open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jalkapallon alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2019

**Jalkapallon alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2019** olivat järjestyksessään 18. alle 19-vuotiaiden EM-kilpailut sen jälkeen, kun ikärajaa nostettiin 19:ään vuodesta 2002 alkaen. Karsinnoista selviytyi kahdeksan joukkuetta lopputurnaukseen, joka pelattiin Armeniassa 14.–27. heinäkuuta. Isäntäkaupunkina toimi Jerevan. Kahdesta neljän joukkueen alkulohkosta kaksi parasta joukkuetta pääsivät välieriin, joiden voittajat pelasivat loppuottelun. Pronssiottelua ei pelattu.

Mestaruuden voitti Espanja, jolle mestaruus oli yhdestoista, kun mukaan lasketaan turnauksen aiemmat versiot vuodesta 1948 alkaen, ja kahdeksas vuonna 2002 alkaneissa alle 19-vuotiaiden kilpailuissa. Hopeaa saavutti Portugali, hävinneet välieräjoukkueet olivat Irlanti ja Ranska, ja muut lopputurnausmaat olivat Italia, Norja, Tšekki ja isäntämaa Armenia.

## Loppuottelu

## Lähteet
Suomussalmen lentokenttä

**Suomussalmen lentokenttä**  on Suomussalmella Emäjoen varressa lähellä Aittokosken voimalaitosta sijaitseva lentopaikka. Kenttä sijaitsee noin 14 kilometrin päässä Suomussalmen keskustasta.

Suomussalmen lentokentän kiitotien pituus on 800 metriä ja leveys 15 metriä (siitä päällystetyn osan leveys 10 metriä). Kiitotie, rullaustiet ja seisonta-alueet on päällystetty öljysoralla, ja päällyste on uusittu viimeksi vuonna 2010. Kiitotien maalaukset on uusittu vuonna 2011. Kentällä sijaitsee lentokerhon lentokonehalli ja kerhon ylläpitämä polttoainepiste. Kenttä on ympäröity aidalla, jottei sinne pääse poroja. Kenttä sijaitsi aikaisemmin hakkuuaukean keskellä, mutta vuonna 2013 hakkuaukea muutettiin maanviljelyskäyttöön heinäpelloksi.

Kentällä on ultrakevyt- ja gyrokopteritoimintaa. Läheiseen Emäjokeen pääsee laskeutumaan myös vesitasokoneella, mutta mitään varsinaista rantautumispaikkaa ei joen varressa ole.

## Lähteet
Veikko Hakkarainen

**Veikko Kalevi Hakkarainen** (29. joulukuuta 1928 Suojärvi – 6. toukokuuta 1991 Iisalmi) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai talousneuvoksen ja kauppaneuvoksen arvonimet. 

Hakkaraisen vanhemmat olivat Vilho ja Martta Hakkarainen ja puoliso vuodesta 1956 Elvi Hemmi. Hakkarainen kävi kansakoulun ja kansankorkeakoulun ja suoritti saha- ja puuteollisuusoppikoulun tutkinnon 1949 sekä neuvoja-, nuorisopedagoisen ja kasvatusopin ylimmän tutkinnon Suomen nuoriso-opistossa 1952, kauppakoulun tutkinnon Kajaanin kauppaoppilaitoksessa 1955, sanomalehti- ja tiedotusopin tutkinnon Turun kesäyliopistossa 1961 ja kauppateknikon tutkinnon Myynti- ja Mainoskoulussa 1963. Hän sai myös liikkeenjohdon täydennyskoulutusta ja pätevöityi HTM-tilintarkastajaksi 1970. Hakkarainen oli vakuutuspiiritarkastaja Pohja-Yhtymässä 1949–1951, Pohjois-Karjalan nuorisoseurojen liiton toiminnanjohtaja 1952–1953 ja *[[Iisalmen Sanomat|Iisalmen Sanomia]]* julkaisevan  Oy Iisalmen Sanomain levikki- ja ilmoituspäällikkö 1955–1962, toimituspäällikkö 1958–1960, apulaistoimitusjohtaja 1962–1964 ja toimitusjohtaja 1964–1979 sekä IS-Yhtymä Oy:n hallituksen päätoiminen puheenjohtaja 1980–1986 ja hallintoneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1987. Hakkaraisella oli lisäksi lukuisia ammatillisia ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kersantti. Hakkarainen sai talousneuvoksen arvonimen 1976 ja kauppaneuvoksen arvonimen 1981. 

## Lähteet
Kivijärven lentokenttä

**Kivijärven lentokenttä**  on Kivijärven Härkkämönperällä noin kolmen kilometrin päässä Kivijärven keskustasta sijaitseva lentopaikka.

Kivijärven lentokentän asvalttipäällysteisen kiitotien pituus on 900 metriä ja leveys 23 metriä. Kenttä rakennettiin vuonna 1972 ja kiitotie päällystettiin 1995 aluksi 800 metrin matkalta. Kiitotietä pidennettiin ja kunnostettiin viimeksi 1998. Myös seisonta-alue on päällystetty. Kentällä on vuonna 1998 valmistunut lentokenttärakennus, jossa on wc- ja suihkutilat sekä lennonvalmisteluhuone keittotiloineen. Polttoainepistettä ei ole. Kentän omistaa Suomenselän lentokenttä Oy, jonka omistajina ovat lähialueen kunnat ja Kivijärven ilmailukerho.

Kenttää käyttävät vakinaisesti lähinnä vain paikalliset varjoliitäjät.

## Lähteet
Al-Naml

**Al-Naml** () eli **Muurahaisen suura** on Koraanin 27. suura ja sisältää 93 jaetta. Nöldeken ikäluokituksessa suura on mekkalainen. 

## Sisältö
Suura alkaa varoituksella, että uskottomia odottaa rangaistus (jakeet 4–6). 

### Profeettojen tarinoita
Suurin osa suuran tekstistä kertoo profeetoista. Mukana ovat Mooseksen tarina (7–14), Salomon tarina (15–44), Salihin tarina (45–53), ja Lootin tarina (54–58). Salomon tarinassa kerrotaan, että Saban kuningatar sai kirjeen Salomolta. Kirje alkoi Koraanin suurien aloituslauseella "Jumalan, armeliaan armahtajan nimeen" (jae 30). 

### Varoituksia ja kehotuksia
Lopussa korostetaan, että Jumala on suurempi kuin epäjumalat (59–66), polemisoidaan uskottomia vastaan (67–75), puhutellaan ja rohkaistaan nimettömäksi jäävää profeettaa "sinä" (76–81) ja varoitetaan tuomion päivästä (82–90). Jakeissa 91-92 nimetön profeetta puhuu minä-muodossa velvollisuuksistaan. Viimeinen jae käyttää "sano!" -toposta profeetan puheeseen.

Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suuran lopussa on kyse Muhammedista. Tämä on kuitenkin Koraanin tulkintaa, sillä profeetan nimeä ei mainita.

## Katso myös

* Luettelo Koraanin suurista

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Samanyolu TV

**Samanyolu TV** oli Samanyolu-mediakonsernin omistama televisiokanava Turkissa. On väitetty, että Samanyolu-mediakonsernilla oli kiinteät suhteet Fethullah Gülenin johtamaan yhteisöön. Vuonna 1993 avattu televisiokanava suljettiin vuonna 2016 Turkin epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen, koska se oli lähellä Gülen-liikettä.

## Lähteet
Kuhmon lentokenttä

**Kuhmon lentokenttä**  on Kuhmossa noin viiden kilometrin päässä Kuhmon keskustasta sijaitseva lentopaikka. 

Kuhmon lentokentän kivituhka- ja sorapäällysteinen kiitotie on 850 metriä pitkä ja 15 metriä leveä (kivituhkapäällysteen leveys on tästä 12 metriä). Seisonta-alue ja koekäyttöpaikka on asvaltoitu. Kenttä rakennettiin 1960-luvulla. Kentällä on vuonna 2011 valmistunut peltihalli, jossa on sähköt sekä 2021 rakennettu klubirakennus, jossa on juokseva vesi, wifi-verkko ja yöpymismahdollisuus. Kentällä on myös erillinen puucee. Polttoainepistettä ei ole.

Kentällä toimii vuonna 1959 perustettu Kuhmon Ilmailukerho, joka on harjoittanut kentällä moottori- ja purjelentotoimintaa. Kentällä on ollut 2010-luvulta lähtien aktiivista käyttöä ja siellä majailee vakinaisesti useita lentokoneita.

## Lähteet
Kärsämäen lentokenttä

**Kärsämäen lentokenttä**  on Kärsämäellä kunnan keskustan tuntumassa sijaitseva lentopaikka. 

Kärsämäen lentokentän kivituhka-, sora- ja nurmipäällysteisen kiitotien pituus on 700 metriä ja leveys 10 metriä. Kentällä on pieni terminaalirakennus, puinen lentokonehalli ja tuulipussi. Polttoainepistettä ei ole. Leirintäalue on 200 metrin päässä kentästä. Kenttää ylläpitää Kärsämäen kunta ja kiitotie aurataan myös talvisin.

## Lähteet
Metyylikavikoli

**Metyylikavikoli** eli **estragoli** on haihtuva öljy, jota on joissakin yrteissä. Sillä on allergisia reaktioita ehkäiseviä vaikutuksia ja se poistaa joitakin suolistovaivoja. Suurina annoksina sen käytössä on se vaara, että se lisää maksavaurion riskiä. Sitä on aniksessa, tähtianiksessa, maustebasilikassa, maustefenkolissa, maustekirvelissä, laakerin lehdissä ja rakuunassa.

Metyylikavikolia on muun muassa basilikasta valmistettavissa eteerisissä öljyissä.

Metyylikavikolilla on hyttysiä karkottavia vaikutuksia. Muun muassa metyylikavikolia sisältävä basilika sopii luonnolliseksi vaihtoehdoksi kemiallisille hyttyskarkotteille.

Metyylikavikolin kemiallinen kaava on C10H12O, moolimassa 148,20&nbsp;g/mol, kiehumispiste 215 - 216&nbsp;°C, leimahduspiste 81&nbsp;°C (c.c.), tiheys 0.960 - 0.968&nbsp;g/cm3 (vesi = 1,0&nbsp;g/cm3), taitekerroin 1.519 - 1.524 ja CAS-numero 140-67-0.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Estragole 
* Human Metabolome Database (HMDB): 1-Methoxy-4-(2-propenyl)benzene 
* Food Component Database (FooDB): 1-Methoxy-4-(2-propenyl)benzene 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Estragole 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Estragol 
* PheroBase: Semiochemical - estragole
Lieksa-Nurmeksen lentokenttä

**Lieksa-Nurmeksen lentokenttä**  oli Lieksan Viekissä sijainnut lentopaikka. Siitä on käytetty myös nimeä **Viekin lentokenttä**. 

Lieksa-Nurmeksen lentokentän asvaltti- ja sorapäällysteisen kiitotien pituus oli 940 metriä ja leveys 18 metriä. Kentän vieressä oli vapaassa käytössä Viekijärven riistamiesten rakentama laavu, jonka yhteydestä löytyi polttopuita ja WC. Parin kilometrin päässä oli riistamiesten maja, jossa on sauna- ja yöpymismahdollisuus. Polttoainepistettä ei ole.

Elokuussa 2021 Lieksan ja Nurmeksen kaupungit asettivat Viekin kentän omistavan Lieksa-Nurmeksen Lentokenttä Oy:n selvitystilaan. Kaupungit olivat yhdessä vastanneet lentokentän ylläpidosta omistamansa yhtiön kautta. Kentän käyttö oli kuitenkin ollut vähäistä ja käytön kasvattaminen olisi vaatinut suuria investointeja kuten lentokonehallin rakentamista ja kiitotien pidentämistä. Kesäkuussa 2022 lentokenttää ylläpitänyt Lieksa-Nurmeksen Lenttokenttä Oy lakkautettiin ja kentän käyttö päättyi. Tontti on tarkoitus jalostaa energiantuotantoon.  Vuonna 2023 Lieksan kaupunki osti kentän maat itselleen.

Kentällä harjoitti lähinnä Karjalan Liitäjät riippuliidintoimintaa.

## Lähteet
Pathé Ciss

**Pathé Ismaël Ciss** (s. 16. maaliskuuta 1994 Dakar) on senegalilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Rayo Vallecanoa. Hän on pelannut Senegalin maajoukkueessa vuodesta 2022.

Ciss siirtyi kotimaastaan Portugaliin União Madeiraan kesällä 2017. Hän pelasi Portugalin toisella sarjatasolla Uniãon lisäksi lainasopimuksella Famalicãon joukkueessa. Kauden 2019–2020 Ciss pelasi lainasopimuksella Espanjan Segunda Divisiónissa Fuenlabradan joukkueessa, johon hän siirtyi pysyvästi kesällä 2020. Heinäkuussa 2021 Ciss siirtyi Rayo Vallecanoon ja pääsi pelaamaan pääsarjatasolla. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 31 Espanjan liigan ottelua ja teki niissä kaksi maalia, ensimmäisen syyskuussa Getafea ja toisen toukokuussa Mallorcaa vastaan. Kaudella 2022–2023 hän on pelannut joulukuun loppuun mennessä 14 liigaottelua ja tehnyt yhden maalin elokuussa Espanyolia vastaan.
 
Ciss pelasi Senegalin maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2022 ystävyysottelussa Boliviaa vastaan. Hänet valittiin Senegalin joukkueeseen marras-joulukuussa 2022 pelattaviin MM-kilpailuihin. Hän tuli toisessa alkulohko-ottelussa Qataria vastaan vaihdosta kentälle 64. minuutilla. Hän pelasi avauskokoonpanossa kolmannessa alkulohko-ottelussa Ecuadoria vastaan 74 minuuttia ja neljännesvälieräottelussa Englantia vastaan 45 minuuttia.

## Lähteet
Viitasaaren lentokenttä

**Viitasaaren lentokenttä**  on Viitasaarella noin neljä kilometriä Viitasaaren keskustasta pohjoiseen sijaitseva lentopaikka. 

Viitasaaren lentokentän nurmipäällysteinen kiitotie on 290 metriä pitkä ja 25 metriä leveä. Pohjoispuolella ollut korkea metsä, joka rajoitti aikaisemmin kiitotien käyttöä on hakattu pois. Seisonta-alue on sorapäällysteinen. Kentällä on kaksi lentokonehallia, grillikatos ja WC. Polttoainepistettä ja talvikunnossapitoa ei ole.

Lentokenttää pitää Viitasaaren Lentokerho. Kentällä on ollut talvisin suksikonetoimintaa.

## Lähteet
Koraanin mystiset kirjaimet

**Koraanin mystiset kirjaimet** () ovat yhteensä 29 suuran alussa olevia kirjaimia tai kirjainyhdistelmiä, joiden merkitys on tuntematon. Kirjaimia esiintyy seuraavissa suurissa: 2–3, 7, 10–15, 19–20, 26–32, 36, 38, 40–46, 50 ja 68. Kirjaimet on kirjoitettu yhteen, mutta eivät muodosta tulkittavissa olevia sanoja. Esimerkiksi kuusi suuraa (2, 3, 29, 30, 31 ja 32) alkaa kirjaimilla ALM (luetaan *’alif, lām, mīm*). Yhdistelmä ḤM *(ḥā, mīm)* esiintyy seitsemässä peräkkäisessä suurassa (40–46), ALR (*’alif, lām, rā*) viidessä (10, 11, 12, 14,15). Joissakin tapauksissa on vain yksi kirjain, kuten Ṣ *(ṣād)* suurassa 38.

## Tulkintoja
Vuosisatojen mittaan on esitetty valtava joukko tulkintoja kirjainten merkityksestä.

### Al-Tabari
900-luvulla al-Tabari (838–923) esitteli useita teorioita esimerkiksi kirjainyhdistelmän ḤM tulkinnasta: kirjaimet eivät liity tosiinsa, vaan viittaavat Jumalan kahteen nimeen; kyseessä on Jumalan esittämä kirous ja yksi hänen nimistään; kyseessä on yksi Koraanin nimistä; ne ovat aakkosten kirjaimia; se on suuran nimi. Tabari itse ratkaisee kirjainten arvoituksen siten, että mystiset kirjaimet ovat toisistaan irrallisia ja tarkoittavat useita eri asioita, niiden joukossa Jumalan kaikki nimet ja hänen ominaisuutensa.  

### Jaakko Hämeen-Anttila
Suomalainen arabisti Jaakko Hämeen-Anttila katsoo, että kirjaimet vastaavat valaformulaa ja niiden tarkoituksena on luoda otollista tunnelmaa Koraanin sanoman vastaanottamiselle.  

### Christoph Luxenberg
Christoph Luxenberg on hakenut ratkaisua syyrialais-antiokialaisen kirkon perinteestä. Liturgiseen rukouskirjaan merkittiin lyhenteillä jumalanpalvelustekstien esittämistapa. Kristillisissä kirkoissa hetkijumalanpalvelus (*officium*) koostuu edelleen psalmeista, hymneistä ja Raamatun lukukappaleista. Käytetyt lyhenteet viittasivat siihen, millä sävelmällä aloituspsalmi kuului laulaa, mikä psalmi oli kyseessä tai oliko mukana vuorolaulua.   

Koraanin yksittäiset kirjaimet voisivat vastaavasti olla viittauksia tiettyyn psalmiin ja kirjainyhdistelmät olisivat lyhenteitä. Suurat itse olisivat varhaiskristillisiä hartaustekstejä.  

Esimerkiksi ALM on Abu Musa al-Haririn mukaan lyhenne arameankielisestä lauseesta ”Herra puhui minulle” (*emar lii Maaryaa*). Lause esiintyy usein Vanhassa testamentissa. Psalmit mainitaan Koraanissa yhdeksän kertaa, joten psalttari oli Koraanin tekstien kirjoittajille tuttu teos. Esimerkiksi suurat 57, 59, 61, 62 ja 64 alkavat lauseella: *”Kaikki mikä on taivaassa ja maassa, ylistää Jumalaa.”* Lause on peräisin psalmista 69:35 *”Taivas ja maa ylistäkööt häntä.”*  Kun TH *(Tää, Hää)* tulkitaan syyroaramean pohjalta, se tarkoittaa "Hän (Herra) on hyvä". Kirjain Q voisi viitata psalmiin ja tulla sanasta "*qaddish"* (Pyhä Hän on/olkoon). 

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Sulkaharjun lentokenttä

**Sulkaharjun lentokenttä**  on Vetelissä noin kilometrin päässä Kemoran moottoriradasta sijaitseva yksityinen lentopaikka. 

Sulkaharjun lentokentän sorapäällysteisen kiitotien pituus on 740 metriä ja leveys 19 metriä. Kenttää alettiin käyttää 1980-luvun lopulla ultrakevyttoimintaan. Vanhaa ruohikkorataa pidennettiin 1990-luvun lopulla ja siitä tehtiin sorapäällysteinen. Kentällä on lentokonehalleja, ilmailukerhon toimisto, grillikatos, kerhosauna ja uintipaikka. Polttoainepiste on ilmailukerhon oma.

Lentokenttää pitää Perhonjokilaakson Ilmailukerho ry.

## Lähteet
Merja Mäki

**Merja Mäki** (s. 1983 Seinäjoki) on Kauhavalla asuva lukion äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja, jonka 2022 ilmestynyt esikoisromaani voitti ''Aamulehden'' Tulenkantaja-palkinnon.

Karjalaisia sukujuuria Käkisalmesta omaava Mäki tutki talvisotaa viiden vuoden ajan esikoisromaania työstäessään. Hänen suvussaan aiheesta ei juuri puhuttu, vaikka Mäen isoäiti oli Karjalan evakko. *Ennen lintuja* -romaani kertoo sodan runtelemasta Karjalasta ja Alli-nimisen päähenkilön evakkomatkasta kohti tuntematonta Seinäjokea, jossa on aloitettava tulevaisuuden rakentaminen alusta. Romaanin teemat ovat yleispäteviä ja tunnistettavia eri kielten ja kulttuurien parissa. Romaanin aihe on myös ajankohtainen vuonna 2022 Euroopassa käytävän sodan vuoksi. Siksi kirjan käännösoikeudet on myyty Ranskaan, Ruotsiin ja Ukrainaan. Tulenkantaja-kirjallisuuspalkinto onkin tarkoitettu edistämään suomalaista kirjavientiä.

Mäki on tehnyt esikoisromaaninsa kustantaneen Gummeruksen kanssa sopimuksen kahden uuden historiallisen romaanin julkaisemisesta. Loppuvuodesta 2022 hän työsti toista romaaniaan, jossa liikutaan talvi- ja jatkosodan sotatoimialueella sekä kotirintamalla.

## Teokset
* 
* 

## Lähteet
Torbackan lentokenttä

**Torbackan lentokenttä**  on Inkoon Degerbyssä sijaitseva yksityinen vain ultrakevyille koneille tarkoitettu lentopaikka.

Torbackan lentokentän nurmipäällysteisen kiitotien pituus on 360 metriä ja leveys 15 metriä. Kaiken lentoliikenteen on pysyttävä läheisen Helsinki–Karjaa-tien eteläpuolella meluhaittojen välttämiseksi. Kentällä ei saa lentää eikä harjoitella läpilaskuja. Polttoainepiste on lentokerhon oma ja tarkoitettu vain ultrille.

Lentokenttää pitää Flygklubb-Torbacka-Lentokerho ry. Ultrakevyiden koneiden lisäksi Torbackassa on usein myös lennokkitoimintaa. 

## Lähteet
Toni Antone

**Viorel Mihaiu Antone** eli **Toni** (s. 3. marraskuuta 1946 Groșeni, Arad, Romania) on romanialainen muusikko, vokalisti, kitaristi ja basisti.

Antone muutti Suomeen elokuussa 1974 Romaniasta jossa oli muusikko, ja tapasi siellä tulevan vaimonsa. Suomeen muuttonsa jälkeen hän on tuottanut ja äänittänyt musiikkia omassa studiossaan Helsingissä Lönnrötinkadulla 80-luvulla yhdessä muusikko Aarno Ranisen kanssa, ja on esiintynyt monissa eri kokoonpanoissa tunnettujen suomalaisten artistien kanssa aktiiviuransa aikana.

Onni Gideonin kanssa Antone teki vuosien ajan yhteistyötä, ja esiintyi vuonna 1992 hawaijimusiikin festivaaleilla Honolulussa. Hän on myös esiintynyt Euroopassa solistina paikallisten orkestereiden säestyksellä.

Hänen ensialbumiminsa oli *Fine on my mind*, se sisältää Country-musiikkia. Toisen albuminsa hän levytti Tuomo Tanskan kanssa, ja myöhemmin Pentti Lasasen ja muiden artistien kanssa hän levytti 70-vuotis julkaisualbumin. Esiintyi pääsolistina Ande Päiväläisen Jubileum orkesterissa. Country Roads -yhtye vuosina 1990–2002 joka esiintyi kesäisin Etelä-Suomen ravintoloissa joissa se kiersi esittämässä Country-showtaan.

Toni Antone Trio/kvartetti on orkesteri jonka kokoonpano on vaihdellut vuosien aikana. Se on viihdeorkesteri joka soitti tanssimusiikkia vuosina 1976–2018, ja esiintyi pääasiassa ravintoloissa. Orkesteri soitti myös monesti ”perheorkesterina”, kun siinä olivat mukana Tonin poika Dan Antone ja Risto Juvenius, joka on Dan Antonen velipuoli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*  Toni Antone discography
Ylälampi

**Ylälampi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Lampi
* Ylälampi, lampi Joensuussa Ahvenisissa
* Ylälampi, lampi Joensuussa Huosiovaaralla
* Ylälampi, lampi Jyväskylässä 
* Ylälampi, lampi Kiteellä Havukkalanmäellä
* Ylälampi, lampi Kiteellä Muljulassa
* Ylälampi, lampi Kittilässä 
* Ylälampi, lampi Kontiolahdella 
* Ylälampi, lampi Kuopiossa 
* Ylälampi, lampi Lohjalla 
* Ylälampi, lampi Luumäellä 
* Ylälampi, lampi Mikkelissä 
* Ylälampi, lampi Mäntyharjussa lähellä Kaljunjärveä
* Ylälampi, lampi Mäntyharjussa lähellä Kuorejärveä
* Ylälampi, lampi Rautavaaralla 
* Ylälampi, lampi Tohmajärvellä 
* Ylälampi, lampi Vesannolla lähellä Koskenkylää
* Ylälampi, lampi Vesannolla lähellä Oinaskylää
* Ylälampi, lampi Vieremällä 

;Venäjällä
* Ylälampi, järvi Sortavalassa Venäjällä.

## Katso myös
* Yläjärvi
Savikon lentokenttä

**Savikon lentokenttä**  on Nurmijärvellä 5,5 kilometriä Nurmijärven keskustasta koilliseen sijaitseva yksityinen lentopaikka. Kentän käyttöön vaaditaan kentän omistajan lupa, sillä kentän ympäristölupa rajoittaa päivittäisiä ja vuosittaista operaatiomääriä. Kenttä sai käyttöluvan syksyllä 2003. Kenttä on Nurmijärven Ilmailijoiden ylläpitämä. 

Savikon lentokentän nurmipäällysteisen kiitotien pituus on 440 metriä ja leveys 23 metriä. Kenttä sijaitsee keskellä peltoa, joten reunaesteitä ei ole. Kentällä on lentokonesuoja, kuivakäymälä ja lennonvalmistelurakennus. Polttoainepistettä ei ole.

Lokakuussa 2020 kentälle laskeutumassa ollut kaksitasoinen pienkone pyörähti katolleen. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ranuan lentokenttä

**Ranuan lentokenttä**  on Ranualla seitsemän kilometriä kuntakeskuksesta Rovaniemen suuntaan sijaitseva lentopaikka.

Ranuan lentokentän asfalttipäällysteisen kiitotien pituus on 1&nbsp;200 metriä ja leveys 23 metriä. Kentällä toimii ilmailuvälineiden huolto- ja korjauspalveluja tuottava Arctic AirService Ky. Lisäksi kentällä on Ranuan Ilmailukerho ry:n lentokonehalli. Polttoainepistettä ei ole.

Kentällä on moottorilento-, ultrakevyt-, vetovarjo- ja rc-toimintaa.

## Lähteet
Hiippakotilot

**Hiippakotilot** (Mitridae) on kapeakielikotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Hiippakotilot jaetaan kuuteen alaheimoon ja 34 sukuun. Suvuista seitsemän on tarkemmin alaheimoihin luokittelemattomia. Heimon lajimääräksi on arvioitu noin 300&ndash;400. Hiippakotiloiden kuori on kookas ja muodoltaan sukkulamainen ja suippenee kärkeä kohden muistuttaen piispan hiippaa. Kuoressa ei ole sulkulevyä ja se on usein värikäs. Heimon lajien jalka on lyhyehkö ja kuono pitkä.

## Levinneisyys ja elintavat
Hiippakotiloita tavataan maailmanlaajuisesti subtrooppisilta ja trooppisilta alueilta. Useat niistä ovat matalien vesien lajeja, mutta myös syvien vesien lajeja tunnetaan. Heimon lajit liikkuvat hiekka- tai mutapohjaisilla alueilla ja riutoilla. Hiippakotiloiden ravintoa ovat madot ja nilviäiset.

## Lähteet
Pokan lentokenttä

**Pokan lentokenttä** on Kittilän Pokan kylässä sijaitseva lentopaikka (ICAO: **EFPA**).

Pokan lentokentän öljysorapäällysteisen kiitotien pituus on 800 metriä ja leveys 18 metriä. Kiitotiellä on runsaasti irtokiviä ja kiitotielle voi tulla poroja. Kentän pienen seisonta-alueen laidalla on pieni majoitusrakennus, ilmoitustaulu, postilaatikko sekä nuotiopaikka. Polttoainepistettä ei ole. Ruokailu- ja majoittumismahdollisuus on neljän kilometrin päässä Tieva-baarissa.

Kentällä on vain vähän liikennettä.

## Lähteet
Raahe-Pattijoen lentokenttä

**Raahe-Pattijoen lentokenttä**  on Raahessa sijaitseva lentopaikka.

Raahe-Pattijoen lentokentän asvaltti- ja sorapäällysteisen kiitotien pituus on 1&nbsp;000 metriä ja leveys 18 metriä. Kentällä on lentokonehalli, kerhorakennus saunoineen ja toimistoineen sekä huolto- ja majoitusparakit. Polttoainepiste on ilmailukerhon oma.

Kenttää ylläpitää Raahen Ilmailijat ry. Kerho harrastaa kentällä purjekone-, ultrakevyt- ja moottorilentotoimintaa sekä antaa näihin koulutusta. Myös yksityiset lentävät kentällä purjekone- ja ultrakevytkalustolla. Lisäksi kentällä on lennokkitoimintaa.

## Lähteet
Gogglebox

**Gogglebox** on brittiläinen tositelevisiosarja, jonka ovat luoneet Stephen Lambert, Tania Alexander ja Tim Harcourt ja jota lähetetään Channel 4:llä. Sarja dokumentoi perheitä ja ystäväryhmiä eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa katsomassa edellisen viikon tv-ohjelmia. Ensimmäinen jakso esitettiin 7. maaliskuuta 2013 ja ohjelman yhdeksästoista tuotantokausi alkoi 18. helmikuuta 2022. Ohjelman kertojana toimi Caroline Aherne sen julkaisusta lähtien aina hänen kuolemaansa heinäkuussa 2016 asti. Tämän jälkeen Craig Cash on toiminut juontajana.

Ohjelma on voittanut lukuisia palkintoja. Vuosina 2014 ja 2022 se voitti BAFTA-palkinnon Reality & Constructed Factual -kategoriassa. Vuosina 2015–2018, 2021 ja 2022 se voitti kansallisen televisiopalkinnon. *Goggleboxin* menestys synnytti kolme spin-off-sarjaa: *Gogglesprogs,* jossa lapset katsovat tv-ohjelmia; *Vlogglebox* jossa 16–24-vuotiaat katsovat verkkosisältöä ja *Celebrity Gogglebox*, jossa julkkikset katsovat tv-ohjelmia.

Suomalainen tositelevisiosarja *[[Sohvaperunat]]* perustuu *Goggleboxin* formaattiin.
John Sims

**John Sims** (1749–1831) oli brittiläinen lääkäri ja kasvitieteilijä.

Sims syntyi Canterburyssa ja kävi yksityistä koulua Burfordissa Oxfordshiressa. Hyvän kouluosaamisen myötä Sims lähetettiin opiskelemaan Edinburghiin ja syyskuussa 1774 hän valmistui Edinburghissa lääketieteen tohtoriksi. Sitten Sims asettui asumaan Lontooseen ja valmistui siellä lisensiaatiksi Lääketieteellisestä korkeakoulusta kesäkuussa 1779, minkä jälkeen Sims nimitettiin Surreyn alueen lääkäriksi. Sims oli myös pätevä kasvitieteilijä ja toimitti monen vuoden ajan *Botanical Magazine* -lehteä. Sims kuoli 82-vuotiaana Dorkingissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lapinlahden lentokenttä

**Lapinlahden lentokenttä**  oli vuosina 1995–2024 Lapinlahdella toiminut kenttä, viiden kilometrin päässä Lapinlahden keskustasta Paisuan suuntaan. Kenttä oli tarkoitettu vain ultrakevytkoneille ja niihin rinnastettaville ilma-aluksille ja lentotoiminnasta oli ilmoitettava Kuopion lennonjohdolle.

Lapinlahden lentokentän nurmipäällysteisen kiitotien pituus oli 530 metriä ja leveys 25 metriä. Kentällä oli lentokonehalli, lennonvalmisteluparakki, luokkatila, ulkokäymälä, nuotiopaikka sekä yöpymismahdollisuudella varustettu aitta. Rakennukset olivat sähköistettyjä. Polttoainepistettä ei ollut. Talvella kenttä pyrittiin pitämään aurattuna. 

Kentällä toimi Lapinlahden Ilmailijat ry ja siellä oli toimintaa etenkin kerho-iltoina. Kentällä oli myös radiolennokkitoimintaa.

Kentän vuokrasopimus on päättynyt vuonna 2024 ja toiminta siirtyy muualle. 

## Lähteet
Apioli

**Apioli** eli **3,4-metyleenidioksid-2,5-dimetoksi-1-allyylibentseeni** on yrteissä esiintyvä haihtuva öljy. Sitä on persiljassa, tillissä ja fenkolissa. Siitä on apua kuukautiskipuihin ja myös kuukautiskierron häiriöihin. Suuret annokset apiolia ovat haitallisia, koska silloin voi seurata päänsärkyä, huimausta ja joissakin tapauksissa maksavaurioita. Apioli edistää verenkiertoa, erityisesti ruoansulatuselimien, kohdun ja limakalvojen verenkiertoa. Siitä on myös apua kouristusvaivoihin.

Apiolin kemiallinen kaava on C12H14O4, moolimassa 222,24&nbsp;g/mol, sulamispiste 30&nbsp;°C, kiehumispiste 294 - 295&nbsp;°C, tiheys 1,124 - 1,135&nbsp;g/cm3 (vesi = 1,0&nbsp;g/cm3), taitekerroin 1,536 - 1,538 ja CAS-numero 523-80-8.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Apiole 
* Human Metabolome Database (HMDB): Apiole 
* Food Component Database (FooDB): Apiole 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Apiole 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Apiole
Pyhäsalmen lentokenttä

**Pyhäsalmen lentokenttä**  on Pyhäjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva lentopaikka.

Pyhäsalmen lentokentän asvalttipäällysteinen kiitotie on 1&nbsp;000 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kiitotien molempien päiden jatkeiden ansiosta kiitotien kokonaispituus on 1&nbsp;300 metriä. Kentällä on lentokonehalli. Polttoainepiste on ilmailukerhon oma.

Kenttää käyttää palolentotoimintaa sekä harrasteilmailua harjoittava Pyhäsalmen Ilmailukerho ry. Kenttää käyttää tukikohtanaan kaksi pienkonetta : ilmailukerhon Cessna 177 Cardinal ja yksityinen Rallye Club. Kentällä on myös lennokkitoimintaa.

## Lähteet
Punkaharjun lentokenttä

**Punkaharjun lentokenttä**  on Punkaharjulla parin kilometrin päässä Punkaharjun keskustasta etelään sijaitseva yksityinen lentopaikka.

Punkaharjun lentokentän sora- ja nurmipäällysteinen kiitotie on 500 metriä pitkä ja 15 metriä leveä. Kiitotien molemmissa päissä on 80 metriä pitkä asvaltoitu kiihdytyskaista. Kentällä on lentokonehalli. Polttoainepistettä ei ole. Maantie kentälle on suljettu puomilla.

Kenttää käyttää tukikohtanaan kaksi yksityistä lentokonetta ja ilmailuyhdistyksen moottoripurjekone. Talvella kenttä on rajoitetusti käytössä.

## Lähteet
Félix Moloua

**Félix Moloua** (s. 1. kesäkuuta 1957) on keskiafrikkalainen poliitikko, joka nimitettiin maansa pääministeriksi 7. helmikuuta 2022. Hän oli sitä ennen toiminut valtiovarain-, suunnittelu- ja yhteistyöministerinä.

Moloua on opiskellut matematiikkaa ja väestötiedettä kotimaansa lisäksi Kamerunissa.

Nimittämisen aikaan hän oli 64-vuotias. Häntä luonnehdittiin presidentille uskolliseksi teknokraatiksi, jolla ei ole omaa poliittista kunnianhimoa.

## Lähteet
Ummeljoen lentokenttä

**Ummeljoen lentokenttä**  on Kouvolan Ummeljoella sijaitseva Tuomo Salosen perikunnan omistama yksityinen lentopaikka. Kenttä on saanut tunnuksensa Suomen ensimmäisen lentolupakirjan omistajan Kasper Wreden mukaan, joka vuonna 1914 koelensi rakentamaansa lentokonetta Kymijoen jäällä. Kenttä valmistui vuonna 2011.

Ummeljoen lentokentän hiekka-, moreeni- ja nurmipintainen kiitotie on 1&nbsp;040 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Toisen 800 metriä pitkän ristikkäisen kiitotien rakentaminen aloitettiin syksyllä 2012. Kentän 10 koneen lentokonehallissa on säilytetty Tuomo Salosen ultrakevyttä Ikarus C 42 -konetta, maailmanmestari Markku Kuittisen itsestarttaavaa Ventus 2cxM -purjelentokonetta ja valkealalaisen Harri Tuvialan ultrakevyttä Renegade Spirit -konetta. Kentälle on rakennettu myös sauna-, takka- ja lepotilat. Kenttä on auki läpi vuoden. Kentällä ei ole polttoainepistettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ummeljoki KW
Johanna von Hertzen

**Johanna von Hertzen** (s. 30. huhtikuuta 1994 Imatra) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä.

## Taustaa
Von Hertzen syntyi Imatralla ja asui lapsuutensa Kotkassa. Hän on tuottanut, juontanut ja järjestänyt lukuisia musiikkitapahtumia. Vuonna 2020 koronapandemian iskiessä von Hertzenin yritys kehitti SemiLive-striimausalustan, joka tuotti kymmeniä suomalaisten ja ulkomaalaisten artistien striimikeikkoja.

## Ura

Von Hertzen perusti ensimmäisen yhtyeensä Ottilian vuonna 2012 yhdessä kitaristi Lauri Yrjölän kanssa. Ottilia julkaisi *#Lainarakkautta*-levyn vuonna 2015. Ottilia oli Johannan serkku, joka kuoli liikenneonnettomuudessa samana päivänä vuosia aikaisemmin kun Johanna syntyi. 

Von Hertzen alkoi julkaista musiikkia omalla nimellään vuonna 2018. *[[Kasuaalii]]*-albumi ilmestyi vuonna 2020. Storia Productionsin julkaisema albumi edusti musiikillisesti poprockia ja käsitteli enimmäkseen rakkautta. Von Hertzenin yhtyeessä soittavat kosketinsoittaja Sampsa Pietilä, rumpali Tuukka Hanhiniemi, basisti Aki Pommelin ja kitaristi Taneli Rantala (vuosina 2018–2022 Sami Selei).

Vuonna 2020 von Hertzen julkaisi koulukiusaamisesta kertovan ”Apua!”-kappaleen rap-artisti Miikan kanssa.

Vuonna 2021 von Hertzen kirjoitti ”Itsepähän tyttösi valitsit” -kappaleen yhdessä muun muassa Egotripistä tunnetun Knipin kanssa. Kappaleeseen on tehty myös musiikkivideo, jonka ohjasi Chris Karvinen. 

Vuonna 2022 von Hertzen aloitti yhteistyön Sami Hedbergin kanssa. Kaksikko muun muassa tuottaa ja juontaa yhdessä Open Stage -iltoja Helsingin Apollossa.

## Perhe

Von Hertzenin isä on poliitikko Heikki. S. von Hertzen ja äiti toimittaja-kirjailija Ulla-Maija Sievinen. Johanna von Hertzenin syyskuussa 2022 julkaistu single ”Sä vain nukut” on muistokappale hänen isälleen, joka myös soitti saksofonia yli 50 vuoden ajan.

Von Hertzenillä on vuonna 2015 syntynyt lapsi laulaja Pete Parkkosen kanssa.

## Diskografia

### Albumit
* *#Lainarakkautta, 2015 (Ottilia-yhtye)*
* *[[Kasuaalii]], 2022*

### Vierailijana

### Musiikkivideot
* Sä vain nukut (Live at Savoy-teatteri UMO Helsinki Hornsin ja Osmo Ikosen kanssa), 2022
* Kasuaalii, 2021, ohj. Senni Rissanen
* Itsepähän tyttösi valitsit, 2021, ohj. Chris Karvinen
* Valo joka pelkää pimeetä, 2021

## Lähteet
Ähtärin lentokenttä

**Ähtärin lentokenttä** on Ähtärin Karhunkankaalla sijaitseva ultrakevyille koneille tarkoitettu lentopaikka. Kenttä rakennettiin vuosina 2010–2011.

Ähtärin lentokentän asvalttipintainen kiitotie on 370 metriä pitkä ja 12 metriä leveä. Kokonaispituus on 478 metriä. Kentällä on lentokonehalli viidelle koneelle. Kenttää hallinnoi Ähtärin Ilmailijat ry. Kentällä ei ole polttoainepistettä.

## Lähteet
Ilvesjoen lentokenttä

**Ilvesjoen lentokenttä**  on Kurikan Jalasjärvellä sijaitseva ultrakevyille koneille tarkoitettu lentopaikka. Kenttä sijaitsee alkoholijuomavalmistaja Pramian takapihalla ja se valmistui vuonna 2003.

Ilvesjoen lentokentän öljysorapintaisen kiitotien pituus on 500 metriä ja leveys seitsemän metriä. Kiitotietä on tarkoitus pidentää, jotta esimerkiksi Cirrus SR 22 -kone voisi käyttää kenttää.

## Lähteet
Pyhtään lentokenttä

**Pyhtää Redstonen lentokenttä** , Redstone Aero, joka tunnetaan myös nimellä **Helsinki-East Aerodrome**, on Pyhtäällä sijaitseva ammatillista yleisilmailua palveleva lentopaikka.

Pyhtään lentokentän asfalttipäällysteisen kiitotien pituus on 2070 metriä ja leveys 30 metriä, virallisen kiitotiepituuden ollessa 2050 metriä. Kiitotielle on julkaistu LPV- sekä LNAV-mittarilähestymismenetelmät. Tulevaisuudessa kentälle on tarkoitus lisätä myös valojärjestelmä mittarilentotoiminnan tarpeita varten. Kaavoituksessa on varauduttu myös ristikkäiselle kiitotielle. Kentällä on tällä hetkellä jo lentokonehalli ja terminaalirakennus ja kentältä on sopimuksen mukaan saatavissa polttoainetta (Avgas 100LL ja Jet A1). Kenttä pidetään talvisin aurattuna.

Kenttää hallinnoi Korjulan perheen omistama *Redstone AERO* -yritys. Korjulat omistavat myös lähellä sijaitsevan tapahtuma- ja elämyskeskus Aeronautica Arenan. Kentästä on tarkoitus kehittää tulevaisuuden sähköisen ja digitaalisen ilmaliikenteen keskus ja tätä varten työ- ja elinkeinoministeriö myönsi lentokentälle vuonna 2021 2,5 miljoonan euron rahoituksen.

## Lähteet
Rantasalmen lentokenttä

**Rantasalmen lentokenttä** (ICAO: **EFRN**) on Rantasalmella 3,5 kilometrin päässä Rantasalmen keskustasta sijaitseva lentopaikka.

Rantasalmen lentokentän asvaltti- ja nurmipäällysteisen kiitotien pituus on 740 metriä ja leveys 23 metriä. Kentällä on pieni kenttärakennus ja tuulipussi. Polttoainepistettä ei ole.

Rantasalmen kenttä oli käytössä jo sotavuosina. Jatkosodan alkuvaiheessa kesä-heinäkuussa 1941 Joroisten ja Rantasalmen kenttiä käytti tukikohtanaan Lentolaivue 26. 

## Lähteet
Jalkaväkirykmentti 57 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 57 (JR 57)** oli Suomen maavoimien jatkosodan alussa vuonna 1941 Pohjois-Satakunnan perustama jalkaväkirykmentti, joka kuului 15. divisioonaan.

## Perustaminen
* Esikunta ja esikuntakomppania perustettiin Virroilla
** I pataljoona (I/JR 57) perustettiin Virroilla
** II pataljoona (II/JR 57) perustettiin Parkanossa
** III pataljoona (III/JR 57) perustettiin Ikaalisissa
** 13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 57) perustettiin Kankaanpäässä
** 14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 57) perustettiin Kankaanpäässä
** kolonna (Kol./JR 57) perustettiin Virroilla
Rykmentti oli miesmäärällisesti lähes määrävahvuinen, mutta siltä puuttuivat lähes 100% panssarintorjuntakivääreistä, myös polkupyöriä ja kranaatinheittimiä puuttui runsaasti.
## Keskittäminen
Rykmentin pääosat saapuivat 23 - 24. kesäkuuta 1941 Särkisalmen asemalle.
## Lakkauttaminen
Rykmentin pääosat oli kotiutettu 12. marraskuuta 1944 Torsansalossa.
## Komentaja
Rykmentinkomentajina olivat:
* Eversti Yrjö Valkama 17.6.1941 - 13.8.1944
** Eversti Guy Elie Arto 13.8.-1944 - 22.11.1944
## Lähteet
* Pekola: Kannaksella loppuun asti - JR 57 taistelee, 2001.
* Koskenpalo: 15. divisioona jatkosodassa, 1983.
* Raunio, Kilin: Jatkosodan hyökkäystaisteluja 1941, 2007.
* Pekkanen: Kielletyt kartat - Karjala 1928-1944, 2006.
Lennoa madreporoides

**Lennoa madreporoides** on Keski-Amerikassa esiintyvä loiskasvilaji, joka luokitellaan vohkioiden (*Lennoa*) suvun ainoaksi lajiksi. Vohkiot voidaan luokitella laajasti rajattuun lemmikkikasvien heimoon. Suku on myös viety pieneen vohkiokasvien heimoon, joka mahdollisesti kuitenkin yhdistetään eeretiakasveihin silloin, jos Angiosperm Phylogeny Websiten käyttämä lemmikkikasvien jakaminen useisiin heimoihin on käytössä.

*Lennoa madreporoides* on jokseenkin sienenmuotoinen kasvi, jonka lehdet ovat surkastuneet ja maanpäällinen ruohovartinen verso koostuu tiiviistä kukinnosta. Yleensä se kasvaa asterikasveihin kuuluvien titonioiden (*Tithonia*) juuriloisena. Laji esiintyy Meksikossa, Costa Ricassa, Guatemalassa, Nicaraguassa, Kolumbiassa ja Venezuelassa.

## Lähteet
Hans Christian Hansen (poliitikko)

**Hans Christian Svane Hansen** (8. marraskuuta 1906 Aarhus – 19. helmikuuta 1960) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja maansa pääministeri vuosina 1955–1960.

## Elämä ja ura
Hans Christian Hansen syntyi vuonna 1906 ja kouluttautui typografiksi eli kirjainten asettelijaksi kirjapainossa. Hän liittyi mukaan Tanskan sosiaalidemokraattisen nuorisoliiton toimintaan ja oli liiton pääsihteeri 1929–1933 sekä puheenjohtaja 1933–1937. Vuonna 1939 hänestä tuli sosiaalidemokraattisen puolueen puoluesihteeri, mutta toisen maailmansodan aikainen saksalaismiehitys pakotti hänet pois tästä virasta. Sodan jälkeen hän palasi virkaan.

Hansen oli valittu kansankäräjille vuonna 1936 ja hän istui siellä kuolemaansa saakka, vuoteen 1960. Hänestä tuli lyhyeksi aikaa vuonna 1945 Tanskan valtiovarainministeri ja uudelleen vuosiksi 1947–1950. Syksyllä 1950 hän toimi muutaman viikon kauppaministerinä. Vuonna 1953 Hansenista tuli ulkoministeri, ja hän toimi virassa vuoteen 1958. Kun Hans Hedtoft kuoli tammikuussa 1955, Hansenista tuli hänen seuraajansa pääministerinä.

Pääministerinä Hansen ajoi kylmän sodan aikaisessa uudessa maailmantilanteessa Tanskan kiinnittymistä vahvasti länteen. Kotimaassaan hänen hallituksensa työmarkkinapolitiikka johti mittaviin mielenosoituksiin, mutta hänen onnistui kuitenkin vuoden 1957 vaalien jälkeen jatkaa pääministerinä. Hän muodosti koalitiohallituksen Sosiaalidemokraattien, Radikaalin Venstren sekä Retsforbundetin kesken.

Hansen kuoli syöpään kesken pääministerinkautensa helmikuussa 1960.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Hans Christian Hansen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Joulupalmu

**Joulupalmu** (*Adonidia merrillii*) on joulupalmujen (*Adonidia*) sukuun kuuluva palmulaji. Joulupalmun alkuperäistä levinneisyysaluetta on Borneon saari ja Filippiinit, missä se kasvaa merenrannikon kosteissa metsissä. Viljeltynä joulupalmu on levinnyt myös muun muassa Karibianmeren saarille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Joulupalmu (''Adonidia merrillii'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Adonidia merrillii'' 
* ITIS: ''Adonidia merrillii''
Syrjäjärvi (Kaavi)

**Syrjäjärvi** on kahdesta matalasta altaasta koostuva metsäjärvi Kaavissa Pohjois-Savon maakunnan itäisimmässä osassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 63 kilometriä itään.

## Maantiede
Syrjäjärvi käsittää kaakkoisen ja luoteisen altaan. Luoteinen allas on kaakkoista laajempi ja syvempi. Altaita erottaa kapea Salmenniemi ja sen eteläpuolinen leveämpi Huutoniemi. Niemien välissä sijaitsee altaita yhdistävä Syrjänsalmi. Järven pituus kaakosta luoteeseen on 4,2 kilometriä. Suurimpia lahtia ovat Syrjänlahti, Ommuslahti ja Pohjoislahti. Noin yhdeksäntoista hehtaaria Syrjäjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin alue sijaitsee luoteisen järvenosan kaakkoisosassa. Kaakkoisen järvenosan syvin kohta on vain noin kolme metriä.

Syrjäjärven saariluku on viisitoista. Saarista kolme on alle aarin laajuisia luotoja. Kaksitoista saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Laajin saari on Talassaari. Syrjäjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Ranta-alueella on harvakseltaan pientaloja. Järven eteläpuolitse kulkee seututie 502, joka hipoo järven rantaa Ommuslahden kohdalla. Järven eteläpuolisen Ommuskankaan korkein kohta on noin 180 metriä merenpinnan yläpuolella.

Syrjäjärveen virtaa Saarijoki pohjoisesta Saarijärveltä (117,4 metriä mpy). Järvien välinen kannas on noin kilometrin levyinen, ja sillä sijaitsee Lakkaneva, muutamia suolampia ja Syrjäjärven luoteisosan itärantaa myötäilevä Syrjänsärkkä. Syrjäjärveen virtaa kaakosta Syrjänsuolta Syrjänpuro. Syrjäjärven luoteiskolkasta alkaa Syrjäjoki, jota pitkin järven vedet virtaavat luoteeseen ja laskevat Rauvanjärven koillisrannalle.

Syrjäjärven vesitilavuus on 5&nbsp;776&nbsp;000 kuutiometriä.

Syrjäjärvi (04.782.1.002) kuuluu Syrjäjoen valuma-alueeseen (04.782), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Rauvanjärven valuma-alue (04.78) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Syrjäjärvi ja Saarijärvi ovat laajimmat Syrjäjoen valuma-alueen 17:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

Kaavin Syrjäjärvi on laajin Suomen seitsemästätoista Syrjäjärvestä. Muut Syrjäjärvet ovat alle neliökilometrin laajuisia.

## Lähteet
Selja Raudas

**Selja Raudas** (s. 25. syyskuuta 1962 Helsinki) on suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli Lahden Taideinstituutissa vuosina 1987–1991 ja valmistui Taideteollisesta Korkeakoulusta vuonna 2010. Hän on suorittanut kuvataiteen opintoja myös Amsterdamissa Gerrit Rietveld Academiessa. Kuvataiteen ohella Raudas opettaa ja kuvittaa.

Raudas on tehnyt urallaan aiemmin installaatioita sekä valo- ja videoteoksia. Hänen teoksensa *Elämän puu* on esillä Lahden kaupunginsairaalassa.

Raudas soittaa saksofonia eri kokoonpanoissa ja purjehtii. Puuveneharrastuksen ohella hän on on Suomen Majakkaseuran jäsenenä ja ollut kunnostamassa isoisoisänsä Georg Schreckin suunnittelemaa Märketin majakkaa. Majakasta on myös Raudaksen luoma maalaussarja.

Raudaksen isoisä oli varatuomari ja Suomi-Filmin entinen toimitusjohtaja Matti Schreck. Hänen enonsa oli kirjailija ja kustannustoimittaja Jyri Schreck. Raudaksen tytär on kuvataiteilija Raisa Raudas. Raudas on tehnyt uransa aikana kirjallis-kuvataiteellista yhteistyötä serkkunsa kirjailija Katri Tapolan kanssa.

## Kuvitustyö
* *Olav ja hämäränmaa*. Teksti: Katri Tapola. Helsinki: KUU-kustannus, 2020. .
* *Linnun neljä laulua*. Teksti: Katri Tapola. Helsinki: Aviador, 2022. .
* *Uusi*. Teksti: Katri Tapola. Vantaa: Enostone, 2023. .
* *Kiven ja veden kirja.* Teksti: Katri Tapola. Helsinki: Etana Editions, 2025. .

## Lähteet
Lauvusjärvi

**Lauvusjärvi** on kapea ylänköjärvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 89 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Lauvusjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 5,5 kilometriä. Järven keskiosan leveys lounaasta koilliseen on noin 400 metriä, etelä- ja pohjoisosa ovat kapeampia. Merkittävin lahti on järven eteläkolkan noin kaksi hehtaaria laaja Syvälahti. Lauvusjärven eteläosa on selvästi pohjoisosaa syvempi ja siellä on myös syvin piste, 19 metriä. Keskiosassa on useita 10–12-metrisiä syvänteitä.

Lauvusjärven saariluku on 17. Saarista laajin on järven eteläosan syvänteen luoteispuolella sijaitseva yli viisihehtaarinen Isosaari. Järven keskivaiheilla on pienten saarten ja luotojen rykelmä. Lauvusjärven rannat ovat suurelta osin metsämaata. Järven länsipuolella sijaitsee Lauvuskangas, jonka korkein kohta on noin 240 metriä merenpinnan yläpuolella. Lauvusjärven itäpuolella sijaitsee Tervajärvi (206,0 metriä mpy), järvien välisen noin kaksi kilometriä pitkän kannaksen nimi on Kannas ja sen alueella on kyläasutusta. Lauvusjärven eteläpuolella sijaitsee Ristijärvi (206,0 metriä mpy). Järven itäpuolitse kulkee kantatie 75.

Lauvusjärveen virtaa Kusettimenpuro kaakosta ja Tervapuro Tervajärveltä. Lauvusjärvi laskee Lauvusjokea luoteeseen kohti Haarajärveä (191,9 metriä mpy).

Lauvusjärven vesitilavuus on 6&nbsp;286&nbsp;000 kuutiometriä.

Lauvusjärvi (59.994.1.008) kuuluu Laavusjoen valuma-alueeseen (59.994), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Vepsänjoen valuma-alue (59.99) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Lauvusjärvi on Laavusjoen valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Ristijärvi, Mäntyjärvi ja Iso Raatejärvi. Alueeseen kuuluu 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Riikka Palander

**Riikka Palander** (s. 18. huhtikuuta 1986 Leivonmäki) on suomalainen runoilija. Hän on työskennellyt muun muassa toimittajana ja kulttuuritapahtumien tuottajana.

Palanderin esikoisrunokokoelma *Maa muistaa matkustajan* ilmestyi vuonna 2010. Palanderin toinen kokoelma *Sininen punainen* (2011) oli Tiiliskivi-palkintoehdokkaana 2012. Palander sai neljännestä kokoelmastaan *Poissaolon paino* (2022) Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon. Palanderin esikoisromaani *Elefanttien aika* ilmestyy Avaimen kustantamana elokuussa 2023.

Palander on valmistunut Jyväskylän yliopistosta yhteiskuntatieteiden maisteriksi pääaineenaan filosofia. Hän oli Keski-Suomen Kirjailijat ry:n hallituksessa 2008–2013 ja varapuheenjohtajana 2013. Palander oli Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen pääsihteeri 2016–2022. Hän toimii Pirkkalaiskirjailijat ry:n hallituksessa vuodesta 2021.

Palander asuu Tampereella.

## Tuotanto
;Runokokoelmat
* 
* 
* 
* 

;Romaani
* 

## Lähteet
Adonidia dransfieldii

**Adonidia dransfieldii** on toinen joulupalmujen (*Adonidia*) sukuun kuuluvasta lajista joulupalmun (*Adonidia merrillii*) ollessa toinen. Lajia esiintyy vain muutaman neliökilometrin kokoisella alueella Malesiassa Sabahin alueella Borneon saarella. Se kasvaa enimmillään seitsemän metriä korkeaksi puuksi. Laji on uhanalaisuusluokitukseltaan äärimmäisen uhanalainen.

## Lähteet
Oritkarin lentokenttä

**Oritkarin lentokenttä** oli Oulun ensimmäinen lentokenttä, joka rakennettiin 1934–1936 Oritkariin alueelle nykyisen Äimäraution raviradan länsipuolelle. Kenttä osoittautui pian liian ahtaaksi. Nykyinen Oulun lentoasema vihittiin käyttöön 30. kesäkuuta 1953.

Oritkarin lentokenttä oli ensimmäisen kerran käytössä 17. tammikuuta 1937, kun siellä tehtiin ensimmäiset purjelentoharjoitukset. Vuonna 1938 kentän kiitoteitä pidennettiin 800 metriin ja kentälle rakennettiin väliaikaiset toimistorakennukset.

Säännöllinen lentoliikenne välillä Helsinki–Oulu–Kemi alkoi 15. kesäkuuta 1939, kun Aero Oy:n de Havilland D.H.89 Dragon Rapide matkustajakone OH-BLB "Lappi" laskeutui Oulun kentälle.

2. kesäkuuta 1940 tämä lentolinja muuttui ”Petsamon Pikalinjaksi”, ja silloin lennettiin jo Petsamon Yläluostarin kentälle saakka, joka oli valmistunut tuolloin. Reitti oli Helsinki–Tampere–Vaasa–Kokkola–Oulu–Kemi–Rovaniemi–Sodankylä–Petsamo. Matka kesti kaikkiaan 8,5 tuntia. Lentoliikennettä oli vain kesäisin jatkosotaan asti, jolloin kenttä havaittiin liian lyhyeksi DC-2-lentokoneille. Ouluun ei lennetty miltei vuosikymmeneen.

## Katso myös

* Ahmosuon lentokenttä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oritkarin lentokenttä Oulun peruskartalla vuonna 1953, Timo Meriluodon karttasivut
* Oritkarin lentokenttä Oulun opaskartalla vuonna 1961, Timo Meriluodon karttasivut
Siipirakennus

**Siipirakennus** eli **siipi** eli **kylkirakennus** on rakennuksen runko-osasta ulkoneva, mutta siinä kiinni oleva, rakennuksen osa. Siipirakennus voi olla suuremman rakennuksen myöhempi laajennus tai rakennuksen alkuperäinen osa. Se on usein päärakennusta matalampi ja rakennustaiteellisesti vaatimattomampi rakennuksen osa, johon saattaa olla sijoitettuna vähemmän tärkeiksi katsottuja tiloja.

**Sivurakennuksesta** siipirakennus eroaa siinä, että sivurakennus voi sijaita päärakennuksen läheisyydessä siitä erillään. Sivurakennus saattaa olla myös päärakennuksessa kiinni, mutta se on tällöinkin päärakennusta vähämerkityksisempi. Yhdyntä päärakennukseen on kuitenkin siipirakennusta pienempi tällöinkin.

## Lähteet