open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
King Von

**King Von** (oik. **Dayvon Bennett**, 9. elokuuta 1994 Chicago, Illinois – 6. marraskuuta 2020 Atlanta, Georgia)  oli yhdysvaltalainen rap-artisti, joka nousi tunnetuksi drill-musiikin keskeisenä hahmona. Hän nousi tunnetuksi Chicagon drill-musiikkipiireissä ja myöhemmin valtakunnalliseen julkisuuteen Lil Durkin perustaman Only the Family -levy-yhtiön kautta. King Von tunnettiin tarinankerronnallisesta rap-tyylistään, joka kuvasi hänen kokemuksiaan Chicagon South Siden O'Block-alueelta.

Nuoruudessaan Bennett joutui useaan otteeseen tekemisiin lainvalvontaviranomaisten kanssa rikollisuuden vuoksi ja vietti aikaa vankilassa ennen kuin aloitti räppäämisen vuonna 2018. Bennettin varhaiset kappaleet herättivät Lil Durkin huomion, minkä jälkeen hän liittyi tämän Only the Family -kollektiiviin. Hänen ensimmäinen pientä huomiota saanut singlensä oli ”Problems”, mutta laajempaan suosioon hän nousi kappaleella ”Crazy Story”. Kappaleen musiikkivideo keräsi julkaisun jälkeen kymmeniä miljoonia katselukertoja.

King Von muutti uransa edistämiseksi Chicagosta Atlantaan. Hänen debyyttimixtapensa *[[Grandson, Vol. 1]]* julkaistiin syyskuussa 2019 ja nousi sijalle 75 Billboard 200 -listalla. Seuraava mixtape, *[[Levon James]]*, julkaistiin maaliskuussa 2020 ja sisälsi vierailut muun muassa YNW Mellyltä ja NLE Choppalta.

Lokakuussa 2020 ilmestyi hänen ensimmäinen studioalbuminsa *[[Welcome to O'Block]]*, jolla vierailivat muun muassa Lil Durk, Polo G ja Moneybagg Yo. Viikon jälkeen albumin julkaisusta 6. marraskuussa 2020 King Von ammuttiin riitatilanteessa yökerhon ulkopuolella Atlantassa. Hän kuoli saamiinsa vammoihin 26-vuotiaana. Ampumavälikohtauksessa kuoli Bennettin lisäksi kaksi muuta henkilöä. Vuonna 2024 Bennettiin ystävä Lil Durk pidätettiin epäiltynä palkkamurhan tilaamisesta rap-artisti Quando Rondolle vuonna 2022. Syyttäjien mukaan tavoitteena oli kostaa Bennettin kuolema. 

Bennettin ensimmäinen postuumi albumi *[[What It Means to Be King]]* julkaistiin vuonna 2022. Albumista tuli siihen mennessä hänen uransa korkeimmalle listalle noussut julkaisu, sillä se sijoittui toiseksi Billboard 200 -albumilistalla. Vuonna 2023 julkaistiin hänen toinen postuumi albumi *[[Grandson]]*.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *[[Welcome to O'Block]]* (2020)
* *[[What It Means to Be King]]* (2022)
* *[[Grandson]]* (2023)
### Mixtapet
* *[[Grandson, Vol. 1]]* (2019)
* *[[Levon James]]* (2020)
## Lähteet
Clifford

**Clifford** voi tarkoittaa seuraavia:

;henkilöitä, Clifford sukunimenä:
* Betsy Clifford (s. 1953), kanadalainen alppihiihtäjä
* Billy Clifford (s. 1992), englantilainen jalkapalloilija
* Brian Clifford (s. 1970), yhdysvaltalais-irlantilainen koripalloilija
* Camille Clifford (1885–1971), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Dermot Clifford (s. 1939), irlantilainen katolinen arkkipiispa
* Doug Clifford (s. 1945), yhdysvaltalainen rockmuusikko
* Gerard Clifford (1941–2016), irlantilainen katolinen piispa
* Kyle Clifford (s. 1991), kanadalainen jääkiekkoilija
* Michael Clifford, australialainen laulaja ja kitaristi, 5 Seconds of Summer -yhtyeen jäsen
* William Kingdon Clifford (1845–1879), englantilainen matemaatikko ja filosofi

;henkilöitä, Clifford etunimenä:
* Clifford Brown (1930–1956), yhdysvaltalainen jazztrumpetisti ja säveltäjä
* Clifford Lee Burton, *Cliff Burton* (1962–1986), yhdysvaltalainen basisti, Metallica-yhtyeen jäsen
* Clifford Crowley (1906–1948), kanadalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja
* Clifford Curzon (1907–1982), brittiläinen pianisti
* Clifford Nelson Fyle (1933–2006), sierraleonelainen kielitieteen professori, kirjailija, matemaatikko ja lehtori
* Clifford Geertz (1926–2006), yhdysvaltalainen antropologi ja professori
* Clifford Gray (1892–1969), yhdysvaltalainen rattikelkkailija ja olympiavoittaja
* Clifford Hansen (1912–2009), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja kuvernööri
* Clifford M. Hardin (1915–2010), yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri
* Clifford Harmon (1865–1945), yhdysvaltalainen ilmailun harrastaja
* Clifford Husbands (1920–2017), Barbadoksen kenraalikuvernööri 1996–2011
* Clifford Irving (1930–2017), yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja
* Clifford Odets (1906–1963), yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija, elokuvien käsikirjoittaja ja ohjaaja
* Clifford Olson (1940–2011), kanadalainen sarjamurhaaja
* Clifford Robinson (1966–2020), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Clifford Glenwood Shull (1915–2001), yhdysvaltalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
* Clifford D. Simak (1904–1988), yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
* Clifford Joseph Trahan, *Johnny Rebel* (1938–2016), yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja muusikko

;kuvitteellisia henkilöitä:
* Clifford, päähenkilö elokuvassa *[[Cliffordin tosi iso elokuva]]*

;muita merkityksiä
* 4276 Clifford, asteroidi.
Dodekyyligallaatti

**Dodekyyligallaatti** eli **lauryyligallaatti** on gallushapon ja dodekanolin eli lauryylialkoholin esteri. Sillä on E-koodi **E312**, ja sitä käytetään hapettumisenestoaineena elintarviketeollisuudessa ja kosmetiikassa. 

Sen antioksidanttiset ominaisuudet muistuttavat propyyligallaattia, mutta pitempi alkyylisivuketju tekee siitä paremmin rasvaliukoista.

Dodekyyligallaatilla on myös havaittu olevan antibakteerisia ominaisuuksia grampositiviisia bakteereja vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Food Component Database (FooDB): Dodecyl gallate 
* Human Metabolome Database (HMDB): Dodecyl gallate
Putsariperhokala

**Putsariperhokala** (*Johnrandallia nigrirostris*) on perhokaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan lämpimistä vesistä Keski- ja Etelä-Amerikan länsirannikolta.

## Koko ja ulkonäkö
Putsariperhokala voi kasvaa suurimmillaan noin 20 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan se on levymäinen, litteä ja korkea. Kalan kuono on pitkä ja työntyy eteenpäin. Otsaprofiili on jyrkkä. Putsariperhokalan selkä- ja peräevät ovat takaosistaan pyöristyneet ja pyrstöevä on tasakärkinen. Väriltään laji on päästään harmaa ja kyljistään kellanharmaa. Otsa ja selän takaosa ovat mustat ja myös kuonossa on musta pystyjuova. Evät ovat keltaiset.

## Levinneisyys ja elintavat
Putsariperhokalan levinneisyysalue ulottuu Baja Californiasta Kolumbiaan ja Galápagossaarille. Laji elää suhteellisen matalissa vesissä ja sen elinympäristöä ovat kivikkoiset koralliriutat. Putsariperhokala ui parvissa, ja sen ravintoa ovat pienten äyriäisten ja nilviäisten lisäksi levät. Putsariperhokala voi näykkiä muiden kalojen iholta loisia ravinnokseen. Lisääntymiskaudella laji muodostaa pareja.

Putsariperhokalaa pidetään toisinaan merivesiakvaarioissa.

## Lähteet
Bisson-luokka

**Bisson-luokka** oli Ranskan laivaston kuuden 800 tonnin hävittäjän muodostama alusluokka ensimmäisessä maailmansodassa.

## Alukset

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Γ-valerolaktoni

**γ-valerolaktoni** (C5H8O2) on laktoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Se on väritöntä tai vaaleankeltaista, herkkäliikkeistä nestettä, jolla on ruohomainen tuoksu. Se on δ-valerolaktonin isomeeri.

## Valmistus
Gamma-valerolaktonia valmistetaan levuliinihaposta, jota saadaan heksooseista.

Tyypillisesti selluloosapitoinen biomassa hydrolysoidaan glukoosiksi ja muiksi sokereiksi käyttäen rikkihappoa katalyyttinä. Glukoosia käsitellään hydroksimetyylifurfuraalilla, jolloin syntyy muurahaishappoa ja levuliinihappoa. Levuliinihappo muodostaa furaania muistuttavia syklisiä välituotteita, jotka voidaan hydrata γ-valerolaktoniksi. 

## Käyttö
Gamma-valerolaktonia käytetään apuaineena värjäyksessä, jarrunesteissä, sekä sideaineiden, lakkojen ja hyönteismyrkkyjen liuottimena. Kemiallisesti stabiilina, vaarattomana ja ympäristöystävällisenä se soveltuu käytettäväksi liuottimena lignoselluloosan ainesosien (selluloosa, hemiselluloosa ja ligniini) erotteluun.

Gamma-valerolaktoni voi soveltua biopolttoaineeksi, koska sitä pystytään valmistamaan helposti, nopeasti ja halvalla sokereista. Sitä voidaan sekoittaa bensiinin joukkoon kuten etanolia, tai jalostaa edelleen hiilivedyiksi.

Se on gammahydroksivaleriaanahapon eli GHV:n esimuoto. GHV on huumausaine, jonka vaikutus on samantapainen mutta lievempi kuin gammahydroksivoihapolla eli GHB:llä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* https://www.sigmaaldrich.com/FI/fi/sds/aldrich/v403 Gamma-valerolaktonin käyttöturvallisuustiedote
* [Pherobase: Semiochemical - gamma-valerolactone 5-Methyl-dihydrofuran-2(3H)-one]
Sisu GTT

**Sisu GTT** on suomalaisen Sisu Auton suunnittelema panssaroitu tela-ajoneuvo.

GTT muistuttaa perinteisiä telakuorma-autoja Bandvagn 206:tta ja Sisu NA-110:aa.

## Kehitys
Sisu GTT:n kehitystyön perustana oli singaporelaisen ST Engineering -yhtiön Bronco-tela-ajoneuvo, joka muun muassa osallistui taisteluihin Yhdistyneen kuningaskunnan käytössä Afganistanin sodassa. GTT perustuu Bronco 3 -versioon, mutta siinä käytetään paljon suomalaista, muun muassa Sisu GTP -ajoneuvon tekniikkaa. Suomalaisuusaste on yli 50&nbsp;%, mutta esimerkiksi telajärjestelmät tulevat Bronco 3:sta.

GTT julkistettiin SecD-Day-messuilla Helsingissä tammikuussa 2025.

## Suunnittelu
Sisu GTT on panssaroitu runko-ohjattu tela-ajoneuvo, joka koostuu kahdesta osasta. Vaunun etuosassa on moottori ja kahden hengen miehistö sekä kaksi matkustajapaikkaa. Ajoneuvo on suunniteltu modulaariseksi: Takaosassa on 10 jalan (n. 3 metriä) kontille soveltuva alusta, jolla voidaan nopeasti kiinnittää tehtäväkohtainen varustelu. Vaihtoehtoja ovat esimerkiksi miehistönkuljetus-, lääkintä-, viesti- ja komentopaikkaversiot. Miehistönkuljetusmoduulilla voidaan kuljettaa 10 taistelijaa. Takaosaan voidaan asettaa myös Patria Tremos -kranaatinheitinmoduuli.

GTT on erittäin maastokelpoinen, liikuntakykyinen ja hyvin kuljetettavissa. Sisun mukaan se soveltuu käytettäväksi kaikissa maantieteellisissä olosuhteissa. Ajoneuvon leveät kumitelat mahdollistavat liikkumisen upottavassa maastossa ja lumessa. Miehistöversio on uintikykyinen: Se kulkee vedessä telojensa avulla noin 5&nbsp;km/h. GTT voidaan ilmakuljettaa C-130 Hercules -koneella tai vastaavan kokoisella, ja se mahtuu 40 jalan konttiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sisun sivuilla
Sulfaattimineraali

**Sulfaattimineraalit** ovat mineraaleja, joissa on sulfaatti-anioni (SO42−). Ne syntyvät usein suolaisen meriveden haihtumisprosessin yhteydessä. Niitä esiintyy myös hydrotermisissä suonissa ja sulfidien hapettumisen tuloksena. Tavallisimpia sulfaattimineraaleja ovat anhydriitti (kalsiumsulfaatti), selestiini (strontiumsulfaatti), baryytti (bariumsulfaatti) ja kipsi (vesipitoinen kalsiumsulfaatti). 

Ryhmään luetaan usein kuuluvaksi analogisesti volframaatit (volframihapon suolat), kromaatit ja molybdaatit, sekä telluraatit, joissa kaikissa on sulfaattianionin tilalla samanlainen tetraedrinen anioni: ortowolframaatti-ioni WO42-, kromaatti-ioni CrO42-, molybdaatti-ioni MoO42-, tai metatelluraatti-ioni TeO42-.

## Sulfaattimineraaleja
Kidevedettömiä sulfaatteja:
* baryytti (BaSO4)
* selestiini (SrSO4)
* anglesiitti (PbSO4)
* anhydriitti (CaSO4)
* hanksiitti (Na22K(SO4)9(CO3)2Cl) 

Kidevedellisiä sulfaatteja:
* kipsi (CaSO4 · 2H2O)
* kalkantiitti (CuSO4 · 5H2O)
* kieseriitti (MgSO4 · H2O)
* starkeyiitti (MgSO4 · 4H2O)
* heksahydriitti ((Ni,Mg,Fe)SO4 · 6H2O)
* epsomiitti (MgSO4 · 7H2O)
* meridianiitti (MgSO4 · 11H2O)
* melanteriitti (FeSO4 · 7H2O)
* antleriitti (Cu3SO4(OH)4)
* brokantiitti (Cu4SO4(OH)6)
* aluniitti (KAl3(SO4)2(OH)6)
* jarosiitti (KFe3(SO4)2(OH)6)

## Lähteet
Igor Kotjuh

**Igor Kotjuh** (s. 1978 Võru, Viro) on virolainen runoilija ja kääntäjä.

Kotjuh on venäjänkielinen virolainen, juuriltaan ukrainalainen. Hän vietti lapsuutensa lomat veljensä Dmitrin kanssa mummolassa Ukrainassa Zabarivkan kylässä. Hän on opiskellut Tarton yliopistossa viron kieltä ja virolaista kirjallisuutta. Hän kääntää viroksi nykyvenäläistä kirjallisuutta. Hänen esikoisteoksensa on venäjänkielinen runokokoelma *Kogda nastupit zavtra?* (’Milloin huominen tulee?’), ensimmäinen vironkielinen runokokoelma on *Teises keeles* (’Toisella kielellä’, 2007). Venäjän hyökättyä 2022 Ukrainaan hän on alkanut kirjoittaa myös ukrainaksi.

Kotjuh on saanut useita virolaisia palkintoja. Vuonna 2011 hän sai Noore kultuuritegelase preemian. Hän on Viron kirjailijaliiton ja Viron PEN-klubin johtokunnan jäsen.

## Teokset
;Viroksi
* *Teises keeles*, Tuum 2007; 
* *Usaldusliin*, Kite 2010; 
; Suomeksi
* *Yritys kumppanuudeksi* Suomentaneet Jukka Mallinen & Hanna Samola. Savukeidas 2010 
* Runoja automatkalta Ukrainaan kesällä 2024
* Runoja, teoksessa: *Nippernaati 1: virolaisen kirjallisuuden antologia.*. Helsinki : Viro-instituutti, 2015 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laxšin piiri

**Laxšin piiri** () on hallintopiiri  Tadžikistanissa. Sen keskus on Vahdatin taajama. Piirin pinta-ala on 4&nbsp;580 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 52&nbsp;938 asukasta.

Laxšin piiri rajoittuu idässä Murğobin, etelässä Sangvorin ja lännessä Todžikobodin ja Raštin piireihin sekä pohjoisessa Kirgisiaan. Se on pinnanmuodostukseltaan vuoristoa. Pohjoisessa ovat Alai- ja Trans-Alaivuoret ja etelässä Pietari I:n vuoret. Niiden välissä virtaavat Surxob- eli Vaxšjoki ja sen sivujoki Muğob. Piirin kaakkoisrajalla sijaitsee Tadžikistanin korkein vuori Qullai Ismoili Somonī. Vuotuinen sademäärä laaksoissa on 200–700 millimetriä.

Vuonna 1931 perustetun hallintoyksikön nimenä oli vuoteen 2016 saakka Džirgatolin piiri. Siihen kuuluvat Vahdatin taajama sekä Alğan, Džirgatolin, Jangišahrin, Laxšin, Muksun, Pildonin, Qašotin, Sartalon, Surxobin maalaiskunnat. Kyliä on yhteensä 53. Kaupunkiväestön osuus on 9 prosenttia. Asukkaista suuri osa on kirgiisejä.

Vahdatin kautta kulkee Dušanbesta Kirgisiaan johtava maantie. Matkaa maan pääkaupunkiin on 284 kilometriä. Taajamassa on myös lentoasema.

Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut perunan, vihannesten ja tupakan viljelyyn sekä karjanhoitoon. Matkailijoita houkuttelevat alueen vuorikiipeilymahdollisuudet.

## Lähteet
Gaspar Melchor de Jovellanos

**Gaspar Melchor de Jovellanos** (1744–1811), oli espanjalainen valtiomies ja kirjailija. Hän toimi vuodesta 1768 tuomarina ja oli Kaarle III:n vapaamielisen hallituksen aikana useissa julkisissa tehtävissä. Manuel Godoy karkotti 1790 hänet hänen syntymäseudulleen Asturiaan, jossa hän toimi elinkeinojen, kulkuneuvojen ja koululaitoksen parantamiseksi. Hänen oltuaan 1797 oikeusministerinä hänet vangittiin jonkin ajan kuluttua. Joseph Bonaparten noustua valtaistuimelle 1808 hän pääsi vapaaksi. Hän ei ottanut vastaan hänelle tarjottua sisäasiainministerin virkaa vaan liittyi kapinallisiin ja Keskusjuntan jäseneksi. Hän hukkui haaksirikossa paetessaan ranskalaisten tieltä 1811.

Jovellanos julkaisi muun muassa kuuluisan agraarilainsäädäntöä koskevan teoksen *Informe sobre la ley agraria* ja muutamia näytelmiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mainuanjärvi

**Mainuanjärvi** on matala ja rannoiltaan polveileva järvi Kajaanissa. Se sijaitsee 17 kilometriä Kajaanin keskustasta lounaaseen. Sen pinta-ala on kaksi neliökilometriä. Mainua-niminen kylä sijaitsee Mainuanjärven pohjoisrannalla.

## Maantiede
Mainuanjärven ulottuvuus kaakkoisen Matolahden perukasta luoteisen Kurunperän pohjukkaan on noin 2,8 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osa lahdista. Lounaassa on Vaaranlahti, kaakossa Talvilahti, josta kapea ja matala Matolahti työntyy edelleen kaakkoon, luoteessa Kurunperä ja koillisessa Levälahti. Vaaranlahdella syvyys on noin seitsemän metriä, muilla vesialueilla alle kuusi metriä.

Vasikkasaari on ainoa mainittava saari. Se sijaitsee Mainuanjärven eteläosassa. Mainuanniemi työntyy järveen luoteesta, sen itäpuolella on Vasikkaniemi. Pohjoisessa on Peltoniemi. Mainuanniemellä ja sen ympäristössä on melko tiheää asutusta. Eteläisen rannan Kivivaara kohoaa noin 180 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 40 metriä järvenpinnan yläpuolelle.

Idästä Kivijärveltä (152,1 metriä mpy) virtaavan Kivijoen ohella Mainuanjärveen laskee Leväjoki koillisesta ja Matojoki kaakosta. Ne laskevat soiden halki. Mainuanjärven luusua sijaitsee lännessä, josta alkaa Mainuanjoki, joka laskee noin kahdeksan kilometrin päässä sijaitsevaan Vuottolahteen. Se on Oulujärven eteläisin lahti.

Mainuanjärven vesitilavuus on 4&nbsp;087&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä.

Mainuanjärvi (59.371.1.001) kuuluu Mainuanjoen alaosan alueeseen (59.371), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Mainuanjoen valuma-alue (59.37) ja ensimmäinen jakovaihe on Oulujärven alue (59.3). Mainuanjärvi on laajin Mainuanjoen alaosan alueen kahdesta järvestä. Toinen on alueen eteläosassa sijaitseva Hirvilampi, jonka pinta-ala on noin 2,5 hehtaaria.

## Lähteet
Tituksen kylpylät

**Tituksen kylpylät** (Thermae Titi) olivat antiikin Roomassa sijainneet kylpylät. Ne valmistuivat vuonna 80 jaa, ja olivat näin ollen vanhimmat keisarien rakennuttamat kylpylät. Rakennukset jäivät pois käytöstä luultavasti jo myöhäisantiikin aikana ja alkoivat raunioitua nopeasti. 
## Historiaa
Tituksen kylpylät sijaitsivat Esquilinus-kukkulalla, puistojen ja luksusasuntojen alueella. Tontin oli keisari Nero takavarikoinut omaa Domus Aureaa varten. Kun Nero oli syösty vallasta, hänen muistonsa pyrittiin häivyttämään kansan mielistä. Kylpylät luultavasti muutettiin nopeasti yleiseksi kylpyläksi Neron palatsin kylpylästä. Ne avattiin keisari Tituksen hallintokaudella ja sen jälkeen niitä kutsuttiin Tituksen kylpylöiksi.  

Myöhempien keisarillisten kylpylöiden suunnittelijat ottivat Tituksen kylpylöistä mallia. Ne käsittivät Tituksen kylpyjen tapaan kylmän, lämpimän ja kuuman kylvyn. Niiden koko oli huomattavasti suurempi ja ne käsittivät myös ulkoilmauima-altaan.  

Seuraajiinsa verrattuna Tituksen kylpylät olivat pienehköt. Niiden koon on arvioitu olleen 105- 120 metriä pituutta ja leveyttä. Rakennuksen edessä lienee ollut holvattu eteisrakennus josta on noustu monumentaalisia portaita itse kylpylään. Sen yhteydessä lienee ollut joko varastoja tai myymälöitä. Lisäksi kylpylöihin lienee kulunut pieni puutarha.   

Trajanus rakennutti omat suuret kylpylänsä Tituksen kylpylöiden välittömään läheisyyteen, jonka jälkeen niiden käyttö väheni. Keisari Hadrianus kunnostutti niitä ja rakennuksia korjattiin vielä vuonna 238 jaa. 300-luvun loppupuolelta tiedetään, että osa rakennuksesta oli jo romahtanut. Tämän jälkeen rakennuksen korjaamiseen ei enää löytynyt resursseja. Sen arvokkaat marmorit ja tiilet käytettiin uusiorakennuksiin.   

Renessanssiaikana heräsi kiinnostus antiikkiin ja sen rakennusten jäänteisiin. Raunioita tutkittiin ja niistä etsittiin taide-esineitä. Tituksen kylpylän raunioissa oli maahan hautautuneena suuri porfyyrikivestä veistetty amme joka löydettiin vuonna 1450. Se peitettiin, mutta kaivettiin esille ja paavi Julius II tuotatti sen Vatikaaniin, missä se on nykyään näyttellä. Raunioista löydettiin myös jäänteitä seinämaalauksista ja ne kopioitiin. 1500 luvulla arkkitehti Andrea Palladio teki raunioista piirroksia ja hänen ansiostaan voimme tehdä päätelmiä kylpylärakennuksen pohjapiirroksesta. Tuohon aikaan myös viereisen Trajanuksen kylpylöiden raunioita kutsuttiin Tituksen kylpylöiksi ja asian todellinen laita selvisi vasta vuonna 1895.  

1600-luvulta alkaen rakennuksen raunioita purettiin kiihtyvällä vauhdilla. Tituksen kylpylöistä onkin jäljellä vain hyvin vähäisiä raunioita.  

## Lähteet

## Lisää aiheesta
* https://digitalcollections.nypl.org/items/ae121100-c54f-012f-c42c-58d385a7bc34?canvasIndex=0
Kotajärvi (Kaavi)

**Kotajärvi** on pitkänkapea ja vähähumuksinen järvi Kaavilla. Järvi sijaitsee Kaavin länsiosassa. Sen länsiosa sijaitsee Kuopion itäosassa. Järven pinta-ala on 84,1 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 42 kilometriä itäkoilliseen ja Kaavin keskustasta kaksi kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Kotajärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on noin 3,2 kilometriä. Kotasalmi on erittäin matalaa vesialuetta. Siitä etelään järvi syvenee noin yhteentoista metriin ja pohjoiseen mentäessä järvi syvenee yhdeksääntoista metriin Linnoislahdella. Noin kahdeksan prosenttia Kotajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä, mutta alueet eivät sijaitse yhtenäisesti.

Järviwikin mukaan Kotajärvessä on kaksi saarta, niiden yhteispinta-ala on noin 500 neliömetriä. Kotajärven koillisrannalla sijaitsee Linnoisvuori, jonka korkeustaso on lähes 190 metriä merenpinnan yläpuolella eli yli 60 metriä järvenpintaa ylempänä. Kotajärven rannoilla on pientaloja etenkin etelässä.

Kotajärveen laskee alle 200 metrin pituinen tulouoma idästä Mankisesta (128,0 metriä merenpinnan yläpuolella). Lisäksi järveen laskee Riihilampi (128,2 metriä mpy) ja Kinnaslampi (143,7 metriä mpy). Kotajärven luusua sijaitsee aivan etelässä, josta alkaa Korninjoki, joka laskee etelään Kaavinjärveen (101,3 metriä mpy).

Kotajärven vesitilavuus on 3&nbsp;671&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä.

Kotajärvi (04.735.1.001) kuuluu Kotajärven valuma-alueeseen (04.735), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kaavinjärven alue (04.73) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Kotajärvi on laajin Kotajärven valuma-alueen neljästä järvestä. Sitä seuraa noin 35-hehtaarinen Mankinen.

Suomessa on 63 vähintään hehtaarin laajuista Kotajärveä. Kaavin Kotajärvi on kuudenneksi laajin. Kotajärvien yhteenlaskettu pinta-ala on noin 21 neliökilometriä.

## Kalasto
Kotajärven kalastoon kuuluvat ahven, hauki, kiiski, lahna, särki ja säyne.

## Linnusto
Kotajärven linnustoon kuuluvat kalalokki ja -tiira, laulujoutsen, rantasipi, sinisorsa ja telkkä.

## Lähteet
Olof Celsius nuorempi

**Olof Celsius nuorempi** (5. joulukuuta 1716 Uppsala – 15. helmikuuta 1794 Lund) oli ruotsalainen historioitsija, pappi, poliitikko ja virkamies. Hän toimi historian professorina Uppsalan yliopistossa vuodesta 1747 ja Lundin hiippakunnan piispana vuodesta 1777. Vuonna 1786 hänet kutsuttiin vastaperustetun Ruotsin akatemian jäseneksi. Celsiuksen pääteoksia olivat vuosina 1767–1792 ilmestynyt *Svea rikes kyrko-historia*, joka tarkastelee Ruotsin kirkon varhaisimpia vaiheita, sekä kuningaselämäkerrat *Kongung [[Kustaa Vaasa|Gustaf den förstes]] historia* (1746–1753) ja *Konung [[Eerik XIV|Erik den fjortondes]] historia* (1774). Nuorena häneltä ilmestyi myös *Ingeborg* (1737), joka oli tyyliltään klassinen tragedia. Säätyvaltiopäivillä Celsius oli vuoroin hattujen ja vuoroin myssyjen kannattaja, ja Kustaa III:n aikana hän kuului maltilliseen oppositioon.

Celsiuksen isä oli Olof Celsius vanhempi. Hänen serkkunsa oli Anders Celsius.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Peter Pohl

**Peter Pohl** (s. 5. joulukuuta 1940) on ruotsalainen kirjailija. Hän on työskennellyt myös matematiikan opettajana Kuninkaallisessa teknillisisessä korkeakoulussa. Pohlin esikoisteos, nuorisoromaani *Janne, min vän*, ilmestyi vuonna 1985. Vuonna 1992 hän sai August-palkinnon romaanistaan *Jag saknar dig, jag saknar dig!*, jonka hän kirjoitti Kinna Giethin kanssa.
## Teoksia
* *Janne, min vän* (1985)
* *Jag saknar dig, jag saknar dig!* (1992, Kinna Giethin kanssa; suom. *Sinä ja minä ikuisesti*)
* *Nu heter jag Nirak* (2007)
* *En vän som heter Mia* (2011)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anthedon (Palestiina)

**Anthedon** (), myöhemmin **Agrippias** (), oli antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa nykyisellä Gazan kaistalla. Se sijaitsi lähellä nykyistä Beit Lahian kaupunkia.

## Maantiede

Anthedonin kaupunki sijaitsi Palestiinan rannikolla Välimeren rannalla 20 stadioninmittaa tai oikeammin noin 3,2 kilometriä pohjoiseen Gazan kaupungista. Plinius vanhempi, joka sanoo Anthedonin olleen sisämaan kaupunki, ilmeisesti erehtyi. Samalla rannikolla Anthedonista pohjoiseen sijaitsivat Askalon ja sen satama Maiuma, sekä Azotos ja sen satama Azotos paralios, ja etelään Gazan ja sen sataman Maiuman lisäksi Sykomazon ja Rafia.

## Historia

Anthedon oli alkuperältään kreikkalainen kaupunki, joskin samalla paikalla oli asutusta jo noin 800 eaa. lähtien ensin assyrialaisella ja sitten babylonialaisella ja persialaisella kaudella. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Anthēdonitēs* ().

Makkabealaisten Aleksanteri Jannaios valloitti ja tuhosi Anthedonin. Pompeius Suuri valtasi sen Roomalle vuonna 64 eaa. Tämän jälkeen Gabinius kunnostutti kaupungin.

Augustus liitti Anthedonin Herodes Suuren hallintoalueeseen. Herodes antoi kaupungille uuden nimen *Agrippias* (tai *Agrippion*) Augustuksen vävyn Marcus Agrippan kunniaksi. Kaupungin lyömissä rahoissa Elagabaluksen ja Septimius Severuksen ajoista lähtien esiintyy kuitenkin jälleen sen vanha nimi.

Julianuksen aikana kaupungissa harjoitettiin paljon pakanallista taikauskoa ja epäjumalanpalvontaa, erityisesti Astarten tai Afroditen (Venuksen) kulttia, kuten käy ilmi eräästä rahasta. Paikka säilyi asuttuna 1100-luvulle saakka.

Anthedonin arkeologinen kohde on vuodesta 2012 ehdolla Unescon maailmanperintöluetteloon.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin paikalta on löydetty osia kaupunginmuurista, muita linnoitusrakenteita, roomalaisaikaisen temppelin rauniot, käsityöläis- ja asuinkortteleita, varastoja, sataman jäänteitä sekä useita huviloita. Anthedonin akropoliilla on jäännöksiä rautakauden lopulta sekä persialaiselta, hellenistiseltä, roomalaiselta ja bysanttilaiselta kaudelta. Anthedonin sataman kaivausalueen koko on noin kaksi hehtaaria. Osa jäänteistä on meren pohjassa, ja niitä on tutkittu meriarkeologian menetelmin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dagmar Ebbesen

**Dagmar Vilhelmina Ebbesen** (1. lokakuuta 1891 Tukholma – 5. joulukuuta 1954 Solna) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän näytteli vuosina 1913–1954 yli 80 elokuvassa. Usein hänen roolinsa oli tomera mutta lämminhenkinen kotiapulainen.
## Rooleja
* *[[...som en tjuv om natten]]* (1940) – Amelie Modin
* *[[Kesä Monikan kanssa]]* (1953) – rouva Lindström
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ebbesen

**Ebbesen** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Dagmar Ebbesen (1891–1954), ruotsalainen näyttelijä
* Eskild Ebbesen (s. 1973), tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja
* Niels Ebbesen (k. 1340), tanskalainen vapaustaistelija
Jarosiitti

**Jarosiitti** on kidevedellisestä kalium-rautahydroksidisulfaatista  (KFe3(SO4)2(OH)6) muodostunut sulfaattimineraali. Sitä muodostuu rautasulfidien hapettuessa. Jarosiittia esiintyy usein happamien kaivosvesien ja happaman sulfaattimaan yhteydessä. Se on myös yleinen sinkin jalostuksen sivutuote, johon voi sitoutua raskasmetalleja.

## Ominaisuudet

Jarosiitin kiderakenne on trigoninen. Se on haurasta, kovuudeltaan 2,5-3,5 Mohsin asteikolla. Sen ominaispaino on noin 3-3,3. Se on läpikuultavaa tai läpinäkymätöntä, ja sillä on lasimainen tai hartsimainen kiilto. Jarosiitti on väriltään yleensä tummankeltaista tai kellanruskeaa. Se voidaan sekoittaa järvimalmiin tai götiittiin, jonka kanssa se usein esiintyy rautahilkassa. Se on aluniitin rinnakkaismuoto, jossa rauta on korvannut alumiinin.

## Historia
Saksalainen mineralogi August Breithaupt kuvasi jarosiitin ensi kertaa vuonna 1852 näytteistä, jotka olivat peräisin Barranco del Jarososta Los Lobosin lähistöltä, Almeriasta Etelä-Espanjassa.

NASA:n *[[Opportunity]]*-marsmönkijä löysi vuonna 2004 jarosiittia Marsista, mikä osoitti planeetalla olleen aikoinaan vettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Webmineral: Jarosite Mineral Data 
* Handbook of Mineralogy: Jarosite (pdf)
Eetu Levänen

**Eetu Levänen** (s. 16. tammikuuta 2005 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportia. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

## Ura
### Seuraura
Levänen on Järvenpään Haukkojen kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Kalevan Palloon, josta Levänen siirtyi kaudeksi 2019–2020 vain 14-vuotiaana Yhdyvaltoihin Seacoast Performance Academyyn ja Spartansin 15U AAA-joukkueeseen. Kaudeksi 2020–2021 hän palasi KalPaan ja siirtyi seuran U16-joukkueeseen, jonka sisäisen pistepörssin Levänen voitti tehoilla 23+23=46. Hänet valittiin U16 SM-sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.

Kaudeksi 2021–2022 Levänen siirtyi Rauman Lukon U18-joukkueeseen. Kaudella 2022–2023 hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras maalintekijä neljällä osumallaan. Levänen voitti kauden päätteeksi U18 SM-hopeaa. Kaudella 2023–2024 hän oli tehoilla 18+21=39 Lukon U20-joukkueen toiseksi paras pistemies Danylo Trah’tin jälkeen. Levänen voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +18.

Toukokuussa 2024 Levänen teki 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen Vaasan Sportin. Hän oli entuudestaan tuttu pelaaja seuran silloiselle urheilutoimenjohtaja Herkko Koskelle KalPan junioreista. Levänen pelasi kauden 2024–2025 kokonaan Sportin U20-joukkueessa, eikä hän tehnyt vielä liigadebyyttiään. Leväsen kausi jäi hieman rikkonaiseksi ja hän pelasi runkosarjassa vain 28 ottelua, mutta hän oli kuitenkin 16 osumallaan Sportin toiseksi paras maalintekijä Oskari Hultin jälkeen. Kauden 2025–2026 kynnyksellä syyskuussa 2025 seura vuokrasi Leväsen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue Nokian Pyryyn, jossa hän pelasi 14 ottelua tehopistein 3+2=5. Marraskuussa Sport lainasi Leväsen viikon mittaisella sopimuksella Iisalmen Peli-Karhuihin, jossa hän teki kolmessa ottelussa yhden maalin. Levänen teki Sportissa SM-liigadebyyttinsä 4. joulukuuta 2025 entistä junioriseuraansa KalPaa vastaan. Hänet merkittiin joukkueen kolmosketjun vasempaan laitaan Matti Härmän ja Viljami Niemisen viereen. Levänen sai ottelussa jääaikaa 10.36 minuuttia. Hän sai myös kakkossyöttöpisteen Niemisen tekemään maaliin. Levänen pelasi SM-liigassa tulokaskautensa aikana 33 runkosarjaottelua tehopistein 2+6=8. Tammikuussa 2026 Sport tiedotti käyttäneensä hänen sopimuksessaan olleen option.

### Maajoukkueura
Levänen on pelannut 14 nuorten ja seitsemän poikien maaottelua.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Betomolakhon

**Betomolakhon** (, myös *Betomolakha*, ; aksentoinnista ei tietoa) oli antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa nykyisen Israelin alueella. Se sijaitsi Negevin autiomaassa ja sijoitetaan nykyiseen Rehovot ba-Negeviin linnuntietä noin 15 kilometriä länteen nykyisestä Revivimin kibbutsista.

Kaupungin nimi esiintyy Nessanasta (nyk. Nitzana) löydetyissä papyruksissa, jotka ajoitetaan 600-luvulle jaa. Niissä esiintyvä kaupungin kreikankielinen nimimuoto perustuu seemiläiseen alkuperämuotoon *Beth Malkhu* (בית מלכו, ”Malkhoksen talo”), ja näin kaupungin perustajana pidetään joko nabatealaisten kuningasta Malkhos I:stä, joka hallitsi ensimmäisellä vuosisadalla eaa., tai Malkhos II:sta, joka hallitsi ensimmäisellä vuosisadalla jaa.

Mainituissa papyruksissa Betomolakhon esiintyy yhtenä kaupungeista, joiden asukkaat tekivät lahjoituksia Nessanan Pyhän Sergioksen luostarille, ja niiden perusteella kaupungissa oli useita varakkaita lahjoittajia. Kaupunki sijaitsi niin kutsutulla suitsuketiellä Elusasta (nyk. Haluza) Rhinokoluraan ja Egyptin rannikolle.

Aiemmin Rehovot ba-Negev yhdistettiin joskus *[[Ensimmäinen Mooseksen kirja|Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa]]* mainittuun Iisakin kaivoon Rehobotiin.

## Lähteet
Ellen Jelinek

**Ellen Marianne Jelinek** (o.s. **Mattsson**; s. 5. joulukuuta 1973 Sollentuna) on ruotsalainen näyttelijä. Hän valmistui Tukholman teatterikorkeakoulusta vuonna 2004 ja on näytellyt muun muassa Dramatenissa, televisiosarjoissa ja parissakymmenessä elokuvassa.
## Yksityiselämä
Jelinek on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
## Rooleja
* *[[Hubotit – melkein ihmisiä]]* (2012) – Eva, pastorin vaimo
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iamneia paralios

**Iamneia paralios** (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa nykyisen Israelin alueella. Se sijaitsi Välimeren rannikolla nykyisessä Minet Rubinissa.

Iamneia paralios oli noin kuusi kilometriä sisämaassa eli idässä päin sijainneen Iamneian kaupungin satama. Näin se vastasi Askalonin satamaa Maiumaa ja Gazan satamaa, jonka nimi myös oli Maiuma.

*[[Toinen makkabilaiskirja|Toisen makkabilaiskirjan]]* kirjoittaja viittaa iamneialaisten satamaan ja laivastoon, jotka Juudas Makkabi tuhosi tulella; roihun valo näkyi Jerusalemiin saakka, 240 stadionin eli yli 40 kilometrin päähän. Plinius vanhempi sanoo suoraan, että Iamneia-nimisiä paikkoja oli kaksi, joista toinen oli sisämaassa, ja sijoittaa ne Azotoksen eli Ashdodin ja Ioppen eli Joppan väliin. Klaudios Ptolemaios mainitsee ”iamneialaisten () sataman” merenrantakaupunkina Ioppen ja Azotoksen välissä. *[[Itinerarium Antonini Augusti]]* sijoittaa sataman 36 roomalaisen mailin eli noin 53 kilometrin päähän Gazasta ja 12 mailin eli noin 18 kilometrin päähän Diospoliista eli Lyddasta; Eusebios sijoittaa sen Diospoliin ja Azotoksen väliin.

## Lähteet
Sami Sallinen

**Sami Sallinen** (syntynyt 1964) on suomalainen poliisi, yritysvalmentaja ja tietokirjailija, joka on erikoistunut neuvottelutaitoihin ja kehonkieleen.

Sallinen työskenteli Suomen poliisivoimissa huumerikosyksikössä, väkivaltarikosyksikössä ja peitetoiminnassa. Hän toimi kansainvälisissä undercover-operaatioissa ja rikostutkintatehtävissä ympäri Eurooppaa. Sallinen työskenteli myös Suojelupoliisissa (Supossa).

Poliisiuran jälkeen Sallinen työskenteli yli 20 vuotta Lähi-Tapiolassa, missä hän toimi turvallisuuspäällikkönä. Tässä tehtävässä hän keskittyi henkilöturvallisuuteen, toimitilojen turvallisuuteen ja riskienhallintaan.

Myöhemmin Sallinen on toiminut yritysvalmentajana ja puhujana. Sallisen menetelmä hyödyntää poliisikuulustelutekniikkoja yritysmaailman neuvottelutilanteisiin.

## Mediaesiintymiset

Sallinen on esiintynyt MTV Uutisissa, Iltalehdessä, Ilta-Sanomissa, Helsingin Sanomissa ja Ylellä analysoimassa julkisuuden henkilöiden sanatonta viestintää. Hän on kommentoinut poliitikkojen ja kansainvälisten johtajien kehonkieltä suurten poliittisten tapahtumien, kuten Suomen presidentinvaalien 2024 ja kansainvälisten diplomaattisten tapaamisten aikana. Hän on analysoinut muun muassa presidentti Alexander Stubbin, entisen pääministeri Sanna Marinin ja kansainvälisten johtajien kuten Vladimir Putinin ja Donald Trumpin kehonkieltä.
Hän on esiintynyt myös true crime -podcast-sarjassa ”Rikosmyytit”, jossa hän keskustelee poliisiurastaan, peitetoiminnasta ja turvallisuusasiantuntemuksestaan.

## Yksityiselämä
Sami Sallinen oli naimisissa toimittaja Johanna Aatsalon kanssa tämän julkaistessa vuonna 1998  jutun suomalaisten hiihtäjien dopingin käytöstä. Sallinen oli myös todistajana tapauksen oikeuskäsittelyssä.

## Teokset

* *Kehokoodi: Sanattoman viestinnän opas*, Readme.fi, 2019, 
* *Kehokoodi: Tunnista ilmeet ja eleet ja hyödynnä niitä kaikissa kohtaamisissasi*, Readme.fi, 2021 (uudistettu painos), 

* *Taktinen neuvottelu: Hallitse haastavat kohtaamiset*, kirjoitettu yhdessä Harri Gustafsbergin kanssa, Otava, 2021, 
* *Pelko ja rohkeus*, Otava, 2022, , 
* *Vihainen mieli: Maalittamista ja vihapuhetta*, kirjoitettu yhdessä Heidi Holmavuon kanssa, Docendo, 2024, 
* *Kehokoodi: Tunnista ilmeet ja eleet*, BoD - Books on Demand, 2025 (uudistettu painos), 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sami Sallisen verkkosivusto
Esa Hilli

**Esa Hilli** (1. joulukuuta 1897 Muolaa – 17. lokakuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja. Hän oli nuorena Valtionrautateiden palveluksessa ja aloitti kuvausharrastuksen. Hän aloitti ammattimaisena valokuvaaja 1920-luvulla, ja hänellä oli oma kuvaamo Lohjalla ja nimellä Valokuvaamo Hilli Helsingissä. Hän toimi kuvaajana myös *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehdelle]]*. Hänen kuviaan on Museoviraston kokoelmissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mothers Prayers

**Mothers Prayers** () on Iso-Britanniasta lähtöisin oleva kansainvälinen katolilaislähtöinen yhteiskristillinen maallikkoliike.

Äitien rukousliike alkoi vuonna 1995. Se toimii 120 maassa ympäri maailmaa. Liikkeen perusti kaksi englantilaista isoäitiä, Maranatha-yhteisöön kuuluva liikenainen Veronica Williams ja hänen kälynsä Sandra, sitoutuneempana yhteisenä rukouksena pienryhmissä lasten puolesta. Ryhmät ovat tavallisesti kooltaan 2-8 henkeä. Veronica tunsi saaneensa erityistä rohkaisua raamatunjakeesta . Äitien lisäksi mukaan voivat liittyä kaikki naiset jotka haluavat rukoilla lasten puolesta. Myöhemmin perustettiin myös erillinen ryhmä, *Isien rukoukset*. Liike toimii aktiivisesti esimerkiksi Ruotsissa ja Virossa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Veronica Williams: *The Joy of Surrender unto Him*. Transform Management Ltd, 2004 

## Aiheesta muualla
*Mothers Prayers 
*Mödrars Bön Sverige 
*Fathers Prayers
Théodore Jouffroy

**Théodore Simon Jouffroy** (1796–1842) oli ranskalainen filosofi. Hän opetti filosofiaa École normalessa ja Collège de Francessa. Hän oli Victor Cousinin oppilas ja yhtyi pääasiassa tämän ajatuksiin mutta noudatti omaa suuntaa siinä, että halusi perustaa filosofisen maailmankatsomuksensa ensi sijassa psykologiaan. Hän käänsi ranskaksi skotlantilaisten filosofien Thomas Reidin ja Dugald Stewartin teoksia. Hänen tunnettuja kirjoituksiaan ovat teoksessa *Nouveau mélanges philosophiques* esitys, jossa hän kuvailee, miten hänelle selvisi hänen siihenastisen dogmaattisesti uskonnollisen maailmankatsomuksensa onttous, sekä hänen julkaisemansa kirjoitus *Comment les dogmes finissent* aikakauskirjassa *[[Le Globe]]*.

## Teokset
* *Mélanges philosophiques* (1833) 
* *Nouveaux mélanges philosophiques* (1842)
* *Cours de droit naturel* (1834–1842)

## Lähteet
Petri Varsta

**Petri Mikael Varsta** (s. 30. tammikuuta 1947 Kokkola) on suomalainen  laivanrakennusopin emeritusprofessori.

Petri Varsta syntyi metsänhoitaja Osmo Varstan (ent. Westerholm) ja farmaseutti Britta Margareta Cederbergin perheeseen. Hän avioitui 1970 Kirsti Maria (Tytti) Leanderin kanssa. Varsta tuli ylioppilaaksi Mäkelänrinteen yhteiskoulusta 1966 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1972 ja tekniikan lisensiaatiksi 1974 ja väitteli siellä tekniikan tohtoriksi 1983.

Varsta oli Wärtsilän Helsingin telakan projekti-insinööri 1972 ja osastopäällikkö 1974–1976. Teknillisessä korkeakoulussa hän oli tutkimusassistentti 1973 ja erikoisopettaja 1978–1982 ja VTT:n laivatekniikan laboratoriossa erikoistutkija ja jaoston päällikkö 1976–1982. Palattuaan Teknilliseen korkeakouluun, myöhemmin Aalto-yliopisto, hän oli siellä laivanrakennusopin professori vuodesta 1984. Varstalla on ollut myös useita kotimaisia ja kansainvälisiä asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Hän on sekä julkaissut tutkimuksia että ollut kirjoittamassa tietoteoksia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Korsiampiainen

**Korsiampiainen** (*Gymnomerus laevipes*) on ampiaisiin kuuluva hyönteislaji.

## Koko ja ulkonäkö
Korsiampiainen on pääväritykseltään musta, ja sen takaruumiin jaokkeissa on kapeat kellertävät tai valkoiset poikkivyöt. Koiraiden pituus on 8–11&nbsp;mm ja naaraiden 9–11&nbsp;mm. Ulkonäöltään korsiampiainen muistuttaa törmäampiaisia (*Odynerus*).

## Pesintä
Korsiampiainen pesii onttojen kasvien, kuten järviruokojen ja ohdakkeiden, varsiin. Yhdessä pesässä on 4–12 toukkakammiota. Naaraat saalistavat kärsäkkäiden toukkia jälkeläistensä ravinnoksi.

## Levinneisyys
Korsiampiaista tavataan Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa. Suomessa lajia tavataan pääasiassa Etelä-Suomessa ja se on melko vähälukuinen. Lajin elinympäristöihin kuuluu perinneympäristöt ja aurinkoiset metsänreunat.

## Lähteet
Todžikobodin piiri

**Todžikobodin piiri** () on hallintopiiri  Tadžikistanissa. Sen keskus on Todžikobodin kylä. Piirin pinta-ala on 734 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 49&nbsp;736 asukasta.

Todžikobodin piiri rajoittuu koillisessa Laxšin, etelässä Sangvorin ja luoteessa Raštin piireihin. Se sijaitsee Raštin laaksossa Surxob- eli Vaxšjoen vasemmalla rannalla. Etelässä ovat Pietari I:n vuoret. Alue on altis maanjäristyksille ja maanvyörymille.

Seudun ilmasto on melko leuto. Vuotuinen sademäärä on 250–300, ja vuorilla jopa 550 millimetriä. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kivihiili, suola, rakennusaineet ja kivennäisvesi.

Vuonna 1991 perustettu piiri jakautuu Langarišohin, Nušorin, Qal’ailabiobin, Širintšašman ja Šogadojevin maalaiskuntiin.

Todžikobodin kautta kulkee Dušanbesta Kirgisiaan johtava maantie. Matkaa maan pääkaupunkiin on 234 kilometriä. 

Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on keskittynyt viljan ja perunoiden viljelyyn, puutarhanhoitoon ja karjanhoitoon. Matkailijoita houkuttavat hiihto-, koskenlasku- ja vuorikiipeilymahdollisuudet.

## Lähteet
Sangvorin piiri

**Sangvorin piiri** () on hallintopiiri  Tadžikistanissa. Sen keskus on Tavildaran kylä. Piirin pinta-ala on 5&nbsp;954 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 24&nbsp;579 asukasta.

Sangvorin piiri rajoittuu pohjoisessa Raštin, Todžikobodin ja Laxšin, idässä Murğobin, etelässä Vandžin ja Darvozin ja lännessä Xovalingin, Baldžuvonin ja Nurobodin piireihin. Se käsittää Xingovjoen kapean laakson, jota reunustavat pohjoisessa Pietari I:n vuoret ja etelässä Darvozvuoret. Piirin koilliskulmassa sijaitsee Tadžikistanin korkein vuori Qullai Ismoili Somonī.

Seudun ilmasto on leuto. Vuotuinen sademäärä on laaksoissa 400–800 ja vuorilla 1&nbsp;200–1&nbsp;600 millimetriä. Piirissä sijaitsee Sangvorin rauhoitusalue. Hyötykaivannaisiin kuuluvat grafiitti, kivihiili, suola, rautamalmi, kulta ja hopea.

Hallintoalue on perustettu Tavildaran piirinä vuonna 1930. 1930-luvun lopussa ja 1950-luvun alussa sen asukkaat siirrettiin maan eteläosaan Vaxšin laaksoon viljelemään puuvillaa, ja piiri lakkautettiin vuonna 1955. Asukkaat alkoivat palata takaisin 1970-luvun alussa, ja piiri perustettiin uudeleen vuonna 1991. Se nimettiin Sangvorin piiriksi vuonna 2016.

Piiri käsittää Sangvorin, Tavildaran, Tšildaran, Vahdatin ja Vaxijon maalaiskunnat. Kyliä on yhteensä 93. Kaupunkiväestöä ei ole.

Tavildaran kautta kulkee Dušanbesta Vuoristo-Badahšaniin johtava maantie. Matkaa maan pääkaupunkiin on 202 kilometriä.

Seudun pääelinkeinot ovat puutarhanhoito, viljan ja vihannesten viljely, karjan- ja mehiläistenhoito sekä metsätalous. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja hevoset.

Historiallisia kohteita ovat Šerin ja Loxarvin linnoitusten rauniot, Hazrati Burxi Sarmasti Valīn mausoleumi ja muut pyhiinvaelluskohteina tunnetut merkkihenkilöiden hautapaikat. Matkailun kehittäminen perustuu seudun luontoon ja vuorikiipeilymahdollisuuksiin. Yhteydet laakson yläosaan ovat kuitenkin huonot ja matkailupalveluja on toistaiseksi vähän.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Piirin sivusto
Kirgisian parlamenttivaalit 2025

**[[Kirgisia]]n parlamenttivaalit 2025** järjestettiin 30. marraskuuta. Niissä valittiin kaikki 90 edustajaa Kirgisian korkeimpaan neuvostoon. Vaalit olivat vuodella ennenaikaiset, sillä parlamentti päätti syyskuussa hajottaa itsensä. Sitä perusteltiin poliittisen tilanteen vakauttamisella ennen vuoden 2027 presidentinvaaleja, mutta asiantuntijat ovat myös arvioineet presidentti Sadyr Žaparovin halunneen hyötyä maan hyvästä taloudellisesta suhdanteesta. Kirgistan on hyötynyt muun muassa siitä, että maan kautta on kierretty pakotteita, joita Venäjälle on asetettu sen hyökättyä Ukrainaan.

## Taustaa
Edelliset parlamenttivaalit järjestettiin marraskuussa 2021. Vuoden 2020 lokakuun parlamenttien tulos oli mitätöity sen jälkeen, kun oppositio ja kansainväliset vaalitarkkailijat syyttivät presidentti Sooronbai Žeenbekoville uskollista hallitusta vaalivilpistä ja maassa puhkesi laajoja mielenosoituksia. Parlamentti valitsi uudeksi pääministeriksi silloisen oppositiojohtaja Sadyr Žaparovin, jonka mielenosoittajat olivat vapauttaneet vankilasta. Muutaman viikon poliittisen sekasorron jälkeen presidentti hyväksyi hänen nimityksensä ja erosi itse, sanoen haluavansa välttää tilanteen väkivaltaisen kärjistymisen. Tämän jälkeen Žaparov nimitti itsensä virkaatekeväksi presidentiksi. Vain kuukauden kuluttua hän erosi molemmista viroista asettuakseen ehdolle tammikuun 2021 presidentinvaaleissa, jotka hän voitti. Marraskuussa 2021 järjestetyissä parlamenttivaaleissa Žaparovia tukevat puolueet saivat enemmistön.

Vaalien alla maassa on pidätetty opposition edustajia ja toimittajia sekä suljettu itsenäisiä medioita. Žaparovin valta on yleisesti ottaen vahvistunut ja demokratian tila maassa heikentynyt.

## Vaalijärjestelmä
Vaalijärjestelmää muutettiin vuonna 2025 niin, että aiemmasta sekavaalitavasta siirryttiin henkilövaaliin, jossa kustakin vaalipiiristä valitaan kolme eniten ääniä saanutta ehdokasta, jos heidän puolueensa ylittävät äänikynnyksen (viisi prosenttia valtakunnallisesti ja puoli prosenttia jokaisessa vaalipiirissä). Mikäli kolme eniten ääniä saanutta ovat kaikki samaa sukupuolta, valitaan kolmanneksi eniten saaneen sijaan eniten ääniä saanut toista sukupuolta edustava ehdokas. Kansainväliset tarkkailijat arvostelivat samassa yhteydessä toteutettua ehdokasmaksujen korotusta ja vaalipiirien rajoja, joiden ne katsoivat syrjivän maan vähemmistöjä. 

Äänioikeus- ja ehdolleasettumisikäraja on 21 vuotta. Puolueiden ehdokaslistoilla yhden sukupuolen osuus ei saa ylittää 70 prosenttia kaikista ehdokkaista. Lisäksi vähintään 15 prosentin ehdokkaista on oltava alle 35-vuotiaita. Äänestyspakkoa ei ole.

## Tulokset
Vaaleissa valittiin 84 sitoutumatonta ehdokasta, jotka tukevat Žaparovia ja lisäksi kolme hallinnolle uskollisen Yntymak-puolueen edustajaa. Äänestysprosentti oli noin 37. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön vaalitarkkailijoiden mukaan vaalit eivät olleet vapaat.

Yhdessä vaalipiirissä äänestystulos kumottiin, koska äänestyspaikoille oli asennettu salaisia kameroita. Kyseisessä vaalipiirissä järjestetään myöhemmin uusi äänestys.

## Lähteet
Joplinin tornado

**Joplinin tornado** oli tuhoisa EF-5-luokan tornado, joka iski Joplinin kaupunkiin Missourin osavaltiossa, Yhdysvalloissa sunnuntaina 22. toukokuuta 2011. Tornado tappoi 158 ihmistä suoraan ja vammautti yli 1&nbsp;000 ihmistä. Lisäksi tornado aiheutti kuolemia epäsuorasti. Epäsuoria kuolemia aiheutti muun muassa tornadoa seuranneet mukormykoosi-infektiot, joka tappoi viisi ihmistä. NOAA:n mukaan Joplinin tornado on Yhdysvaltojen seitsemänneksi tappavin tornado.

## Lähteet
Kerry Shook

**Kerry Shook** (s. 6. marraskuuta 1962) on yhdysvaltalainen evankelinen pastori, kirjailija ja televisiojuontaja. Hän on yksi Texasissa toimivan Woodlands Churchin perustajista ja toimii sen vanhempana pastorina. Hän perusti seurakunnan vuonna 1993 yhdessä vaimonsa Chris Shookin kanssa.

Shook tunnetaan saarnatyylistään, jossa hän luovuutta ja selkeyttä yhdistäen käsittelee käytännön elämän kysymyksiä. Hän on laajentanut työtään Kerry Shook Ministries -järjestön kautta, joka lähettää hänen opetuksiaan maailmanlaajuisesti televisiossa, mukaan lukien viikoittaista ohjelmaa Trinity Broadcasting Network (TBN) -kanavalla.

Kirjailijana Shook on kirjoittanut yhdessä vaimonsa kanssa useita kirjoja, joista tunnetuin on *One Month to Live: Thirty Days to a No-Regrets Life* (2008), *[[New York Times]]in* bestseller. Muita merkittäviä teoksia ovat *One Month to Love: 30 Days to Grow and Cherish Your Marriage* (2014), *Be the Message: Taking Your Faith Beyond Words to a Life of Action* (2012), *Find Your Miracle: How the Miracles of Jesus Can Transform Your Life Today* (2015) ja *The Gift of One Day: How to Find Hope When Life Gets Hard* (2020).

## Lähteet
Kauraslammen koulu

**Kauraslammen koulu** on Ylöjärvellä sijaitseva koulu, joka koostuu kolmesta toimipisteestä.

## Toimipisteet
Kauraslammen koululla on kolme toimipistettä, jotka sijaitsevat Asuntilassa, Veittijärvelleä sekä Moisiolla. Toimipisteillä on eri luokka-asteita. Asuntilassa ovat luokat 1–2, Veittijärvellä luokat 1-4 ja Moisiolla luokat 5–9.

## Lähteet
Lisääntymisoikeudet

**Lisääntymisoikeudet** tarkoittavat yksilöiden ja parien oikeutta päättää vapaasti, haluaako hankkia lapsia vai ei, milloin lapsia hankitaan ja kenen kanssa lapsia hankitaan. Lisääntymisoikeudet sisältävät oikeuden tehdä päätöksiä lisääntymisestä ilman syrjintää, pakkoa ja väkivaltaa. Lisääntymisoikeudet on turvattu kansallisissa laeissa sekä kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa.

Lisääntymisoikeuksia pyritään edistämään muun muassa yksilönvapauksilla, sukupuolten tasa-arvolla, seksuaalikasvatuksella sekä ehkäisyn saatavuudella.

## Lisääntymisoikeudet ihmisoikeussopimuksissa
Lisääntymisoikeuksista on säädetty muun muassa seuraavissa asiakirjoissa:

* Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus 
* Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus
* Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus
* Kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus
* Lapsen oikeuksien sopimus

## Katso myös
* Abortti
* Lisääntymisterveys

## Lähteet