open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ronald Sarnasto

**Ronald "Romeo" Sarnasto (ent. Mikalunas)** (5. heinäkuuta 1916 Helsinki – 29. marraskuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija, jääkiekkoilija ja urheilu-uransa jälkeen jääkiekkoerotuomari. 

Ensimmäisen jääkiekkokautensa Mikalunas pelasi HSK:n riveissä kaudella 1933-34 ja sen jälkeen koko urheilu-uransa Mikalunas/Sarnasto pelasi HJK:ssa kevääseen 1947 asti. Pääsarjakausia hänelle kertyi jääkiekossa 13, mutta sotavuosina kaikkia sarjaotteluita ei aina pystytty pelaamaan.

Jalkapallossa Mikalunas pelasi yhdeksän sarjakautta syksyyn 1947 asti, joista kahdeksan pääsarjassa. Niissä hän pelasi kaikiaan 32 pääsarjaottelua ja teki yhden mestaruussarjamaalin.

Urheilu-uran jälkeen 1940-luvun lopulla hän aloitti aktiivin jääkiekkotuomaroinnin, joka kesti 1960-luvun alkuvuosiin asti. Kaikkiaan hän tuomitsi 81 mestaruussarjan jääkiekko-ottelua. Urheilu-uran aikaan hän käytti vielä sukunimeä Mikalunas ja erotuomariaikanaan sukunimeä Sarnasto.

## Urheilu-ura

;Jalkapallo:
* 2 SM-kultaa  1936 ja 1938,
* SM-hopeaa 1937 ja 1939

;Jääkiekko:
* 2 SM-kultaa 1934 HSK:n riveissä ja 1935 HJK:n riveissä,
*3 SM-hopeaa 1938, 1939 ja 1941 HJK:n riveissä,
* 2 SM-pronssia 1936 ja 1937 HJK:n riveissä.
* 10 maaottelua ja yhdet MM-kisat

## Lähteet
Johann Georg Mettenleiter

**Johann Georg Mettenleiter** (6. huhtikuuta 1812 Lonetal – 6. lokakuuta 1858 Regensburg) oli saksalainen urkuri, kuoronjohtaja ja säveltäjä.

Mettenleiter sai vuodesta 1824 koulutusta sedältään tai enoltaan, joka toimi kuoromestarina Baijerin Wallersteinissa. 1830-luvulla hän opiskeli opettajaseminaarissa Bambergissa. Hän sai Baijerin kansalaisoikeudet vuonna 1836. Vuosina 1837–1839 Mettenleiter oli kuoromestari katolisessa St. Sebastian -kirkossa Oettingenissa ja vuodesta 1839 kuolinvuoteensa saakka kuoromestari-urkuri Regensburgissa. Regensburgissa Mettenleiter johti muiden muassa Georg Friedrich Händelin, Wolfgang Amadeus Mozartin, Felix Mendelssohnin, Friedrich Schneiderin ja Joseph Haydnin teosten esityksiä. Hän sävelsi hengellisiä kuoroteoksia, joihin vaikutti Cäcilianismus-kirkkomusiikkiliike. Teosten joukossa on muun muassa motetteja ja psalmeja. Mettenleiter kirjoitti myös opaskirjoja. Hän julkaisi kirkkomusiikkikokoelman *Enchiridion chorale* piispa Valentin Riedelin alaisuudessa.

Mettenleiter kärsi ainakin 1830-luvun alkupuolelta saakka vakavista vatsan alueen sairaustiloista. Hän kuoli Regensburgissa vuonna 1858. Myös Mettenleiterin veli Dominicus ja serkku Bernhard Mettenleiter olivat muusikoita.

## Lähteet
Kallias I

**Kallias** (, ; n. 590–520-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen, joka oli kotoisin Ateenasta ja kuului Kalliasten ja Hipponikosten ylimyssukuun. Erotuksena suvun muista samannimisistä häneen viitataan tutkimuksessa nimellä *Kallias I*.

Kallias oli Fainippoksen poika ja todennäköisesti suvun vanhimman tunnetun jäsenen Hipponikoksen veljenpoika. Hipponikoksen hankkima suuri omaisuus siirtyi hänelle.

Herodotos mainitsee Kalliaan tyranni Peisistratoksen suurena vastustajana ja ainoana ateenalaisena, joka osti Peisistratoksen omaisuuden aina kun hänet karkotettiin Ateenasta. Tämä ajoittuu 550-luvulle eaa. Kyseistä Herodotoksen kohtaa seuraa *[[Historiateos|Historiateokseen]]* tehty myöhempi lisäys, joka kertoo Kalliaasta enemmän: sen mukaan Kallias käytti paljon rahaa hevosiin, ja voitti Python kisoissa vuonna 566 eaa. ja Olympian kisoissa vuonna 564 eaa. Hän myös antoi kolmelle tyttärelleen suuret myötäjäiset sallien näiden naida kenet tahansa mieluisensa ateenalaisen, mikä oli poikkeus ajan normaalista käytännöstä. Kalliaan poika oli Hipponikos I.

## Lähteet
Holzkirchen (Ylä-Baijeri)

**Holzkirchen** on kauppala Baijerin osavaltiossa Saksassa.

## Maantiede
Holzkirchen sijaitsee ylänkömaalla osavaltionsa eteläisimmässä osassa noin 30 kilometriä Münchenistä eteläkaakkoon.

## Historia
Arkeologisten löytöjen perusteella nykyisen Holzkirchenin alueella on asuttu jo varhaisella pronssikaudella (noin 1800–150 eaa.). Nykyisen Holzkirchenin alkiona on kahden roomalaistien risteys. Ensimmäinen maininta markkinapaikkana Holzkirchenista on vuodelta 1286. Paikkakunnan historiallisia arkistoja tuhoutui kaikkiaan yhdeksässä tulipalossa vuosina 1490–1895. Holzkirchen kytkettiin rataverkkoon 1857 ja siitä tuli osa Münchenin paikallisjunaverkkoa 1972. Holzkircheniin liitettiin Hartpenningin kunta ja osia Föchingin kunnasta 1978.

Holzkirchenin vanhaa arkkitehtuuria edustaa esimerkiksi kirkko St. Laurentius, josta on varhaisin maininta vuoden 1000 tienoilta.

## Talous ja liikenne
Holzkirchenissä toimivia yrityksiä ovat esimerkiksi Hegal AG, CCL Label GmbH ja Franz Schmid GmbH & Co. KG. Perheyrittäjyydellä on pitkät perinteet. Holzkirchenin rautatieaseman virallinen nimi on Bahnhof Holzkirchen. Lähin moottoritie on keskustan itäpuolitse kulkeva BAB 8.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Holzkirchen, Baijeri, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Mario Basiola

**Mario Basiola** (12. heinäkuuta 1892 Annicco – 3. tammikuuta 1965 Annicco) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan baritoni.

Basiola opiskeli Antonio Cotognin johdolla Roomassa. Oopperadebyyttinsä vuonna 1918 tehtyään hän teki esiintymisiä Barcelonassa ja Firenzessä. Vuosina 1923–1925 Basiola lauloi San Carlo Opera Companyssa. Hän teki Metropolitan-debyyttinsä 11. marraskuuta 1925 Amonasron roolissa Giuseppe Verdin oopperassa *[[Aida]]* ja kuului Metropolitan-oopperaan esiintyjistöön vuoteen 1932 saakka. Myöhemmin 1930-luvulla Basiola lauloi La Scalassa, Roomassa ja Covent Gardenissa. Hän kiersi Australiassa vuonna 1946. Hän työskenteli siellä opetustehtävissä vuoteen 1951 saakka ja opetti sitten Milanossa.


Mario Basiola come Antonio in "Linda di Chamounix", Teatro alla Scala, Milano, 1939-1940 - collezione Tino Barindelli.tiff|Mario Basiola elokuvassa *[[Linda di Chamounix]]*, Teatro alla Scala, 1939-1940
Mario Basiola come Figaro ne "Il barbiere di Siviglia", anni 1950 - collezione Tino Barindelli.tif|Figarona elokuvassa *[[Sevillan parturi|Il barbiere di Siviglia]]*


## Lähteet
Yrjö Sarasto

**Yrjö Jooseppi Sarasto**, sukunimi aik. *Åkerstén* (24. heinäkuuta 1872 Pori – 17. heinäkuuta 1938 Tyrvää) oli suomalainen matematiikan opettaja ja Tyrvään yhteiskoulun rehtori.

Yrjö Saraston vanhemmat olivat kultaseppä Josef Israel Åkerstén ja Maria Elisabeth Mansner. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 Porin lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1899 ja filosofian maisteriksi 1900.

Sarasto oli aluksi opettajana Heinolassa, Pietarsaaressa, Oulussa ja Kokkolassa. Vuonna 1906 hän tuli Tyrvään yhteiskouluun matematiikan opettajaksi ja koulun johtajaksi.

Sarasto oli Vammalan kauppalanvaltuuston jäsenenä ja kuului Vammalan kauppalan rahatoimikamariin ja kauppalanhallitukseen. Hän toimi useita kauppalanvaltuuston varapuheenjohtajana. Hän kuului opiskeluaikanaan Ylioppilaskunnan Laulajiin ja jatkoi kuoroharrastustaan myös Vammalassa asuessaan. Sarasto järjesti Vammalaan konserttikannatusyhdistyksen ja sen nimissä useita konserttitilaisuuksia. Sarasto harrasti lisäksi urheilukalastusta ja metsästystä ja oli mukana perustamassa Tyrvään Metsästysseuraa.

Sarasto kuoli lähes 66-vuotiaana sydänkohtaukseen huvilallaan Tyrväällä heinäkuussa 1938. Taiteilija Emil Danielssonin maalaama Yrjö Saraston muotokuva paljastettiin Tyrvään yhteiskoulun juhlasalissa 12. maaliskuuta 1939. Yrjö Sarasto on haudattu Tyrvään kirkkohautausmaalle.

Yrjö Sarasto oli naimisissa vuodesta 1918 Elsa Rautajoen kanssa.

## Lähteet
Kallias II

**Kallias** (, ; n. 520–446 eaa.) oli antiikin kreikkalainen, joka oli kotoisin Ateenasta ja kuului Kalliasten ja Hipponikosten ylimyssukuun. Hän oli aikansa rikkain ateenalainen. Erotuksena suvun muista samannimisistä häneen viitataan tutkimuksessa nimellä *Kallias II*.

## Elämä

Kallias oli Hipponikos I:n poika ja kotoisin Alopeken demoksesta. Hän voitti nuorena Olympian kisojen nelivaljakkoajot kolmesti peräkkäin, 70.–72. olympiadeissa eli vuosina 500, 496 ja 492 eaa.

Plutarkhos kertoo Kalliaan olleen paikalla vuoden 490 eaa. Marathonin taistelussa pukeutuneena papilliseen asuunsa. Hänestä kerrottiin tarinaa, että kun persialaiset sitten kärsivät murskatappion, eräs persialainen olisi pyytänyt hänen suojelustaan näyttäen kuoppaan kaivettua aarrettaan. Kallias olisi surmannut persialaisen ja pitänyt aarteen. Tästä hän olisi saanut lisänimen *Lakkoplutos* (, ”Kuopparikas”).

On kuitenkin arveltu uskottavammaksi, että lisänimi *Lakkoplutos* olisi ollut olemassa ennen sitä selittäneen tarinan syntyä, ja olisi perustunut yksinkertaisesti suvun suureen, ”pohjattomaan” vaurauteen. Nykyisin arvellaan, että nimi liittyy siihen, että Kallias rikastui Laureionin hopeakaivosten tuotolla.

Kalliaan vaimo oli Elpinike, joka oli Miltiades nuoremman tytär ja Kimonin sisko. Avioliiton mahdollisti se, että Kallias maksoi Kimonin Miltiadeelta perimän suuren sakon, jonka vuoksi Kimon oli vankilassa. Kalliaalla ja Elpinikellä oli poika, Hipponikos II. Kalliaalla oli vihollisia, jotka eivät kuitenkaan olleet kovin vahvoja, sillä Plutarkhos kertoo sokraatikko Aiskhines lähteenään, että hänelle olisi vaadittu kuolemanrangaistusta hyvin heikoin perustein. Aristeides, joka oli Kalliaan serkku, oli todistajana oikeudenkäynnissä, ja näin sen on täytynyt ajoittua ennen Aristeideen kuolinvuotta 468 eaa.

Herodotos mainitsee Kalliaan Ateenan lähettiläänä Artakserkseen luo. Diodoros Sisilialaisen mukaan Kallias neuvotteli persialaisten kanssa vuonna 449/448 eaa. rauhan, joka tunnetaan nimellä *Kalliaan rauha*. Sen ehtojen kuvataan olleen persialaisille nöyryyttävät. Kuvausta kyseisestä rauhansopimuksesta ei kuitenkaan ole pidätty luotettavana. Palattuaan Kallias joutui syytteeseen lahjuksien ottamisesta, ja hänet tuomittiin 50 talentin sakkoihin, mikä teki neljäsosan koko hänen omaisuudestaan.

Kallias oli Spartan perinnöllinen *[[proksenos]]*, ja vuonna 446/445 eaa. hän oli sopimassa 30-vuotisesta rauhasta Spartan kanssa.

## Lähteet
Lippa vinossa

**Lippa vinossa** on Martti Innasen vuonna 1969 julkaisema kirja. Kirja sisältää Innasen kirjoittamia humoristia tarinoita sekä hänen tekemiään piirroksia tarinoissa esiintyvistä henkilöistä. Kirjan tarinoissa esiintyy muun muassa Innasen radiokuunnelmista tuttu "kansainvälinen seikkailia" Joe Smith.

## Kirjan sisältö
Kirja sisältää seuraavat Innasen kirjoittamat tarinat: 
* Kanootilla Konginkankaalle
* Joe Smith Intiassa
* Mestarisalapoliisi Jean Maurice ratkaisee kadonneen timanttiriipuksen mysteerion
* Kotimaan kutsu
* Kesä Gunnarin kanssa
* Sirkkain viulut soi Uhtuan kesäyössä
* Pikajuna pohjoisesta saapuu raiteelle kolme eli huuto yössä
* Mestarisalapoliisi Jean Maurice borneolaisella kissafarmilla
* Pari englantilaista huulta
* Tarzan ja Pielaveten salainen aarre

## Arvioita
Risto Hannula arvioi kirjaa Kouluhallituksen Arvostelevan kirjaluettelon numerossa 10/1969 sanoilla: "On totuttu siihen, että aikakauslehdet elävät muun populaarikulttuurin siivellä, ja kustantajat näyttävät pyrkivän perässä. Luulisin kuitenkin, että kirjastonhoitajille riittäisi Martti Innasen laulama Elsa-levy; hänen kirjoiltaan ei tavoiteltua parodia-arvoa ole. Parodioiden kohteet ovat joko perin etäällä (kaivattu Stephen Leacock teki vuosikymmeniä sitten joulukertomuksesta silloin todella ajankohtaisen ja yhä lukukelpoisen muunnoksensa) tai sitten jo sinällään Innasen yrityksiä hilpeämpiä (mikä tahansa nyyrikkijuttu voittaa kirjan ensimmäisen "rakkauskertomuksen")."

Helsingin Sanomien toimittaja Salme Blomster arvioi kirjaa artikkelissaan, että Innanen haksahtaa kirjassaan "omaan näppäryyteensä". Hänen mielestä Innanen pilaa hyvät ideat toistamalla niitä liian usein, ja seikkailukertomusten samankaltaisuus "pitkästyttää". Hänen mielestä muuten kirjan sanat ja tyylivaihtelut ovat ajoittain osuvia, ja parhaimmillaan jopa "rehevän iskeviä".  

## Lähteet
Kallimakhos (täsmennyssivu)

**Kallimakhos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Kallimakhos (n. 305–240 eaa.), kyreneläinen grammaatikko ja runoilija; tunnetuin samannimisistä
* Kallimakhos (k. 490 eaa.), ateenalainen sotapäällikko, joka toimi polemarkkina Marathonin taistelussa
* Kallimakhos (n. 400-luku eaa.), kuvanveistäjä, jonka sanotaan kehittäneen korinttilaisen tyylisuunnan
* Kallimakhos (n. 100-luku eaa.), lääkäri ja lääketieteestä kirjoittanut
* Kallimakhos (k. 68 eaa.), Mithridates VI:n sotapäällikkö
Kleisthenes Pisalainen

**Kleisthenes Pisalainen** (, ; n. 900/800-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen Pisan kuningas, joka on myyttinen tai puolimyyttinen henkilö. Hänet mainitaan Olympian kisojen uudelleenperustajaksi yhdessä Eliin kuninkaan Ifitoksen ja Spartan kuninkaan Lykurgoksen kanssa. Ainoa lähde tälle on Flegon Tralleislainen. Tapahtuma ajoitetaan perinteisesti noin vuoteen 884 eaa.

## Lähteet
Pronssijalosoukko

**Pronssijalosoukko** (*Agrilus anxius*) on jalokuoriaisten (*Buprestidae*) heimoon ja jalosoukkojen (*Agrilus*) sukuun kuuluva kovakuoriaislaji. 

Suomessa pronssijalosoukko (Agrilus anxius) on määritetty karanteenituhoojaksi, sitä ei saa päästää leviämään ympäristöön. Havainnoista ja epäilyttävistä oireista pitää ilmoittaa välittömästi Ruokavirastoon. 

Pronssijalosoukko on vakavin koivuja vioittava tuholainen Pohjois-Amerikassa.  Pronssijalosoukon laaja maantieteellinen esiintyminen Pohjois-Amerikassa osoittaa lajin sopeutumisen erilaisiin ilmasto-oloihin, mikä mahdollistaa sen leviämisen Eurooppaan ja Aasiaan. 

Pronssijalosoukko todennäköisesti kykenee lentämään ajan kanssa jopa useita kilometrejä.

## Tuntomerkit
Muna on väritykseltään on valkoisesta kermanvaaleaan, ovaalinmuotoinen ja 1,5 mm pituinen.

Toukka on samoin väriltään valkoisesta kermanvaaleaan. Sen pää on pieni ja ruumis on jaokkeellinen. Täysikasvuinen toukka on 8-20 mm mittainen.

Koteloitumisen alussa kotelo on kermanvaalea ja tummuu vähitellen ollen kuoriutumisen hetkellä pronssinen tai musta.

Aikuinen on väritykseltään tumman pronssinhohtoinen, kapea ja isosilmäinen. Pituus on 7-12 mm.

## Tuhon merkit
Pronssijalosoukon toukka vioittaa koivua syömällä sen rungon pintapuuhun kiemurtelevia toukkakäytäviä. Käytävät häiritsevät mahlan virtaamista puussa, mikä heikentää puun kasvua ja voi johtaa puun kuolemaan.

Tuhon ensimerkkejä on oksien kuihtuminen latvasta alkaen. Koivun pintapuussa kiemurtelevat toukkakäytävät ovat litteäpohjaisia ja täynnä tiiviisti pakattua purua. Aikuisen ulostuloreiät ovat noin 2 mm leveitä, puolikuun muotoisia. Toukkakäytävien päälle kasvaa usein uutta solukkoa. Lopulta seurauksena voi olla puun kuoleminen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Pronssijalosoukko (''Agrilus anxius'')
* UniProt: Taxonomy - ''Agrilus anxius'' 
*  Iowa State University, Bug Guide: ''Agrilus anxius'' - Bronze Birch Borer 
* PheroBase: Semiochemicals of ''Agrilus anxius'', the Bronze birch borer 
* Forest Research, UK: Bronze birch borer (Agrilus anxius)
Kallimakhos Ateenalainen

**Kallimakhos** (, ; k. 490 eaa.) oli antiikin kreikkalainen sotapäällikko, joka oli kotoisin Ateenasta ja toimi polemarkkina vuoden 490 eaa. Marathonin taistelussa.

Kallimakhos kuului Aiantiin fyleen ja oli kotoisin Afidnan demoksesta. Hän toimi polemarkkina vuonna 490 eaa., ja johti tässä ominaisuudessa Marathonin taistelussa Ateenan armeijan oikeaa siipeä. Miltiades nuorempi sai argumenteillaan hänet antamaan ratkaisevan äänen sen puolesta, että kreikkalaiset kävivät taisteluun, kun kymmenen strategoksen äänet olivat muutoin asiassa tasan. Kallimakhoksen kerrotaan luvanneen Artemiille hiehon jokaisesta lyödystä vihollisesta, ja kaatuneen taisteltuaan urheasti.

Kallimakhoksen toiminta Marathonissa on viimeinen tunnettu esimerkki siitä, että polemarkki (”sodanjohtaja”) suoritti niitä tehtäviä, joita viran nimitys kuvaa. Kallimakhos oli näkyvästi kuvattuna Polygnotoksen tekemissä Stoa Poikilen seinämaalauksissa.

## Lähteet
Mnesifilos

**Mnesifilos** (, ; 500/400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen valtiomies, joka oli kotoisin Ateenasta.

Mnesifilos oli Themistokleen ystävä. Plutarkhoksen mukaan Themistokles otti paljon mallia ystävästään, joka ei välittänyt niinkään retoriikan taidosta ja filosofiasta, vaan pyrki lähinnä osoittamaan vahvaa, käytännöllistä järkeä. Näin hän edusti ikään kuin vanhanajan ateenalaisen, Solonin kaltaisen valtiomiehen ominaisuuksia. Tämä eräänlainen henkinen yhteys Soloniin on muuntunut Plutarkhoksen *[[Seitsemän viisaan pidot|Seitsemän viisaan pidoissa]]* todelliseksi mutta anakronistiseksi yhteydeksi ja ystävyydeksi Solonin ja Mnesifiloksen välillä.

Persialaisten hyökkäyksen alla vuonna 480 eaa. Mnesifilos sai Themistokleen estämään muiden kreikkalaisliittolaisten suunnitelman vetäytyä Salamiin saarelta Korintin kannakselle ottamaan vihollinen vastaan siellä. Themistokles sai sitten taivuteltua Eurybiadeen kutsumaan koolle uuden kokouksen, jossa sai lopulta läpi kantansa, että kreikkalaisten yhtynyt laivasto pysyi Salamiin luona, mikä johti kreikkalaisille voittoisaan Salamiin taisteluun.

## Lähteet
Tuomas Kannisto

**Tuomas Kannisto** on suomalainen luokanopettaja ja muusikko (säveltäjä, sanoittaja ja basisti).

## Ura
Forssassa varttunut Kannisto soitti bassoa HB-nimisessä bändissä vuodesta 2009 lähtien.

HB-bändin lopetettua aktiivisen toiminnan Kannisto on säveltänyt lauluja muun muassa Jippii-lapsikuorolle ja Cat O' Nine Tails -yhtyeelle.

Vuonna 2019 Kannisto alkoi säveltää opetuslauluja YouTubeen. Koronapandemian ja etäkoulun myötä kanava sai suosiota ympäri Suomen ja Koulujen Musiikinopettajat ry nimesikin Kanniston vuoden musiikinopettajaksi 2021.

Vuonna 2023 Kannisto voitti YK-liiton, Open Creative Housen ja Euroopan parlamentin Suomen toimiston järjestämän biisihaasteen laulullaan Ihmisoikeuksien julistus. Sittemmin Kannisto on esittänyt samaa laulua muun muassa Tarja Halosen syntymäpäiväseminaarissa.

Vuodesta 2023 alkaen Kannisto on säveltänyt ja sanoittanut lauluja myös Editan oppimateriaaleihin ja sittemmin Eläköön Oppiminen Oy:lle.

Kannisto on opettanut laulun tekemistä Hiiden opistossa. Lisäksi hän toimii luokanopettajana Kopun kristillisellä koululla Nummelassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
* Tuomaksen opetuslaulut -YouTube-kanava
Karl Weigand

**Friedrich Ludwig Karl Weigand** (1804–1878) oli saksalainen kielitieteilijä. Hän oli vuodesta 1851 professorina Giessenin yliopistossa. Weigandin huomattavimpia teoksia ovat *Wörterbuch der deutschen Synonymen* (1840–1843), joka on ensimmäinen  kielihistorialliseen tutkimukseen perustuva teos lajissaan, ja *Deutsches Wörterbuch* (1857–1871).

## Lähteet
Leo (vuoden 2023 elokuva)

**Leo** on vuonna 2023 ensi-iltansa saava yhdysvaltalainen tietokoneanimaatioelokuva, jonka ohjaa Robert Marianetti, Robert Smigel ja David Wachtenheim. Elokuvan ääninäyttelijöihin kuuluvat Adam Sandler, Bill Burr, Cecily Strong ja Jason Alexander.
Galliano Masini

**Galliano Masini** (7. helmikuuta 1896 Livorno – 15. helmikuuta 1986 Livorno) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan tenori.

Masini varttui köyhissä oloissa perheensä kolmantena lapsena. Hän teki sekalaisia töitä ja liittyi 18-vuotiaana kuoroseuraan, alun perin baritonina. Masini osallistui oopperaesityksiin kuoron jäsenenä ennen ensimmäistä esiintymistään solistina vuonna 1921. Hän sai osakseen Pietro Mascagnin arvostuksen ja alkoi saada taloudellista tukea opiskeluun Angelo Bendinellin johdolla. Muutettuaan Milanoon Masini sai ilmaista opetusta Giovanni Lauralta. Muodollisen debyyttinsä hän teki menestyksekkäästi vuonna 1923 tai 1924 *[[Tosca]]n* Cavaradossina Livornossa. Masini jatkoi esiintymisiä Italian oopperataloissa. Vuonna 1926 *[[L’amico Fritz]]in* esityksen jälkeen Mascagni arvosteli sekä Masinin että tämän vastaesiintyjän Laura Laurin suorituksia, mikä johti Masinin ja Mascagnin välien heikkenemiseen. Masinin esiintymisiä varjosti myös krooninen keuhkoputkentulehdus. Vastoinkäymisistä huolimatta hän sai osakseen Riccardo Zandonain, Gino Marinuzzin ja Umberto Giordanon suosion. Giordano vakuuttui Masinin esiintymisestä oopperassa *[[Andrea Chénier]]*, ja Giordanon tuella Masini alkoi tehdä esiintymisiä myös saman säveltäjän oopperassa *[[Fedora (ooppera)|Fedora]]*.

Masini teki ensimmäisen kansainvälisen esiintymisensä vuonna 1928 Lissabonissa. Roomassa hän teki ensimmäisen esiintymisensä vuonna 1930 Pinkertonin roolissa *[[Madama Butterfly]]ssa*. Vuonna 1930 Masini aloitti esiintymiset myös Etelä-Amerikassa, vuonna 1932 La Scalassa ja vuonna 1937 Yhdysvalloissa. Hän lauloi Chicagossa vuosina 1937–1938 ja Metropolitan-oopperassa vuosina 1938–1939. Masini aloitti 1930-luvulla levytysten tekemisen ja pääsi esiintymään elokuviin *[[Regina della Scala]]* ja *[[Stella del mare]]*. Hän esiintyi jälleen myös Mascagnin oopperoissa ja sai suosiota roolisuorituksillaan *[[Cavalleria rusticana]]ssa* sekä *[[Il piccolo Marat]]issa*. Masini ja Mascagni palasivat ystävällisiin väleihin keskenään. Kaksikko teki ammatillista yhteistyötä muun muassa *Cavalleria rusticanan* kantaesityksten 50-vuotisjuhlaesityksissä vuonna 1940.

Masini jatkoi uraansa toisen maailmansodan jälkeen; hän esiintyi ensimmäisen kerran Giuseppe Verdin *[[Otello (Verdin ooppera)|Otellossa]]* vuonna 1955 Livornossa. Viimeiseksi esiintymiseksi jäi osallistuminen Ruggero Leoncavallon *[[Pajatso (ooppera)|Pajatson]]* tuotantoon Livornossa 1957. Myös Masinin veli Cesare Masini Sperti oli tenori.

## Lähteet
Novoselytsja

**Novoselytsja** (), vuoteen 1617 saakka nimellä **Šyškivtsi** (Шишківці), on kaupunki Tšernivtsin alueen Tšernivtsin piirissä Ukrainassa. Kaupunki sijaitsee Tonavan valuma-alueeseen kuuluvan Prutjoen varrella, maanteitse noin 30 kilometriä aluekeskus Tšernivtsistä itäkaakkoon. Kaupungista on 28 kilometriä Moldovan ja 12 kilometriä Romanian rajalle. Kaupungissa on rautatieasema.

Tammikuun keskilämpötila on −5,1 ja heinäkuun +18,4 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 545 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 7&nbsp;399 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 8&nbsp;400 asukasta, joista etnisesti moldovalaisia 51 prosenttia, ukrainalaisia oli 44 % ja romanialaisia 2 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 8&nbsp;384 asukasta. 

Paikkakunta mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 1456 (1455) nimellä Šyškivtsi. Paikkakunnan nimi vaihdettiin nykymuotoon vuonna 1617. Rautatie Tšernivtsistä paikkakunnalle rakennettiin vuonna 1884 ja vuonna 1892 avattiin rata Žmerynkaan. Kaupungiksi ja piirikeskukseksi Novoselytsja nimettiin vuonna 1940.

Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Novoselytsja on kuulunut Tšernivtsin piiriin; sitä ennen se oli Novoselytsjan piirin hallintokeskus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Krimin hymni

**Krimin hymni** (, ) on Ukrainan Krimin autonomisen tasavallan kansallislaulu, joka otettiin käyttöön 18. lokakuuta 2000 Ukrainan parlamentin hyväksymänä. Se on yksi Krimin autonomisen tasavallan perustuslain nimeämistä kansallisista tunnuksista. Laulua käyttää kansallislauluna myös Krimin venäläinen miehityshallinto, joka muodostettiin Venäjän miehitettyä niemimaan vuonna 2014; miehityshallinto ilmoitti, etti se tee muutoksia Krimin kansallisiin tunnuksiin. Venäjän miehityksen alettua Krimin eri alueiden, kuten Simferopolin ja Kertšin venäläiset miehityshallinnot ovat suunnitelleet omien alueellisten kansallislaulujen käyttöönottoa.

Laulun on sanoittanut Olga Golubeva ja säveltänyt Alemdar Karamanov.

## Sanat

## Lähteet
Giulio Neri

**Giulio Neri** (21. toukokuuta 1909 Torrita di Siena – 21. huhtikuuta 1958 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan basso.

Neri sai Firenzessä opetusta Ferraresilta. Hän debytoi Roomassa vuonna 1935, mutta saavutti suurimman menestyksensä toisen maailmansodan jälkeen. Hän teki vierailuja muun muassa La Scalassa ja Covent Gardenissa. Neri teki ensimmäiset äänityksensä vuonna 1951. Hän osallistui levytyksiin *[[Aida]]sta* (kapellimestarina Vittorio Gui), *[[Mefistofele]]sta* ja *[[La Gioconda]]sta* (Maria Callasin kanssa, kapellimestarina Antonino Votto, 1952).

Neri tuli tunnetuksi varsinkin Giuseppe Verdin roolien tulkitsijana, mutta esiintyi myös Richard Wagnerin teoksissa. Hän kuoli sydäninfarktiin ollessaan lähdössä vierailulle Lontooseen.

## Lähteet
Aimo Anttila

**Aimo Oskar Anttila** (3. helmikuuta 1913 Pori – 3. toukokuuta 1969) oli suomalainen työ- ja virkamies ja ammattiyhdistysjohtaja.

Porissa syntynyt Anttila opiskeli Työväen Akatemiassa 1938–1939. Hän oli saha- ja paperityöläinen ja osuuskaupan työntekijä Porissa ja sitten Suomen Puunjalostusteollisuustyöntekijäin Liiton toimitsija 1945–1948, sihteeri 1948 ja puheenjohtaja 1949–1958. Hän erosi tai joutui eroamaan liiton puheenjohtajan tehtävästään syksyllä 1958. Ammattiliittoaikanaan hän oli myös SAK:n työvaliokunnan ja työneuvoston jäsen ja SAK:n ja STTK:n työneuvottelukunnan jäsen. Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön työvoima-asiain osaston ylimääräinen tarkastaja Anttila oli vuodesta 1963.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Philippe de Gaulle

**Philippe de Gaulle** (28. joulukuuta 1921 Pariisi, Ranska – 12. tai 13. maaliskuuta 2024 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen amiraali ja senaatin jäsen. Hänen isänsä oli Ranskan presidentti Charles de Gaulle. Isänsä tavoin Philippe de Gaulle toimi toisen maailmansodan aikana vastarintaliikkeessä. Hän kirjoitti isästään myyntimenestyskirjan *De Gaulle mon père* ja olikin koko ikänsä paljolti isänsä varjossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Langangen

**Langangen** on taajama Porsgrunnin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 455 vuonna 2023.


Langangen kirke (19. juni 2021 bilde02).jpg|Langangenin kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sandøya (Porsgrunn)

**Sandøya** on taajama ja samanniminen saari Porsgrunnin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,3 neliökilometriä ja asukasluku 257 vuonna 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Langangenin kirkko

**Langangenin kirkko** () on Porsgrunnin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1891.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vestre Porsgrunnin kirkko

**Vestre Porsgrunnin kirkko** ( tai *Vestsidens kirke*) on Porsgrunnin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1758.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Emporis

**Emporis** oli saksalainen, vuosina 1996–2022 toiminut kiinteistötietojen louhintayritys, joka keräsi maailmanlaajuisesti tietoa sekä valokuvia rakennuksista ja rakennelmista, jotka julkaistiin yhtiön verkkopalvelussa olevassa tietokannassa. Aluperin verkkosivusto perustettiin vuonna 1996 joka myöhemmin kantoi nimeä Skyscrapers.com tarkoituksena kerätä tietoa pilvenpiirtäjistä. Sen jälkeen sivustolle oli lisätty lähes kaiken tyyppisiä rakennuksia ja rakennelmia.

Emporis määritteli tornitaloiksi vähintään 12-kerroksiset tai 35 metriä korkeat rakennukset, ja pilvenpiirtäjiksi vähintään 40-kerroksiset tai 100 metriä korkeat rakennukset. Nämä määritelmät ovat osin vakiintuneet käyttöön epävirallisina ainakin Euroopassa. 

Emporis ylläpiti omaa vuosittaista Emporis Skyscraper Award- arkkitehtuuripalkintoa, jossa oli ehdokkaina kyseisenä vuonna valmistuneet yli 100 metriä korkeat rakennukset. 

Marraskuussa 2020 yhdysvaltalainen kiinteistöjätti CoStar Group osti Emporiksen, ja verkkosivusto suljettiin pysyvästi 14. syyskuuta 2022.

## Lähteet
Østre Porsgrunnin kirkko

**Østre Porsgrunnin kirkko** () on Porsgrunnin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva kivikirkko vuodelta 2019.

Nykyinen kirkko rakennettiin tuhopoltossa huhtikuussa 2011 tuhoutuneen vanhan samannimisen kirkon tilalle. Se oli vuodelta 1760. Monet paikalliset olisivat halunneet vanhaa kirkkoa muistuttavan rakennuksen, mutta kirkon toiveesta päädyttiin modernimpaan arkkitehtuuriin. Kristillisen *[[Dagen (norjalainen lehti)|Dagen]]*-sanomalehden lukijaäänestyksessä vuonna 2020 uusi kirkko valittiin maan rumimmaksi. Toisella ja kolmannella sijalla olivat Rossabøn kirkko ja Haslen kirkko. 

Østre Porgrunn kirke (2005).jpg|Vanha kirkko vuonna 2005 eli noin kuusi vuotta ennen tuhopolttoa.
Østre Porsgrunn Kirkes interiør.jpg|Uuden kirkon sisätila.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mojo (ohjelmointikieli)

**Mojo** on Modular-yhtiön kehitteillä oleva Python-perustainen ohjelmointikieli, joka sisältää vaikutteita Rust-kielestä. Mojon syntaksi on suurin piirtein Pythonia vastaava, ja kielen kehityksessä on pyritty korkeaan suorituskykyyn tekoälysovellutuksissa. Mojo perustuu LLVM-kääntäjäprojektin alaprojektille MLIR. Kielellä voi kirjoittaa Python-syntaksisia luonnoksia, joiden optimointiin kieli tarjoaa tehokkaita ratkaisuja. Mojosta käsin on mahdollista tuoda Python-moduuleita. Mojon suorituskykyiset ominaisuudet tulevat pääasiassa vektorisoinnista ja rinnakkaislaskennasta.

Yksi syy Mojon kehittämiseen on se, että tekoälyratkaisuissa on paljon uusia innovaatioita joiden monimutkaisuus sirpaloi kenttää. Mojo-kieli pyrkii yhdistämään kenttää. Tekoälyraudan kehitys luo tarjontaa erilaisista suorityskykyä kasvattavista kiihdyttimistä, joiden käytön Mojo pyrkii sitomaan yhteen. Yksi esimerkki on Nvidian CUDA, joka on C++:n sukulainen, mutta on yhteen laitetoimittajaan sidottu, eikä sisällä tasalaatuisia profilointityökaluja ja debuggereita. Mojolla voi kirjoittaa pitkälle optimoitua koodia ilman että ohjelmoijan täytyy opetella matalan tason Rust/C++/CUDA. Myös pitkäaikainen Pythonin ongelma on ratkeamassa, kun suorituskyvyn kohentamiseen käytetyt C-kieliset ohjelmat tulevat debugattaviksi Mojossa.

Suositut Python-moduulit NymPy ja Matplotlib ovat yhdistettävissä Mojoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://mojolang.org/
*https://docs.modular.com/mojo/
Grenlandin silta

**Grenlandin silta** ( tai *Grenland bru*) on Eurooppatie E18:aan kuuluva Frierfjordenin ylittävä vinoköysisilta Bamblen ja Porsgrunnin kuntien rajalla Telemarkin läänissä Norjassa. Silta valmistui vuonna 1996 ja sen torni oli 166 metrillään aikansa korkein rakennelma Manner-Norjassa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pajulampi

**Pajulampi** tai **Pajulammi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Pajulampi, lampi Hankasalmella
* Pajulampi, lampi Joutsassa
* Pajulampi, lampi Jyväskylän Nyrölssä
* Pajulampi, lampi Keiteleellä
* Pajulampi, lampi Keuruulla
* Pajulampi, lampi Laukaalla
* Pajulampi, lampi Multialla
* Pajulampi, lampi Mäntyharjussa
* Pajulampi, lampi Perhossa
* Pajulampi, lampi Petäjävedellä
* Pajulampi, lampi Pihtiputaalla
* Pajulampi, lampi Pyhäjärvellä
* Pajulampi, lampi Saarijärven kirkonkylässä
* Pajulampi, lampi Saarijärven Pajupurolla
* Pajulampi, lampi Suonenjoen Ahvenisessa
* Pajulampi, lampi Suonenjoen Mäkränkylässä

* Pajulammi, lampi Juupajoella
* Pajulammi, lampi Jämsän Okskulmalla
* Pajulammi, lampi Kuhmoisissa
* Pajulammi, lampi Luhangalla
* Pajulammi, lampi Ruovedellä

* Iso Pajulampi, lampi Mäntyharussa lähellä Lyytikkälää
* Iso Pajulampi, lampi Perhossa

* Pieni Pajulampi, lampi Joutsassa
* Pieni Pajulampi, lampi Pyhäjärvellä.
Levälampi

**Levälampi** tai **Levälammi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Levälammi, lampi Akaalla
* Levälampi, lampi Hirvensalmella
* Levälampi, lampi Kangasniemellä
* Levälampi, lampi Keiteleellä
* Levälampi, lampi Mikkelissä ja Kangasniemellä
* Levälampi, lampi Otavassa
* Levälampi, lampi Pieksämäen Hirvijärvellä
* Levälampi, lampi Pielavedellä lähellä Venetmäkeä
* Levälampi, lampi Pälkäneellä
* Levälampi, lampi Rautalammin Myhinpäässä 
* Levälampi, lampi Saarijärvellä
* Levälampi, lampi Suonenjoen Ahvenisessa
* Levälampi, lampi Suonenjoen Viipperossa
* Levälampi, lampi Tervossa ja Pielavedellä lähellä Kiukooahoa
* Iso Levälampi, lampi Kuopiossa lähellä Kurkimäkeä
* Pieni Levälampi, lampi Kuopiossa lähellä Kurkimäkeä
* Pieni Levälampi, lampi Rautalammilla

## Henkilöitä

* Annina Levälampi (s. 1999), suomalainen salibandyn pelaaja.
Lehmilampi

**Lehmilampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Lehmilampi, lampi Jyväskylssä
* Lehmilampi, lampi Keuruulla
* Lehmilampi, lampi Mikkelissä lähellä Kolonkylää
* Lehmilampi, lampi Multialla
* Lehmilampi, lampi Pieksämäellä lähellä Itäkyllää
* Lehmilampi, lampi Saarijärvellä lähellä Löytänänrantaa
* Lehmilampi, lampi Saarijärvellä lähellä Peltokylää
* Lehmilampi, lampi Soinissa
* Lehmilampi, lampi Suonenjoella lähellä kirkonkylää
* Lehmilampi, lampi Suonenjoellla lähellä Lintuharjua
* Lehmilampi, lampi Vesannolla
* Lehmilampi, lampi Viitasaarella

* Alinen Lehmilampi, lampi Parkanossa
* Ylinen Lehmilampi, lampi Ikaalisissa.
Motoriset automatismit

**Motoriset automatismit** ovat lihasliikkeitä, joiden uskotaan olevan henkien tai edesmenneiden sielujen aiheuttamia. Tällaisia ovat muun muassa automaattikirjoitus, automaattimaalaus, automaattipuhe ja automaattisäveltäminen.

Automatismia harjoittaessaan henkilö näyttää olevan irrallisessa tai muuntuneessa tajunnantilassa, tai transsissa, eikä ole tietoinen tuottamastaan sisällöstä. Automatismia ovat hyödyntäneet esimerkiksi oraakkelit, profeetat ja kanavoijat, kuten spiritualistit. Jotkut psykologit pitävät automatismia alitajuisesti opittujen asioiden ilmenemisenä.

## Lähteet
Klaus Hagström

**Klaus Gustaf Hagstrom** (1. toukokuuta 1918 Helsinki – 8. elokuuta 2006 Saltsjöbaden, Ruotsi) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi uransa alussa helsinkiläisessä HSK:ssa kolme kautta ja sen jälkeen KIF:ssä yhdeksän kautta. Kaikkiaan hän pelasi 54 pääsarjaottelua ja teki niissä 9 maalia.

Urallaan Hagström saavutti kuusi SM-mitalia, joista neljä kultaa eli ensin (1934 HSK:n riveissä sekä sen jälkeen 1939, 1941 ja 1943) KIF:n riveissä, hopean (1937) ja pronssin 1935 HSK:n riveissä ja (1938) KIF:n riveissä.

Hänet valittiin Suomen jääkiekkomaajoukkueeseen Sveitsin vuoden 1939 MM-kisoihin, missä hän pelasi kaikissa Suomen otteluissa eli kaikkiaan viisi maaottelua. Kaikkiaan  Hagström pelasi 10 maaottelua ja teki niissä kolme maalia. 

## Lähteet
Nigerian lapsi- ja ihmisryöstöt

**Nigerian lapsi- ja ihmisryöstöt** ovat aseellisten ryhmien tekemiä sieppauksia, jotka kohdistuvat erityisesti koululaisiin, opiskelijoihin ja kyläläisiin. Ilmiö nousi kansainväliseen tietoisuuteen vuonna 2014 Boko Haramin siepattua 276 koulutyttöä Chibokissa. Vuoden 2014 jälkeen sieppaukset ovat lisääntyneet ja muuttuneet ideologisesta väkivallasta järjestelmälliseksi rikolliseksi toiminnaksi.

## Historia
Chibokin tapauksen jälkeen yli 1 700 tyttöä on siepattu eri puolilla Pohjois-Nigeriaa marraskuuhun 2025 mennessä. Alkuvaiheessa sieppaukset liittyivät jihadistiryhmien vastustukseen länsimaista koulutusta kohtaan, mutta 2020-luvulla niiden pääasiallisiksi tekijöiksi ovat nousseet paikalliset rikollisjengit, jotka hyödyntävät koululaisia ”pehmeinä kohteina”.

## Toimijat
Sieppauksista vastaavat useat ryhmät, kuten Boko Haram, ISWAP, Ansaru ja fulanien aseelliset miliisit, sekä rikollisjengeiksi luokitellut ”bandiitit”. Ryhmät toimivat laajoilla metsäalueilla Nigerian ja sen naapurimaiden rajojen tuntumassa, missä valtion valvonta on heikkoa.

## Taloudelliset motiivit
Nykyisin sieppausten motiivit ovat pääosin taloudellisia. Lunnaita vaaditaan sekä rahana että tavaroina, ja maksut kulkevat usein epävirallisten rahanvälitysjärjestelmien kautta. Lunnaiden maksaminen on kriminalisoitu, mutta sillä on ollut vähäinen vaikutus, ja sieppaukset ovat pysyneet vähäriskisenä ja tuottoisana toimintana.

## Viimeaikaisia tapahtumia
Vuonna 2024 Ansaru sieppasi yli 280 koululaista Kadunan osavaltiossa, joista 137 vapautettiin 17 päivän kuluttua. Samana vuonna Nigerin osavaltiossa siepattiin vähintään 160 kyläläistä. Vuonna 2025 viranomaiset raportoivat useista sotilasoperaatioista rikollis- ja jihadistiryhmiä vastaan, mukaan lukien rosvopäällikkö Gwaska Dankaramin kuolema. Nigerian armeija ilmoitti elokuussa 2025 surmanneensa 35 jihadistia ilmaiskuissa lähellä Kamerunin rajaa.

## Vaikutukset koulutukseen
Kouluihin kohdistuneet hyökkäykset ovat yleistyneet vuoden 2014 jälkeen. Sieppaukset ovat heikentäneet koulutuksen saatavuutta, lisänneet turvattomuutta ja estäneet vanhempia lähettämästä lapsiaan kouluun.

## Syyt ja seuraukset
Sieppausten taustalla ovat Nigerian heikko talous, nousevat elinkustannukset, valtion rajallinen kyky vastustaa rikollisverkostoja sekä vuotavat rajat, jotka mahdollistavat ryhmien liikkumisen. Väkivallan seurauksena yli kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kodeistaan ja yli 35 000 on kuollut vuosikymmenen aikana.

## Ratkaisuehdotuksia
Asiantuntijat korostavat korruption vähentämistä turvallisuussektorissa, taloudellisten olosuhteiden parantamista, yhteistyötä naapurimaiden kanssa sekä rikollisryhmien johtajien saattamista oikeuden eteen.

## Katso myös

* Nigerian turvallisuus
* Nigerian väkivaltaiset ryhmät

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hammad, Abdulrasheed ja Wahab, Hussain, The kids are not all right: Inside Nigeria’s security crisis. *The Continent*, 22.11.2025, s. 16-19
* 'Nigeria needs structural reforms that will offer an alternative to organised criminal networks', France24, 26.11.2025
Porsgrunds Porselænsfabrik

**Porsgrunds Porselænsfabrik** on norjalainen vuonna 1885 perustettu posliinitehdas Porsgrunnissa Telemarkin läänissä.

Kaffeservise - Porsgrunds Porselænsfabrik - NMK.2018.0396 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg|Porsgrundin valmistama kahviastiasto noin vuodelta 1890.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtiön verkkosivut
Gianna Pederzini

**Giovanna Elisabetta Anna "Gianna" Pederzini** (10. helmikuuta 1900 Avio – 12. maaliskuuta 1988 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan mezzosopraano.

Pederzini menetti isänsä 10-vuotiaana. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä hän muutti perheineen Napoliin. Hän sai opetusta Fernando De Lucialta. Pederzini teki oopperadebyyttinsä Preziosillan roolissa *[[Kohtalon voima]]n* esityksessä vuonna 1923. Uransa ensimmäisinä vuosina hän esiintyi myös eräissä alttorooleissa.

Pederzini esiintyi vuodesta 1930 La Scalassa. Covent Garden -debyyttinsä hän teki vuonna 1931. Keskeisessä roolissaan Carmenina Pederzini teki ensimmäisen esiintymisensä Istanbulissa 11. huhtikuuta 1924. Gabriella Besanzonin jäätyä eläkkeelle hänestä tuli La Scalan suosituin Carmen. Conchita Supervian kuoltua hänestä tuli myös johtava Gioacchino Rossinin ohjelmiston tulkitsija. Pederzinin ensimmäiset äänitykset ovat vuodelta 1930. Erottuaan miehestään Pederzini oli fasisti Roberto Farinaccin rakastajatar. Farinacci ammuttiin 28. huhtikuuta 1945, ja lehdissä virheellisesti väitettiin myös Pederzinin saaneen surmansa. Hänen kotinsa joutui ryöstelyn kohteeksi. Hän oli jonkin aikaa poissa julkisuudesta, mutta jatkoi uraansa Argentiinassa. Hän teki esiintymisiä Teatro Colónissa vuosina 1946–1947, jossa oli laulanut jo vuosina 1937–1939. Palattuaan Italiaan Pederzini jatkoi uraansa, ja kaudella 1956–1957 hän teki paluun La Scalaan. Hän vetäytyi näyttämöltä vuonna 1960 tai 1961 ja piti 1970-luvun loppupuolelle asti kursseja Accademia Nazionale di Santa Ceciliassa.

Pederzini osallistui Ildebrando Pizzettin *[[Vanna Lupa]]n*, Arthur Honeggerin *Judithin* ja Francis Poulencin *[[Dialogues des Carmélites]]'n* kantaesityksiin. Hän esiintyi Carmine Gallonen elokuvaversiossa Giuseppe Verdin *[[Trubaduuri (Verdin ooppera)|Trubaduurista]]*.

## Lähteet
Perhospuisto

**Perhospuisto** on Riihimäen Juppalassa sijaitseva vuonna 1996 perustettu perhosaiheinen puisto. Puiston tarkoituksena on mahdollistaa Suomen perhoslajien katselu vapaasti niittymäisessä maisemassa. Puiston pinta-ala on noin 2,5 hehtaaria. Yleisimmistä perhoslajeista puistossa on havaittu noin 20 eri lajia, joista näyttävimmät ovat muun muassa neitoperhonen, ohdakeperhonen ja amiraaliperhonen. Alueella on perhosten elämästä kertovia opastauluja. Puistossa on myös lasten leikkipaikka.

Puisto uudistettiin vuosina 2020–2021, jolloin puistoon lisättiin kuntoiluväline, tasapainorata, riippukeinu ja piknikpöytä. Uudistuksen yhteydessä parannettiin myös perhosten elinolosuhteita monipuolistamalla puiston kasvilajistoa. Keväällä 2022 puistoon avattiin perhosrunopolku, jonka varrelta löytyy paikallisten runoilijoiden perhosrunoja. Elokuussa 2023 puisto sai Green Flag Award-tunnustuksen, joka myönnetään hyvin hoidetuille ja hallinnoiduille viheralueille.

## Katso myös
* Luettelo Riihimäen puistoista

## Lähteet
Beau Is Afraid

**Beau Is Afraid** on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen surrealistinen tragikomedia- ja kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Ari Aster. Pääroolia esittää Joaquin Phoenix. Muita rooleja esittävät muun muassa Patti LuPone, Nathan Lane, Amy Ryan, Kylie Rogers, Parker Posey, Stephen McKinley Henderson, Hayley Squires, Michael Gandolfini, Zoe Lister-Jones, Armen Nahapetian ja Richard Kind.

Elokuvan keskiössä on hyvätapainen, mutta vainoharhainen Beau (Phoenix), joka päätyy surrealistiselle seikkailulle päästäkseen äitinsä luokse. Seikkailulla hän kuitenkin joutuu kohtaamaan pahimmat pelkonsa.

*Beau Is Afraid* sai maailmanensi-iltansa Austinissa, Texasissa sijaitsevassa Alamo Drafthouse Cinemassa 1. huhtikuuta 2023. Suomen-ensi-iltansa se sai 28. huhtikuuta 2023. Elokuva sai pääasiassa positiivisia arvosteluja, mutta oli taloudellinen floppi, tuottaen ainoastaan noin 11 miljoonaa dollaria. Phoenix sai roolistaan Golden Globe -ehdokkuuden.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
*
Jukka Jalosen puisto

**Jukka Jalosen puisto** on Riihimäen keskustassa, Valtakadun, Pohjoisen Rautatienkadun ja Kauppakadun välisellä alueella sijaitseva puisto. Puisto tunnettiin aiemmin Keskuspuistona, mutta se nimettiin syksyllä 2019 uudelleen Jukka Jalosen puistoksi kunnianosoitukseksi riihimäkeläisen jääkiekkovalmentaja Jukka Jalosen saavutuksista jääkiekkomaailmassa. Puistossa on lasten leikkipaikka, piknikpöytä ja avointa nurmialuetta. Puistossa on myös lampi, jonka pienelle saarelle pääsee askelkiviä pitkin. Lammen saarella on myös Riihimäen kaupungin R-tunnuselementti. Puistossa on myös muotoilija Paula Susitaipaleen ja äänisuunnittelija Teemu Korpipään suunnittelema äänimaisemateos, joka paljastettiin puiston virallisissa nimiämisissä helmikuussa 2020. Teos koostuu kaiuttimesta, josta kuuluu jääkiekko-ottelun äänimaisemaa sekä kullalla kaiverretusta kiekosta, joka muistuttaa Jukka Jalosen saavutuksista.

## Katso myös

* Luettelo Riihimäen puistoista

## Lähteet
Bad Segebergin puisto

**Bad Segebergin puisto** on Riihimäellä, Peltosaaren kaupunginosan koilliskulmassa sijaitseva puisto. Puiston paikalle avattiin kesäkuussa 1926 uimala, jonka toiminta hiljeni Urheilupuistoon vuonna 1955 rakennetun maauimalan valmistumisen jälkeen. Nykyisen puiston rakennustyöt aloitettiin 1970-luvulla. Puisto on nimetty Saksassa sijaitsevan Bad Segebergin kaupungin mukaan, joka on vuodesta 1954 lähtien ollut yksi Riihimäen ystävyyskaupungeista.

Puistossa on lampi, puinen kävelysilta sekä penkkejä. Puiston lampeen virtaa vettä läheisestä Vantaanjoesta. Puistossa on myös Riihimäen kaupungin vuokrattavia viljelypalstoja.

## Katso myös
* Luettelo Riihimäen puistoista

## Lähteet
Olli Haaskivi

**Olli Haaskivi** (s. 14. elokuuta 1986, Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) on amerikansuomalainen näyttelijä.

## Varhainen elämä ja perhe

Haaskivi syntyi Clevelandissa Ohiossa, missä hänen isänsä, suomalainen jalkapalloilija Kai Haaskivi, pelasi Cleveland Forcen joukkueessa. Olli Haaskivellä on Suomen ja Yhdysvaltain kaksoiskansalaisuus. Kun Haaskivi oli 8-vuotias, perhe muutti Floridaan, missä hän varttui. Hänen serkkunsa on entinen NHL-jääkiekkoilija Niklas Hagman.

## Ura
Haaskivi opiskeli Booker High Schoolissa Sarasotassa Floridassa ja valmistuttuaan hän opiskeli musiikkiteatteria Michiganin yliopiston musiikki-, teatteri- ja tanssikoulussa. Hänen ensimmäinen näyttelijäroolinsa oli televisiosarjassa *Unforgettable* vuonna 2012. Vuonna 2019 Haaskivi esiintyi pienessä roolissa Edward Nortonin ohjaamassa *Motherless Brooklyn* -elokuvassa. Hän esiintyi myös Marvel Cinematic Universen Disney+-sarjassa *[[The Falcon and the Winter Soldier]]* (2021) tohtori Wilfred Nagelina. Helmikuussa 2022 hän näytteli Edvard Condonia Christopher Nolanin ohjaamassa seitsemällä Oscarilla palkitussa elokuvassa *[[Oppenheimer (elokuva)|Oppenheimer]]* (2023), ja myöhemmin samana vuonna hän näytteli useissa jaksoissa Apple TV+:n minisarjassa *The Big Cigar*.

## Lähteet
Carlo Galeffi

**Carlo Galeffi** (4. kesäkuuta 1882 Malamocco, Venetsian metropolikaupunki? – 22. syyskuuta 1961 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan baritoni. Enciclopedia Italianan (1938) mukaan hän syntyi Roomassa vuonna 1885, Enciclopedia Italiana -instituutti Treccanin uudemman tiedon mukaan Venetsiassa vuonna 1884.

Galeffi opiskeli G. Di Comon, Enrico Sbriscian ja Antonio Cotognin johdolla. Hän teki oopperadebyyttinsä Roomassa Enricon roolissa *[[Lucia di Lammermoor]]issa* vuonna 1903. Hän sai tämän jälkeen suosiota Napolissa Amonasrona ja Rigolettona. Galeffi oli johtava esiintyjä La Scalassa vuosina 1912–1938. Hän esiintyi myös muun muassa Chicagossa (1919–1921) ja Teatro Colónissa. Ainoan esiintymisensä Metropolitan-oopperassa hän teki 29. marraskuuta 1910 Germontin roolissa *[[La traviata]]ssa*. Galeffi kuului Arturo Toscaninin suosikkilaulajiin ja pääsi usein osallistumaan kantaesityksiin. Hän oli mukana kantaesittämässä Pietro Mascagnin oopperoita *[[Isabeau]]* ja *[[Parisina (Mascagnin ooppera)|Parisina]]*. Muiden säveltäjien teoksista hän oli kantaesittämässä muun muassa Italo Montemezzin oopperaa *[[L'amore dei tre re]]* ja Arrigo Boiton *[[Nerone (Boiton ooppera)|Neronea]]*.

Galeffi teki viimeisen oopperaesiintymisensä vuonna 1954. Hän osallistui *La traviatan*, *[[Andrea Chénier]]in* ja *[[Pajatso (ooppera)|Pajatson]]* levytyksiin.

## Lähteet
Heikki Katajavuori

**Heikki Martti Katajavuori** (26. syyskuuta 1915 Helsinki – 17. elokuuta 1998) oli suomalainen meriupseeri aina sotien loppumiseen asti ja sen jälkeen yritysmaailmassa myynnin tehtävissä. Hänet tunnettiin ennen sotia jääkiekkoilijana ja rintauimarina.

Ylioppilaaksi valmistuttuaan 1937 Katajavuori suoritti 14. merikadettikurssin ja valmistui 1941. Hän osallistui molempiin sotiin laivaston upseerina mm. panssarilaiva Väinämöisen järeän tykistön päällikkönä ja tulenjohtajana. Vuonna 1945 hän erosi armeijan palveluksesta siirtyen 
myyntitehtäviin, aluksi Turussa ja myöhemmin Vaasassa.

## Urheilu-ura

### Uimarina
Heikki Katajavuori kilpaili SM-tasolla rintauimarina Helsingin Uimarien (HU) riveissä vuosina 1931-1935 ollen ensimmäisissä SM-kisoissa vasta 15-vuotias. Paras saavutus oli vuoden 1932 SM-hopea 200 metrin rintauinnissa. Tosin Suomen silloinen ykkösnimi Toivo Reingoldt kilpaili samaan aikaan Los Angelesin olympialaisissa. Vuosina 1931 ja 1933 hän saavutti SM-pronssia Reingoldtin voittaessa. Hän alitti 3 minuutin rajan ajalla 2.59,9 vuoden 1931 SM-kisoissa.

### Jääkiekkoilijana

Jääkiekkoilija Heikki Katajavuori pelasi uransa aikana 13 kautta jääkiekon mestaruussarjaa, joista yhdeksän kautta HJK:ssa, kaksi kautta TPS:ssä ja kaksi kautta uransa lopulla myös TuPK:ssa.

Jääkiekkoilijan urallaan Katajamäki saavutti kuusi SM-mitalia, joista kultaa 1935 HJK:n riveissä , hopeaa 1938, 1939, 1941 HJK:n riveissä ja 1943 TPS:n riveissä sekä pronssia 1937 HJK:n riveissä. Kaikkiaan Katajavuori pelasi jääkiekon mestaruussarjassa 53 ottelua ja teki niissä 15 maalia.

Katajavuori pelasi urallaan yhden jääkiekkomaaottelun ja teki siinä kaksi maalia.

## Lähteet
Gottlieb Weigle

**Karl Gottlieb Weigle** (19. marraskuuta 1810 Ludwigsburg – 16. marraskuuta 1882 Stuttgart) oli saksalainen urkujenrakentaja. Tehdas oli Stuttgartissa vuodesta 1845. Hän oli ensimmäisiä sähkökoneiston
käyttäjiä ja  rakensi Euroopan ensimmäiset täysin sähkökäyttöiset urut.

## Lähteet