Kirjava (Hyvinkää, itäinen)

**Kirjava** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Hallberginmäen ja Ihanaisen puolivälissä sijaitseva lampi. Se on itäisin kahdesta ”Kirjavat”-nimellä tunnetuista vierekkäisestä lammesta.

## Maantietoa
Kirjava on 250&nbsp;metriä pitkä, 200&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0&nbsp;hehtaaria. Se sijaitsee lähes samalla korkeustasolla kuin viereinen Kaveton. Se on muodostunut alavalle alueelle, jota ympäröi kauempana kallioisen mäet. Niistä korkein mäki kohoaa kauempana 18&nbsp;metrin korkeuteen vedenpinnasta. Lampi on 7&nbsp;metriä syvä  ja sen ainoa saari on pieni luoto lammen eteläosassa. Lammen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata, jossa turvepohjainen kasvillisuusvyöhyke seuraa rantaviivaa. Lampi on autio, mutta metsäautotie ohittaa sen pohjoisessa 50&nbsp;metriä pohjoisrannasta.

## Luontoarvoja
### Natura-alue
Suolampi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura&nbsp;2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66&nbsp;km²). Suojelualueeseen kuuluvat molempien Kirjavien ympäristö vesialueineen, itäisen kirjavan laskuoja ympäristö sekä Kavettoman eteläpuoliskon ranta-alueet ilman vesialuetta. Kirjavalampien luona on viiden metson soidinpaikat.

### Vedenlaatu
Kirjavan vedenlaatua on tutkittu aikaisemmin ainakin maaliskuussa 1984 ja syyskuussa 1997 sekä 2006 ja 2018 . Silloin oli veden happamuustaso maaliskuussa pH&nbsp;5,2 ja pH&nbsp;5,5 ja syyskuussa pH&nbsp;5,7 ja alkaliteetti oli heikko. Vesi oli kirkasta, mutta samalla hyvin humuspitoista. Vesi lämpötilakerrostui selvästi ja täyskierron vaihe oli lyhytaikainen. Päällysvedessä happipitoisuus (suluissa kylläisyysaste) oli maaliskuussa 7,3&nbsp;mg/l&nbsp;(52&nbsp;%) ja syyskuussa 7,7&nbsp;mg/l&nbsp;(75&nbsp;%). Alusvedessä oli happi lähes loppu. Kokonaisfosforipitoisuus oli syyskuussa päällysvedessä 14&nbsp;μg/l ja alusvedessä 26&nbsp;μg/l. Tämä voi tarkoittaa sisäistä kuormitusta hapettomissa oloissa. Kokonaistyppipitoisuudet vaihtelivat 390–1&nbsp;300&nbsp;μg/l. Näillä arvoilla itäinen Kirjava oli mesotrofinen järvi.

Itäisellä Kirjavalla oli vuonna 2018 vedenväri 170&nbsp;mg&nbsp;Pt/l, joka oli suurempi kuin läntisellä Kirjavalla. Tilanne oli useimpien muuttujien kohdalla samanlainen kuin vuonna 2005. Alusvedessä oli hapettomuutta ja päällysvedessäkin oli happivajausta. Vaikka ravinnepitoisuudet olivat samalla tasolla kuin ennen, olivat levien klorofylli-a-pitoisuudet kolminkertaisia aiempaan verrattuna eli 25&nbsp;μg/l.

## Vesistösuhteet
Kirjava sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Kytäjärven alueella&nbsp;(21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen&nbsp;(21.033) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 34&nbsp;hehtaaria. Siihen on johdettu neljä metsäojaa eri suunnista. Yksi ojista tuo lännestä vettä läntisestä Kirjavasta. Lammen oma laskuoja alkaa itärannasta ja se laskee 300&nbsp;metrin päässä Kavettoman länsirantaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,1&nbsp;metriä mpy&nbsp;(N2000), jolloin laskuojalle kertyy pudotusta 0,6&nbsp;metriä. Lammen veden laskennallinen viipymä on puoli vuotta.

## Historiaa
Vuoden 1916 Riihimäen seudun taloudellisessa kartassa Kavettomat on merkitty asumattomalle ja soistuneelle metsäalueelle. Vuoden 1936 kartassa on tilanne sama kuin aiemminkin, eikä lammille ole edelleenkään piirretty laskuojia. Vuoden 1965 peruskartassa on lampien karttanimeksi kirjoitettu ”Kirjavanlammet”. Metsäojittaminen on alueella aloitettu kaivamalla useille lammille suorat suo-ojat alemmille alueille. Kirjaville on kaivettu tässä yhteydessä yhdysojat lammesta toiseen lampeen. Seuraavassa vuoden 1979 peruskartassa on lampeen johdettu kaksi ojaa lisää ja metsäautotie on rakennettu pohjoispuolelle. Korkeusero Kavettomaan on 0,8&nbsp;metriä. Vuonna 1987 on lampien karttanimi ”Kirjavat”.

## Lähteet