Tulilinja – Ukraina ja uusi maailmanjärjestys

**Tulilinja – Ukraina ja uusi maailmanjärjestys** on Timo Hellenbergin ja Pekka Visurin vuonna 2025 julkaistu kirja Ukrainan kehityksestä ja sodasta sekä geopoliittisista käänteistä. Kirjassa kerrotaan, miksi Venäjän suurhyökkäys Kiovaan vuonna 2022 epäonnistui. Kirjan kustantaja on Into Kustannus.

Ennen vuotta 2014 Ukrainaa repivät sekä sisäiset jakolinjat että maan sijainti kahden vastakkaisen valtablokin välissä. Kun Ukraina itsenäistyi Neuvostoliitosta vuonna 1991, sen rajojen sisäpuolelle jäi noin 12 miljoonaa venäläistä. Ukrainan ja Venäjän taloudet olivat kietoutuneet toisiinsa erittäin vahvasti. Samaan aikaan länsimaiden ja Venäjän turvallisuusnäkemykset erosivat jyrkästi toisistaan. 

Timo Hellenberg ja Pekka Visuri pitävät ratkaisevana Ukrainan sotaan johtaneena käännekohtana vuosien 2013–2014 tapahtumia. Tuolloin Ukrainan hallitus kieltäytyi Euroopan unionin ja Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisesta, mikä johti suuriin mielenosoituksiin Kiovassa sekä lopulta poliittiseen kriisiin ja vallankumoukseen. Assosiaatiosopimuksen tarkoituksena oli tiivistää Ukrainan ja EU:n poliittisia ja taloudellisia suhteita, mutta samalla se olisi heikentänyt Ukrainan ja Venäjän välisiä siteitä, jotka olivat etenkin taloudellisesti erittäin vahvoja. Samaan aikaan assosiaatiosopimusta koskeneiden neuvottelujen kanssa syksyllä 2013 Venäjä tarjosi Ukrainalle 15 miljardin euron arvoista tukipakettia, jota vastaavaa länsimaat eivät olisi pystyneet esittämään.

Tutkijoiden mukaan myöhempien tapahtumien kannalta vielä tärkeämpi käännekohta oli helmikuun loppu 2014, jolloin Maidanin mielenosoitukset olivat yltyneet väkivaltaisiksi. Tilanteen kärjistyttyä verilöylyksi sekä silloinen Venäjän tukema presidentti Viktor Janukovytš että Ukrainan oppositiojohtajat olivat valmiit neuvotteluihin. Kiovaan saapuivat Saksan, Ranskan ja Puolan ulkoministerit, jotka neuvottelivat sopimuksen Janukovytšin ja opposition välille. Sopimuksen nojalla oli tarkoitus muodostaa uusi yhteinen hallitus, Janukovytš eroaisi presidentin virasta vuoden 2014 loppuun mennessä, ja Ukrainan perustuslakiin ja vaalilakeihin tulisi muutoksia.

Hellenbergin ja Visurin mukaan sopimuksen toimeenpano kuitenkin laiminlyötiin. Maidanin aukiolle kerääntynyt kansankokous hylkäsi sopimuksen ja radikaalit mielenosoittajat valmistautuivat hyökkäämään. Viktor Janukovytš pakeni Venäjälle ja jätti sopimuksen lakiuudistukset allekirjoittamatta. Oppositio otti vallan käsiinsä, ja tyytymättömät venäläisseparatistit järjestivät uuden hallituksen vastaisia mielenosoituksia. Venäjä käytti tilannetta hyväkseen, miehitti Krimin niemimaan ja alkoi tukea Ukrainan hallitusta vastustavia separatisteja maan itäosassa, mikä johti Itä-Ukrainan sotaan.

Hellenbergin ja Visurin mukaan länsimaat tekivät Ukrainan suhteen vakavia virheitä sivuuttaessaan Ukrainan sisäisen kahtiajaon länsimieliseen Länsi-Ukrainaan ja Venäjä-mieliseen Itä-Ukrainaan sekä aliarvioidessaan Ukrainan ja Venäjän taloussuhteiden tärkeyden. Lisäksi Ukrainalle ei tarjottu realistista avustuspakettia, vaikka maa oli lähellä taloudellista romahdusta.

## Lähteet
* Uusi kirja: Vain 300 ukrainalaissotilasta onnistui katkaisemaan Venäjän suurhyökkäyksen Kiovaan; Yle 4.12.2025
* Tulilinja -Ukraina ja uusi maailmanjärjestys; intokustannus.fi
### Viitteet