Valtion tiedeneuvoston seuraaja. Lakkautettua tiede- ja teknologianeuvostoa puolestaan on vuodesta 2009 seurannut Tutkimus- ja innovaationeuvosto.

## Lähteet
Rabit Batulla

**Rabit Batulla** (Robert Möxlis ulı Batullin, ; s. 26. maaliskuuta 1938, Zainskin alue, Tataarien ASNT) on tataarilainen kirjailija ja teatteriohjaaja. 

## Ura
Esiintyessään nuorena Kamal-teatterin näytelmien pienissä rooleissa Batulla kiinnostui ohjaamisesta. Hän toimi alkuun Kazanin nukketeatterissa ohjaajana. Batulla opiskeli Moskovassa.

Ohjatessaan Batulla innostui myös kirjoittamisesta. Hänen ensimmäinen kirjansa *İsemem minem Dürtküz* julkaistiin vuonna 1966. Batulla kirjoitti kirjeen Brežneville 1970-luvulla, jossa hän vaati tataarinkielisen sanomalehden perustamista sekä protestoi "moskeijan muuttamista hostelliksi". Koska Batulla suututti neuvostoviranomaiset, hänen töitään julkaistiin tämän jälkeen uudestaan vasta perestroikan jälkeen.

Vuonna 1991 Batulla hankki lisäkoulutusta ja valmistui Moskovan kulttuuri- ja taideyliopistosta.

## Yksityiselämä
Batullan ensimmäinen vaimo oli venäläinen. Eronsa jälkeen hän puhui ”seka-avioliittoja” vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Haastattelu (tataariksi)
Sarvilampi (Ilomantsi ja Lieksa)

**Sarvilampi** on korpijärvi Ilomantsin ja Lieksan rajaseudulla Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 33,1 hehtaaria ja kokonaisrantaviiva 6,8 kilometriä. Etäisyys Joensuusta on 55 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Sarvilampi koostuu pitkänkapeista vesialueista. Etäisyys järven kaakkoiskolkasta luoteiskolkkaan on 1,7 kilometriä. Järven eteläosan jakaa noin yhdeksän hehtaarin laajuinen nimetön saari, joka on sekä pohjois- että eteläpäästään lähes kiinni mantereessa. Saaren halki kulkee 63. pohjoinen leveyspiiri. Edellä mainitun, järven pinta-alaan nähden erittäin suuren saaren lisäksi järvessä on kaksi pientä saarta. Sarvilammen eteläosassa on 8–15-metrisiä syvänteitä. Pohjoisosassa, joka sijaitsee Lieksan alueella, on matalampaa.

Sarvilampea reunustaa suo- ja metsämaa, joka kohoaa paikka paikoin ylängöksi. Järven kaakkoispuolisen Sarvivaaran korkein kohta on noin 235 metriä merenpinnan yläpuolella.

Sarvilampeen laskee useita suopuroja, kuten Vääränlamminpuro luoteesta. Noin 200 metriä Sarvilammelta etelään sijaitseva Kalliolampi (187,0 metriä mpy) laskee Sarvilampeen. Runsas kilometri Sarvilammelta luoteeseen sijaitsee alle hehtaarin laajuinen Sarvilampi (204,7 metriä mpy).

Sarvilammen vesitilavuus on 1&nbsp;407&nbsp;000 kuutiometriä.

Sarvilampi (04.944.1.007) kuuluu Kuorajoen valuma-alueeseen (04.944), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Koitereen alue (04.94) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Sarvilampi on neljänneksi laajin Kuorajoen valuma-alueen 29:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Iso-Kuora, jota seuraa Suuri-Miela ja Saarijärvi.

## Lähteet
Germania (henkilöitymä)

**Germania** on Saksan ja saksalaisten henkilöitymä. Hänet yhdistetään yleisesti romantiikan aikakauteen ja vuoden 1848 vallankumouksiin, vaikka hahmoa on käytetty myöhemminkin muun muassa keisarillisessa Saksassa. Germania kuvataan yleensä vankaksi naiseksi jolla on pitkät, leveät, punertavan vaaleat hiukset ja haarniska. Hän kantaa usein *Reichsschwertiä* eli valtakunnanmiekkaa ja keskiaikaista kilpeä, jossa on Saksan kansallisvärit ja keisarillinen kotka. Lisäksi hänet nähdään joskus myös kantamassa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kruunua. Germania kuvataan yleisimmin nykyisen Saksan lipun väreissä (musta-puna-kultaisena), mutta vuosien 1871 ja 1918 aikana käytettiin Saksan keisarikunnan lipun värejä (musta-valko-punaisia).

## Katso myös
*Saksan lippu
*Saksan vaakuna

## Lähteet
Ildus Ahmetzjanov

**Ildus Hanifovitš Ahmetzjanov** (, ; s. 19 kesäkuuta 1950, Bavlinskin alue) on tataaritaustainen venäläinen teatterinäyttelijä ja puhutun sanan ammattilainen. Hänet on palkittu sekä Venäjän federaation että Tatarstanin tasavallan kunnioitettu taiteilija -nimikkeillä. Hänen veljensä oli runoilija Rašit Ahmetzjanov (Rəşit Əxmətcanov, 1941–1995).

Ahmetzjanov valmistui esittävän taiteen valtioninstituutista vuonna 1973 ja aloitti työt Kamal-teatterissa. Ahmetzjanov tunnetaan myös taidokkaana runojen lausujana. Hän hallitsee etenkin kansallisrunoilija Ğabdulla Tuqayn teokset.

## Lähteet
Tuonenomena

**Tuonenomena** (*Hippomane mancinella*) on tyräkkikasvien heimoon kuuluva kasvi.

Tuonenomena kasvaa noin 12 m korkeaksi pyöreälatvuiseksi puuksi. Sen lehdet ovat soikeat ja kellanvihreät. Hedelmät tuoksuvat makealta, ja kasvavat yksin tai pareittain. Niiden sisällä on kova kivi, jossa on 6–9 siementä. Hedelmä, kuten koko kasvi on myrkyllinen.

Tuonenomena kasvaa luonnonvaraisena Karibianmeren ja Meksikonlahden hiekkarannoilla sekä Floridassa.

Tuonenomenan maitiaisnestettä on käytetty Karibian saarilla nuolimyrkkynä. Puuaines on kaunista ja kestävää, mutta sen käyttöä puusepäntyössä hankaloittaa myrkyllinen maitiaisneste.

Kaikki puun osat sisältävät voimakkaita myrkkyjä. Sen maitomainen valkoinen neste sisältää fobolia ja muita ihoa ärsyttäviä aineita, jotka aiheuttavat voimakkaan allergisen kosketusihottuman. Puun alla seisominen sateen aikana voi aiheuttaa iholle rakkuloita jo pelkästä nesteen kosketuksesta: jopa pieni pisara mahlaa sisältävää sadevettä voi aiheuttaa rakkuloitumisen. Puun polttaminen voi aiheuttaa silmävaurioita, jos savua joutuu silmiin.

## Lähteet
Peder Skram

**Peder Skram** (n. 1503 – 11. heinäkuuta 1581 Urup) oli tanskalainen amiraali. Hän johti kreivisodassa tanskalais-ruotsalais-preussilaista laivastoa Lyypekkiä vastaan ja oli Tanskan laivaston ylipäällikkö pohjoismaiden seitsenvuotisen sodan alussa. Skramin mukaan on sittemmin nimetty useita Tanskan laivaston aluksia.

Peder Skram mindesten.jpg|Peder Skramin muistokivi Østbirkin kirkon hautausmaalla. 

## Katso myös
* Peder Skram -luokka
* KDM Peder Skram
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oikeus- ja yhteiskuntatieteellinen yhdistys

**Oikeus- ja yhteiskuntatieteellinen yhdistys** (**OYY**) on suomalainen oikeussosiologian alan tieteellinen yhdistys, joka pyrkii edistämään oikeusnormien ja yhteiskunnallisten ilmiöiden keskinäisen vuorovaikutussuhteen tutkimusta ja sen tulosten hyväksikäyttöä opetuksessa ja päätöksenteossa.

OYY järjestää keskustelutilaisuuksia, luentoja ja seminaareja sekä antaa kannanottoja. Yhdistys on myös julkaissut yhdessä Demlan kanssa vuodesta 1972 alkaen Oikeus-lehteä.

OYY perustettiin vuonna 1970 jatkamaan vuonna 1966 perustetun Pohjoismaisen oikeussosiologisen yhdistyksen Suomen osaston toimintaa. Taustalla oli oikeussosiologiseen tutkimukseen kohdistuvan mielenkiinnon kasvaminen 1960-luvun lopulla.

OYY on Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen.

## Puheenjohtajat
OYY:n puheenjohtajina ovat olleet:

* 1970–1972 Raimo Lahti
* 1973 Lars D. Eriksson
* 1974 Matti Mikkola
* 1975–1976 Antero Jyränki
* 1977–1979 Klaus Mäkelä
* 1980–1981 Paavo Uusitalo
* 1982–1983 Matti Mikkola
* 1984–1985 Lars D. Eriksson
* 1986–1987 Per-Ole Träskman
* 1988–1989 Thomas Wilhelmsson
* 1990–1993 Urpo Kangas 
* 1994 Kevät Nousiainen
* 1995–1998 Jukka-Pekka Takala
* 1999 Kimmo Nuotio
* 2000–2002 Juha Häyhä
* 2003–2005 Päivi Honkatukia
* 2006 Kaius Tuori
* 2007–2008 Antu Sorainen
* 2009–2014 Timo Korander
* 2015–2017 Elsa Saarikkomäki
* 2018–2021 Maija Helminen
* 2021– Anna Hurmerinta-Haanpää

## Lähteet
Kaymak

**Kaymak**  (pers. سَرشیر *Saršir*; arab. قشطة *Qeshta* tai قيمر *Geymar*; kurdiksi: *Qeymax*),on Keski-Aasiasta lähtöisin oleva maitotuote, joka muistuttaa paksua kermaa. Kaymak valmistetaan kiehauttamalla ja hauduttamalla vesipuhvelin- tai lehmänmaitoa, jonka jälkeen maidon annetaan jäähtyä. Jäähtymisen aikana pinnalle kovettuu paksua kermaa eli kaymakia, joka nostetaan talteen esimerkiksi lusikalla tai käsin. 

Tuore kaymak muistuttaa maultaan voita. Tuotteen ikääntyessä maku muuttuu voimakkaammaksi ja juustoisemmaksi. Koostumukseltaan kaymak on juuston ja voin välissä. Vesipuhvelinmaidosta tehty kerma on paksumpaa, vaaleampaa ja voimakkaamman makuista kuin lehmänmaidosta tehty versio. Turkissa kaymakiksi lasketaan tietyllä tavalla valmistettu kerma, joka koostuu vähintään 60-prosenttisesti maitorasvasta.

Uskotaan, että kaymak kehitettiin Keski-Aasiassa, kenties Iranin ylänköalueella. Se myös tunnettiin jo satoja vuosia sitten Osmanien valtakunnassa. Nykyään sitä valmistetaan myös Balkanin alueella ja muualla Kaakkois-Euroopassa, Turkissa ja Lähi-idässä. Kaymak on suosittu aamupalatuote, ja aamuisin sitä syödään jogurtin tapaan hunajan, maidon ja sokerin kanssa tai leivän päällä. Sitä voidaan myös syödä jälkiruoan yhteydessä esimerkiksi sokeroitujen hedelmien kanssa tai konditoriatuotteissa.

Erään teorian mukaan brittiläinen maitotuote clotted cream kehitettiin 2000 vuotta sitten, kun foinikialaiset kauppiaat toivat Cornwalliin kaymakia. Teoriaa tukevaa todisteita ei kuitenkaan ole säilynyt.

## Galleria

Tiedosto:Pumpkin dessert with kaymak and walnuts.jpg|Kurpitsajälkiruoka, jonka päällä on kaymakia ja pähkinää.
Tiedosto:Kaymak from Montenegro 04.jpg|Montenegrolaista kaymakia leivän päällä.
Tiedosto:Traditional wooden bowls for making kaymak.jpg|Kaymakin valmistuksessa perinteisesti käytettyjä puukulhoja.
Tiedosto:Turkish kaymak.jpg|Teollista kaymakia rasiassa.


## Katso myös

* Turkkilainen keittiö

## Lähteet
Antiikkiliike

**Antiikkiliike** on antiikkiesineiden osto- ja myyntiliike. Tyypillisesti nämä liikkeet ostavat asiakkailta, kuolinpesiltä, yhteisöiltä, ynnä muilta hyväkuntoista ja käyttökelpoista tavaraa ja myyvät sitä eteenpäin. Osto- ja myyntiliikkeistä, etenkin antikvaarisista kirjakaupoista eli antikvariaateista, käytetään puhekielessä usein ilmaisua ”divari” (sanasta diverssikauppa eli sekalaisten tavarain kauppa). Aiemmin käytettiin myös ilmausta ”vanhain tavarain kauppa”.

Osto- ja myyntiliikkeiden toiminta eroaa keskitetystä kirpputoritoiminnasta siten, että kirpputorilla ihmiset asettavat omat tavaransa itse esille ja saavat henkilökunnan keräämät eri asiakkailta saadut maksut. Osto- ja myyntiliike puolestaan ostaa tavarat myyjältä ja myy ne sitten omaan laskuunsa voitolla eteenpäin.

Osto- ja myyntiliikkeet saattavat erikoistua johonkin tiettyyn myyntiartikkeliin. Yleisiä tällaisia liikkeitä ovat antikvariaatit, joissa on myynnissä kirjoja ja lehtiä, joista osa saattaa olla hyvinkin uusia ja vain kerran luettuja. Osa myyntiartikkeleista taas saattaa olla hyvinkin harvinaisia.
Afálonas

**Afálonas** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 482 (vuonna 2011).

Afálonasin kylä sijaitsee Lesboksen itäosissa noin 1,3 kilometriä sisämaahan saaren itärannikosta ja noin seitsemän kilometriä pohjoisluoteeseen saaren keskuksesta Mytilínin kaupungista. Se on rakennettu noin 98 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Afálonas muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αφάλωνος, *Topikí Koinótita Afálonos*). Kylä on ollut olemassa viimeistään joskus vuosien 1567–1652 välillä. Se kärsi suuria tuhoja vuoden 1867 maanjäristyksessä.

## Lähteet
Revalsche Post-Zeitung

**Revalsche Post-Zeitung** (myös *Revalische Post-Zeitung*) oli Tallinnassa vuosina 1689–1710 ilmestynyt saksankielinen sanomalehti. Se on vanhin tunnettu aikakausjulkaisu nykyisen Viron alueella.

Hajanumeroina säilynyttä lehteä koskevat tiedot ovat niukkoja. Se ilmestyi Ruotsiin kuuluneen Vironmaan pääkaupungissa kahdesti viikossa ainakin vuodesta 1689 vuoteen 1710, jolloin venäläiset valtasivat Tallinnan. Lehden julkaisijoiksi on arveltu Tallinnan postimestareita. Kaupungin kirjanpainajana toimi vuosina 1676–1710 Christoph Brendeken.

*Reval(i)sche Post-Zeitung* kertoi tuon ajan sanomalehtien tapaan etupäässä ulkomaiden sotilaspoliittisista tapahtumista. Sen sisältö oli ainakin suuren Pohjan sodan alkuun saakka lainattu lyhentäen Riiassa julkaistusta Baltian maiden vanhimmasta tunnetusta lehdestä *[[Rigische Novellen]]*, joka oli ilmestynyt vuodesta 1680 lähtien aluksi nimellä *Rigische Montags (Donnerstags) Ordinari Post Zeitung*. Jälkimmäinen oli perustettu, kun Ruotsin viranomaiset kielsivät Brandenburg-Preussiin kuuluneessa Königsbergissä julkaistun *Königsbergs Donnerstags (Sonntags) Ordinari Post-Zeitung* -lehden levittämisen Riiassa.

Riian ja Tallinnan välinen postiyhteys mahdollisti lehden painamisen 5–6 päivää ”emolehteä” myöhemmin ilman että sen tiedot olisivat menettäneet ajankohtaisuuttaan. Uutiset Euroopasta tulivat etupäässä Hampurista, ja niiden saaminen Tukholman kautta olisi kestänyt paljon kauemmin. Samalla vältettiin paikallisen sensuurin tarve, ja nelisivuinen ja kvarttokokoinen tallinnalaislehti oli ilmeisesti myös huomattavasti halvempi kuin riikalaislehden tilaus. *Reval(i)sche Post-Zeitungia* voidaan näin pitää ruotsalaisten Baltian maakuntien tiedotusta hoitamaan perustaman *Rigische Novellenin* lisensoituna jälkipainoksena. Samaa käytäntöä lienee sovellettu Inkerinmaan hallintokaupungissa Narvassa, jossa ilmestyneestä lehdestä tunnetaan vain yksi numero vuodelta 1702.

Viron ensimmäisenä sanomalehtenä on pidetty myös *Ordinari Freytags (Donnerstags) Zeitungia*, jonka vuosina 1675–1679 ilmestyneitä numeroita ja liitteitä on säilynyt samassa niteessä *Reval(i)sche Post-Zeitungin* sekä Hampurissa ja Altonassa ilmestyneiden lehtien kanssa. Todisteita siitä, että kyseinen lehti olisi ilmestynyt Tallinnassa, ei kuitenkaan ole voitu esittää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Ordinari Freytags (Donnerstags) Zeitung'' ja ''Reval(i)sche Post-Zeitung'' digitoituna Bremenin valtion ja yliopiston kirjastossa
Juridiska Föreningen i Finland

**Juridiska Förening i Finland** (suom. **Suomen Lainopillinen Yhdistys**) on suomalainen oikeustieteen alan kaksikielinen yhdistys. Se on Suomen vanhin lakimiesyhdistys.

Juridiska Föreningen järjestää säännöllisestä keskustelukokouksia suomeksi ja ruotsiksi. Se on julkaissut vuodesta 1865 aikakauskirjaa Tidskrift utgiven av Juridiska Föreningen i Finland (JFT) ja tukee ruotsinkielisten lainopillisten teosten julkaisua Suomessa. Yhdistys myös jakaa säännöllisesti kirjallisuuspalkintoja sekä muita stipendejä ja avustuksia.

Juridiska Föreningen perustettiin vuonna 1862. Yhdistyksen idea oli syntynyt nuorempien juristien parissa jo viisi vuota aikaisemmin, ja sen tarkoituksena oli Suomen oikeuskehityksen edistäminen. Yhdistys on Tieteellisten seurojen valtuuskunnan ja Juristiliiton jäsen.

## Lähteet
Agía Marína (Lesbos)

**Agía Marína** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 522 (vuonna 2011).

Agía Marínan kylä sijaitsee Lesboksen kaakkoisosissa noin kuusi kilometriä eteläkaakkoon saaren keskuksesta Mytilínin kaupungista. Se on rakennettu noin 114 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Agía Marína muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγίας Μαρίνης, *Topikí Koinótita Agías Marínis*), johon kuuluvat varsinaisen Agía Marínan kylän lisäksi kylät Agía Paraskeví ja Agriliá Kratígou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 746.

## Lähteet
Munautaka

**Munautaka** (*Otopharynx ovatus*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji, joka elää kotoperäisenä Malawijärvessä. Se voi kasvaa enintään 20 senttimetrin mittaiseksi.

Munautakaa tavataan Malawijärven eteläosasta, jossa se elää kivi- ja hiekkapohjalla. Lajin levinneisyysalueeseen kuuluu Malawijärven kansallispuisto. Munautakaa pidetään akvaariokalana.

Munautaka syö muiden kirjoahvenlajien mätimunia. Yleensä se varastaa suuhautojien kutemia munia ennen kuin nämä ehtivät aloittaa suuhaudonnan.

## Lähteet
Ágioi Theódoroi (Sámos)

**Ágioi Theódoroi** (; transl. myös *Ágii Theódori*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 123 (vuonna 2011).

Ágioi Theódoroin kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä sisäosissa Kérkis- ja Karvoúnis-vuorten välissä noin 38 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 7,5 kilometriä eteläkaakkoon Karlóvasista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä sen Pyhille Theodoroksille (*Ágioi Theódoroi*) omistetusta kirkosta.

Ágioi Theódoroi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αγίων Θεοδώρων, *Topikí Koinótita Agíon Theodóron*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Alyfantá

**Alyfantá** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 360 (vuonna 2011).

Alyfantán kylä sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa noin neljä kilometriä länteen saaren keskuksesta Mytilínin kaupungista. Alyfantá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αλυφαντών, *Topikí Koinótita Alyfantón*), johon kuuluvat varsinaisen Alyfantán kylän lisäksi kylät Kédro, Outzá ja Pyrgí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 646.

## Lähteet
Kallithéa (Sámos)

**Kallithéa** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 136 (vuonna 2011).

Kallithéan kylä sijaitsee Sámoksen länsipäässä noin 64 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 22 kilometriä länsiluoteeseen Marathókampoksesta. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on syntynyt 1700-luvun alkupuolella. Sen vanha nimi oli *Prinías* (Πρινίας). Sámoksen ruhtinaskunnan aikana se muodosti yhdessä Drakaíoin kylän kanssa kyläyhdyskunnan nimeltä *Kalampaktásion* (Καλαμπακτάσιον), joka tuli myöhemmin Priníaksen nimeksi. Kylän nimeksi vaihdettiin Kallithéa vuonna 1950. Kallithéan pääkirkko on omistettu Pyhälle Georgiokselle (*Ágios Geórgios*).

Kallithéa muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καλλιθέας, *Topikí Koinótita Kallithéas*). Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Marathókampoksen kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Kosmadaíoi

**Kosmadaíoi** (; transl. myös *Kosmadéi*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 80 (vuonna 2011).

Kosmadaíoin kylä sijaitsee Kérkis-vuoren rinteessä Sámoksen läntisissä sisäosissa noin 42 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 12,5 kilometriä lounaaseen Karlóvasista. Se on rakennettu noin 570 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen sanotaan tulevan sen ensimmäisestä Kosmás-nimisestä asukkaasta. Kosmadaíoin lähellä on Kakopératon rotko, jossa sijaitsee Elävöittävän lähteen luostari (*Moní Zoodóchou Pigís*).

Kosmadaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κοσμαδαίων, *Topikí Koinótita Kosmadaíon*), johon kuuluu varsinaisen Kosmadaíoin kylän lisäksi Nikoloúdesin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 91. Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Léka

**Léka** (, transl. myös *Lékka*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 412 (vuonna 2011).

Lékan kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä sisäosissa noin 35 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin neljä kilometriä lounaaseen Karlóvasista. Se on rakennettu Kérkis-vuoren koillisrinteeseen noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä sen ensimmäisestä Lékas (Lékkas) -sukunimisestä asukkaasta. Lékan pääkirkko on omistettu Pyhälle Johannes Kastajalle (*Ágios Ioánnis Pródromos*).

Léka muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λέκας, *Topikí Koinótita Lékas*), johon kuuluu varsinaisen Lékan kylän lisäksi Ágios Panteleímonasin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 419. Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Neochóri (Sámos)

**Neochóri** (; transl. myös *Neohóri*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 62 (vuonna 2011).

Neochórin kylä sijaitsee Sámoksen eteläisissä sisäosissa noin 37 kilometriä länsilounaaseen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 23 kilometriä itään Pythagóreion kylästä. Se on rakennettu Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren rinteeseen noin 275 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna.

Neochóri muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Νεοχωρίου, *Topikí Koinótita Neochoríou*). Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Marathókampoksen kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Plátanos (Sámos)

**Plátanos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 396 (vuonna 2011).

Plátanoksen kylä, suomeksi ”Plataanipuu”, sijaitsee Sámoksen keskiosissa noin 38 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 12 kilometriä eteläkaakkoon Karlóvasista. Se on rakennettu Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren länsirinteeseen noin 530 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän pääelinkeino on maanviljely, erityisesti viininviljely. Plátanoksen pääkirkko on 1600-luvulta ja omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*).

Plátanos muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πλατάνου, *Topikí Koinótita Platánou*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Ydroússa (Sámos)

**Ydroússa** (; transl. myös *Idroússa*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 369 (vuonna 2011).

Ydroússan kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisissa keskiosissa noin 33 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 6,5 kilometriä kaakkoon Karlóvasista. Se on rakennettu Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren luoteisrinteeseen noin 220 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ollut olemassa ennen vuotta 1625. Sen alkuperäinen nimi oli *Foúrnoi* (Φούρνοι). Nimeksi vaihdettiin Ydroússa vuonna 1950. Kylän pääelinkeino on maanviljely, aiemmin erityisesti tupakan viljely. Ydroússan pääkirkko on vuodelta 1782 ja omistettu Pyhälle Athanasiokselle (*Ágios Athanásios*). Kylän lähellä sijaitsee vuodelta 1663 oleva Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*) omistettu kirkko.

Ydroússa muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Υδρούσσης, *Topikí Koinótita Ydroússis*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Kastanéa

**Kastanéa** () eli **Kastaniá** (Καστανιά) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 164 (vuonna 2011).

Kastanéan kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä keskiosissa noin 41 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin kymmenen kilometriä etelälounaaseen Karlóvasista. Se on rakennettu noin 350 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Ensimmäinen maininta Kastanéasta on vuodelta 1613. Kylän nimen on selitetty tulevan seudun kastanjapuista (*kastaniá*). Kastanéan pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*).

Kastanéa muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καστανέας, *Topikí Koinótita Kastanéas*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Kontaíika

**Kontaíika** (; transl. myös *Kontéika*, *Kondéika*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 350 (vuonna 2011).

Kontaíikan kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä keskiosissa Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren länsipuolella noin 37 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin seitsemän kilometriä lounaaseen Karlóvasista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kontaíikan sanotaan saaneen nimensä sen ensimmäisestä asukkaasta, jonka sukunimi oli Kóntos. Kylän pääelinkeino on maanviljely, aiemmin erityisesti tupakanviljely. Kontaíikan pääkirkko on omistettu Neitsyt Marialle (*Panagía*).

Kontaíika muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Κονταιίκων, *Topikí Koinótita Kontaiíkon*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

## Lähteet
Laodike

**Laodike** (, ) voi viitata muun muassa seuraaviin:

## Mytologia

* Laodike, Troijan prinsessa, kuningas Priamoksen tytär
* Laodike, useita muita hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa

## Seleukidit

* Laodike Makedonialainen (300-luku eaa.), Antiokhoksen vaimo ja Seleukos I:n äiti
* Laodike I (200-luku eaa.), Antiokhos II:n vaimo ja Seleukos II:n äiti
* Laodike II (200-luku eaa.), Seleukos II:n vaimo
* Laodike III (200-luku eaa.), Mithridates II:n ja Laodiken tytär, Antiokhos III:n ensimmäinen vaimo
* Laodike IV (200/100-luku eaa.), Antiokhos III:n ja Laodike III:n tytär, Antiokhoksen, Seleukos IV:n ja Antiokhos IV:n vaimo
* Laodike V (100-luku eaa.), Seleukos IV:n ja Laodike IV:n tytär, Perseus Makedonialaisen ja mahdollisesti Demetrios I:n vaimo
* Laodike Kappadokialainen (100-luku/1. vuosisata eaa.), Mithridates V:n ja Laodike VI:n tytär, Ariarathes VI:n vaimo

## Pontos

* Laodike (200-luku eaa.), Antiokhos II:n ja Laodike I:n tytär, Mithridates II:n vaimo
* Laodike Pontoslainen (200-luku eaa.), Mithridates II:n ja Laodiken tytär, Laodike III:n sisar, Akhaioksen vaimo
* Laodike (200-luku eaa.), Mithridates III:n vaimo
* Laodike (100-luku eaa.), Mithridates IV:n sisarvaimo
* Laodike (100-luku/1. vuosisata eaa.), Mithridates V:n ja Laodike VI:n tytär, Mithridates VI:n sisarvaimo
* Laodice VI (100-luku eaa.), Antiokhos IV:n ja Laodike IV:n tytär, Mithridates V:n vaimo

## Muita

* Laodike Kyreneläinen (500-luku eaa.), battiadeihin kuulunut prinsessa, Amasis II:n vaimo
Paruresis

**Paruresis**, joka tunnetaan myös nimellä **ujon rakon syndrooma**, on sosiaalinen fobia, johon liittyy vaikeuksia tai kyvyttömyyttä virtsata julkisessa ympäristössä. Paruresikseen viitataan myös nimellä ujopissa.

Paruresiksen on vanhemmissa tutkimuksissa katsottu liittyvän sosiaalisten tilanteiden pelkoon ja olevan sen yksi alatyyppi. Uudemmat tutkimukset ehdottavat kuitenkin, että paruresis olisi kokonaan erillinen tila. 

Tila aiheuttaa yleensä merkittävää psyykkistä ahdistusta. Tilaan liittyvän häpeän, hämmennyksen ja leimautumisen pelon vuoksi oireita ja käyttäytymistä ei tunnisteta. Vaivasta kärsivät jättävät monesti asian kokonaan mainitsematta yleislääkärin vastaanotolla. Arvioiden mukaan 2,8-16,4% väestöstä kärsii paruresiksesta. Paruresista esiintyy enemmän miehillä kuin naisilla.

## Oireet ja hoito
Oireena on vaikeus tai kyvyttömyys virtsata muiden ihmisten läsnäollessa esimerkiksi julkisessa vessassa. Jotkut paruresiksesta kärsivät miehet pystyvät virtsaamaan ovellisessa vessakopissa, mutta eivät esimerkiksi pisuaarilla. Paruresiksella voi olla merkittävä negatiivinen vaikutus yksilön psyykkiseen terveyteen ja elämänlaatuun. Työarki voi olla vaikeaa, sosiaaliset suhteet voivat kärsiä ja matkustaminen voi olla haastavaa. Oireet vaihtelevat erittäin lievistä erittäin vakaviin. Vakavimmissa tapauksissa yksilö välttää poistumista kodistaan. Paruresikseen voi liittyä liitännäissairauksina esimerkiksi masennusta ja alkoholismia.

Yleensä paruresis diagnosoidaan, jos oireille ei löydy muuta selitystä. Diagnoosin kannalta on merkittävää se, että paruresiksesta kärsivät pystyvät yleensä virtsaamaan ongelmitta yksityisessä ympäristössä ja virtsaamisvaikeudet liittyvät selvästi julkiseen ympäristöön.

Kognitiivisen käyttäytymisterapian uskotaan olevan tehokas hoitokeino paruresiksen hoidossa. Lisäksi kognitiiviseen käyttäytymisterapiaan liittyvää asteittaista altistusterapiaa pidetään tärkeänä osana hoitoa. Lääkehoidosta voi olla hyötyä muiden hoitomuotojen rinnalla.

## Lähteet
#Kenley LJ Kuoch, David W Austin, Simon R Knowles: Latest thinking on paruresis and parcopresis: A new distinct diagnostic entity? AJGB, 2019. doi: 10.31128/AJGP-09-18-4700
#https://paruresis.org/about-shy-bladder-center/ Viitattu 6.11.2023.
#https://paruresis.org/notes/ Viitattu 6.11.2023.

## Aiheesta muualla
Kansainvälinen paruresis yhdistys
Likianginkuusi

**Likianginkuusi** (*Picea likiangensis)* on kuusilaji. Sitä esiintyy Kiinassa ja Bhutanissa. Kuusien määrä on laskenut noin 30&nbsp;% hakkuiden vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Likianginkuusi (''Picea likiangensis'')
* UniProt: Taxonomy - ''Picea likiangensis'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Picea likiangensis'' 
* The Gymnosperm Database: ''Picea likiangensis'' 
* Flora of China: ''Picea likiangensis''
Irakuusi

**Irakuusi** (*Picea alcoquiana*) on mäntykasveihin kuuluva havupuulaji. Lajia esiintyy vain Japanissa.

## Muunnokset
Laji voidaan jakaa kolmeen muunnokseen:
* var. *acicularis* (Maxim. ex Beissn.) Fitschen: Esiintyy Honshūn Yatsugatake-vuorilla.
* var. *alcoquiana*: Esiintyy Keski-Honshūssa.
* var. *reflexa* (Shiras.) Fitschen: Esiintyy Honshūn Akaishi-vuorilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Irakuusi (''Picea alcoquiana'')
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Irakuusi (''Picea bicolor'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Picea alcoquiana'' 
* The Gymnosperm Database: ''Picea alcoquiana''
Østbirkin kirkko

**Østbirkin kirkko** () on Horsensin kunnassa Tanskassa sijaitseva keskiaikainen kivikirkko. Ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1267. Kirkossa on säilynyt kalkkimaalauksia 1300-luvulta. Amiraali Peder Skram on haudattu kirkkomaalle.
## Kuvia

Nordenskirker Oestbirk(17).jpg|Kalkkimaalaus
Nordenskirker Oestbirk(06).jpg|Alttaritaulu
Østbirk Kirke rummet.jpg|Kirkkosali
Østbirk Kirke orgel.jpg|Urut
Nordenskirker Oestbirk(23).jpg|Kastemalja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Toimialajärjestö

**Toimialajärjestö** tarkoittaa yritysten vapaaehtoista järjestöä, johon kuuluvilla yrityksillä on yhteistä maantieteellinen tai teollinen perusta. Liiton tavoitteena on edistää kaupallisia tai teollisia toimia sen vaikutusvallan alaisuudessa ja esittää yhteisiä näkemyksiä julkisesti. Liitto voi toisinaan pyrkiä vaikuttamaan hintoihin, tuotantomääriin tai jakelukanaviin.

OECD:n mukaan toimialajärjestöt ovat arvokkaita keskusteluun edustetun teollisuusalan sisällä ja ne edistävät markkinoiden toimivuutta. Toimialajärjestöt voivat olla alttiita kilpailulainsäädännön rikkomuksiin.

Esimerkiksi Recording Industry Association of America (RIAA) on tunnettu yhdysvaltalainen musiikkiteollisuuden toimialajärjestö.

## Katso myös
* Kauppaliitto
* Kauppakamari
* Etujärjestö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Trade Associations in Business History: The International Conference on Business History 14; Proceedings of the Fuji Conference
Araknologia

**Araknologia** eli **hämähäkkitutkimus** (*Arachnida*) on hämähäkkieläimiä koskevaa tieteellistä tutkimusta. Alan tutkimuskohteisuun kuuluu hämähäkkien lisäksi muita selkärangattomia eläimiä, kuten skorpioneja. Hämähäkkieläimä ovat hämähäkkien ja lukkien lisäksi punkit, valeskorpionit, skorpionit, arolukit, siimaskorpionit, skorpionilukit, huppuhämähäkit, suomenkielistä nimeä vailla oleva *Schizomida* sekä viisi tunnettua fossiilista lahkoa. Hämähäkkieläimet kuuluvat niveljalkaisten (*Arthropoda*) pääjaksoon.

Araknologian tutkijoita kutsutaan araknologeiksi. Araknologien tehtävinä on luokitella ja nimetä lajeja, sekä tutkia niiden käyttäytymistä ja elintapoja.

Suomessa on tavattu noin 650 hämähäkkien (*Araneae*) lajia, kun koko maailmassa niitä tunnetaan yli 40&nbsp;000. Punkkeja (*Acari*) voi olla maailmassa enemmänkin, mutta niitä tunnetaan huonommin, yli 20&nbsp;000 lajia.

## Katso myös

* Araknofobia

## Lähteet