Suomen tie- ja vesirakennustyöläisten liitto

**Suomen tie- ja vesirakennustyöläisten liitto** oli vuosina 1906–1925 toiminut tie-, rata-, satama- ja kanavatyömailla työskennelleiden ammattiliitto, joka kuului Suomen Ammattijärjestöön. Liittoon oli järjestäytynyt noin 1 000–1 500 työläistä. Vuonna 1925 liitto yhdistyi Suomen Rakennustyöväen Liittoon.

Liittoon järjestäytyneet olivat valtion työntekijöitä, joiden asema työmarkkinoilla oli heikko. Alalla oli paljon määräaikaisia työsuhteita ja työttömyyttä. Työt tietyllä paikkakunnalla loppuivat yleensä projektien valmistuttua. Ammattiosastot olivat usein lyhytikäisiä. Myös liittotoimikunta vaihtoi paikkakuntaa usein toisin kuin muut SAJ:n liitot, joilla oli pysyvä kotipaikka.

Liiton kotipaikaksi valittiin Joensuu vuonna 1907. Vuoden 1909 liittokokouksessa toimikunta päätettiin siirtää Seinäjoelle, kun ratatyöt alkavat. Vuonna 1910 liittotoimikunta päätettiin pitää Seinäjoella niin kauan, kun jäseniä on paikkakunnalla tarpeeksi. Joulukuussa 1911 toimikunnan kotipaikaksi vaihtui Savonlinna ja syksyllä 1913 Hiitola. Myöhemmin kotipaikka oli Iisalmi.

Perustamisvuonna järjestöön liittyi 1 416 työläistä ja se oli SAJ:n kuudenneksi suurin liitto. Jäsenmäärä laski seuraavina vuosina ja alitti 1 000 vuonna 1909. Jatkossa jäsenluku vaihteli välillä 1 000–1 500, paitsi vuonna 1917, jolloin alan järjestäytyminen kasvoi nopeasti muiden liittojen tavoin ja jäseniä oli 3 729.

Kivityöntekijöitä kuului TVL:n ohella Suomen Kivityöntekijäin Liittoon.

## Historia
Liitto aloitti toimintansa loppuvuonna 1906 Punkaharjulla pidetyssä edustajakokouksessa. Ensimmäiset osastot aloittivat toimintansa Savonlinnassa ja Ylivieskassa. Liitto järjesti ylimääräisen edustajakokouksen huhtikuussa 1907 Tampereella, liittyi SAJ:hin heinäkuussa ja piti varsinaisen liittokokouksen elokuussa Joensuussa. Vuonna 1908 liittoon kuului 28 osastoa.

Liitto omisti Jakokosken työväentalon, joka päätetiin myydä vuonna 1910. Senaatti vahvisti liiton sairausapurahaston säännöt lokakuussa 1911. Liiton puheenjohtaja kivityömies Kalle Elo kuoli Savonlinnan-Pieksämäen radanrakennustyömaalla helmikuussa 1912, kun kivenlohkare putosi hänen päälleen poraustöiden yhteydessä. Loppuvuonna 1912 alalla oli liiton keräämän tilaston mukaan 798 työtöntä.

Viipurin läänin maaherra vapautti liiton omaisuuden myymis- ja hukkaamiskiellon alaisuudesta helmikuussa 1919. Huhtikuussa 1919 liitto piti ylimääräisen edustajakokouksen Iisalmessa. Kokous päätti alkaa maksaa avustuksia jäsenten perheille, joiden huoltaja oli sisällissodan seurauksena teloitettu, kaatunut tai vankileirillä. Päätös kuulumisesta SDP:hen purettiin.

Etsivä keskuspoliisi vangitsi liiton puheenjohtaja Kalle Toppisen kesällä 1923. Liittotoimikunta piti toimenpidettä poliittisena vainona ja lähetti asiasta vastalauseen sisäasiainministerille.

Vuonna 1924 SAJ:n rakennusala koottiin teollisuusliittoperiaatteen mukaisesti Suomen Rakennustyöväen Liittoon, johon liittyivät perustettaessa Suomen Maalarintyöntekijäin Liitto, Suomen Kivityöntekijäin Liitto, Suomen Puutyöntekijäin Liiton kirvesmiehet ja rakennuspuusepät sekä Suomen Saha-, Kuljetus- ja Sekatyöväen Liittoon kuuluneet rakennusaputyöläiset ja rakennusaineteollisuuden työntekijät. Tie- ja vesirakennustyöläisten liiton edustajakokous päätti yhdistymisestä rakennustyöväen liittoon Iisalmen työväentalolla kesäkuussa 1925. Fuusio toteutui syksyllä, jolloin SRL:ään siirtyi 922 työläistä sekä liiton 80 000 markan omaisuus.

## Osastot

* 1 Hali (Pielisjärvi)
* 1 Näpinlahti (191x–1917)
* 2 Savonlinna
* 2 Seinäjoki
* 2 Aholahti
* 2 Haapakoski
* 3 Mutala
* 3 Kaarlahti
* 4 Raivattalan rautatierakennustyöläisten ao. (Hiitola)
* 5 Vuonislahti
* 5 Teuva (19xx–1911)
* 5 Joroinen
* 5 Haapakylä
* 6 Perälä (Teuva)
* 6 Huopalahti (Fredriksberg)
* 7 Harja (Kauhajoki)
* 7 Pieksämäki (1911–19xx)
* 7 Hiekkamäki (Mietoinen) (19xx–1920)
* 7 Liete (Suolahti) (192x–192x)
* 8 Nurmes
* 8 Savonlinna (1911–1913)
* 9 Rahkee (190x-1909)
* 9 Ilmajoki
* 9 Koskenkorva
* 9 Venetmäki (Pieksämäki) (1913–191x)
* 9 Kintaus (1917–1920)
* 10 Uimaharju
* 10 Veijola (Hiitola)
* 11 Myrsky (19xx–1912)
* 11 Jyväskylä (1913–19xx)
* 12 Lanepudas (190x–1909)
* 12 Metsälahti (Laukaa) (1914–19xx)
* 13 Nuija (Kaakamo)
* 13 Laurila
* 13 Lievestuore (1913–19xx)
* 14 Tervola (190x–1909)
* 14 Kristiina (1909–1914)
* 15 Kaltimo
* 15 Anttila
* 16 Aro (Kauhajoki)
* 16 Leppälahti (Leppävesi) (1913–19xx)
* 17 Kaskinen
* 18 Muurala
* 18 Kallislahti (1911–19xx)
* 18 Maavesi (191x–1913)
* 18 Palokki (Pieksämäki, 1913–19xx)
* 19 Punkaharju
* 19 Niemisjärvi (19xx–1916)
* 19 Petäjävesi (1917–19xx)
* 20 Kylänlahti
* 20 Lehtoniemi (Taipaleen kanava)
* 20 Varkaus (1906–192x)
* 21 Louepudas (Tervola)
* 21 Vuonislahti (1910–19xx)
* 21 Rättijärvi
* 22 Jaatila
* 22 Kainasto (Kauhajoki)
* 22 Sauvamäki
* 22 Asunta (1917–19xx)
* 23 Korkala (Rovaniemi)
* 23 Äystö (Teuva)
* 23 Kohiseva
* 23 Raasuli (19xx–1916)
* 23 Keuruu
* 24 Ylipaakkola (Tervola)
* 24 Pentikkälä (Kuolemajärvi) (1914–1916)
* 24 Vesanka (1917–1920)
* 24 Ylivieska (192x–192x)
* 25 Harju
* 25 Ristilä (Hankasalmi) (1913–19xx)
* 25 Matkaselkä (19xx–192x)
* 26 Koivisto (19xx–1917)
* 26 Raisio (19xx–192x)
* 27 Lieksa
* 28 Palosaari (Tervola)
* 28 Vääksyn kanava
* 28 Kaltimon kanava (19xx–1910)
* 28 Vesijärven kanava
* 28 Enso (1916–19xx)
* 29 Tervola
* 29 Raahe
* 30 Märäjälahti
* 30 Metsäkylä (Uusikirkko) (1914–191x)
* 30 Haitermaa (19xx–1917)
* 31 Jäppilä (Uusikirkko) (1914–191x)
* 31 Kontioleppälahti (191x–19xx)
* 32 Ino (Uusikirkko) (1914–1916)
* 32 Alatornio (191x–19xx)
* 33 Alakylä (Pyhäjärvi Vpl) (19xx–1917)
* 34 Aittojärvi (Kiuruvesi) (19xx–192x)
* 38 Pitkäjärvi
* 38 Iisalmi (1917–19xx)
* 39 Salmijärvi (191x–1917)
* 39 Kelkkala (19xx–192x)
* 40 Kajaani (19xx–192x)
* 42 Vuorimajärvi (1917–19xx)
* Elisenvaara
* Harjankylä (Kauhajoki, 7:n haaraosasto)
* Humaljoki (19xx–1916)
* Jepua
* Jorma
* Juustila (1917–19xx)
* Jyväskylän-Pieksämäen radanrakentajat (1913–19xx)
* Kalmankylä (Joroinen 1911–19xx)
* Kaskinen
* Kauranlammi
* Kiviniemi
* Kiuruvesi (1917–19xx)
* Koivukylä
* Kolkontaipale
* Konnanlammi
* Kontiolahti
* Kontiomäki
* Korhola
* Kotka
* Käkisalmi
* Loimola
* Metsolahti
* Mieto (Kurikka)
* Myllypelto
* Naantali (1920–192x)
* Noittermaa
* Petäjärvi
* Ruokolahti
* Saimaan kanava
* Salmenkylä (Pyhäjärvi)
* Seinäjoen-Kristiinan radan työläiset
* Seinäjoen Myllymäen haaraos. (1910–19xx)
* Siikajoki
* Sirsjärvi
* Tiukka
* Tuomikylä (Ilmajoki)
* Uusikaupunki
* Varistaipale (Heinävesi)
* Vinkkilä
* Vättilä (19xx–1913)
* Ylivesi (19xx–1914)

## Puheenjohtajat
* Otto Vesa 190x–1908
* O. Holopainen 1908–19xx
* M. Karvinen
* Kalle Elo 19xx–1912
* E. Jouhikainen 1912–191x
* August Hynynen 1913–1914
* Emil Halonen 1914–1915
* F. A. Salmivuori 1915–1916
* Juho Salmi 1916
* Konsta Tallgren 1916–19xx
* Toivo Visanen 1922–192x

## Sihteerit (luottamusmiehet)
* Severi Kurkinen 1906–1909
* Santtu Vuorio 1909–1912
* Oskari Ikonen 1912–1917
* Akseli Lehtinen 1917–191x
* Emil Halonen 1919–192x
* Kalle Pekka Toppinen 1922–192x

## Lähteet

*
### Viitteet