Platiánan akropolis

**Platiánan akropolis** () on antiikin aikaisen kaupungin arkeologinen kohde Eliissä Kreikassa. Se sijaitsee Andrítsaina-Kréstenan kunnassa lähellä Platiánan kylää. Paikalla sijainnutta kaupunkia ei tiedetä: eri ehdotusten mukaan se oli joko Hypana tai Typaneai. Aiemmin siihen on sijoitettu myös Epeion ja Aipy.

## Maantiede

Platiánan akropolis on jonkun antiikin aikaisen kaupungin akropolis eli yläkaupunki- ja linnavuorikukkula, joka sijaitsee heti nykyisen Platiánan kylän eteläpuolella Andrítsainasta Pýrgokseen vievän tien varrella ja Alfeiós-joen eteläpuolella. Antiikin aikana se on ollut Eliin koillisosassa Trifylian ja Arkadian rajamailla.

Kukkula on korkea ja jyrkkä luonnonlinnoitus, joka on Lapíthas-vuoren itäpäätä. Sen korkeus on noin 600 metriä merenpinnasta laskettuna, ja se on akropoliiksi poikkeuksellisen pitkä ja kapea, noin 680 × 60–80 metriä. Kaupungin vaikeapääsyinen sijainti on ollut harvinainen antiikin Kreikan kaupunkien joukossa, mutta sen sijaintipaikka on ollut strategisesti merkittävä: se hallitsi sekä Trifylian vuoria että tietä Pisatiksesta Megalopoliihin ja muualle Arkadiaan.

Kaupunki on jakautunut kolmeen osaan: akropoliihin eli yläkaupunki-linnavuoreen kukkulan laella, alakaupunkiin akropoliin etelärinteessä ja kolmanteen alueeseen akropoliin pohjoisrinteessä. Kaikkia kolmea osaa suojasivat muurit.

## Historia

Arkeologisten löytöjen perusteella paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla. Kaupungin jäänteitä on löydetty arkaaiselta roomalaiselle kaudelle. Se on kukoistanut erityisesti myöhäisellä klassisella kaudella sekä hellenistisellä kaudella. Paikka lienee hylätty ennen 100-lukua jaa., sillä Pausanias ei mainitse sitä.

Nykytutkimuksessa paikalle on sijoitettu joko Hypanan tai Typaneain kaupunki. *[[Barrington Atlas of the Greek and Roman World]]* -kartasto sijoittaa siihen Hypanan. Kummatkin ehdotetut kaupungit kuuluivat Trifyliaan ja tunnetaan Polybioksen kertomuksesta Makedonian kuninkaan Filippos V:n hyökkäyksestä toisen liittolaissodan aikana hellenistisellä kaudella 220–217 eaa. sekä muista antiikin lähteistä.

Morean tutkimusretkeen osallistunut Émile Le Puillon de Boblaye sijoitti paikalle Homeroksen mainitseman Aipyn, joka tuohon aikaan yhdistettiin yleensä mutta virheellisesti Epeionin kaupunkiin.

Akropoliille rakennettiin myöhempinä aikoina kaksi kirkkoa, Profítis Ilías ja Ágios Ilías (tai Agía Eléni). Alakaupungin jäännökset olivat näkyvissä vielä 1900-luvun alussa. Paikan järjestelmällisiä arkeologisia tutkimuksia suoritettiin vuosina 2002–2003.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupunki oli ympäryröity muurilla, joka ajoitetaan myöhäiselle klassiselle ja hellenistiselle kaudelle 300-luvun eaa. lopulle. Se oli rakennettu monikulmaisista kivistä ja siihen kuului useita torneja ja portteja. Kaupungin pääportti oli itämuurin kaakkoiskulmassa. Muuri on säilynyt nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin, ja tämä pätee erityisesti varsinaisen linnoituksen muureihin. Parhaimmillaan muuria on säilynyt jopa viiden metrin korkeudelta.

Ympärysmuurin sisällä on kahdeksan tasannetta. Niiltä on löydetty useiden julkisten ja yksityisten rakennusten raunioita. Yläkaupungin neljä alempaa, itäisintä tasannetta (I–IV) olivat todennäköisesti yksityisten asuintalojen ja julkisten rakennusten käytössä. Tasanteilta III–IV on löydetty suuri suorakaiteenmuotoinen, viidestä huoneesta koostunut rakennus, jossa oli kaksi huonetta ja sisäpiha, sekä yksihuoneinen rakennus.

Kaupungin agora sijaitsi todennäköisesti tasanteella V, jossa on säilynyt suuri neliönmuotoinen vesisäiliö. Tasannetta VI hallitsi pieni kreikkalainen teatteri. Se on toinen vain kahdesta tunnetusta antiikin aikaisesta teatterista Eliissä; toinen on Eliin teatteri. Teatterin katsomo ja skene- eli näyttämörakennus ovat osittain säilyneet. Katsomo ajoitetaan 300-luvulle ja skene noin vuoteen 245 eaa. Katsomon halkaisija on 34,5 metriä.

Aivan huipulla sijaitseva tasanne VII oli varattu varsinaiselle akropolis-linnoitukselle, jolla oli oma muurinsa. Sieltä on löydetty myös vesisäiliö ja kaivo. Tasanne VIII kukkulan länsipäässä ei sisällä arkkitehtonisia jäännöksiä.

## Lähteet