open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tummavyöskorpionikorento

**Tummavyöskorpionikorento** (*Panorpa vulgaris*) on mustankellertävä skorpionikorento, jonka siipikuviot ovat mustat tai tumman harmaat. Laji on melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa. Esiintyy yleensä lämpimillä ja avoimilla niityillä ja metsänreunoissa. Skorpionikorentokoiraat tarjoavat naaraille pariutumisen yhteydessä erittämäänsä ravintopitoista sylkeä tai kuolleen saaliseläimen.

## Ulkonäkö
Siipiväli 26-29 mm. Pää on kärsämäisesti pidentynyt. Takaruumiin kärki punertava. Koirailla pullistuneet lisääntymiselimet takaruumiin kärjessä, joita ne pitävät skorpionimaisesti koholla.

Sekoitettavissa yleiseen vyöskorpionikorentoon ja muihin skorpionikorentoihin, jotka ovat harvinaisempia. Siipien värikuvioiden tummuus ja sijainti toimivat erotustuntomerkkinä: etusiipien tyvitäplä tummavyöskorpionikorennolla on laaja ja ulottuu vähintään kahden siipisolun alueelle, vyöskorpionikorennolla se on pieni tai puuttuva.

## Lähteet
Uglies

**Uglies** on yhdysvaltalaiskirjailija Scott Westerfeldin neliosainen, nuorille suunnattu tieteiskirjasarja, joka julkaistiin vuosina 2005–2007. Sarjaan kuuluvat romaanit *Uglies*, *Pretties*, *Specials* ja *Extras*. Samaan maailmaan sijoittuu myös Westerfeldin kirjasarja *Impostors*.

Tulevaisuuteen ajoittuva kirjasarja kertoo dystooppisesta yhteiskunnasta, jossa jokaiselle tehdään 16-vuotiaana pakollinen kauneusleikkaus. Tally Youngbloodin ystävä ei suostu operaatioon, vaan pakenee. Tallylle annetaan vaihtoehdoiksi joko löytää ystävänsä tai luopua omasta leikkauksestaan, joka avaisi oven parempaan elämään.

Kirjasarjan ensimmäisestä osasta on tekeillä samanniminen elokuva, joka julkaistaan Netflixin mukaan vuonna 2024. Elokuvan ohjaa McG ja päähenkilö Tally Youngbloodia näyttelee Joey King.

## Osat
### Pääteokset
* *[[Uglies (kirja)|Uglies]]* (2005)
* *Pretties* (2005)
* *Specials* (2006)
* *Extras* (2007)

### Liittyvät teokset
#### Impostors
* *Impostors* (2018)
* *Shatter City* (2019)
* *Mirror’s Edge* (2021)
* *Youngbloods* (2022)

#### Muut teokset
* *Bogus to Bubbly: An Insider’s Guide to the World of Uglies* (2008)

## Lähteet
Olli Loukola

**Olli Juhana Loukola** (s. 1981) on suomalainen biologi ja eläinekologian dosentti. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 2014 aiheenaan varpuslintujen sosiaalinen informaationkäyttö.  

Loukola työskentelee tutkijana Turun yliopistossa biologian laitoksella. Tätä ennen hän työskenteli Oulun yliopistossa aiheenaan eläinten kognitio. Loukola on työskennellyt aiemmin myös Lontoossa Queen Mary Yliopistossa. Mallilajina Loukola käyttää tutkimuksessaan tällä hetkellä kontukimalaista (*Bombus terrestris*).  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tutkimusryhmän sivut
* Ötökkäakatemian artikkeleita
* Olli Loukolan julkaisuluettelo
Finnhits 7

**Finnhits 7** on suomalaista iskelmämusiikkia sisältävän Finnhits-albumisarjan seitsemäs kokoelma-albumi vuodelta 1978. Albumi julkaistiin Finnlevy-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 2003 albumi julkaistiin CD-levynä yhdessä levysarjan kahdeksannen osan kanssa.

## Kappaleet
### A-puoli
# Danny & Armi: 
# Tapani Kansa: 
# Seija Simola: 
# Erkki Liikanen: 
# Frederik: 
# Silhuetit: 
# Ahmed: 
# Merja Rantamäki: 

### B-puoli
# Jarmo Tuominen: 
# Cumulus: 
# Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä: 
# Eini: 
# Markku Aro: 
# Irwin Goodman: 
# Päivi Vesalainen: 
# Anna & Kirka:  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumi Äänitetietokannassa
Vega (raumalainen parkki)

**Vega** oli suomalainen Raumalla vuonna 1880 rakennettu kolmimastoinen parkki, jonka saksalainen sukellusvene upotti ensimmäisen maailmansodan aikana Atlantilla Irlannin rannikon edustalla 8. maaliskuuta 1917. Laivan mukana hukkuivat sen päällikkö, merikapteeni William Nylund ja laivapoika Aarne Laitinen.

Laivan omisti vuoteen 1888 kauppias P. Sallmen, sen jälkeen kauppias, kunnallisneuvos J. W. Söderlund ja vuodesta 1905 kauppias John Nurminen. Helmikuussa 1894 Vega avusti Atlantilla New Yorkista Jaavalle matkalla ollutta merihätään joutunutta englantilaista Montgomery Castle-laivaa Azoreihin kuuluvalle Faialin saarelle. Huhtikuussa 1912 englantilainen höyrylaiva Fourmaline törmäsi Englannin kanaalissa Vegaan niin että laiva jouduttiin hinaamaan Doveriin korjattavaksi. Vega oli tuolloin suolalastissa matkalla Espanjasta Kotkaan. 

Vega liikennöi ensimmäisen maailmansodan aikana Atlantilla Englannin länsirannikon ja Yhdysvaltojen välillä. Viimeiselle matkalleen Vega lähti Jamaikalta Montagu Baystä 23. tammikuuta 1917 puulastissa kohti Liverpoolia. 8. maaliskuuta Irlannin rannikon lähellä saksalainen sukellusvene alkoi tulittaa sitä kranaateilla ja miehistölle annettiin vain muutama minuutti aikaa siirtyä pelastusveneisiin. Laivan päällikkö Nylund lähti hakemaan laivan papereita laivan salongista. Kun hän oli vielä salongissa saksalainen sukellusvene alkoi pommittaa laivan kylkeä ja pelastusveneet työnnettiin irti laivasta. Kun pelastusveneet olivat ehtineet jonkin matkan päähän laivasta huomattiin että Nylund oli vielä laivan peräkannella asiakirjasalkku mukanaan. Veneet yrittivät palata hakemaan häntä mutta ankara merenkäynti alkaa täyttää niitä vedellä ja veneiden välimatka Vegaan kasvoi. Tässä yhteydessä myös laivapoika Aarne Laitinen suistui pelastusveneestä mereen. Pelastusveneistä nähtiin Vegan vielä puolenyön aikaan ajelehtivan pinnalla. Pelastusveneet pääsivät seuraavana päivänä Small Skellingin saaren tuntumaan mutta eivät päässeet rantautumaan. Englantilainen höyrylaiva Philadelphia pelasti veneissä olleet 10. maaliskuuta aamulla. Heidät kuljetettiin partioveneellä Irlannin rannikolle Cahercireen kylään ja sieltä he pääsivät jatkamaan matkaa Liverpooliin, jossa lähin Venäjän keisarikunnan konsulinvirasto sijaitsi.

Vegan rakensi Raumalla laivanrakennusmestari Emmanuel Urnberg. Laivan pituus oli 46.97 metriä, leveys 9.45 metriä, bruttovetoisuus 452 tonnia ja nettovetoisuus 399 tonnia. Puusta rakennetun laivan pohja oli kuparivuorattu laivamatojen tuhojen estämiseksi.

## Lähteet
Dysplasia

**Dysplasia** on solujen koon, muodon ja järjestyksen häiriö.

Dysplasia voidaan jaotella vaikeusasteiltaan lievään, kohtalaiseen tai vaikeaan riippuen solujen erilaistumisen asteesta ja muutosten laajuudesta kudoksessa tai elimessä. Dysplasia ei ole syöpä, mutta joissain tapauksissa kehittyy sellaiseksi. Voimakasta dysplasiaa pidetään syövän esiasteena. Dysplasian eroa carcinoma in situun ei ole tarkkarajaisesti määritelty.

## Lähteet
Rusokukkajäärä

**Rusokukkajäärä** (*Stictoleptura rubra*) on kookas, punaruskea kovakuoriainen. Laji on yleinen Etelä-Suomessa ja se esiintyy metsissä ja niityillä. Aikuiset, erityisesti koiraat, ruokailevat kukilla, mistä niitä tapaa usein. Toukat kasvavat lahossa havupuussa.

## Ulkonäkö
Rusokukkajäärä on ruskea ja kooltaan 13-19 mm. Naaraan peitinsiivet ja keskiruumiin etuselkä ovat punaruskeat, koiraalla etuselkä on musta ja peitinsiivet ovat kellertävämmän ruskeat. Jalkojen reidet mustat, muuten kellanruskeat. Pää ja tuntosarvet mustat. Muihin kukkajääriin, kuten hurmekukkajäärään (*Anastrangalia sanguinolenta*), jalkojen punaruskea väri toimii rusokukkajäärällä hyvänä erotustuntomerkkinä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Rusokukkajäärä (''Stictoleptura rubra'')
* Ötökkätieto: Rusokukkajäärä (''Anoplodera rubra'')
* UniProt: Taxonomy - ''Stictoleptura rubra'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Stictoleptura rubra'' 
* PheroBase: Semiochemicals of ''Stictoleptura rubra'', the Red-brown longhorn beetle
Tuulikki Mikkola

**Tuulikki Mikkola** (s. 1971 Kangasala) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Turun yliopiston kansainvälisen yksityisoikeuden ja perheoikeuden professorina.

## Elämä ja ura
Mikkola valmistui Lapin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1993 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1999, ja hän opiskeli myös Nottinghamin yliopistossa. Hän toimi Lapin yliopistossa perhe- ja jäämistöoikeuden määräaikaisena professorina vuosina 1999–2000, esineoikeuden määräaikaisena professorina vuosina 2005–2007 sekä kansainvälisen yksityisoikeuden ja oikeusvertailun professorina vuosina 2009–2015. Vuodesta 2016 lähtien hän on toiminut Turun yliopistossa kansainvälisen yksityisoikeuden ja perheoikeuden professorina. Hän toimii myös yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan koulutuksesta vastaavana varadekaanina. Mikkola on saanut Helsingin yliopiston, Lapin yliopiston ja Turun yliopiston dosentuurin. Hän on myös työskennellyt asianajotoimistossa.

Mikkola keskittyi väitöskirjassaan oikeusvertailun teoriaan ja niihin ongelmiin, joita voi syntyä selvitettäessä vieraan valtion oikeutta, erityisesti jäämistöoikeutta. Hänen myöhempi tutkimuksensa on kohdistunut oikeusvertailun ja kansainvälisen yksityisoikeuden suhteeseen, oikeusvertailuun lain soveltamisen tasolla sekä erityisesti Englannin oikeuteen. Kansainvälisessä yksityisoikeudessa Mikkola on erikoistunut lapsi-, avioliitto- ja jäämistöoikeutta koskeviin säännöksiin, ja hän myös tutkinut kansallista perhe- ja jäämistöoikeutta. Mikkola on myös kommentoinut julkisuudessa perheoikeudellisia aiheita.

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Energia Moldovassa

**Energia Moldovassa** käsittelee Moldovan energian tuotantoon, kulutukseen ja jakeluun liittyviä asioita.

## Energiankulutus
Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2019 oli 40 398 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 105. suurinta. 
Suurin kulutussektori on kotitaloudet (1,4 Mtoe vuonna 2018), seuraavaksi suurin liikenne (0,7Mtoe vuonna 2018).

## Energiantuotanto

Moldovan energiaomavaraisuus, noin 20%, kuuluu maailman pienimpiin. Kotimainen energiantuotanto on lähinnä kiinteitä biopolttoaineita.

Moldovalla on maan eteläosassa Cahulin alueella myös pienet, arviolta 2–3 miljoonan tonnin hyödyntämättömät öljyvarat sekä jonkin verran maakaasua.

Vuonna 2019 Moldova tuotti vielä 57 000 kuutiometriä maakaasua, mutta sillä ei arvioitu olevan merkitäviä maakaasuvaroja.

Sähköntuotantokapasiteetista 93.6% perustuu fossiilisiiin polttoaineisiin, 4.5% vesivoimaloihin ja 1.2% tuulienergiaan. Dubăsarissa Dnestr-joessa ja Stânca-Costeștissa Prut-joessa on vesivoimalat.

## Energian tuonti
Ennen Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainaaan Moldova oli erittäin riippuvainen Venäjän maakaasusta. Vuosina 2022–2023 se onnistui rakentamaan vaihtoehtoiset reitit energiantuontiaan varten. Vuoden 2023 loppulla ainoa jäljellä oleva riippuvuus liittyi Venäjän tukemaan Transnistriaan, joka tuottaa sähköä Venäjän tuella ja myy sitä Moldovaan.

Moldovalla on suuria kaasuputkia maan oman jakeluverkon tarpeisiin sekä ulkomaille Ukrainaan, Romaniaan, Bulgariaan ja Turkkiin. Romanian kautta tuleva putki rakennettiin vuoden 2014 jälkeen.

Moldovan eteläosassa, Tonavan laaksosssa on hollantilaisyhtiöiden ja Euroopan investointipankin rahoittama Giurgiuleștin öljyterminaali, josta on Mustanmeren kautta yhteys Kaukasian ja Kaspianmeren öljykentille.

## Lähteet
Tetrasyanoeteeni

**Tetrasyanoeteeni** (C6N4) on tyydyttymättömiin nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa tetrasyanoeteeni on väritöntä kiteistä ainetta. Se alkaa sublimoitua 120–130 °C:n lämpötilassa. Yhdiste liukenee esimerkiksi asetoniin, mutta hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta trisyanoetenoliksi ja vetysyanidiksi. Tetrasyanoeteeni on hyvin reaktiivinen molekyyli. Sen neljä elektroneja puoleensavetävää nitriiliryhmää tekevät sen hiiliatomien välisestä kaksoissidoksesta poikkeuksellisen elektrofiilisen. Aine reagoi nukleofiilien kanssa niin additio- kuin substituutioreaktioilla. Myöt useat neli- tai kuusiatomisia renkaita muodostavat sykloadditiot ovat tyypillisiä reaktioita. Tetrasyanoeteeni muodostaa useiden aromaattisten yhdisteiden tai organometalliyhdisteiden kanssa varauksensiirtokomplekseja, jotka ovat tavanomaisesti värillisiä.

Tetrasyanoeteeniä valmistetaan useimmiten bromaamalla maloninitriiliä dibromimaloninitriiliksi ja kuumentamalla sitä bentseeniliuoksessa kuparin kanssa. Toinen tapa on maloninitriilin ja kloorin reaktio.

Tetrasyanoeteeniä käytetään erityisesti homo- ja heterosyklisten yhdisteiden valmistamiseen. Tetrasyanoeteenin lisääminen polyuretaanivaahtoihin valmistusprosessin aikana estää staattisen sähkön kertymistä vaahtoihin.

## Lähteet
RC5

**RC5** on lohkosalausalgoritmi, jonka on kehittänyt Ron Rivest. RC5 tukee muuttuvaa lohkokokoa, avainkokoa ja kiertojen määrää. Salaus perustuu kolmelle operaatiolle: XOR, yhteenlasku ja kierto. RSADSI on patentoinut algoritmin vuonna 1995 ja sen nimi on suojattu tavaramerkillä, mutta patentti on vanhentunut vuonna 2015.

Vuonna 1994 suunniteltu RC5 käyttää Feistelin verkon kaltaista rakennetta eli symmetristä lohkosalausta: samaa avainta käytetään salaamiseen ja salauksen purkamiseen. Algoritmi tunnetaan yksinkertaisuudesta ja soveltuvuudesta erilaisille suorittimille eri sanan pituuksilla.

## Algoritmi
Salausalgoritmi on seuraava:

```c
A = A + S[0];
B = B + S[1];
for (i = 1; i <= r; i++) {
  A = ((A ^ B) << B) + S[2*i];
  B = ((B ^ A) << A) + S[2*i + 1];
}
```


Salauksen purkaminen on käänteisesti johdettavissa salauksesta:

```c
for (i = r; i > 0; i--) {
  B = ((B - S[2*i +1]) >> A) ^ A;
  A = ((A - S[2*i]) >> B) ^ B;
}
B = B - S[1];
A = A - S[0];
```


Algoritmissa oletetaan suorittimen käyttävän *little-endian* tavujärjestystä.

## Lähteet
Pratt & Whitney F135

**Pratt & Whitney F135** on jälkipolttimella varustettu ohivirtausmoottori, jonka Pratt & Whitney kehitti Lockheed Martin F-35 Lightning II -hävittäjän moottoriksi. F135 kehitettiin F-22 -hävittäjän Pratt & Whitney F119 -moottorista.

Suomeen, Nokian Linnavuoreen tullaan rakentamaan F135-moottorien loppukokoonpano- ja huoltolaitos.

## Tekniikka
F135-moottorin perusmallin voima on 125&nbsp;kN ja jälkipolttimella jopa 191&nbsp;kN, mikä tekee moottorista maailman tehokkaimman hävittäjän moottorin. Moottori on 5&nbsp;590&nbsp;mm pitkä ja ilmanottoaukon turbiinin puhaltimen halkaisija on 1&nbsp;090&nbsp;mm. Lentotukialusversio F-35C:n moottorin osat on käsitelty kestämään suolakorroosiota, mutta muuten se on lähes perusmallin kaltainen.

STOVL-kykyisen F-35B:n moottorin suutin voidaan kääntää, jotta työntövoima saadaan ohjattua alas. Moottorikokonaisuudessa on lisäksi koneen ohjaamon takana sijaitseva nostopuhallin, joka on yhdistetty moottoriin akselilla. Maksimivoima on perusmalliin verrattuna hieman pienempi, 182&nbsp;kN. Leijuntatilassa voima on 181&nbsp;kN.

## Versiot
* **F135-PW-100**: F-35A:n moottori, perusmalli.
* **F135-PW-400**: F-35C:n moottori, meriolosuhteita kestävät osat.
* **F135-PW-600**: F-35B:n moottori, useita muutoksia, esimerkiksi nostopuhallin ja kääntyvä suutin.

## Lähteet
Jyrki Kiviniemi

**Jyrki Kiviniemi** (s. 10. helmikuuta 1960 Kemijärvi) on suomalainen tuomari, joka toimii Rovaniemen hovioikeuden presidenttinä.

Kiviniemi valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Lapin korkeakoulusta vuonna 1985 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1987. Hän toimi Itä-Suomen hovioikeuden ja Rovaniemen hovioikeuden viskaalina vuosina 1987–1991, Rovaniemen tuomiokunnan ja käräjäoikeuden käräjätuomarina vuosina 1991–2009, Kemi-Tornion käräjäoikeuden laamannina vuosina 2010–2013 sekä Lapin käräjäoikeuden laamannina vuosina 2013–2022. Hänet nimitettiin Rovaniemen hovioikeuden presidentiksi elokuusta 2022 alkaen. Kiviniemi on myös toiminut Käräjäoikeustuomarit ry:n puheenjohtajana, Tuomariliiton hallituksen jäsenenä ja Juristiliiton valiokuntajäsenenä.

## Lähteet
Hyperkeratoosi

**Hyperkeratoosi** on liiallinen keratiinin eli sarveisaineen kertymä. Muutos voi johtua esimerkiksi pitkittyneestä mekaanisesta ärsytyksestä, kroonisesta tulehdustilasta tai sivuvaikutuksena eri lääkkeistä. 

Hyperkeratoosi näkyy paksuuntumana ja voidaan todeta koepalan avulla. Sen hoito riippuu hyperkeratoosin tyypistä. Hyperkeratoosi on monien ihotautien piirre. Yleinen löydös se on myös suun limakalvolla ja voi liittyä esimerkiksi leukoplakiaan. Hyperkeratoosiin liittyy joissain tapauksissa dysplasia.

## Lähteet
With You-th

**With You-th** on eteläkorealaisen Twicen kolmastoista EP, joka julkaistiin 23. helmikuuta 2024. Albumi koostuu kuudesta kappaleesta, ja sisältää singlet ”I Got You” ja ”One Spark”. EP on tehnyt yhtyeen uuden ennätyksen ensimmäisen viikon myynnissä Hanteo-listan mukaan. Yhdysvalloissa albumi nousi *[[Billboard 200]]* -listan ensimmäiselle sijalle ja Japanissa Oricon-listan ensimmäiselle sijalle.

Julkaisun yhteydessä yhtye esiintyi yhdysvaltalaisessa televisio-ohjelmassa *[[Today (NBC)|Today]]*.

## Kappaleet

## Vastaanotto
NME:n mukaan albumin nimikappale ”One Spark” jää kappaleen ”I Got You” varjoon, joka on NME:n mukaan "puhdasta euforiaa". ”Rush” kuulostaa hiotulta ja kypsyneeltä, jossa pehmeät vokaalit toimivat eduksi. ”Bloom” on albumin kärkikappaleita. ”You Get Me” on sopiva vastine kappaleelle ”I Got You”. Albumin heikoimmaksi jää kappale ”New New”, joka korkeasta energiasta huolimatta ei nouse albumin muiden kappaleiden rinnalle.

## Arvostelut

* NME: 

## Lähteet
Scott Westerfeld

**Scott Westerfeld** (s. 5. toukokuuta 1963 Dallas, Texas) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat dystooppinen *[[Uglies]]*-kirjasarja ja steampunk-sarja *Leviathan*. Westerfeld kirjoittaa pääasiassa nuortenkirjoja, vaikka hänen ensimmäiset romaaninsa ovatkin aikuisille suunnattuja.

Vuonna 1985 Westerfeld suoritti alemman korkeakoulututkinnon Vassar Collegessa, jossa opiskeli filosofiaa. Hän on ollut naimisissa australialaiskirjailija Justine Larbalestierin kanssa vuodesta 2001.

## Teoksia
### Uglies

* *[[Uglies (kirja)|Uglies]]* (2005)
* *Pretties* (2005)
* *Specials* (2006)
* *Extras* (2007)

### Impostors
* *Impostors* (2018)
* *Shatter City* (2019)
* *Mirror’s Edge* (2021)
* *Youngbloods* (2022)

### Muita teoksia
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Scott Westerfeldin kotisivu
Dim-asteikot

**Dim-asteikot**, joskus myös **dimiasteikot**, ovat vähennettyyn nelisointuun (dim7 eli °7) pohjautuvia asteikkoja, jotka käytännössä muodostetaan kahden dim7-soinnun sävelillä. Tästä johtuen dim-asteikot ovat myös oktatonisia asteikkoja.

## Kaksi dim-asteikkoa
Koska dim-asteikot muodostetaan kahden dim7-soinnun sävelen pohjalta, ja koska dim7 on symmetrinen sointu niin, että sama dim7-sointu voi olla yhtä aikaa neljälle eri sävelelle muodostuva dim7-sointu, dim-asteikkoja on kaksi erilaista. Tästä syystä dim-asteikoissa vuorottelevat koko- ja puolisävelaskelet. Järjestys ratkaisee samalla, kumpi dim-asteikko on kyseessä.

### Dim-asteikko
Varsinainen dim-asteikko on se dim-asteikko, joka alkaa kokosävelaskelella ja jossa on johtosävel. Sen sävelaskelet ovat seuraavat:

:1-½-1-½-1-½-1-½

Eli jos asteikko aloitetaan C:stä, saadaan seuraavat sävelet:

:C, D, E♭, F, G♭, A♭, A, H & C

Jos ei oteta enharmonista korrektiutta huomioon, tämä on samalla myös sävelille E♭, G♭ ja A muodostuva dim-asteikko.

### Dominantti-dim-asteikko
Dominantti-dim-asteikko alkaa puolikkaalla sävelaskelella, ja siinä sävelaskelet menevät seuraavaasti:

:½-1-½-1-½-1-½-1

Eli jos asteikko aloitetaan C:stä, saadaan seuraavat sävelet:

:C, D♭, D♯, E, F♯, G, A, B♭ & C

Jos ei oteta enharmonista korrektiutta huomioon, asteikko on samalla myös sävelille D♯, F♯ ja A muodostuva dominantti-dim-asteikko.
Asteikon dominanttimaisuus tulee siitä, että asteikossa on yhtä aikaa suuri terssi ja pieni septimi niin kuin dominanttisissa soinnuissa kuuluukin olla. Yhdistelemällä asteikon säveliä soinnuksi saadaan seuraavat seitsensoinnut:

*C13(♯11♯9)
*C13(♯11♭9)

Molemmat ovat luonteeltaan dominanttimaisia.

### Asteikkojen yhtenevyys
Koska molemmissa dim-asteikoissa vuorottelevat koko- ja puolisevälaskelet, ovat dim-asteikot yhteyksissä toisiinsa myös siten, että siinä, missä dim-asteikko on dim-asteikko asteikon neljälle sävelelle, on asteikko samalla dominantti-dim-asteikko lopuille neljälle sävelelle. Eli esimerkiksi C-/E♭-/G♭-/A-dim-asteikko on samalla D-/F-/A♭-/H-dominantti-dim-asteikko.

## Lähteet
RSA (täsmennyssivu)

**RSA** voi tarkoittaa seuraavia:
* RSA, julkisen avaimen salausalgoritmi
* Kuninkaallinen taideseura (*Royal Society of Arts*), brittiläinen järjestö
* Etelä-Afrikan tasavallan lyhenne urheilukilpailuissa
* RSA Insurance Group, brittiläinen vakuutusyhtiö
* RSA Security, tietoturvayhtiö
Sonkajärvi (järvi Sonkajärvellä)

**Sonkajärvi** on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama sokkeloinen järvi Sonkajärven kirkonkylän pohjoispuolella Pohjois-Savon maakunnassa. Matkusjoen reitillä sijaitsevan järven pinta-ala on 5,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 88 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Sonkajärven rantaviivan pituus on 46&nbsp;645 metriä. Etäisyys järven eteläosan Sonkalahden rannalta järven pohjoisimman osan Pohjinlahden rannalle on noin 7,35 kilometriä. Järven kaakkoisosan Paasolahden rannalta Kumpuslahden luoteisrantaan on noin 5,05 kilometriä. Saviniemi erottaa Sonkajärven keskiosaa itäosasta. Saviniemestä haarautuva Kumpusniemi ja sen eteläpuolinen Heinäniemi puolestaan erottavat keskiosaa länsiosan Kumpusselästä. Sonkajärvi on keskimäärin matala ja syvyysprofiililtaan epäyhtenäinen. Noin 60 prosenttia järvestä on enintään kolme metriä syvä. Vähintään kymmenen metriä syvien alueiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 14 hehtaaria.

Järviwikissä Sonkajärveen on laskettu järven pohjoisosan lähes kaksi neliökilometriä laaja Hirvolansaari. Saarta erottavat mantereesta idässä ja pohjoisessa vesialueet, joiden korkeustaso on jonkin verran Sonkajärveä ylempänä. Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertan mukaan Sonkajärven saariluku on kymmenen. Laajin saari on järven itäosan noin 12-hehtaarinen Pihlajasaari. Sen ohella järvessä on kolme vähintään hehtaarin laajuista saarta. Kuuden saaren pinta-ala on vähintään yksi aari ja enintään hehtaari.

Sonkajärven kirkonkylän asutus ulottuu Sonkalahden rannalle. Lahti on noin 2,5 kilometriä pitkä. Se on myös kapea ja matala. Pohjoisempana järven rantoja reunustavat peltoalueet ja metsät.

Sonkajärven tulouoma on pohjoisesta virtaava Matkusjoki. Joki saa alkunsa Sukevanjärveltä (124,9 metriä mpy). Sonkajärven itäpuolella sijaitsee Iso-Paasonen (100,6 metriä mpy), joka laskee Paasolahteen Paasokoskea myöten. Matkusjoen reitti jatkuu etelään Kumpusselän länsirannalta, josta virta vie useiden pienten järvien kautta Hernejärveen (91,2 metriä mpy).

Sonkajärven vesitilavuus on 16&nbsp;488&nbsp;000 kuutiometriä.

Sonkajärvi (04.583.1.001) kuuluu Matkusjoen yläosan alueeseen (04.583), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Matkusjoen yläosan alueeseen kuuluu 30 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Sonkajärvi on niistä selkeästi laajin. Sitä seuraa noin neliökilometrin laajuinen Oravijärvi.

## Lähteet
Pullola

**Pullola** on kylä Salon kaupungin Muurlassa. Kylä sijaitsee Muurlan länsiosassa Kiskontien ja Muurlanjoen välissä.

Pullolan kylänmäki erottuu selkeästi kohoavana kumpuna Muurlanjoen laakson peltoaukealla. Kylän asutus sijoittuu kylänmäen lisäksi kylän aluetta halkovan Tuohituntien varrelle. Pullolan kyläalue ulottuu Muurlanjoelta luoteeseen vanhalle kunnanrajalle saakka. Kylän Kistolan vastainen pohjoisraja noudattelee Kiskontien vanhaa linjausta. Etelässä Tuohituntie johtaa naapurikylään Vähä-Pullolaan. Pullolan maasto vaihtelee pohjoisesta tultaessa Heralähteenojan peltolaaksosta metsien peittämien mäkien yli laskeutuen viljavaan Muurlanjoen laaksoon.

Muurlanjoen laakso on asutettu kivikaudella ja Pullolastakin on löytynyt jäänteitä kivikautisesta asutuksesta. Lisäksi kylästä on paikannettu rautakautisia hautoja. Varsinaisen Pullolan kylän on täynyt ollut olemassa viimeistään varhaiskeskiajalla. Pullolasta on historian aikana käytetty myös nimeä Isopullola erotuksena nuoremmasta naapurikylästä Vähä-Pullolasta. Pullolan oloista on säilynyt vain vähän tietoa. Isojaon aikaan kylässä on ollut kaksi tilaa, joista toinen jaettiin isojaon yhteydessä kahtia.

Pullolan asutus keskittyi pitkään ainoastaan kylänmäelle. Tuohituntien varrella syntyi torppariasutusta 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Ajoittain tulvivan Muurlanjoen vuoksi lähikylien oppilaiden koulumatka Äijälään oli välillä estynyt, joten Pullolaan perustettiin vuonna 1921 kansakoulu, joka oli toiminnassa 16 vuotta. Noihin aikoihin Pullolassa toimi myös kauppa. Sotien jälkeen Tuohituntien varteen rakennettiin kolme rintamamiestaloa. Kylään on rakennettu yksittäisiä uudempia asuintaloja 1900-luvun lopulla.

## Lähteet
Orhein kansallispuisto

**Orhein kansallispuisto** on luonnoonsuojelualue Moldovan keskiosassa. Parlamentti päätti sen perustamisesta vuonna 2013.

Puisto perustettiin suojelemaan alueen biodiversiteettiä ja kulttuuriperinteitä sekä edistämään kestävää metsänhoitoa ja matkailua. Puiston alueella oleva Orhein arkeologinen kohde on kulttuuriperintönsä takia ehdokkaana Unescon maailmanperintölistalle.

Puisto sijaitsee Codrin metsäylängöllä. vallitsevia puulajeja ovat talvitammi, valkopyökit, lehmukset, saarnet ja  kirsikkapuu. Kaikkiaan alueella on tavattu yli 700 putkilokasvilajia. Pysyvästi tai vierailijoina on havaittu 11 lajia sammakkoeläimiä, 10 lajia matelijoita, 109 lajia lintuja ja 41 lajia nisäkkäitä.

Puisto ulottuu neljän piirikunnan alueelle: Orhein piirin osien lisäksi siihen kuuluu alueita Strășenin piiristä, Calarasin piiristä ja Criulenin piiristä.

## Lähteet
Matti Järvi (opettaja)

**Matti Järvi** (12. syyskuuta 1868 Kälviä – 16. joulukuuta 1935 Urjala) oli suomalainen kansakoulunopettaja, mehiläishoitaja ja tietokirjailija.

Järvi valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1895 ja hän toimi sitten neljä vuotta Kälviällä Jokikylän koululla opettajana. Vuonna 1899 Järvi siirtyi opettajaksi Urjalan Välkkilän vastaperustettulle koululle ja oli täällä opettajana syksyyn 1935 saakka.

Järvi oli Urjalan kunnanvaltuuston jäsenenä ja ajoittain valtuuston puheenjohtajana. Hän oli lisäksi jäsenenä tai puheenjohtajana useissa lautakunnissa ja oli muun muassa Välkkilän vaalilautakunnan puheenjohtajana kuolemaansa saakka. Kotikyläänsä Järvi perusti Välkkilän Osuuskassan ja munanmyyntiosuuskunnan. Hän raivasi Välkkilän koulun ympäristöön puutarhan ja hedelmätarhoja. Järvi oli Urjalassa kananhoidon ja mehiläishoidon uranuurtaja ja hän perusti Välkkilään kanalan, joka oli tunnettu myös muualla Suomessa. Järvi kirjoitti myös useita opaskirjoja kananhoidon ja mehiläishoidon aloilta. Hän aloitti mehiläisten hoidon 1906 ja oli 1909 oppilaana Asikkalassa kirkkoherra Alfred Mäkisen mehiläishoitokoulussa. Järvi toimi vuonna 1916 Hämeenlinnassa perustetun Suomen Mehiläishoitajain Liiton sihteerinä aina liiton purkamiseen saakka 1930 ja hän oli Mehiläinen-aikakauslehden toimitusihteerinä 1916–1923 ja päätoimittajana 1923–1926 ja 1929–1930. Järvi oli myös mukana perustamassa Suomen Siipikarjanhoitajain Liittoa vuonna 1918 ja oli liiton johtokunnan jäsenenä kahdeksan vuoden ajan. Hän oli kesäisin tuntiopettajana eri maatalousoppilaitoksissa ja piti mehiläishoitokursseja eri puolilla Suomea.

Järvi perusti Välkkilään nuorisoseuran ja teki aloitteet torvisoittokunnan ja jousiorkesterin perustamisesta. Hän toimi myös laulukuoron johtajana. Järvi oli mukana perustamassa Kokon suojeluskuntaa ja oli sen toiminnassa aktiivisesti mukana aluksi harjoituksissa ja myöhemmin juhlissa puhujana ja esitelmöitsijänä.

Matti Järvi kuoli 67-vuotiaana joulukuussa 1935 Urjalan Ikaalan kylässä Niinilahden huvilassa.

## Julkaisuja
* *Mehiläishoidon käsikirja*. WSOY 1913, 2. korj. painos 1929
* *Kanojen hoito*. WSOY 1915, 6. painos 1931
* *Mehiläiset ja hoito olkipesissä*. Karisto 1917, 2. korj. painos 1922
* *Emokasvatus : käsikirja mehiläishoitajille*. Karisto 1919
* *Kananpoikia lisäämään*. Helsinki 1922

## Lähteet
Oksana Savtšuk

**Oksana Vasylivna Savtšuk** (os. *Kryvolinska*; ; s. 20. maaliskuuta 1983) on ukrainalainen Svoboda-puolueen poliitikko ja kansanedustaja.

Oksana Kryvolinska syntyi Tšernivin kylässä Ivano-Frankivskin alueella. Hän valmistui ukrainan kielen ja kirjallisuuden opettajaksi Vasyl Stefanykin Etu-Karpatian kansallisesta yliopistosta. Vuonna 2020 hän valmistui Kansallisesta julkishallintoakatemiasta.

Savtšuk valittiin Ivano-Frankivskin kaupunginvaltuustoon vuosien 2010 ja 2015 paikallisvaaleissa. Vuosina 2015–2019 hän toimi valtuuston sihteerinä. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa hänet valittiin ainoana Svobodan ehdokkaana Ukrainan parlamenttiin Verh’ovna Radaan Ivano-Frankivskin kaupungissa sijaitsevasta 83. vaalipiiristä. Hän on parlamentin liikenne- ja infrastruktuurivaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Sommarön (Dragsfjärd)

**Sommarön** on saari Hiittisten saaristossa Kemiönsaaren kunnassa. Saari sijaitsee Rosalan länsipuolella ja salmi Strömmen erottaa saaret toisistaan. Rosalan kylän asutus ulottuu Sommarönin puolelle. 205 hehtaarin kokoisella saarella asuu vakituisesti viisi ihmistä. Kesäasukkaita saarella on 180.

Sommarönin asutus on keskittynyt saaren itäosaan, mutta rakennuskantaa on saaren joka rannalla. Saaren keskiosa on metsää. Sommarönin pohjoispuolella oleva Brunkholmen on kasvanut maankohoamisen vuoksi miltei kiinni saareen. Saarien välissä on kapea ruopattu salmi.

## Lähteet
Katja Esle

**Katja Esle** (oik. Katja Ängeslevä) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hänet valittiin ensimmäiseksi tangoprinsessaksi Seinäjoen Tangomarkkinoiden laulukilpailussa vuonna 1999. Vuonna 2016 hän voitti Tangomarkkinoiden sävellys- ja sanoituskilpailun kappaleella ”Sinua Rakastetaan”. 

Katja Eslen kirjoittama kaksikielinen kappale ”Vieni Qui” soitettiin MTV3:n Levyraadissa 24.&nbsp;helmikuuta 2024. Esle esitti sen italiankieliset osiot ja Virpi Piippo suomenkieliset osiot.

## Lähteet
Silkkilänjärvi

**Silkkilänjärvi** on pitkänkapea järvi Sauvon keskustan itäpuolella Varsinais-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 38,3 hehtaaria ja se on laajin Sauvon neljästä järvestä. Etäisyys Turusta on 29 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Silkkilänjärven pituus lounaasta koilliseen on noin 1,95 kilometriä. Järven keskikohta on runsaat sata metriä leveä, siitä etelään ja pohjoiseen leveys on suurempi. Järven koillisosassa sijaitsee pieni saari, jolla ei ole karttanimeä.

Silkkilänjärven välitön ympäristö on metsää ja suota. Lounaassa järvi rajautuu Kallisuohon. Maaston korkeimmat kohdat ovat noin 60 metriä merenpinnan yläpuolella. Varsinaissuomalainen kulttuurimaisema peltoineen avautuu alle kilometrin päässä järven rannoilta. Silkkilän kylä sijaitsee järven itäpuolella.

Silkkilänjärven linnustoa edustavat muun muassa haikara, joutsen ja kurki. Järvellä on oma suojeluyhdistyksensä.

Silkkilänjärveen virtaa lounaasta nimetön suo-oja. Järven luusua sijaitsee pohjoisessa, josta alkaa noin 350 metriä pitkä nimetön lasku-uoma. Se laskee Koorlanjärveen (22,2 metriä mpy). Alavirta jatkuu Koorlanjärven pohjoiskolkasta länteen ja yhtyy Sauvonjokeen, joka laskee Saaristomereen.

Silkkilänjärvi (82.035.1.003) kuuluu Sauvonjoen valuma-alueeseen (82.035), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen päävesistössä (82). Sauvonjoen valuma-alueeseen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Silkkilänjärvi, Leiskunsyvä ja Koorlanjärvi.

## Lähteet
Leiskunsyvä

**Leiskunsyvä** on järvi Sauvossa Varsinais-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 13,5 hehtaaria. Etäisyys Turusta on 29 kilometriä kaakkoon.

## Maantiede
Leiskunsyvän rantaviiva on epämääräinen ja ilmakuvan perusteella järvi on rehevöitynyt. Mainittavia saaria ja niemiä ei ole. Järvi on osa luonnonsuojelualuetta. Sen itäpuolella kohoaa Heskelinmäki, jonka laki on noin 60 metriä merenpinnan yläpuolella. Leiskunsyvä laskee Sauvonjokeen, joka puolestaan laskee Saaristomereen.

Leiskunsyvä (82.035.1.001) kuuluu Sauvonjoen valuma-alueeseen (82.035), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen päävesistössä (82). Sauvonjoen valuma-alueeseen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Silkkilänjärvi, Leiskunsyvä ja Koorlanjärvi.

## Lähteet
Juan García de Basurto

**Juan García de Basurto** (1477? – 1547) oli espanjalainen säveltäjä.

García de Basurto työskenteli useissa Espanjan kaupungeissa, kuten Toledossa, Tarazonassa ja Zaragozassa. Vuonna 1543 hänestä tuli Filip II:n *maestro de capilla*. Hänen kuoltuaan häntä seurasi tässä virassa Pedro de Pastrana. García de Basurto kuului Pedro de Escobarin ohella ensimmäisiin Iberian niemimaalla requiemeja säveltäneisiin henkilöihiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Giuseppe Allevi

**Giuseppe Allevi** (1603/4 Piacenza tai Cremona – 18. heinäkuuta 1670 Piacenza) oli italialainen säveltäjä.

Allevi työskenteli Piacenzan tuomiokirkon *maestro di cappellan* tehtävissä vuosina 1654–1668. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu muun muassa requiem vuodelta 1662.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Etelä-Nummelan koulukeskus

**Etelä-Nummelan koulukeskus** on Vihdin Nummelassa sijaitseva koulukeskus. Rakennus on valmistunut tammikuussa 2024. Koulukeskuksessa toimivat suomen- ja ruotsinkieliset alakoulut, päiväkodit sekä nuorisotila. Koulukeskuksen toiminta käynnistyi 8. tammikuuta 2024. 

Koulukeskuksen rakentaja on YIT Suomi Oy. Hanke on toteutettu elinkaarimallilla. Tiloissa on hyödynnetty uusiutuvina energialähteinä maalämpöä ja aurinkosähköä. Rakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Lukkaroinen Oy.

Koulukeskuksen ulkoseinällä ja liikuntasalissa on vihtiläisen taiteilijan Salla Ikosen muraaleja. Ulkona on kauriita, sisätiloissa useita eläinlajeja, joiden valintaan ja suunnitteluun oppilaat ovat osallistuneet.

## Lähteet
G-molliasteikko

**G-molliasteikko** on g-sävelestä alkava sävelasteikko, jonka luonnolliseen variaatioon kuuluvat sävelet g, a, b, c, d, es, f ja g. G-mollin rinnakkaissävellaji on B-duuri ja muunnossävellaji G-duuri. 

## Variaatioita
* **Harmoninen molli**: g, a, b, c, d, es, fis ja g
* **Melodinen molli**: g, a, b, c, d, e, fis ja g
* **Pentatoninen molli**: g, b, c, d, f ja g

## G-mollin etumerkintä eri nuottiavaimilla
### Neljällä yleisimmällä avaimella
{ \new Staff \with{ \magnifyStaff #3/2 } > }

Neljällä yleisimmällä nuottiavaimella (diskantti-, altto-, tenori- ja bassoavain) on vakiintuneet standardit, miten niille kirjoitetaan etumerkit. G-mollin etumerkit kirjoitetaan niille ylläolevin tavoin.

## Asteikkoon säveliä käyttäviä sointuja eri  sointuasteilla
 

## Tunnettuja teoksia G-mollissa
* The Police – Roxanne
* Michael Jackson – Dirty Diana
* Johnny Cash – Solitary Man
* Elton John – Rocket Man
* Gary Moore – The Loner
* Ramage – Ya Lil (Al Anisa Farah)
* Pink Floyd – Shine On You Crazy Diamond
* Lordi – Hard Rock Hallelujah
* Wolfgang Amadeus Mozart – Sinfonia nro. 40
* Gregorio Allegri – Miserere mei
* Johannes Brahms – Pianokvartetti nro. 1

## Lähteet
Steve Dobrogosz

**Steve Dobrogosz** (s. 26. tammikuuta 1956 Bellefonte, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -säveltäjä, joka on työskennellyt pitkään Ruotsissa.

Dobrogosz varttui Pohjois-Carolinan Raleigh’ssa ja opiskeli Bostonin Berklee College of Musicissa. Vuonna 1978 hän muutti Tukholmaan, jossa aloitti jazzuransa. Dobrogosz on urallaan työskennellyt myös popmusiikin ja klassisen musiikin parissa. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa oli *Songs* (1980, Caprice Records). Dobrogosz teki Radka Toneffin kanssa albumin *Fairy Tales* (1982). Hänen Berit Anderssonin kanssa tekemänsä yhteistyön tuloksena saivat alkunsa albumit *The Final Touch* (1989), *Jade* (1990) ja *Skin Balloon* (1993). Vuonna 1999 julkaistiin kokoelmatuplalevy *Best of Steve Dobrogosz & Berit Andersson*. Dobrogosz julkaisi 1990-luvulla myös albumin *Duckwalk* (1996) oman kvartettinsa kanssa sekä soolopianolevyn *Ebony Moon* (1998). Lyömäsoittaja Pétur Östlundin kanssa hän julkaisi levyn *Pianopieces* (1992) ja S:t Jacobs Kammarkörin kanssa levyn *Mass* (1997).

2000-luvun puolella Dobrogosz on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Anna Christofferssonin, Jeanette Lindströmin ja Annika Skoglundin kanssa. Dobrogoszin ensimmäinen yhteinen albumi Christoffersonin kanssa oli *It's Always You* (2006).

## Lähteet
Anton Wilhelm Amo

**Anton Wilhelm Amo** (lat. *Antonius Guilielmus Amo Afer ab Aximo in Guinea*) (1703–1756) oli ensimmäinen tunnettu afrikkalaistaustainen filosofi Saksassa. Hän syntyi Nkubeamissa lähellä Aximiaa nykyisessä Ghanassa.

## Elämä ja työ
Amo tuli Eurooppaan epäselviä reittejä pitkin. Hän tuli Amsterdamista Braunschweigin herttuan hoviin ja sai kasteen tämän suojeluksessa. Amo opiskeli Wittenbergissä ja väitteli siellä filosofian tohtoriksi. Työskenneltyään Jenassa, Hallessa ja Wolfenbüttelissä hän palasi Afrikkaan. 

## Vastaanotto
Viime vuosina Saksassa on ehdotettu julkisten aukioiden nimeämistä Amon mukaan, ja joissakin tapauksissa se on jo toteutettu (esim. Stuttgartissa). Häntä muistettiin useissa museonäyttelyissä, kuten "Anton Wilhelm Amo. Between the Worlds" Wittenbergissä vuonna 2024.

## Lähteet
Henrik Johannesson

**Henrik Johannesson** (s. 1998) on ruotsalainen suunnistaja. EM-kilpailuissa Johannesson sijoittui seitsemänneksi pitkällä matkalla Rakveren EM-kilpailuissa vuonna 2022. Sama tulos on myös hänen paras sijoituksensa suunnistuksen maailmancupin osakilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli 52:s vuonna 2022. Nuorten MM-kilpailuissa Johannesson saavutti MM-pronssin keskimatkalla Unkarissa vuonna 2018. Hän on voittanut Stora Tuna OK:n joukkueessa Jukolan viestin neljä kertaa.

## Lähteet
Vorošilovin piiri (Donetsk)

**Vorošilovin piiri** () on yksi Ukrainan Donetskin yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Se sijaitsee Donetskin keskustassa. Vuonna 1973 perustetun piirin pinta-ala on 9,8 neliökilometriä. Piiri on nimetty neuvostojohtaja Kliment Vorošilovin mukaan.

Vorošilovin piiri sijaitsee Donetskin kaupungin keskustassa. Piirin naapurina on neljä muuta Donetskin kaupunkipiiriä, eli etelässä Leninin piiri, lännessä Kuibyševin piiri, pohjoisessa Kiovan piiri ja idässä Kalininin piiri.

Donetskin kaupunki ja sen Vorošilovin piiri on ollut vuodesta 2014 Venäjän tai sen nukkevaltion miehittämä, ja siten Ukrainan laillisen hallinnon ulkopuolista aluetta.

Piirin väestöarvio oli ennen vuonna 2014 alkanutta miehitystä noin 92&nbsp;400 ihmistä., tai 94&nbsp;168 (2001 ) tai 115&nbsp;098 (VL 1989).

Vorošilovin piiri sijaitsee Donetskin keskiosassa. Lännessä piirin naapurina on Donetskin Kuibyševin piiri, pohjoisessa Kiovan piiri. Idässä vastassa on Kalininin piiri  ja etelässä Leninin piiri.

Piirin alueella sijaitsevat muun muassa:

2012. День молодежи в Донецке 002.jpg|Donetskin aluehallinnon rakennus.
Opera theatre in donetsk 015.jpg|Donetskin oopperatalo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vorošilovin piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM)  (openstreetmap.org)
Werner Janssen

**Werner Janssen** (1. kesäkuuta 1899 New York – 19. syyskuuta 1990 Stony Brook) oli yhdysvaltalainen kapellimestari ja säveltäjä.

Janssen opiskeli Dartmouth Collegessa ja New England Conservatory of Musicissa. Hän sai myös Euroopassa opetusta orkesterinjohdossa Felix Weingartnerilta ja Hermann Schercheniltä sekä sävellyksessä Ottorino Respighiltä. Janssen työskenteli 1920-luvulla New Yorkissa pianistina kabareessä ja osallistui muun muassa Ziegfeld Folliesiin. Hän esiintyi usein vierailevana kapellimestarina Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Janssen esiintyi useita kertoja myös Helsingissä ja oli Jean Sibeliuksen mukaan tämän teosten taitavin tulkitsija. Hän saikin Sibelius-tulkinnoistaan Valkoisen Ruusun ritarikunnan tunnustuksen. Vuonna 1934 Janssen kutsuttiin johtamaan New Yorkin filharmonikkoja ensimmäisenä yhdysvaltalaissyntyisenä henkilönä. Janssen toimi vuosina 1937–1939 Baltimoren sinfoniaorkesterin musiikillisena johtajana ja johti vuosina 1940–1952 Hollywoodissa omaa Janssen Symphony -orkesteriaan. Hän toimi orkesterien pääkapellimestarina myös Utahissa, Oregonissa ja San Diegossa.

Säveltäjänä Janssen teki musiikin muun muassa elokuviin *[[Blockade (elokuva)|Blockade]]* ja *[[The General Dies at Dawn]]*. Tunnetuin hänen säveltämänsä elokuvamusiikki on *[[Yö Casablancassa]]* -elokuvasta (1946). Janssen oli kuudella eri elokuvalla ehdolla parhaan musiikin Oscar-palkinnon saajaksi.

Janssen oli kolmesti naimisissa. Yhden avioliitoistaan hän solmi näyttelijä Ann Hardingin kanssa. Janssenilla oli poika ja kaksi tytärtä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kiovan piiri (Donetsk)

**Kiovan piiri** () on yksi Ukrainan Donetskin yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Piirin pinta-ala on 37,87 neliökilometriä.

Donetskin kaupunki ja sen Kiovan piiri on ollut vuodesta 2014 Venäjän tai sen nukkevaltion miehittämä, ja siten Ukrainan laillisen hallinnon ulkopuolista aluetta. Sotatoimissa osapuolet ovat käyttäneet kansainvälisen oikeuden mukaan kiellettyjäkin aseita kuten asutuskeskuksissa kiellettyjä rypäleammuksia, ja taistelujen seurauksena on tullut myös siviiliuhreja.

Piirin väestöarvio oli ennen vuonna 2014 alkanutta miehitystä noin 139&nbsp;300 ihmistä., tai 139&nbsp;177 (2001 ) tai 146&nbsp;618 (VL 1989).

Kiovan piiri sijaitsee Donetskin kaupungin pohjoisosassa. Kaakossa Kiovan piirin naapurina on Donetskin Kalininin piiri, etelässä Vorošilovin piiri ja lännessä Kuibyševin piiri. Luotessa kaupunkipiirin rajoittuu Donetskin alueen Pokrovskin piiriin ja pohjoisesa Donetskin piiriin; idässä vastassa on Makijivkan kaupunki.

Piirin alueella sijaitsevat muun muassa:
* Donetskin rautatieasema
* Donetskin kansainvälinen lentoasema
* Donbas Arena
* RSK Olimpijskyi


Вокзальная площадь - panoramio (3).jpg|Donetskin rautatieasemaa (2013).
Donetsk Airport.jpg|Donetskin kansainvälinen lentoasema.
Donetsk Donbass Arena 30.jpg|Donbas Arena.
Donetsk ekspodonbass.jpg|Tapahtumahalli Ekspodonbass.
Donetsk junost.jpg|Junost-teatteri/konserttisali.
2011-05-18 - panoramio.jpg|Viktorija-hotelli viereisine urheilukenttineen.
Planetarium in Donetsk.jpg|Donetskin planetaario.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kiovan piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM)  (openstreetmap.org)
Bittersweet Love

**Bittersweet Love** on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut David Millerin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Lana Turner, Robert Lansing, Celeste Holm, Robert Alda, Scott Hylands ja Meredith Baxter-Birney.

## Juoni

*Bittersweet Love* kertoo naimisiin menevästä ja sittemmin lasta odottavasta nuoresta pariskunnasta Michaelista ja Patriciasta, jotka saavat tietää olevansa sisaruspuolia.

## Näyttelijät

## Tuotanto

Työnimillä *Jill Came Tumbling After* ja *Birthmark* kulkeneen elokuvan kuvaukset alkoivat 12. huhtikuuta 1976 ja päättyivät saman vuoden kesäkuun lopulla. Elokuva kuvattiin Kaliforniassa, kuten Los Angelesissa.

## Ensi-ilta ja vastaanotto

*Bittersweet Love* sai teatteriensi-iltansa Yhdysvalloissa 27. lokakuuta 1976. Ilmestyttyään elokuva sai elokuvakriitikoilta sekalaisia arvioita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* ''Bittersweet Loven'' traileri Youtubessa
Margareta Hallin

**Gunhild Margareta Hallin** (20. helmikuuta 1931 Karlskoga – 9. helmikuuta 2020 Vantör) oli ruotsalainen oopperalaulaja (sopraano) ja säveltäjä.

Hallin opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa Ragnar Hulténin johdolla ja teki debyyttinsä Tukholman kuninkaallisessa oopperassa vuonna 1955. Vuosina 1957 ja 1960 hän esiintyi Glyndebournen oopperafestivaalilla Yön kuningattaren roolissa Wolfgang Amadeus Mozartin *[[Taikahuilu]]ssa*. Hallinin ohjelmistoon kuului tässä vaiheessa myös muun muassa Gildan (*[[Rigoletto]]*) ja Violettan (*[[La traviata]]*) roolit Giuseppe Verdin teoksissa. Vuonna 1959 Hallin loi Sokean runoilijattaren roolin Karl-Birger Blomdahlin oopperassa *[[Aniara (ooppera)|Aniara]]*. Hän toisti roolin samana vuonna Edinburghissa ja vuonna 1960 Covent Gardenissa.

Hallin esiintyi Anne Truloven roolissa Igor Stravinskyn *[[Hulttion tie]]n* Ruotsin-ensiesityksessä. Hän loi Theresen roolin Lars Johan Werlen oopperassa *[[Drömmen om Thérèse]]* vuonna 1964 ja osallistui myös Hans Geforsin *Christinan* kantaesitykseen vuonna 1986. Hallin sai hovsångerskan arvonimen. Hänelle myönnettiin Litteris et Artibus -mitali vuonna 1976, Ruotsin akatemian teatteripalkinto vuonna 1986 ja Hugo Alfvén -palkinto vuonna 2004. Hän oli Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen vuodesta 1972.

Hallinin sävellystuotannon joukossa on lauluja, kamarimusiikkia ja oopperoita, kuten *Fröken Julie* ja *Den starkare*. Hallin solmi ensimmäisen avioliittonsa viulisti-kapellimestari Inge Boströmin kanssa vuonna 1951. Avioliitosta syntyi tytär. Toisen avioliittonsa Hallin solmi näyttelijä Bengt Ekerotin kanssa. Avioliitosta syntyi poika.

## Lähteet
Aniara (ooppera)

***Aniara*** on Karl-Birger Blomdahlin säveltämä kaksinäytöksinen science fiction -teemainen ooppera. Se on sävelletty vuosina 1957–1959. Kantaesitys pidettiin Tukholman kuninkaallisessa oopperassa 31. toukokuuta 1959.

*Aniara* on laadittu librettoon, jonka kirjoitti Erik Lindegren Harry Martinsonin *[[Aniara]]-*runoteoksen pohjalta. Ooppera kertoo ihmisten Marsiin evakuoimiseen tarkoitetun avaruusaluksen eksymisestä reitiltään ja katoamisesta loputtomalle avaruuslennolle. *Aniara* nousi aikakautensa menestyneimmäksi ruotsalaiseksi oopperaksi. Teoksen partituurin kustansi Schott Music. Kantaesityksen johti Sixten Ehrling. Ooppera sai myös kansainvälistä huomiota.

## Lähteet
Bengt Rundgren

**Bengt Rundgren** (21. huhtikuuta 1931 Karlskrona – 27. syyskuuta 2008 Vallentuna) oli ruotsalainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan basso.

Rundgren valmistui Tukholman kuninkaallisesta musiikkikorkeakoulusta vuonna 1962. Hän teki oopperadebyyttinsä Wolfgang Amadeus Mozartin *[[Don Giovanni]]ssa* Tukholman kuninkaallisessa oopperassa vuonna 1962. Rundgren oli pysyvästi kiinnitettynä Tukholman kuninkaalliseen oopperaan vuoteen 1969 saakka ja tämän jälkeen Deutsche Oper Berliniin vuoteen 1998 saakka. Rundgrenin syvä bassoääni teki hänestä erityisen kysytyn Giuseppe Verdin ja Richard Wagnerin tulkitsijan, mutta hän tuli tunnetuksi myös Osminin (*[[Ryöstö Seraljista]]*), komtuurin (*Don Giovanni*) ja Sarastron (*[[Taikahuilu]]*) rooleista Mozartin teoksissa. Rundgren teki ensimmäisen esiintymisensä Bayreuthin musiikkijuhlilla vuonna 1969 ja esiintyi myös muun muassa Savonlinnan oopperajuhlilla. Merkittäviä oopperataloja, joissa Rundgren vieraili, olivat esimerkiksi Metropolitan-ooppera, La Scala ja Covent Garden.

Rundgren sai vuonna 1983 hovsångaren arvonimen.

## Lähteet
Kalle Sarala

**Kaarlo ”Kalle” Sarala** (synt. **Kellinsalmi**; 20. kesäkuuta 1882 Kuusamo – 18. marraskuuta 1960 Pudasjärvi) oli suomalainen maanviljelijä, taloustirehtööri ja Maalaisliittoa edustanut poliitikko, joka vaikutti erityisesti kotikuntansa Pudasjärven asioihin. Hän oli kahdesti presidentinvaalin valitsijamiehenä.

Sarala syntyi silloin Kuusamoon ja nykyään Posioon kuuluvassa Kynsijärven kylässä, mutta hänen ollessaan viisivuotias hänen isänsä osti Pudasjärven Sarakylästä Saralan tilan, jota hän sittemmin viljeli itse. Saralan koulutus rajoittui lyhyeen kiertokouluun. Hän oli Maalaisliiton Sarakylän paikallisosaston ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1908–1956 sekä Pudasjärven kuntakokouksen ja vuosina 1918–1957 kunnanvaltuuston jäsen. Hän oli myös muun muassa Oulun läänin Talousseuran johtokunnan ja valtuuston jäsen sekä vuodesta 1913 Sarakylän Osuuskassan ja vuodesta 1939 Pudasjärven Osuuskaupan hallintoneuvoston puheenjohtaja. Kaikkiaan hänellä oli elämänsä aikana yli sata erilaista luottamustehtävää. Saralan pitkäaikainen joskin toteutumaton tavoite oli muodostaa Sarakylästä ja sen lähikylistä itsenäinen kunta.

Sarala oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925 ja 1931. Vuoden 1931 vaalissa hän oli Maalaisliiton valitsijamiehistä viimeinen, joka saatiin taivuteltua äänestämään kolmannella kierroksella pääministeri P. E. Svinhufvudia entisen presidentin K. J. Ståhlbergin sijasta. Sarala antoi ryhmäkokouksessa periksi vasta, kun kaikki muut olivat jo lupautuneet äänestämään Svinhufvudia ja hänet oli lisäksi saatu uskomaan, että Ståhlbergin valinnasta seuraisi välittömästi lapuanliikkeen suorittama verilöyly Helsingissä. Svinhufvud valittiin pienimmällä mahdollisella enemmistöllä äänin 151–149. Myöhemmin Sarala tutustui presidentti Urho Kekkoseen.

Sarala oli vanhoillislestadiolainen ja toimi myös maallikkosaarnaajana. Hän sai vuonna 1948 presidentin myöntämän taloustirehtöörin arvonimen. Saralan kuoltua perustettiin vuonna 1961 lahjoitusvaroilla Kalle Saralan stipendirahasto, joka myöntää stipendejä pudasjärveläisille maa- ja kotitalouden opiskelijoille. Rahastoa hallinnoi vuoteen 2023 Pudasjärven Maamiesseuraliitto, joka oli myös perustettu Saralan johdolla.

## Lähteet
Aurdal (taajama)

**Aurdal** on taajama Nord-Aurdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 658 vuonna 2023. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla