open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emma Myers

**Emma Elizabeth Myers** (s. 2. huhtikuuta 2002 Orlando, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa lapsinäyttelijänä vuonna 2010, kun hän esiintyi televisiosarjassa *The Glades*. Hän teki läpimurtonsa näyttelemällä Enid Sinclairia Netflix-sarjassa *[[Wednesday (televisiosarja)|Wednesday]]* vuonna 2022.
Myers esittää päähenkilö Pippa Fitz-Amobia vuonna 2024 alkaneessa televisiosarjassa *[[Kiltin tytön murhaopas (televisiosarja)|Kiltin tytön murhaopas]]*.

## Ura
Myers debytoi lapsinäyttelijänä vuonna 2010 tv-sarjassa *The Glades*. Hän aloitti näyttelemisen ammattimaisesti 16-vuotiaana. Myers esiintyi elokuvissa *Southern Gospel* (2020), *A Taste of Christmas* (2020) ja *Girl in the Basement* (2021). Hän teki läpimurtonsa, kun hän näytteli Netflix-sarjassa *Wednesday* vuonna 2022. Myers näyttelee Netflixin komediaelokuvassa *Family Switch* (2023) yhdessä Jennifer Garnerin ja Ed Helmsin kanssa. Vuonna 2025 Myers esiintyy *[[Minecraft]]*-videopeliin perustuvassa elokuvassa *[[Minecraft-elokuva]]*. Hän myös palaa rooliinsa *Wednesday*-sarjan toisessa tuotantokaudessa, joka julkaistaan vuonna 2025.

## Yksityiselämä
Myers kävi lapsena kotikoulua. Myers on K-popin, erityisesti ryhmän Seventeen fani. Hänen *Teen Vogue* -lehteen vuonna 2022 antamansa haastattelun mukaan *[[Taru sormusten herrasta (elokuvatrilogia)|Taru sormusten herrasta]]* ja* [[Tähtien sota|Star Wars]]* -fanit olivat "kaksi fantastista fanikunnan pilaria, jotka muovasivat tapaa, jolla hän näki maailman". Hän kuvailee itseään introvertiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Roy Asplund

**Roy Erkki Johannes Asplund** (s. 5. elokuuta 1935 Pietarsaaren maalaiskunta) on suomalainen viulisti ja musiikkipedagogi.

Asplund valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi. Viulunsoiton opintonsa hän suoritti Eero Bisterin ja Onni Suhosen johdolla. Hän toimi Helsingin teatteriorkesterin konserttimestarina vuosina 1963–1965. Asplund esiintyi Suomen kansallisoopperassa vuosina 1959–1960 muusikkojen rooleissa *[[Kaarle-kuninkaan metsästys|Kaarle-kuninkaan metsästyksessä]]* ja *[[Mustalaisruhtinatar|Mustalaisruhtinattaressa]]*. Viulistina hän soitti Kansallisoopperassa viidessä *[[Albert Herring]]in* esityksessä syksyllä 1960. Asplund on toiminut vanhan musiikin Sonores Antiqui -kokoonpanossa ja vuonna 1974 perustetun Vantaa-trion jäsenenä.

Asplund opetti Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1962 ja pääsi siellä koulumusiikin (myöhemmin musiikkikasvatuksen osasto) lehtoriksi vuonna 1974. Hän toimi Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun lehtorina vuosina 1968–1974 ja opetti myös Vantaan musiikkiopistossa. Asplund oli 1980–1990-luvuilla tekijänä lukion musiikin oppikirjoissa *Lukion Musiikin aika 1–2* (WSOY) ja *Uusi lukion Musiikin aika 1–2* (WSOY). Hän meni naimisiin muun muassa kansanmusiikkiaiheisia julkaisuja tehneen Anneli Asplundin kanssa.

## Lähteet
Jussi Törnwall

**Kaarlo Johannes "Jussi" Törnwall** (4. heinäkuuta 1935 Vaasa – 26. heinäkuuta 2016) oli suomalainen oopperaohjaaja, dramaturgi, oopperoiden kääntäjä ja korrepetiittori.

Törnwall opiskeli Sibelius-Akatemiassa pianonsoittoa Timo Mikkilän johdolla. Lisäksi hän opiskeli Helsingin yliopistossa ja suoritti humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon. Törnwall työskenteli opintojensa jälkeen musiikinopettajana Turussa ja Oulun konservatorion pianonsoiton lehtorina. Oulussa ollessaan hän ohjasi oopperoita Oulun Oopperassa ja toimi lisäksi oopperan pianistina eli korrepetiittorina sekä oopperoiden suomentajana. Vuonna 1979 Törnwall sai kiinnityksen Suomen kansallisoopperan korrepetiittoriksi. Vuonna 1983 hänestä tuli Kansallisoopperan dramaturgi. Kansallisooppera myös esitti yhteensä kaksikymmentä eri oopperaa Törnwallin suomennoksin. Näistä viimeiseksi jäi Gioacchino Rossinin *[[Sevillan parturi]]* (esitys 2011). Törnwall käänsi oopperoita myös alueoopperoiden käyttöön muualle Suomeen.

Törnwall tunnettiin muiden toimiensa ohella Yleisradiolle tekemistään oopperaesitelmistään.

## Lähteet
Hortense Haudebourt-Lescot

**Antoinette-Cécile-Hortense Haudebourt-Lescot** (1784 Pariisi- 1845 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. Hän pääsi opiskelemaan taidemaalariksi jo seitsemänvuotiaana. Hänen opettajansa oli perhetuttu Guillaume Lethière, joka oli tuolloin tunnettu historiamaalari. 

Lethière valittiin Ranskan akatemian Rooman johtajaksi vuonna 1807 ja seuraavana vuonna Lescot siirtyi Roomaan. Roomassa Lescot asui aina vuoteen 1816. 1800-luvun alussa oli harvinaista, että naistaiteilija käy ulkomailla, mutta näin pitkä oleskelu oli vielä suurempi poikkeus. Italiassa Lescot maalasi tavallisten italialaisten elämää kuvailevia maalauksia yksityiskohdat huomioon ottaen.

Avioliiton Hortense Lescot solmi vuonna 1820 arkkitehti Louis-Pierre Haudebourt`n kanssa vuonna 1820, minkä jälkeen hän käytti yhdysnimeä Haudebourt-Lescot. Hän piti säännöllisesti näyttelyitä vuosina 1811- 1840 ja hänen tiedetään maalanneen 110 maalausta. 

## Lähteet
Svaljava

**Svaljava** () on kaupunki Ukrainan Taka-Karpatian alueen Mukatševon piirissä. Svaljava sijaitsee Tonavan vesistöön kuuluvan Latorizajoen varrella, linnuntietä noin 23 kilometriä piirikeskus Mukatševosta koilliseen ja 52 kilometriä aluekeskus Užhorodista itään.

Tammikuun keskilämpötila on –4,9 ja heinäkuun +18,2 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä 990 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 17&nbsp;124 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuonna 1990 väkiluku oli noin 18&nbsp;400. ja vuonna 2001 17&nbsp;145.

Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1263. Kaupungin aseman se sai 1957.

Svaljava on Ukrainan vuonna 2020 tehdyn aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Mukatševon piiriin; tätä ennen se oli Svaljavan piirin hallintokeskus.


21-240-0001 Svaliava Wooden Church RB.jpg|Puinen arkkienkeli Mikaelin kirkko (1588/1759).
Залізничний вокзал Свалява 3846570.jpg|Rautatieasema.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Naarajärvi (Lieksa)

**Naarajärvi** on kapea järvi Lieksanjoen reitillä Lieksassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on laskutavasta riippuen 1,1 neliökilometriä tai 87 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 91 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Naarajärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,5 kilometriä. Kokonaisrantaviivan pituus on Maanmittauslaitoksen maastotietokannan 1:10000 mittakaavaisen aineiston (Ranta10) mukaan 11&nbsp;183 metriä. Järvi on yksi Lieksanjoen lukuisista laajentumista, yläjuoksulta katsoen sitä edeltää Rekusenjärvi. Järven kaakkoisimman osan muodostaa Saunalahti, jonka luoteispuolella sijaitsee Siikaniemen rajaama Siikalahti, jonka läntisellä vastarannalla sijaitsee Kaunisniemi. Järven luoteisosassa sijaitsee Junginniemi. Naarajärven syvimmät alueet sijaitsevat järven etelä- ja keskiosassa.

Naarajärven keskiosassa sijaitsee kolme pientä saarta. Niiden nimenä on Hiekkasaaret. Naarajärven ylittää yhdystie 5224. Sillan kohdalla on asutusta, myös järven muilla rannoilla on jonkin verran pientaloja.

Naarajärveen laskee Naarasalmi eli Saunasalmi kaakosta Rekusenjärveltä (122,9 metriä mpy). Luoteessa Törisevänvirran kohdalla Naarajärvi kaventuu Naarajoeksi, joka virtaa luoteeseen kohti Hämeenjärveä (115,5 metriä mpy), jonka kohdalla joen reitti kääntyy kaakkoon. Naarajärveen laskevia uomia ovat niin ikään Myllypuro koillisesta, Janhusenpuro lounaasta Autiosuolta ja Löttöpuro luoteesta Onkisuolta.

Naarajärven vesitilavuus on 6&nbsp;767&nbsp;000 kuutiometriä.

Naarajärvi (04.423.1.054) kuuluu Pankajärven-Pudasjoen alueeseen (04.423), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Lieksanjoen alue (04.42) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Pankajärven-Pudasjoen alueeseen kuuluu 97 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Niistä selkeästi laajin on Pankajärvi. Sitä seuraa Rekusenjärvi, Iso-Tainio, Siikajärvi, Naarajärvi ja Joutenjärvi, jota pienemmät vakavedet ovat alle 50 hehtaarin laajuisia.

Lieksan Naarajärvi on neljänneksi laajin Suomen kuudestatoista Naarajärvi-nimisestä vakavedestä.

## Lähteet
Pitkälampi (Kontiolahti, Uilonpuron valuma-alue)

**Pitkälampi** on järvi Kontiolahden keskustan ja Höytiäisen itäpuolella Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 17 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Pitkälammen pituus kaakosta luoteeseen on 3,7 kilometriä. Järven eteläosa on verraten tasalevyistä, pohjoisosastaan järvi levenee, mutta ei yli kilometrin. Teerimöykky-niminen niemi jakaa järven eteläisimmän osan kahteen lahteen. Noin seitsemäsosa Pitkälammesta on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven eteläpuoliskolla sijaitsee noin 1,4 kilometriä pitkä syvänne, toinen syvänne sijaitsee järven luoteisosassa.

Pitkälammen saariluku on neljä. Saarista yksi on alle aarin laajuinen luoto, kaksi on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Yhden saaren pinta-ala on yli hehtaarin. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin viisi hehtaaria. Pitkälammen välitön ranta-alue on melko metsäistä ja harvaanrakennettua.

Pitkälampeen laskee vähäisiä uomia pohjoisesta suoalueilta (Lamminsuo, Sokerisuo). Myös idästä laskee pieniä, nimettömiä uomia. Pitkälammen luusua sijaitsee järven eteläkolkassa, josta alkaa etelään virtaava lasku-uoma.

Pitkälammen vesitilavuus on 9&nbsp;867&nbsp;000 kuutiometriä.

Pitkälampi (04.333.1.003) kuuluu Uilonpuron valuma-alueeseen (04.333), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisjoen alaosan alue (04.33) ja ensimmäinen on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Pitkälampi on Uilonpuron valuma-alueen laajin vakavesi, toiseksi laajin on Miklinlampi ja kolmanneksi laajin on Pyörivänlampi. Niiden ohella alueeseen kuuluvat alle kymmenen hehtaarin laajuiset Suuri Onkilampi, Lukanlampi ja Hepolampi.

Suomessa on 176 vähintään hehtaarin laajuista Pitkälampea. Kontiolahden Uilonpuron valuma-alueen Pitkälampi on ainoa yli neliökilometrin laajuinen Pitkälampi.

## Lähteet
Nya Varbergsposten

**Nya Varbergsposten** on Ruotsin Varbergissä ilmestyvä ilmaisjakelulehti. Se ilmestyy keskiviikkoisin. Lehti perustettiin alkuvuodesta 2022. Stampen Media oli lakkauttanut sen edeltäjän *Varbergspostenin* vuoden 2021 lopulla panostaakseen pelkästään tilattavaan Hallands Nyheteriin, mutta kun paikkakunnalle ilmaantui päätöksen jälkeen uusi kilpaileva ilmaisjakelulehti Varbergs Tidning, päätti konserni perustaa Nya Varbergspostenin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Tutta Tuominen-Bergh

**Tutta Tuominen-Bergh** (11. lokakuuta 1927 Rauma – 6. heinäkuuta 2007 Turku) oli suomalainen viulisti.

Tuominen-Bergh opiskeli Sibelius-Akatemiassa Onni Suhosen johdolla ja piti ensimmäisen soolokonserttinsa Helsingissä vuonna 1950. Hän täydensi opintojaan muiden muassa Endre Wolfin ja Max Rostalin johdolla Ruotsissa, Isossa-Britanniassa, Italiassa ja Sveitsissä myöhemmin 1950-luvun aikana. Tuominen-Bergh sai vuonna 1950 nimityksen Turun kaupunginorkesterin ensiviulistiksi ja vuonna 1963 viulun äänenjohtajaksi. Hän toimi Turun kaupunginorkesterin ensiviulistina lähes neljän vuosikymmenen ajan. Lisäksi hän 1950–1960-luvuilla vieraili useiden sinfoniaorkestereiden solistina ja piti omia konserttejaan Suomessa sekä muualla Pohjoismaissa. Esimerkiksi Erik Cronvallin johtaman Radion sinfoniaorkesterin solistina Tuominen-Bergh esitti vuonna 1963 Jean Sibeliuksen viulukonserton.

Tuominen-Bergh teki Yleisradiolle lukuisia äänityksiä, joita soitettiin usein radiossa. Hän oli 1960-luvun alussa myös säännöllinen esiintyjä television musiikkiohjelmissa. Tuominen-Berghillä oli kaksi muusikkosisarusta. Hänen miehensä oli professori Erik Bergh.

## Lähteet
Endre Wolf

**Endre Wolf** (6. marraskuuta 1913 Budapest – 29. maaliskuuta 2011 Blentarp) oli unkarilainen viulisti ja musiikkipedagogi. Hän vietti suurimman osan urastaan Pohjois-Euroopassa ja nousi huomattavaksi Ruotsin musiikkielämän vaikuttajaksi.

Wolf syntyi unkarilaiselle ompelijaäidille ja nykyisestä Ukrainan Tšernivtsistä lähtöisin olleelle kelloseppäisälle. Hän sai pyynnöstään vanhemmilta viulun ollessaan 4-vuotias. Wolf opiskeli viulunsoittoa ja kamarimusiikkia Franz Lisztin musiikkiakatemiassa. Hänen opettajiinsa kuului Jenő Hubay. Wolf oppi isältään lisäksi kellosepän työn niin hyvin, että pystyi viimeistelemään kesken olleen työn isänsä ollessa kuolemansairaana 1930-luvulla. Hän ei kuitenkaan saanut yliopistopaikkaa teknisiä opintoja varten, koska juutalaisten opiskelijoiden määrää oli rajoitettu. Unkarin poliisi perui vuonna 1936 aiemman kielteisen päätöksensä passin myöntämisestä Wolfille Ruotsiin lähtemistä varten. Tämä onnistui Wolfin tädin näytettyä viranomaisille kutsukirjeen Göteborgin sinfoniaorkesterilta.

Wolf toimi vuosina 1936–1946 Göteborgin sinfoniaorkesterin konserttimestarina. Toisen maailmansodan aikana hän piti soolokonsertteja pitkin Ruotsia. Lisäksi vuosina 1940–1946 toimi Wolfin oma jousikvartetti, joka sai osakseen myös huomattavan kansainvälisen maineen. Vuonna 1944 Wolf turvasi Ruotsin passit sukulaisilleen, jotka näin saivat paikan turvatalosta Budapestissa. Vuosina 1954–1964 hän opetti Royal Manchester College of Musicissa Isossa-Britanniassa. Britanniassa ollessaan hän tulkitsi Proms-festivaalilla Johannes Brahmsin kaksoiskonserton (useasti) sekä soolokonsertot Felix Mendelssohnilta, Ludwig van Beethovenilta (kahdesti) ja Johannes Brahmsilta (kahdesti). Unkarin kansannousun (1956) jälkeen Wolf järjesti äidilleen ja siskonsa perheelle pääsyn Britanniaan.

Wolf opetti Ruotsin radion musiikkikoulussa Edsbergin linnassa ensi kerran vuonna 1958 ja jatkoi siellä työskentelyä eläkeikään saakka. Hän opetti myös muun muassa Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa vuosina 1969–1983. Vuonna 1973 Wolf valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi. Hän esiintyi usein Suomessa, esimerkiksi Jean Sibeliuksen viulukonserton solistina Sibelius-viikolla 1960. Hän konsertoi Suomessa myös pianotrionsa kanssa. Wolf piti mestarikursseja Sibelius-Akatemiassa ja parin vuosikymmenen ajan (viimeisen kerran 2009) Kälviän musiikkileirillä. Hänen suomalaisiin oppilaisiinsa kuuluivat Kaija Saarikettu, Kreeta-Maria Kentala, Jouko Mansnerus, Reijo Tunkkari, Ari Angervo ja Jan Söderblom.

Eläkkeellä ollessaan Wolf asui Skånessa vaimonsa, viulisti Jennifer Nuttall-Wolfin kanssa. Hänen aiempi Manchesterin-aikanaan solmimansa avioliitto saksalaisen Antoinetten kanssa oli päättynyt avioeroon. Wolf jatkoi esiintymistä pitkälle yli 80-vuotiaaksi saakka. Hän konsertoi vielä 90-vuotispäivänään Lundin tuomiokirkossa.

## Lähteet
Teuvo Hakasalo

**Teuvo Kaukomieli Hakasalo** (1. huhtikuuta 1908 Saarijärvi – 16. syyskuuta 1972 Kokkola) oli suomalainen säveltäjä.

Hakasalo työskenteli opettajana koulussa Multialla vuosina 1930–1946 ja sittemmin Karstulassa. Hän sävelsi useita joululauluja, joista tunnetuimmaksi tuli "Koristeissaan kiiltää kuusi". Kappaleen sanoitukset laati Helena Eeva Hakasalon pyynnöstä. 1970-luvun loppupuolella Taru Valjakka tulkitsi kaikki Hakasalon joululaulut radiossa pidetyssä konsertissa.

Hakasalon poika Kimmo Hakasalo teki sovituksia osasta isänsä lauluista.

## Lähteet
Pentti Sistonen

**Pentti Sistonen** (26. lokakuuta 1924 Helsingin maalaiskunta – 23. huhtikuuta 2010 Hyvinkää) oli suomalainen kapellimestari ja musiikkipedagogi. Hän tuli tunnetuksi varsinkin nuoriso-orkesteritoiminnan edelläkävijänä.

Sistonen opiskeli viulunsoittoa ja orkesterinjohtamista Sibelius-Akatemiassa. Hän suoritti kapellimestaritutkinnon vuonna 1951. Sistonen osallistui myös orkesterinjohdon kursseihin Wienissä ja Salzburgissa. Hän voitti ensimmäiset palkinnot kapellimestarikilpailuissa Hilversumissa ja Sienassa. Sistonen työskenteli kapellimestarina ensin Joensuussa ja siirtyi sitten johtamaan Oulun kaupunginorkesteria. Hän toimi myös kymmenen vuoden ajan kapellimestarina ja viulunsoiton opettajana Kuopion musiikkiopistossa. Vuodesta 1978 Sistonen työskenteli viulunsoiton lehtorina Hyvinkään musiikkiopistossa. Lisäksi hän johti musiikkiopiston kamari- ja puhallinorkestereita sekä Hyvinkään orkesteria. Hyvinkään orkesteri ja sen ohjelmisto kehittyivät merkittävästi Sistosen johtaessa sitä lähes kymmenen vuoden ajan, kunnes jäi eläkkeelle.

Sistonen vaikutti laajimmin työllään nuorten musiikinopiskelijoiden parissa. Hän johti kesäisiä orkesterileirejä Limingassa, Raudaskylässä ja Riistavedellä. Kansainvälisiä asiantuntijoita saapui tutustumaan Sistosen työn tuloksiin. Sistonen kuoli 85-vuotiaana. Hyvinkään musiikkiopistoon perustettiin hänen muistorahastonsa opiskelijoiden orkesterisoiton ja kamarimusiikin harrastuksen tueksi.

## Lähteet
Phytotriades auratus

***Phytotriades auratus*** on lehtisammakoihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen sammakkolaji. Se muistuttaa *[[Amphodus wuchereri]]* -lajia ja on aikojen kuluessa kuvattu sen kanssa samaan sukuun kuuluvaksi, mutta lajit on sittemmin erotettu eri sukuihin. *Phytotriades auratus* elää tiiviissä yhteydessä ananaskasveihin kuuluvan epifyyttisen *[[Glomeropitcairnia erectiflora]]* -lajin kanssa ja asuu kasvin lehtien sisään kertyneessä vesialtaassa.

*Phytotriades auratus* -lajin ajateltiin pitkään elävän kotoperäisinä ja eristyneinä populaatioina Trinidadin saaren pohjoisosassa saaren kahden korkeimman vuorenhuipun alueilla. Sittemmin lajia on löydetty myös Venezuelasta Parian niemimaalta. Geologisesti Trinidadin pohjoisosien vuoristo on samaa vuorijonoa Parian niemimaan läpi kulkevan vuoriston kanssa ja Venezuelan rannikon sekä Trinidadin ja muutamien muidenkin ympärillä olevien saarten välillä on ollut maayhteys pleistoseenin ja plioseenin aikaan neljästä seitsemään miljoonaa vuotta sitten.

## Lähteet
* Rivas, G. A. & de Freitas Santos, M., 2015: Discovery of the Critically Endangered Golden Tree Frog, *Phytotriades auratus* (Boulenger, 1917), in Eastern Venezuela, with Comments on its Distribution, Conservation, and Biogeography — *Herpetological Review* 46 (2) (pdf ) 

### Viitteet
Glass Onion: Veitset esiin -mysteeri

**Glass Onion: Veitset esiin -mysteeri** () on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen mysteerielokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjottanut Rian Johnson. Se on itsenäinen jatko-osa elokuvalle *[[Veitset esiin – kaikki ovat epäiltyjä]]* (2019). Elokuvassa Daniel Craig palaa rooliinsa etsivä Benoit Blancina, joka selvittää uutta tapausta liittyen miljardööri Miles Broniin (Edward Norton) ja tämän läheisiin ystäviin. Muissa päärooleissa ovat Janelle Monáe, Kathryn Hahn, Leslie Odom Jr., Jessica Henwick, Madelyn Cline, Kate Hudson ja Dave Bautista.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Inkoon Päivölän työväentalo

**Inkoon Päivölän työväentalo (Solberg) ** oli Inkoossa Degerbyn kylässä sijainnut työväentalo. Talo on edelleen olemassa ja yksityisomistuksessa.

## Historiaa
Päivölän työväenyhdistys (Solberg arbetarförening) on mainittu SDP:n puoluetilastossa ensimmäisen kerran vuonna 1914. Työväenyhdistys osti vuonna 1920 Suomen Kivityöntekijäin osastolta 1&nbsp;300 m²:n tontin rakennuksineen. Työväentalo suljettiin vuonna 1930, ja työväenyhdistys lakkautettiin syksyllä 1931 kommunistilakien perusteella. Työväentalo siirtyi tällöin FSA:n Suomen ruotsalaisen työväenliiton haltuun, joka luovutti talon velkoineen sotien jälkeen Päivölän työväenyhdistykselle. Työväenyhdistys oli perustettu uudelleen vuonna 1937, ja se sulautui vuonna 1965 Inkoon ruotsinkieliseen sos.dem. yhdistykseen (Ingå Socialdemokratiska Förening). Talo on ollut yhdistyksen omistuksessa vielä vuonna 1992..Talo on nykyään yksityisomistuksessa.

## Rakennus
Tarkempaa tietoa työväentalon rakentamisesta ei ole. Työväentalossa on ollut juhlasali näyttämöineen, ravintola ja keittiö, eteinen ja wc-tilat. Taloa remontoitiin perusteellisesti 1960-luvulla. Talon ullakkokerros otettiin käyttöön ja lämmitysmuoto muutettiin öljylämmitykseksi .

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalon sulkemisen jälkeen 26.9.1931 talossa järjestettiin juhla, johon puhujaksi saapui ruotsalaisen työväenliiton puheenjohtaja Axel Åhlström. Samaan aikaan Degerbyn nuorisoseurantalolle oli kutsuttu lehti-ilmoituksella koolle Uudenmaan ruotsalaisia keskustelemaan viime aikojen poliittisista tapahtumista. Kokouksessa ilmaistiin harmi siitä, että lakkautetut työväenyhdistykset saivat aloittaa uudelleen toimintaansa suljetuissa taloissaan. Maan hallitukselle päätettiin ilmoittaa, että Länsi-Uudellamaalla ei kommunisteja siedetä ja länsiuusmaalaiset ryhtyvät asian suhteen itse tarvittaessa toimenpiteisiin. Kokouksen jälkeen osanottajat lähtivät noin kolmellakymmenellä henkilöautolla työväentalolle, josta vähälukuinen juhlayleisö pakeni paikalta. Tulijat käyttäytyivät uhkaavasti paikalle jäänyttä Åhlströmiä ja työväenliiton sihteeriä Gunnar Andersonia kohtaan. Tilanteen kärjistyttyä juhla lopetettiin ja liiton edustajat saatettiin poliisien suojeluksessa juna-asemalle. Tapahtuman johdosta työväenliitossa käynnistettiin valistus- ja jäsenhankintakampanja *Vastaus Solbergille*. Työväentalolla järjestettiin onnistunut kampanjajuhla jo lokakuussa 1931. Tilaisuutta oli turvaamassa poliiseja nimismiehen johdolla.

Työväentalo on ollut aktiivisessa käytössä vielä 1980-luvulla, jolloin siellä oli kansalaisopiston harrastuspiirejä ja Nuorten Kotkien toimintaa. Vaalien alla siellä on järjestetty vaalijuhlia ja -keskusteluja.

## Lähteet
Eero Pitkänen

**Eero Pitkänen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Eero Pitkänen (1930–2022), laskentatoimen professori
* Eero Pitkänen (s. 1984), koripalloilija
* Eero Pitkänen, pesäpalloilija ja valmentaja.
Jost Bürgi

**Jost Bürgi** (myös Joost, Jobst, Byrgi tai Burgi, latinaksi **Justus Byrgius**) (28. helmikuuta 1552 Lichtensteig, Toggenburg – 31. tammikuuta 1632 Kassel) oli sveitsiläinen matemaatikko, tähtitieteilijä ja kelloseppä. Hän keksi logaritmit itsenäisesti skotlantilaisen matemaatikon John Napierin ohella.

## Elämä ja ura
Bürgin uraa ei tunneta juuri lainkaan ajalta, ennen kuin hänet nimitettiin vuonna 1579 Hessen-Kasselin maakreivi Vilhelm IV:n hovikellosepäksi ja tähtitieteilijäksi. Hän sai matemaattisen koulutuksen todennäköisesti Strasbourgissa muun muassa sveitsiläiseltä matemaatikolta Konrad Dasypodiukselta. Kasselissa Bürgi osallistui tähtitieteelliseen havainnointiin Euroopan ensimmäisessä pysyvästi perustetussa observatoriossa, jonka hänen työnantajansa rakensi vuonna 1560. Hän otti vastuulleen tähtitieteellisten instrumenttien, kellojen ja karttapallojen rakentamisen ja huollon sekä kehitti uusia mittausvälineitä. Erityisen mainitsemisen arvoinen on kello, joka osoitti sekunnit uudella tavalla, todennäköisesti sekuntiheilurin avulla. Hän myös ensimmäisenä rakensi laitteita, jotka osoittivat planeettojen liikkeen kopernikaanisen mallin mukaisesti.

Vilhelmin kuoleman jälkeen vuonna 1592 hän jäi Hessenin palvelukseen, mutta keisari Rudolf II kutsui hänet luokseen. Bürgi nimitettiin keisarilliseksi kellosepäksi vuonna 1604, ja hän asui Prahassa vuosina 1603–1622. Siellä hän ystävystyi Johannes Keplerin kanssa, joka rohkaisi häntä tekemään matemaattisia löytöjä. Bürgi työskenteli desimaalien ja murtolukujen parissa ja kehitti logaritmit vuodesta 1588 lähtien itsenäisesti John Napierin löydöstä riippumatta, mutta Napier ehti julkaista ne vuonna 1614 ennen Bürgia. Hieman myöhemmin Bürgin ja Napierin kehittämät logaritmijärjestelmät korvattiin Henry Briggsin kehittämillä kymmenkantaisella logaritmeilla.

Bürgion oli luultavasti jo ennen Galileo Galileita huomannut heilurin heilahdusajan riippumattomuuden heilahduskulmasta ja rakentanut 1500-luvun lopulla heilurikellon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Inkoon Degerbyn työväentalo

**Inkoon Degerbyn työväentalo** oli Inkoossa Degerbyn kylässä  sijainnut työväentalo. Talon nykyisestä käytöstä ei ole tietoa.
## Historiaa
Degerbyn ruotsinkielinen työväenyhdistys (Degerby arbetarförening) perustettiin vuonna 1906. SDP:n puoluetilastossa siitä on maininta vuodelta 1909, jolloin yhdistyksessä oli 12 jäsentä ja sillä oli oma talo. Työväenyhdistys on ollut toiminnassa vielä vuonna 1929. Työväentalo oli vuokrattu vuonna 1944 kirkon vahtimestarille, joka osti talon vuonna 1956.

## Lähteet
Porisuhdeneuvoja Luukkone

**Porisuhdeneuvoja Luukkone**, myös **The Porisuhdeneuvoja Show**, oli sosiaalisessa mediassa keväällä 2022 toteutettu mainoskampanja. Porin silloista kaupunginjohtajaa Aino-Maija Luukkosta muistuttava asiantuntijahahmo antaa "porisuhdeneuvoja". Joonas Nordmanin luoman ja esittämän terapeutin sketsit saivat positiivisia arvioita ja yli kahdeksan miljoonaa katselua. Se oli myös vuoden palkituin kampanja, joka voitti muun muassa Grand Prix -pääpalkinnon sekä Effie-, Grand One- että Vuoden huiput -markkinointikilpailussa.

Pari minuuttia kestävät sketsivideot hyödyntävät sanaleikkejä ja Porin murretta. Kaksikautisen videosarjan ensimmäisessä kaudessa oli viisi osaa, joissa Porisuhdeneuvoja vastaili ihmisten puheluihin. Kampanjan taustalla ovat mainostoimistot Staart ja ALL CAPS. Tuotantoyhtiönä toimi Koju Film Company.

Kampanjan jälkeen toteutetussa laskennassa Porin kaupungin nettomuuttovoitto nousi suurimmileen sitten vuoden 1980. Porin kaupunki maksoi mainoskampanjasta 160 000 euroa.

## Palkintoja

* Finnish Comms Awards, “Vuoden Lanseeraus tai repäisy” -kategorian voitto
* Effie Finland -kilpailun pääpalkinto Grand Effie sekä kultaa tuotteet ja palvelut -sarjassa ja erikoissarjassa
* Pori-palkinto Staart-toimistolle.
* Kuukauden kamppis, Sanoma Oy, 2022
* Vuoden huiput 2022: Grand Prix sekä Kultahuiput markkinointistrategiasta ja kampanjateksteistä, Grafia ry.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rakastuporiin.fi-verkkosivut
* Staartin verkkosivut
* Koju Film Companyn verkkosivut
Tähkätimanttiananas

**Tähkätimanttiananas** (*Guzmania monostachia*) on ananaskasvien (Bromeliaceae) heimoon, timanttiananasten (*Guzmania*) sukuun kuuluva kasvilaji. Siitä voidaan erottaa ainakin kaksi muunnosta.

Tähkätimanttiananaksen lehdet kasvavat monilehtisenä ruusukkeena ja lehdet ovat 30–40 cm pitkiä ja teräväkärkisiä. Kukinto on pysty, enintään 15 cm pitkä, lieriömäinen ja monikukkainen.

Tähkätimanttiananas kasvaa Floridassa, Väli-Amerikassa, Karibialla ja Etelä-Amerikassa.

## Lähteet
Beau travail

**Beau travail** on ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1999. Sen ohjaaja on Claire Denis.

Ranskalainen televisiokanava ARTE tilasi Denis'ltä elokuvan vieraita maita käsittelevään sarjaansa. Denis käsittelee elokuvassaan vierautta, myös siitä näkökulmasta, että ihminen saattaa toimia itselleen vieraalla tavalla. Hän sijoitti elokuvan nykypäivään ja ryhmään ranskalaisia muukalaislegioonalaisia, jotka on sijoitettu rannikon etuvartioon entisessä Djiboutin siirtomaassa Itä-Afrikassa. Hän halusi tutkia paitsi kokemusta vieraassa maassa ulkomaalaisena olemisesta, myös sitä, mitä tarkoittaa olla muukalainen itselleen.

Elokuva rakentuu kovuuden ja herkkyyden vastakohdalle. Entinen legioonalainen Galoup muistelee onnellista aikaansa ja hyvin organisoitua elämäänsä Djiboutissa muukalaislegioonan miesjoukossa, ryhmänsä sotaharjoituksia ja teiden korjausta. Kersantti Galoup toimii komentaja Forestierin alaisuudessa ja ihailee häntä syvästi. Uusi värvätty Sentain (Grégoire Colin) kiinnittää komentajan huomion suoritettuaan pelottoman pelastustyön, jolloin Galoup joutuu mustasukkaisuuden valtaan. Hän käskee Sentainin autiomaahan viallisella kompassilla päästäkseen hänestä eroon. Lähellä kuolemaa paikalliset djiboutilaiset pelastavat Sentainin. Tarina kerrotaan Galoupin näkökulmasta takautumina. Hänet on sittemmin erotettu legioonasta ja asuu Marseillessa.

Juoni perustuu löyhästi Herman Melvillen kertomukseen maskuliinisesta merielämästä teoksessa *Billy Budd : matruusi*, josta Denis poimi miesten keskinäisen kolmiodraaman idean. Hän valitsi elokuvaan myös kohtia Benjamin Brittenin oopperasta *Billy Budd* säestämään legioonalaisten pelkistetysti kuvattuja sotaharjoituksia. Ne ovat balettitanssija Bernardo Montetin tyylittelemiä. Kun näyttelijä Michel Subor valittiin komentaja Bruno Forestierin rooliin, syntyi suora linkki Jean-Luc Godardin elokuvaan *[[Pieni sotilas]]* (1963), jossa sama näyttelijä esittää samannimistä armeijan karkuria. Denis hahmotteli, että hänen teoksensa olisi vino jatko Godardin elokuvalle. 

## Rooleja

Lähde: 

## Lähteet
Arminkotilot

**Arminkotilot** (Arminidae) on vapaakiduskotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Arminkotilot jaetaan kuuteen sukuun. Heimon lajit ovat kuorettomia ja ruumiinmuodoltaan pitkänomaisia ja suippenevia. Suurimmat arminkotilot voivat saavuttaa noin 10 cm pituuden. Mantteli on kookas ja lehtimäiset kidukset sijaitsevat manttelin ja jalan välissä. Ruumiissa voi olla pituussuuntaisia harjanteita.

## Elintavat
Arminkotiloiden ravintoa ovat pehmytkorallit ja merisulat.

## Lähteet
Sofija Levytska

**Sofija Levytska**, , myös **Sonia Lewitska** 9. maaliskuuta 1874 Vyhylivka, Proskurivin piiri, Podilian kuvernementti – 20. syyskuuta 1937 Pariisi, Ranska) oli ukrainalaissyntyinen taidemaalari, taidegraafikko ja kääntäjä. Hänen veljensä oli Modest Levytsky.

Levytska opiskeli Pariisissa L'École des Beaux-Artsissa 1905 ja asetti töitään näytteille Salon des Artistes Indépendantsissa ja Syyssalongissa, jonka jäsen hänestä tuli 1910. Hän oli kubistien lähipiiriä, ja runoilija ja taidekriitikko Guillaume Apollinaire kiinnitti huomiota hänen maalaukseensa *Valkeita sarvikuonoja Eedenin puutarhassa* (1911). Hän piti ensimmäisen yksityisnäyttelyn 1912 Galerie Weilissä.

Levytska käänsi ranskaksi Nikolai Gogolin novellikokoelman *Dikankan iltoja* (1921), ja se on myös hänen kuvittamansa. Hänen salongissaan vieraili Ranskan taide- ja kirjallisuusmaailman eliitti. Hänen suuret maisemamaalauksensa edustavat L'Ecole de Paris'lle ominaista postimpressionismia. Hänen grafiikkaansa oli esillä useita kertoja Ranskassa ja ukrainalaisten taiteilijoiden yhteisnäyttelyissä eri puolilla Eurooppaa.


Sonia Lewitska - L'Amour.jpg|Rakkaus
Sonia Lewitska - Portrait d'une Parisienne.jpg|Pariisittaren muotokuva.
Sonia Lewitska - Vue de Saint Tropez.jpg |Näkymä Saint Tropeziin.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lappeenrannan uimahalli

**Lappeenrannan uimahalli** on Lappeenrannassa sijaitseva uimahalli, joka avattiin vuonna 1972. Uimahallissa on 8-ratainen 25 metrin uima-allas, joka on jaettu erilaisten uimareiden kesken. Lisäksi hallissa on lastenallas, hyppyallas, kiipeilyseinä, vesiliukumäki, höyrysaunat ja tilaussaunat. Hyppyaltaalla on erikorkuisia hyppytorneja. Uimahallin yhteydessä on myös kuntosali ja kahvio.

## Lähteet
Guri Ingebrigtsen

**Guri Ingebrigtsen** (19. toukokuuta 1952 Værøy – 5. tammikuuta 2020) oli norjalainen Työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan sosiaaliministerinä 2000–2001.

Ingebrigtsen kuoli syöpään 67-vuotiaana tammikuussa 2020.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Guri Ingebrigtsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Tore Tønne

**Tore Tønne** (5. maaliskuuta 1948 Ogndal – 20. joulukuuta 2002 Lier) oli norjalainen Työväenpuolueen poliitikko.

Tønne teki itsemurhan joulukuussa 2002, kun häntä oli syytetty talouspetoksesta ja asia oli saanut paljon mediajulkisuutta. Tapaus nosti Norjassa keskustelun lehdistön tavasta uutisoida epäillyistä rikoksista.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Tore Tønne'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Jalkapallon Kaakkois-Aasian mestaruuskilpailut

**Jalkapallon Kaakkois-Aasian mestaruuskilpailut** (*AFF Championship*) on Kaakkois-Aasian jalkapalloliiton (AFF) järjestämä jalkapalloturnaus, johon Kaakkois-Aasian miesten jalkapallomaajoukkueet kokoontuvat joka toinen vuosi kamppailemaan Kaakkois-Aasian mestaruudesta.

Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996 Singaporessa, tuolloin nimellä *Tiger Cup*. Vuodesta 2004 turnaus on tunnettu nimellä *AFF Championship*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jalkapallon Kaakkois-Aasian mestaruuskilpailujen virallinen sivusto
* Kilpailut Rec.Sport.Soccer Statistics Foundationin sivuilla
Osastonhoitaja

**Osastonhoitaja** toimii hoitotyön johtajana eli lähiesimiehenä esimerkiksi poliklinikalla, teho-osastolla, vuodeosastolla tai leikkausosastolla. Hänellä tulee olla laillistus toimia terveydenhuollon tehtävässä sekä terveystieteen tai hoitotieteen maisterin tutkinto. Myös alan erikoistutkinnon suorittaneita, joilla on riittävä kokemus alalta toimii osastonhotajan tehtävissä. Koulutuksen muuttuessa kelpoisuusvaatimus ilmaistaan nykyisin usein seuraavasti: "*Alan ylempi korkeakouluasteen tutkinto tai alemman korkeakouluasteen tai alimman korkea-asteen tutkinto täydennettynä soveltuvilla johtamisen tai hallinnon opinnoilla tai aikaisempi opistotason erikoistutkinto*."  Osastonhoitaja vastaa usein työvuorosuunnittelusta, uusien työntekijöiden rekrytoinnista, osallistuu osaamisen varmentamiseen, yksikön toiminnan suunnitteluun yhdessä hoitohenkilökunnan ja lääkäreiden kanssa, jalkauttaa uusia käytänteitä sekä tekee yhteistyötä muiden sairaalan toimijoiden kanssa.

Apulaisosastonhoitaja toimii usein osastonhoitajan työparina ja tekee niitä esimiestehtäviä, joista on sovittu. Hän sijaistaa osastonhoitajaa, mutta toimii usein myös sairaanhoitajan tehtävissä.

Helsingin Sanomat sai 607 vastausta osastonhoitajilta eri puolilta maata, kun se lähetti vuonna 2024 kyselyn terveydenhuollon tilanteesta osastonhoitajille. Vastaajista 80 % piti terveydenhuollon tilannetta kriisiytyneenä. Osastonhoitajat kertoivat jatkuvista ongelmista työntekijöiden saannissa vaikka koulutusvaatimuksia on laskettu ja potilaspaikkojen lukumäärää on pienennetty. Terveysasemia on suljettu. Osaa hoidoista ei kyetä toteuttamaan mutta kiireelliset henkeä uhkaavat toimenpiteet kyetään vielä tekemään samalla kun muusta tingitään. Hoivapalveluiden puute ajaa vanhuksia päivystyksiin, jotka taas ruuhkauttavat  ja potilaat lähetään sinne, missä tilaa on. Ambulanssin saapuminen viivästyy. Vuodeosastoilla on potilaita, jotka eivät kuulu sille erikoisalalle. Esimerkiksi muistisairaita vanhuksia säilytetään vuodeosastoilla, koska muita hoitopaikkoja ei ole näille tarjolla. Jatkohoitopaikkoja ei ole riittävästi. Hyvinvointialueet kieltävät uusien työnteikijöiden rekrytoinnin ja suunnittelevat hoivapaikkojen vähentämistä säästöjen aikaan saamiseksi. Esimerkiksi leikkauksesta toipuvia joudutaan kotiuttamaan liian huonokuntoisina kotiin, koska vuodeosastoille on päivystyksestä jatkuva jono.    

## Lähteet
Helmet-lukuhaaste

**Helmet-lukuhaaste** on Helmet-kirjastojen järjestämä vuosittainen tapahtuma. Kirjasto koostaa kullekin vuodelle 50-kohtaisen listan, jota käytetään lukuvinkkeinä.

Erilaisia lukuhaasteita on kirjastoissa ympäri Suomea ja haasteisiin sopivia kirjoja on tarjolla kirjastojen teemahyllyillä. Koronapandemia lisäsi lukuhaasteiden suosiota. Pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastokimpan ylläpitämä Helmet-lukuhaaste on näistä suosituin. Sen Facebook-ryhmässä on yli 21&nbsp;000 jäsentä.

Helmetin haasteita on kuusi:
* Helmet-lukuhaaste - 50 kirjallisuushaastetta 
* Pieni Helmet-lukuhaaste - 25 lapsille suunnattua kirjallisuushaastetta
* Helmet-musahaaste - 50 kohdan haaste musiikin kuunteluun 
* Helmet-pelihaaste - 24 kohdan haaste, jossa pelataan erilaisia pelejä
* Helmet-elokuvahaaste - 50 kohdan haaste elokuvien katseluun
* Pieni Helmet-elokuvahaaste - 25 kohdan lapsille suunnattu elokuvahaaste

Helmet-lukuhaasteissa valintakriteerit ovat lukijan itsensä päätettävissä. Pienen Helmet-lukuhaasteen 25 lapsille ja nuorille sopivaa haastetta löytyvät myös aikuisten haasteesta. Listaukset julkaistaan suomeksi, ruotsiksi, englanniksi ja venäjäksi.  Kouluissa lukuhaasteesta tehdään usein pieni lukuhaaste, mutta myös peli ja elokuvahaaste on ollut koulujen ohjelmissa.

## Helmet lukuhaasteet
Nimitys Helmet-lukuhaaste otettin käyttöön vuonna 2015.

*  2015 Kirjan vuoden lukuhaaste 
* 2016 https://www.helmet.fi/fi-FI/Tapahtumat_ja_vinkit/Uutispalat/Helmetlukuhaaste_2016(80206) 
*  2017 https://www.helmet.fi/fi-FI/Tapahtumat_ja_vinkit/Uutispalat/Helmetlukuhaaste_2017(115505) 
*  2018 https://www.helmet.fi/fi-FI/Tapahtumat_ja_vinkit/Uutispalat/Helmetlukuhaaste_2018(154037)
*  2019 https://www.helmet.fi/fi-FI/Tapahtumat_ja_vinkit/Uutispalat/Helmetlukuhaaste_2019(173868) 
*  2020 https://www.helmet.fi/fi-FI/Tapahtumat_ja_vinkit/Uutispalat/Helmetlukuhaaste_2020(198681) 
*  2021 https://www.helmet.fi/fi-FI/Tapahtumat_ja_vinkit/Vinkit/Helmetlukuhaaste_2021(218169) 
*  2022 https://www.helmet.fi/fi-FI/Tapahtumat_ja_vinkit/Vinkit/Helmetlukuhaaste_2022(228036) 
*  2023 
* 2024 

## Katso myös
* Lukudiplomi

## Lähteet
Immulan koulu

**Immulan koulu** on entinen kansakoulu Lohjalla, Uudellamaalla. Koulu sijaitsee Immulan kylässä ja se perustettiin vuonna 1908 Perttilän taloon. Vuonna 1911 valmistui kuitenkin oma koulutalo. Koulun ensimmäisenä opettajana toimi opettaja Palomäki, joka sai vuonna 1945 kunnallisneuvoksen arvonimen. Palomäki työskenteli opettajana Immulan koululla aina vuoteen 1950 asti.

Vuonna 1936 Immulan koulussa oli yhteensä 71 oppilasta. Koulurakennus on hirsirakenteinen.

Nykyisin koulu toimii yksityisasuntona.

## Lähteet
Georg Joachim Rheticus

**Georg Joachim Rheticus** (oikealta sukunimeltään Iserin, käytti myös äitinsä sukunimeä von Lauchen) (16. helmikuuta 1514 Feldkirch, Vorarlberg – 4. joulukuuta 1574 Kaschau, Unkarin kuningaskunta) oli itävaltalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Hän tuli tuli tunnetuksi Nikolaus Kopernikuksen ainoana oppilaana ja heliosentrisen mallin puolestapuhujana. Hän myös määritteli ensimmäisenä trigonometriset funktiot suorakulmaisen kolmion sivujen suhteiden avulla.

## Elämä ja ura
Rheticus opiskeli Oswald Myconiuksen johdolla ja kirjautui sitten Wittenbergin yliopistoon, jossa hän opiskeli matematiikkaa ja tähtitiedettä erityisesti Johannes Volmarin kanssa. Opiskeluaikana hän kuului Philipp Melanchthonin läheiseen ystäväpiiriin. Rheticus nimitettiin matematiikan professoriksi vuonna 1537. Koska uusi kopernikaaninen teoria kiinnosti häntä suuresti, hän erosi professuurista vuonna 1539 ja lähti Frauenbergiin liittyäkseen Kopernikuksen seuraan, jossa hän avusti Kopernikusta De revolutionibus orbium coelestium -teoksen käsikirjoituksen viimeistelyssä, ja valvoi teoksen painamista, johon hän oli saanut Kopernikuksen suostuteltua. Hän palasi Wittenbergiin vuonna 1541 ja hänet valittiin Leipzigin yliopiston tiedekunnan dekaaniksi vuonna 1548. Homoseksuaalisen suhteen vuoksi Rheticus joutui pakenemaan Leipzigista huhtikuussa 1551, ja asettui lääkäriksi Krakovaan vuonna 1554. Siellä hän laati ohjeita tähtitieteellisten välineiden, muun muassa Jaakobinsauvan, rakentamiseen ja tähtieteellisestä havainnoinnista. Hän myös laati astrologisia horoskooppeja ja harjoitti alkemiaa.

Rheticus jatkoi suuren matemaattisen tutkielmansa *Opus Palatinum de Triangulis* työstämistä kuolemaansa saakka. Sen ensimmäinen versio oli vuonna 1551 julkaistu *Canon doctrinae triangulorum*. Opus Palatinum -teoksen julkaisi Rheticuksen kuoleman jälkeen matemaatikko Valentine Otho vuonna 1596. Siinä määritteltiin trigonometriset funktiot ensimmäisen kerran suorakulmaisen kolmion sivujen suhteina. Teos sisälsi tarkat ja laajat trigonometriset taulukot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gold Dagger

**CWA Gold Dagger** -palkinto on brittiläisen Crime Writers' Associationin vuosittain myöntämä palkinto vuoden parhaasta rikosromaanista. Yhdistys jakaa palkintoja myös eri luokissa: historiallinen, jännitys-, käännös-, esikois-, kaunokirjallinen ja tietokirjallinen sekä novelli-Dagger.

## Palkitut
* *The Kingdoms of Savannah* George Dawes Green 2023
* *Sunset Swing*, Ray Celestin 2022 
* *We Begin at the End*, Chris Whitaker 2021 
* *Good Girl, Bad Girl*, Michael Robotham 2020 
* *The Puppet Show*, M. W. Craven 2019 
* *The Liar*, Steve Cavanagh 2018 
* *The Dry*, Jane Harper 2017 
* *Dodgers*, Bill Beverly 2016 
* *Life or Death*, Michael Robotham 2015 
* *This Dark Road to Mercy *, Wiley Cash 2014 
* *Dead Lions*, Mick Herron 2013 
* *The Rage*, Gene Kerrigan 2012 
* *Crooked Letter, Crooked Letter*, Tom Franklin 2011 
* *Blacklands*, Belinda Bauer 2010 
* *A Whispered Name*, William Brodrick 2009 
* *Blood From Stone*, Frances Fyfield 2008 
* *The Broken Shore*, Peter Temple 2007 
* *Raven Black*, Ann Cleeves 2006 
* *Silence of the Grave*, Arnaldur Indri_ason 2005 
* *Blacklist*, Sara Paretsky 2004 
* *Fox Evil*, Minette Walters 2003 
* *The Athenian Murders*, Jose Carlos Samoza 2002 
* *Sidetracked*, Henning Mankell 2001 
* *Motherless Brooklyn*, Jonathan Lethem 2000 
* *A Small Death in Lisbon*, Robert Wilson 1999 
* *Sunset Limited*, James Lee Burke 1998 
* *Black and Blue*, Ian Rankin 1997 
* *Popcorn*, Ben Elton 1996 
* *The Mermaids Singing*, Val McDermid 1995 
* *The Schold’s Bridle*, Minette Walters 1994 
* *Cruel and Unusual*, Patricia Cornwell 1993 
* *The Way Through the Woods*, Colin Dexter 1992 
* *King Solomon’s Carpet*, Barbara Vine 1991 
* *Bones and Silence*, Reginald Hill 1990 
* *The Wench is Dead*, Colin Dexter 1989 
* *Ratking*, Michael Dibdin 1988 
* *A Fatal Inversion*, Barbara Vine 1987 
* *Live Flesh*, Ruth Rendell 1986 
* *Monkey Puzzle*, Paula Gosling 1985 
* *The Twelfth Juror*, B. M. Gill 1984 
* *Accidental Crimes*, John Hutton 1983 
* *The False Inspector Dew*, Peter Lovesey 1982 
* *Gorky Park*, Martin Cruz Smith 1981 
* *The Murder of the Maharajah*, H. R. F. Keating 1980 
* *Whip Hand*, Dick Francis 1979 
* *The Chelsea Murders*, Lionel Davidson 1978 
* *The Honourable Schoolboy*, John le Carré 1977 
* *A Demon in my View*, Ruth Rendell 1976 
* *The seven per cent solution*, Nicholas Meyer 1975 
* *Other Paths to Glory*, Anthony Price 1974 
* *The Defection of A.J Lewinter*, Robert Littell 1973 
* *The Levanter*, Eric Ambler 1972 
* *The Steam Pig*, James McClure 1971 
* *Young Man I Think You’re Dying*, Joan Fleming 1970 
* *A Pride of Heroes*, Peter Dickinson 1969 
* *Skin Deep* (The Glass-sided Ants’ Nest)*, [[Peter Dickinson]] 1968 
* *Murder Against the Grain*, [[Emma Lathen]] 1967 
* *A Long Way to Shiloh*, [[Lionel Davidson]] 1966 
* *The Far Side of the Dollar*, [[Ross Macdonald]] 1965 
* *The Perfect Murder*, [[H.R.F Keating]] 1964 
* *The Spy Who Came In From The Cold*, [[John le Carré]] 1963 
* *When I Grow Rich*, [[Joan Fleming]] 1962 
* *The Spoilt Kill*, [[Mary Kelly]] 1961 
* *The Night of Wenceslas'', Lionel Davidson 1960

## Lähteet
Antonio Mortaro

**Antonio Mortaro** (k. 1620 tai myöhemmin) oli italialainen säveltäjä ja urkuri.

Mortaro syntyi Bresciassa. Hän oli todennäköisesti Costanzo Antegnatin oppilas. Mortaro liittyi fransiskaaneihin vuonna 1595. Hän työskenteli pääasiassa Bresciassa mutta toimi vuosina 1602–1606 myös Novarassa tuomiokirkon urkurina. Mortaro julkaisi neljä kolmiäänisten madrigaalien kirjaa, joista otettiin monia painoksia. Hänen julkaisemiinsa teoksiin kuuluu myös paljon jopa 12-äänistä kirkkomusiikkia ja soitinmusiikkia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Verneri Hellman

**Verneri Juho Johannes Hellman** (s. 11. kesäkuuta 2003 Pori) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Kiekko-Vantaassa.

## Ura
### Seuraura
Hellman aloitti jääkiekkoilun seitsemänvuotiaana Porin Ässissä. Hän oli kaudella 2018–2019 joukkueensa tehokkain puolustaja sekä C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 2+17=19 että C-nuorten SM-sarjassa tehoilla 1+9=10. Kaudella 2021–2022 Hellman oli tehoilla 2+22=24 Ässien U20-joukkueen tehokkain puolustaja Valtteri Viirretin kanssa.

Huhtikuussa 2022 Hellman teki Ässien kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kauden 2022–2023 seuran U20-joukkueessa. Hellman teki liigadebyyttinsä tapaninpäivänä 26. joulukuuta 2022 vieraissa Pelicansia vastaan. Hänet merkittiin Ässien seitsemänneksi puolustajaksi. Hellman sai ottelussa jääaikaa 7.04 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –1. Kaikkiaan Hellman pelasi SM-liigassa kauden aikana yhdeksän runkosarja- ja kahdeksan pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä. Huhtikuussa 2023 hän teki Ässien kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.

Syyskuussa 2023 Ässät lainasi Hellmanin kahden ottelun ajaksi Mestis-joukkue KeuPa HT:hen. Lokakuussa Ässät vuokrasi hänet alustavasti 17. joulukuuta 2023 asti ulottuvalla sopimuksella Kokkolan Hermekseen. Hellman pelasi siellä seitsemän ottelua. Joulukuussa Ässät lainasi hänet alustavasti 6. tammikuuta 2024 asti kestävällä sopimuksella jo kauden kolmanteen Mestis-joukkueeseen, Iisalmen Peli-Karhuihin. Hellman pelasi Mestiksessä kauden 2023–2024 aikana yhteensä 15 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Ässien SM-liigajoukkueessa hän pelasi 16 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.

Ässät lainasi Hellmanin syyskuussa 2024 toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Kiekko-Vantaaseen. Hän pelasi siellä 12 ottelua tehden viisi tehopistettä. Marraskuussa Ässät lainasi Hellmanin neljän ottelun sopimuksella Turun Palloseuraan, mutta kutsui hänet takaisin jo yhden pelatun ottelun jälkeen paikkaamaan poissaoloja. Joulukuussa hän pelasi kolme ottelua lainalla Tutossa ilman tehopisteitä. Ässissä Hellman pelasi kauden 2024–2025 aikana kuusi runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. 

Kaudeksi 2025–2026 Hellman teki vuoden mittaisen sopimuksen Kiekko-Vantaan kanssa.

### Maajoukkueura
Hellman nimettiin syksyllä 2022 kahdesti nuorten maajoukkueeseen, mutta hän joutui jäämään kuitenkin molemmilla kerroilla pois.  

## Muuta
Hellman on maininnut jääkiekkoilijoina esikuvikseen Mikael Kurjen ja Ari Vallinin sekä Erik Karlssonin ollessaan C-juniori-ikäinen.

Hellman valmistui ylioppilaaksi Porin lukiosta keväällä 2022.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Reino Simola

**Reino Paavo Sulevi Simola** (10. heinäkuuta 1946 Helsinki – 21. lokakuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen klarinetisti.

Simola opiskeli 12-vuotiaasta asti Sven Lavelan johdolla Sibelius-Akatemiassa, jossa suoritti diplomin vuonna 1965. Hän täydensi opintojaan Zürichissä Hans-Rudolf Stalderin johdolla. Ensikonsertin hän piti vuonna 1972. Simola oli Turun kaupunginorkesterin klarinetisti vuosina 1965–1970 ja sen klarinettiryhmän äänenjohtaja vuonna 1970. Vuosina 1970–1987 hän soitti Radion sinfoniaorkesterissa, jossa hän oli klarinetin äänenjohtajana vuodesta 1971. Sibelius-Akatemian lehtorina työskentelyn hän aloitti vuonna 1973. Simola luopui työstään Radion sinfoniaorkesterissa parantumattoman sydänvian vuoksi vuonna 1987, mutta jatkoi opetustyötä, kunnes kuoli 46-vuotiaana. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

Simola perusti Helsinki-kvintetin. Hän oli aktiivinen kamarimuusikko sekä sen jäsenenä että suomalaisten jousikvartettien yhteistyökumppanina. Simola teki merkittäviä radioäänityksiä Bernhard Henrik Crusellin konsertoista ja kvartetoista klarinetille. Hän oli klassisen musiikin ohella kiinnostunut jazzista. Kouluvuosinaan hän olikin pitänyt omaa jazzkvartettia ja säveltänyt sille bebopia. Simola oli Suomen Klarinettiseura ry:n perustajajäseniä vuonna 1980.

Simola on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet
Hallands Nyheter

**Hallands Nyheter** (lyh. **HN**; 1905–1919 *Falkenbergs-Posten*) on ruotsalainen vuonna 1905 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Varberg. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja kuuluu Stampen Media -konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lehden verkkosivut
Lohjan Säästöpankki

**Lohjan Säästöpankki** oli itsenäinen suomalainen säästöpankki Lohjalla Uudellamaalla. Säästöpankki oli perustettu vuonna 1870. Lohjan säästöpankin pääkonttori sijaitsi Lohjan keskustassa Laurinkadulla, jossa pankilla oli yhteensä neljä eri rakennusta aikojen saatossa. Kolmas ja yhä paikalla sijaitseva rakennus on valmistunut vuonna 1959.

Vuonna 1959 Lohjan säästöpankki avasi sivukonttorin Lohjan asemalle. Aseman sivukonttorille valmistui uudet tilat Ventelän VPK:n talosta 1976. Säästöpankilla oli sivukonttori myös Routiolla Roution palvelukeskuksessa.

Vuonna 1988 Lohjan, Virkkalan, Karjalohjan ja Sammatin säästöpankit yhdistyivät Länsi-Uudenmaan Säästöpankiksi. 1991 Länsi-Uudenmaan säästöpankkiin liittyivät myös Nummen säästöpankki ja Pusulan Säästöpankki.

## Lähteet