Ibrahim Traoré

**Ibrahim Traoré** (s. 1988 Bondokuy, Boucle du Mouhounin hallintoalue) on burkinalainen upseeri ja poliitikko, joka on hallinnut Burkina Fasoa lokakuusta 2022. Sotilasarvoltaan hän on kapteeni. Hän johti vallankaappausta, jossa 30. syyskuuta 2022 syrjäytettiin maata vajaan vuoden hallinneen everstiluutnantti Paul-Henri Sandaogo Damiban johtama juntta. Hänet nimitettiin siirtymäajan presidentiksi.

## Opiskelijasta sotilaaksi
Traoré opiskeli geologiaa Ouagadougoussa ennen liittymistään armeijaan vuonna 2010. Hän valmistui upseeriksi erinomaisin arvioin Georges Namonaon sotilakoulusta, joka kuitenkin on arvostukseltaan Kadiogon sotilasakatemiaa vaatimattomampi oppilaitos. Valmistumisensa jälkeen hän taisteli useiden vuosien aikana jihadisteja vastaan, palvellen maan levottomissa pohjois- ja keskiosissa. Vuonna 2018 hän siirtyi naapurimaa Maliin YK:n MINUSMA-rauhanturvajoukkojen sotilaaksi. Kapteenin arvon hän sai vuonna 2020.

## Sotilasjuntan johtaja
Tammikuussa 2022 sotilaat kaappasivat vallan everstiluutnantti Damiban johdolla. Vaaleilla valittu presidentti Roch Marc Christian Kaboré syrjäytettiin. Traorésta tuli osa sotilasjunttaa.  Maaliskuussa Damiba nimitti Traorén johtamaan Kayan rykmentin tykistöä maan keskiosassa. Tyytymättömyys maan johtoon kasvoi useiden kuukausien aikana, ja työtoveriensa valtuuttamana Traoré kävi useita kertoja Ouagadougoussa purkamassa rykmentin huolia Damiballe. Nuoremman upseerikunnan kuvitelmat ropisivat ja tyytymättömyys vaihtui vihaksi, kun syyskuussa 2022 Burkina Fason pohjoisosassa autokolonnaan tehdyssä iskussa 27 sotilasta ja 10 siviiliä surmattiin. Tämä laukaisi uuden sotilasvallankaappauksen, jota Traoré johti. 

Toukokuussa 2024 Traorén johtama Burkina Fason juntta ilmoitti jatkavansa sotilashallintoa viidellä vuodella. Väliaikainen presidentti oli luvannut aiemmin, että maassa järjestettäisiin presidentinvaalit heinäkuussa 2024. Epäilyt vaalien toteutumisesta lisääntyivät muun muassa jihadistien hyökkäysten jälkeen, joissa esimerkiksi toukokuun 2023 lopulla noin 40 ihmistä sai surmansa. Osa Burkina Fasosta ei tässä vaiheessa ollut sotilashallituksen hallinnassa.

Maaliskuussa 2025 Burkina Faso oli yksi neljästä Afrikan Sahelin alueen valtioista – muut olivat Mali, Niger ja Tšad – joita johti sotilastaustainen valtionpäämies. Burkina Faso on liittynyt Malin ja Nigerin kanssa kolmen sotilasdiktatuurin Sahelin liitoksi kutsutun valtioliiton. Joulukuussa 2024 Traoré nimitettiin valtioliiton johtajaksi. 

Venäjä tukee valtioliittoa muun muassa Wagner-palkkasoturijoukosta muodostetulla palkkasoturiryhmittymällä (Africa Corps), asetoimituksilla ja afrikkalaisten upseerien sotilaskoulutusta tarjoamalla. Kapteeni Traorén johdolla Burkina Faso on kertonut hakevansa sotilaallista yhteistyötä Venäjän kanssa. Venäjän ruoka-avun, kulttuuri- ja koulutusohjelmien sekä propagandan avulla länsimaisia toimijoita - etenkin ranskalaisia - on korvattu ja painostettu painostettu pois maasta. Valtioliiton on esitetty olevan pyrkimys legitimisoida sotilashallintojen valtaa. Siirtymävaiheen presidentti, kapteeni Traoré on esiintynyt eräänä valtioliiton johtajana.  Valtioliiton etenemistä kuvaa osaltaan, että Sahelin liiton lippu nostettiin Burkina Fason lipun rinnalle presidentinpalatsin lipputankoon maaliskuussa 2025 kapteeni Traorén seuratessa juhlallista lipunnostoa.

## Suosittu poliitikko

Karismaattiseksi kuvailtusta Ibrahim Traorésta on rakennettu panafrikkalaisen johtajan persoonallisuutta, joka olisi päättänyt ”vapauttaa kansakuntansa länsimaisen imperialismin ja uuskolonialismin kynsistä”. Imagoa on pönkitetty suurella määrällä tekaistuilla tekoälyn tuottamia videoita. Näitä on ladattu suosittuihin videopalveluihin kuten Tiktokiin, ja niissä kapteeni Traoré esiintyy yllättävästi amerikanenglantia sujuvasti puhuen. Videoiden alkuperäksi on epäilty Venäjän trollitehtaita. Videoita jakelevat Moskovan Kremlin suorassa ohjauksessa olevat tahot tai palkatut paikalliset somevaikuttajat.

Traorén vasemmistolaiseen talouspolitiikkaan on kuulunut muun muassa valtion omistaman kaivosyhtiön perustaminen sekä vaatimus ulkomaisille yrityksille antaa sille 15 prosentin osuus paikallisesta toiminnasta ja siirtää niiden osaamista burkinafasolaisille. Tämä koski myös venäläistä kaivosyhtiötä Nordgoldia, joka sai keväällä 2025 luvan investoida Burkina Fason kultateollisuuteen. Sotilasjuntta rakentaa myös kullanjalostamoa ja perustaa kansallisia kultavarantoa ensimmäistä kertaa maan historiassa. Juntta on myös kansallistanut kaksi Lontoossa noteeratun yrityksen aiemmin omistamaa kultakaivosta ja ilmoitti huhtikuussa 2025 aikovansa ottaa haltuunsa lisää ulkomaisessa omistuksessa olevia kaivoksia. Asiantuntija-arvion mukaan Traorén radikaalit uudistukset ovat lisänneet hänen suosiotaan Afrikassa. Väliaikaisen presidentin kriitikoita on hiljennetty pidätyksillä ja lähettämällä heitä taistelemaan islamistikapinallisia vastaan etulinjaan.

Puhuessaan Venäjän ja Afrikan huippukokouksessa Pietarissa vuonna 2023 Traoré käski Afrikan johtajia ”lakkaamaan käyttäytymästä kuin nuket, jotka tanssivat aina, kun imperialistit vetävät narusta”. Puhe sai suuren julkisuuden venäläisessä mediassa, josta on tullut merkittävä toimija Traorén panafrikkalaisen kuvan edistämisessä. Traoré osallistui toukokuussa 2025 Venäjällä järjestettyihin voitonpäivän tilaisuuksiin. Hän julkaisi X:ssä, että hän sekä naapurimaiden Malin ja Nigerin sotilasjohtajat innostuivat siitä, ”jotta voittavat terrorismia ja imperialismia vastaan käydyn sodan hinnalla millä hyvänsä”.

## Lähteet