open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Näkemä

**Näkemä** on tietekniikassa käytettävä käsite alueesta, jonka tienkäyttäjä pystyy havaitsemaan. Näkemiä tarvitsevat kaikki tienkäyttäjät, mutta tienkäyttäjän liikennenopeus vaikuttaa merkittävästi näkemän pituuteen.

## Pysähtymisnäkemä
Pysähtymisnäkemällä tarkoitetaan tienkäyttäjän eteensä näkemää matkaa, joka vaaditaan mitoitusnopeudesta pysähtymiseen. Näkemässä huomioidaan reaktioaikana kuljettu ja jarruttamisen aikana edetty matka. Mitä suurempi on väylän mitoitusnopeus sitä pidempi on vaadittava pysähtymisnäkemä jarrutusmatkan kasvaessa. Pysähtymisnäkemä on liikenneturvallisuuden kannalta vähimmäismatka, joka jokaisen tienkäyttäjän tulee nähdä eteensä. 

## Kohtaamisnäkemä
Kohtaamisnäkemässä huomioidaan vastakkaisista suunnista toisiaan lähestyvien tienkäyttäjien mahdollisuus pysähtyä ennen yhteentörmäystä. Kohtaamisnäkemä on kaksi kertaa pysähtymisnäkemän mittainen.

## Ohitusnäkemä
Ohitusnäkemä on matka, jonka eteenpäin näkeminen on välttämätöntä turvalliseen ohitukseen.

## Liittymisnäkemä
Liittymisnäkemä on matka, joka väistämisvelvollisen tienkäyttäjän tulee nähdä eteensä tasoliittymää lähestyessään.

## Näkemäeste
Fyysinen rakenteen, kasvillisuuden tai maastonmuodon aiheuttama näkyvyyden estyminen on näkemäeste. Osa näkemäesteistä voidaan poistaa esim. louhimalla kalliota tai kaatamalla puustoa, mutta toisinaan joudutaan asettamaan tienkäyttäjille rajoituksia näkemäesteen takia. Esimerkiksi liittymäalueella sijaitseva näkemäeste voi vaatia pakollisen pysähtymisen liittymisnäkemän ollessa puutteellinen.

## Näkemäalue
Näkemäalueella varmistetaan liittymisnäkemä väistämisvelvollisille tienkäyttäjille. Tiesuunnitelmassa tulee lain mukaan esittää näkemäalueet tasoliittymiin ja -risteyksiin. Näkemäalueelle ei saa rakentaa ja ELY-keskuksella on oikeus poistaa lainvoimaisen tiesuunnitelman näkemäalueilta mahdolliset näkemäesteet. Näkemäalueseen liittyvät kiellot ja oikeudet on määritetty laissa liikennejärjestelmistä ja maanteistä (45 §). 

Näkemäalue merkitään tiesuunnitelmaan suunnitelman valmistuessa voimassa olevan väyläviraston esitystapaohjeen mukaisesti. Jos näkemäalue mahtuu kokonaisuudessaan tiealueelle, ei sitä merkitä erikseen. 

## Lähteet
Tuovilanlahden työväentalo

**Tuovilanlahden työväentalo** oli Maaningan kunnan (vuodesta 2015 lähtien osa Kuopiota) Tuovilanlahden kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Tuovilanlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja perustavassa kokouksessa mukaan liittyi toistakymmentä jäsentä. Vuonna 1913 yhdistys osti itselleen talon Lapinlahdelta, purki sen ja rakensi siitä työväentalon vuokratontilleen. Talo valmistui vuonna 1914. Vuokrasopimuksen lakattua parin vuoden kuluttua talo oli jälleen siirrettävä, ja sitä myös laajennettiin. Vuonna 1923 yhdistys erosi SDP:sta ja liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen talo takavarikoitiin. Jo vuonna 1925 yhdistys kuitenkin liittyi takaisin SDP:hen.

Joulukuussa 1931 joukko maaninkalaisia sulki talon omavaltaisesti laudoittamalla sen ovet ja ikkunat kiinni. Talolle ilmestyi iltamien alkupuolella parinkymmenen miehen joukko, joka käski iltamaan osallistujat ulos talosta ja naulasi ovet ja ikkunat kiinni. Maaherran määräyksestä laudat sittemmin poistettiin ikkunoiden ja ovien edestä, mutta yhdistyksen toimintaa tutkimaan määrättiin nimismies ja poliisi. Syynä oli yhdistyksen väitetty kommunistisuus ja talolla vietetty ”rietas elämä”. Talon naulauksen yhteydessä myös mahdollisesti pahoinpideltiin yksi henkilö, joka tavatessaan naulaajat tiellä oli kysynyt heiltä, joko naulat olivat loppuneet. Keväällä 1932 naulaajat, 20 henkilöä, tuomittiin kukin päiväsakkoihin. Tuomio tosin oli ehdollinen: rangaistuksia lykättiin kahden vuoden koeajalla, jonka aikainen syytettyjen käytös vaikuttaisi rangaistusten täytäntöönpanoon. Syytteet vahingonteosta hylättiin. Lisäksi Tuovilanlahden työväenyhdistys lakkautettiin samoilla käräjillä kommunistilakien nojalla. Seuraavana kesänä talo myytiin huutokaupassa yksityishenkilölle. 

Tuovilanlahden sosialidemokraattinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1933. Vuonna 1937 se anoi taloa valtiolta ja sai sen. Talo kuitenkin rapistui ajan myötä, ja se myytiin 1970-luvulla varastorakennukseksi.

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen ja yksikerroksinen. Sen pinta-ala oli 158 neliömetriä, ja se oli noin 4 metriä korkea. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, jossa oli istumapaikat 140 hengelle, keittiö sekä asuinhuone. Vuonna 1949 talo sähköistettiin.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla järjestettiin muun muassa iltamia. Vuonna 1930 yhdistys vietti 25-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Juhlien ohjelmassa oli muun muassa juhlapuheita, lausuntaa ja näytelmä.

## Lähteet
John Theophilus Desaguliers

**John Theophilus Desaguliers** (12. maaliskuuta 1683 La Rochelle, Ranska – 29. helmikuuta 1744 Lontoo) oli ranskalaissyntyinen englantilainen anglikaanipappi ja luonnontieteilijä. Hän oli tieteen popularisoinnin uranuurtajia.

## Elämä ja ura
Vuonna 1685 hänen hugenotti-isänsä, protestanttinen pastori, pakeni Ranskasta Englantiin perheineen. Isänsä kuoleman jälkeen Desaguliers opiskeli Christ Churchista Oxfordissa. Hän suoritti kandidaatin tutkinnon ja pätevöityi diakoniksi vuonna 1710, jolloin hänet nimitettiin myös John Keilin seuraajaksi kokeellisen filosofian luennoitsijaksi Hart Halliin. Hän luennoi hydrostaattisista, optisista ja mekaanisista aiheista. Vuonna 1712 hän suoritti maisterin tutkinnon, ja seuraavana vuonna hän asettui asumaan Channel Row'hun Westminsteriin ja jatkoi siellä luentojaan. Heinäkuussa 1714 hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi ja kutsuttiin sen esittelijäksi ja kuraattoriksi. Isaac Newton, joka oli tuolloin seuran puheenjohtaja, piti häntä suuressa arvossa, ja hänestä tuli samana vuonna Chandosin herttuan kappalainen, joka lahjoitti hänelle tilan Middlesexissä. Vuonna 1717 hän luennoi kuningas Yrjö I:lle. Samoihin aikoihin hänet nimitettiin Walesin prinssi Fredrikin kappalaiseksi. Vuonna 1718 hän suoritti Oxfordissa oikeustieteen kandidaatin ja tohtorin tutkinnot. Helmikuussa 1741 hän sai Royal Societyn Copley-mitalin tunnustuksena onnistuneista kokeistaan. Vanhan Westminsterin sillan rakennustöissä vuosina 1738–1739 hän toimi neuvonantajana. Hän jatkoi luentojaan suurella menestyksellä kuolemaansa.

Desaguliers oli ehkä ensimmäinen, joka piti oppineiden luentoja suurelle yleisölle. Hänen luentoihinsa osallistuivat aikansa oppineimmat miehet, ja ne tehtiin mielenkiintoisiksi taitavilla kokeilla. Hän keksi muun muassa planetaarion Newtonin teorioiden havainnollistamiseen. Desaguliers toimitti "Philosophical Transactions" -julkaisuun valoa, värejä, barometriä jne. käsitteleviä artikkeleita.

Desaguliers oli myös nykyaikaisen vapaamuurariuden perustajia, oli Englannin suurloosin kolmas suurmestari ja osallistui merkittävästi "vapaamuurareiden perustuslain" laadintaan pappi James Andersonin kanssa vuonna 1723.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Posliiniravut

**Posliiniravut** (Porcellanidae) on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Posliiniravut jaetaan 30 sukuun ja lajeja on noin 230. Heimon lajit ovat useimmiten pienikokoisia äyriäisiä ja niiden kuoren läpimitta on harvoin yli 1,5 cm. Ruumiinmuodoltaan posliiniravut muistuttavat taskurapuja ja ovat soikeahkoja ja litteitä. Eturaajojen sakset ovat ruumiiseen nähden kookkaat ja tukevat. Posliiniravut taittavat viuhkamaisen pyrstönsä eturuumiin alle.

## Levinneisyys ja elintavat
Posliinirapuja tavataan kaikista valtameristä lauhkeilta ja lämpimiltä alueilta niin matalista kuin syvistäkin vesistä. Osa piileskelee kivien alla ja osa elää koralliriutoilla kommensalistisina sienieläinten, merisulkien ja putkimatojen joukossa. Heimon lajit suodattavat ravinnokseen pieneliöitä vedestä.

## Lähteet
Lunastajat

**Lunastajat** on Miro Laihon ja Niko Kelkan käsikirjoittama ja ohjaama suomalainen elokuva, joka tuli ensi-iltaan joulukuussa 2022.

## Esittely
Lunastajat on mustan komedian elementeillä höystetty toiminnallinen trilleri kahdesta maailmanlopun uskontokultin nuoresta noviisista (Roope Salminen ja Eino Heiskanen), jotka kiertävät ovelta ovelle tarjoamassa tuntemattomille mahdollisuutta pelastua. Eräällä käännytyskeikalla nuorten miesten itsehillintä kuitenkin pettää sotkuisin seurauksin. Kun kaksikko ryhtyy siivoamaan virheensä jälkiä, ovikello soi. Lahkolaiset joutuvat tahtomattaan mukaan ventovieraiden ihmisten roolipeli-iltaan, joka on sovittu järjestettäväksi turmatalossa.

Sekä Roope Salminen että Eino Heiskanen tekevät Lunastajissa ensimmäiset valkokangaspääroolinsa. Elokuvan muissa keskeisissä rooleissa nähdään Ilona Chevakova, Mikko Nousiainen, Joel Hirvonen, Johanna Kuuva, Anne-Mari Alaspää ja Aleksander Rudiclo. Uskonlahkon johtohahmon sivuroolia esittää kotimaisen elokuva- ja tv-maailman ikoni, seitsemälle vuosikymmenelle ulottuvan uran näyttelijänä tehnyt Jussi-voittaja Pekka Laiho.

Elokuva kuvattiin kesällä 2021 Järvenpäässä. Se on tuotettu ilman Suomen elokuvasäätiön kehittely- tai tuotantotukea.

Elokuvan ovat tuottaneet Miro Laiho ja Pekka Ollula Time Films Oy:stä. Elokuvan levittää Night Visions Distribution.

## Vastaanotto
Lunastajat sai maailmanensi-iltansa Pohjoismaiden suurimmalla fantasia-, kauhu-, scifi- ja toimintaelokuviin keskittyvällä festivaalilla Night Visions International Film Festivalilla Helsingissä perjantaina 18. marraskuuta 2022. Festivaalin uutuuselokuvia arvottavassa Audience Award -yleisöäänestyksessä se kohosi kakkossijalle. Se oli yleisöpalkinnon voittaneen amerikkalaisen Deadstream-kauhutrillerin ohella ainoa äänestykseen osaa ottanut elokuva, jonka katsojilta saamien äänten pistekeskiarvo oli yli 4,3 tähteä viidestä.  Arvostelusivustoilla ja sanomalehtien arvosteluissa arviot olivat heikompia.

## Arvosteluja
* Juha Rosenqvist, Film-o-Holic:
* Kari Salminen, Turun Sanomat: 
* Niko Ikonen, Episodi:  
* Tero Kartastenpää, Helsingin Sanomat:  
* Jussi U. Pellonpää, Forssan lehti:   
* Aki Lehti, Muropaketti:  
## Aiheesta muualla

* Lunastajat-elokuvan traileri.

## Lähteet
Carlo Matteucci

**Carlo Matteucci** (21. kesäkuuta 1811 Forli, Kirkkovaltio – 25. heinäkuuta 1868 Livorno, Italian kuningaskunta) oli italialainen fyysikko ja valtiomies.

## Elämä ja ura
Matteucci opiskeli matematiikkaa Bolognan yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1829. Sen jälkeen hän meni kahdeksi vuodeksi ulkomaalaiseksi opiskelijaksi Pariisin École polytechniqueen. Vuonna 1831 hän palasi Forliin ja aloitti fysiikan kokeilut. Matteuccista tuli vuonna 1832 fysiikan professoriksi Bolognaan, 1838 Ravennaan ja 1840 Pisaan. Hänet nimitettiin vuonna 1860 senaattoriksi, 1862 opetusministeriksi Urbano Rattazzin hallituksessa ja hiukan myöhemmin Italian sähkölennätinlaitoksen päälliköksi. Vähän ennen kuolemaansa Matteucci siirtyi takaisin tieteelliselle alalle, professoriksi Firenzessä.

Matteucci tutki sähköoppia ja magnetismia, kuten induktiota, sähkölennättimiä ja sähkön virtausta eläinten ruumiissa. Hän löysi ensimmäisenä lepäävässä lihaksessa kulkevan sähkövirran ja tämän virran muuttumisen lihaksen toimiessa. Hän sai Royal Societyn Copley-mitalin, ja hänet valittiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1844. Hän julkaisi paljon englantilaisissa, ranskalaisissa ja italialaisissa tiedelehdissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kinnulanlahden työväentalo

**Kinnulanlahden työväentalo** oli Maaningan kunnan (vuodesta 2015 lähtien osa Kuopiota) Käärmelahdessa sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Kinnulanlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Samana vuonna yhdistys liittyi SDP:en; vuoden 1906 puoluetilastossa yhdistys on nimellä Kinnulan työväenyhdistys. Yhdistys on ilmeisesti käyttänyt myös nimeä Maaningan työväenyhdistyksen Kinnulan osasto. Vuonna 1906 yhdistyksellä oli 39 jäsentä, vuonna 1915 jäseniä oli 15. Yhdistys ilmeisesti liittyi vuonna 1920 perustettuun Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen mutta erosi siitä ja liittyi takaisin SDP:hen vuonna 1924. Vuoden 1923 lopulla yhdistyksestä myös erotettiin useita kommunisteiksi epäiltyjä jäseniä.

Vuonna 1907 yhdistys osti tontin. Rahoitusvaikeudet hidastivat rakennustöitä, mutta vuonna 1909 otettujen lainojen turvin talo saatiin pystyyn samana vuonna. Keväällä 1930 työväentalon kaikki ikkunat sekä irtaimistoa, kuten lamput, rikottiin. Saman vuoden lokakuussa Kuopion läänin maaherra kielsi huvien järjestämisen talolla kuudeksi kuukaudeksi. Yhdistys lakkautettiin lopulta vuonna 1932 kommunistilakien nojalla. Vuonna 1933 myytiin pakkohuutokaupalla yhdistyksen omaisuutta, muun muassa harmonikka, 31 penkkiä, kirjakaappi ja kirjoja, näyttämön esirippu ja kulisseja, fortunapeli sekä taloustavaroita. Seuraavana vuonna talo ja tontti huutokaupattiin. Ostaja oli paikallinen sosialidemokraattien piirisihteeri, joten talo mahdollisesti vielä palautui jonkin työväenyhdistyksen haltuun. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei kuitenkaan ole tietoa. 

## Toimintaa työväentalolla
Talolla järjestettiin muun muassa iltamia. Vuonna 1931 järjestettiin kesäjuhlat, joihin kuului päivä- ja iltaohjelmaa. Päivällä ohjelmassa oli muun muassa erilaisia urheilukilpailuita, illalla taas näytelmiä, puheita, musiikkia ja tanssia. Osallistujia oli runsaasti. Saman vuoden syksyllä yhdistys juhlisti 25-vuotispäiviään. 

## Lähteet
Thomas Makdougall Brisbane

**Thomas Makdougall Brisbane** (23. heinäkuuta 1773 Largs, Ayrshire, Skotlanti – 27. tammikuuta 1860 Largs) oli skotlantilainen upseeri, kuvernööri ja tähtitieteilijä, jonka mukaan on nimetty muun muassa Brisbanen kaupunki Australiassa.

## Elämä ja ura
Tähtitiedettä harrastanut Brisbane astui armeijaan vuonna 1789 ja palveli Flanderissa, Länsi-Intiassa ja Pyreneiden niemimaan sodassa. Vuonna 1810 hänet ylennettiin everstiksi ja valittiin Lontoon Royal Societyn jäseneksi, ja vuonna 1812 hänet ylennettiin Wellingtonin pyynnöstä prikaatikenraaliksi. Vuonna 1814 hänet lähetettiin Pohjois-Amerikkaan. Napoleonin palattua Elbasta Brisbane kutsuttiin takaisin, mutta hän ei ehtinyt osallistua Waterloon taisteluun. Vuonna 1821 hänet nimitettiin Uuden Etelä-Walesin kuvernööriksi. Vaikka siirtokunnan talous oli heikolla tolalla hänen neljän vuoden aikanaan, hän pyrki parantamaan sen tilaa viljelemällä viiniköynnöksiä, sokeriruokoa ja tupakkaa sekä edistämällä hevoskasvatusta ja viljelysmaan raivausta. Hän myös poisti lehdistön ennakkosensuurin. Hänen aloitteestaan lähetettiin useita tutkimusretkiä, ja yksi niistä löysi Brisbanejoen, joka on nimetty hänen mukaansa. Hän perusti Paramattaan tähtitieteellisen observatorion vuonna 1822, jossa vuosina 1822–1826 tehdyt tähtihavainnot julkaistiin vuonna 1835 Brisbane-tähtiluettelossa. Observatorio lakkautettiin vuonna 1855. 

Palattuaan Skotlantiin Brisbane asui pääasiassa Makerstounissa Roxburghshiressä, jossa hänellä oli suuri ja erinomaisesti varustettu observatorio. Myöhemmin hänestä tuli Edinburghin tähtitieteellisen instituutin puheenjohtaja ja hän työskenteli Edinburghin kuninkaallisen observatorion tehostamiseksi. Brisbane sai Kuninkaallisen tähtitieteellisen seuran kultamitalin vuonna 1828, ja hänet valittiin Edinburghin Royal Societyn puheenjohtajaksi vuonna 1833. Hänestä tehtiin baronetti vuonna 1836 ja hän saavutti kenraalin arvon vuonna 1841.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nara Dreamland

**Nara Dreamland** (jap. 奈良ドリームランド, *Nara Dorīmurando*, myös vain **Dreamland**) oli japanilainen huvipuisto lähellä Naraa. Se otti paljon inspiraatiota Kalifornian Disneylandista. Puisto aloitti toimintansa vuonna 1961, ja jatkoi yhtäjatkoisesti vuoteen 2006 saakka. Lopettamisensa jälkeen puisto hylättiin, ja siitä tuli varsin tunnettu myös kansainvälisesti. Puisto lopulta purettiin vuosina 2016–2017.

## Historia
Nara Dreamland avattiin 1. heinäkuuta 1961. Siitä tuli varsin suosittu, sillä se oli silloisessa Japanissa lähimpänä Disneylandia.

Puiston alamäki alkoi jo 1980-luvulla, kun Tokioon avattiin aito Disneyland-huvipuisto. Ajan saatossa kävijämäärät alkoivatkin laskea tasaisesti. Vuonna 2001 taas avattiin sekä Tokyo DisneySea että Universal Studios Japan Osakassa, jotka vähensivät Dreamlandin kävijämääriä vielä enemmän. Vuonna 2004 puiston huollon laatu huononi. Tällöin esimerkiksi suljettiin puistossa sijainneita liikkeitä ja laitteet alkoivat ruostua.

Puisto jouduttiin lopulta sulkemaan elokuussa 2006, jonka jälkeen se hylättiin noin 10 vuodeksi, kunnes sen purku alkoi vuonna 2016.

## Lähteet
Mummolleni

**Mummolleni** on iskelmätaiteilija Anita Hirvosen single vuodelta 1981. Kappaleen sävelsi Anita Hirvonen ja sanoitti Chrisse Johansson. Singlen b-puolena on "Ei seikkailuun", joka on Raul Reimanin sanoittama suomenkielinen versio kappaleesta "Lección de amor". Singlen molemmat puolet julkaistiin Anita Hirvosen studioalbumilla *[[Ovi sydämeen]]* (1981).

"Mummolleni" on haikeaa muistelua, jossa laulun kertoja palaa lapsuuteensa. "Ei seikkailuun" on iskelmä, jossa kertoja haikailee rakkauden perään, mutta korostaa hakevansa vakavaa suhdetta lyhyen romanssin sijaan. "Mummolleni" valittiin Anita Hirvosen kokoelma-albumille *40 unohtumatonta laulua* vuonna 2006..

## Lähteet
Lihue

**Lihue** () on Havaijilla, Kauain piirikunnassa, sijaitseva kaupunki, joka toimii myös piirikuntansa hallinnollisena keskuksena. Kaupunki alkoi kasvaa vuonna 1849, kun saksalaiset maahanmuuttajat perustivat sinne sokeriruokoplantaasin. Sokeriruokoa kasvatettiin aina 1900-luvun loppupuolelle asti, mutta sittemmin kaupungin keskeiseksi elinkeinoksi on noussut turismi.

Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 8&nbsp;004 ihmistä ja sen pinta-ala on 7,46 neliömailia (eli noin 19,32 km2).

Kaupungissa toimii Lihuen lentokenttä, jonne lentävät sekä osavaltion sisäiset että kansainväliset lennot. 

Havaijin yliopiston alainen Kaua‘i Community College sijaitsee kaupungissa.

## Lähteet
Hyundai i20 N Rally1

**Hyundai i20 N Rally1** on Hyundain valmistama Rally1-luokituksen mukainen ralliauto, jolla Hyundai Shell Mobis World Rally Team -talli kilpailee rallin maailmanmestaruussarjassa kaudesta 2022 alkaen. Se perustuu Hyundai i20 N -henkilöautoon. Kyseessä on Hyundain ensimmäinen Rally1-sääntöjen mukainen hybridiralliauto, ja se korvasi edeltäjänsä Hyundai i20 Coupe WRC:n, kun World Rally Car -säännöt poistuivat käytöstä MM-sarjassa. Hyundai julkisti uuden Rally1-autonsa ensimmäisenä rallin MM-sarjan valmistajana tammikuussa 2022, ja kyseisellä ensimmäisellä kaudella talli sijoittui sillä valmistajien MM-sarjassa toiseksi.

## MM-rallivoitot

## Rallin MM-sarjan tulokset
()

Lähde: 

## Lähteet
Ählämä-suntraa

**Ählämä-suntraa** on iskelmälaulaja Anita Hirvosen single vuodelta 1985. Kappaleen sävelsi Esko Koivumies ja sanoitti Chrisse Johansson. Singlen b-puolena on "Totuuden kasvot", jonka sävelsi Jukka Koivisto ja sanoitti Johansson. Singlen molemmat puolet julkaistiin Anita Hirvosen kokoelma-albumilla *[[Parhaat (Anita Hirvonen)|Parhaat]]* (1985).

"Ählämä-suntraa" kertoo tapahtumista turkkilaisessa saunassa. Se ei ole juurikaan päätynyt Anita Hirvosen kokoelmalevyille, kuten ei myöskään singlen b-puoli. Kappaleita ei ole julkaistu Anita Hirvosen studioalbumeilla..

## Lähteet
Luke Humphries

**Luke Humphries** (s. 11. helmikuuta 1995 Newbury, Berkshire), lempinimeltään ”**Cool Hand Luke**”, on englantilainen dartsinpelaaja ja maailmanmestari voitettuaan vuoden 2024 MM-kisojen loppuottelussa Luke Littlerin. Humphries on marraskuussa 2025 PDC:n maailmanlistan kakkosena. Hän oli listan ykkössijalla tammikuusta 2024 marraskuuhun 2025.

Maailmanmestaruuden lisäksi Humphries on voittanut seitsemän major-turnausta, muun muassa World Matchplayn vuonna 2024. Hän on Premier Leaguen hallitseva mestari.

Humphries on myös nuorten maailmanmestari vuodelta 2019 ja UK Openin finalisti vuosilta 2021 ja 2024. Hän on voittanut vuosien 2022–2025 aikana kahdeksan European Tour -turnausta.

## PDC-ura
### 2023
Humphries saavutti lokakuussa 2023 ensimmäisen major-turnausvoittonsa, kun hän voitti World Grand Prix’n loppuottelussa Gerwyn Pricen. Sen jälkeen hän voitti marraskuussa kaksi major-turnausta peräkkäin: Grand Slamin, jossa loppuottelussa oli vastassa Rob Cross, ja Players Championship Finalsin, jossa loppuottelussa oli vastassa Michael van Gerwen.

### 2024
Humphries lähti vuoden 2024 MM-kilpailuihin suurimpana mestarisuosikkina. Hän selvisi täpärästi jatkoon Ricardo Pietreczkosta ja Joe Cullenista, joista jälkimmäinen missasi kaksi ottelutikkaa. Humphries eteni loppuotteluun, jossa vastaan asettui 16-vuotias Luke Littler. Hän voitti maailmanmestaruuden lukemin 7–4 ja nousi maailmanlistan kärkeen.

Heinäkuussa 2024 Humphries kohtasi World Matchplayn finaalissa Van Gerwenin ja voitti. Saman vuoden marraskuussa hän voitti Players Championship Finalsin toista kertaa peräkkäin kaatamalla loppuottelussa Luke Littlerin.

### 2025
Helmikuussa 2025 Humphries voitti uudistetun World Masters&nbsp;-turnauksen finaalissa Jonny Claytonin. Toukokuussa hän voitti Premier Leaguen loppuottelussa Luke Littlerin.

Syksyllä 2025 Humphries eteni kolmeen peräkkäiseen major-finaaliin häviten jokaisen niistä. World Grand Prix’ssä ja Grand Slamissa hän taipui Luke Littlerille; European Championshipin finaalin puolestaan vei Gian van Veen. Grand Slamin finaalin jälkeen Humphries menetti Littlerille asemansa maailmanlistan ykkösenä. Hän ehti olla ykkössijalla 23 kuukautta perätysten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
André Haga

**André Haga** (s. 1993) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän voitti kaksi maailmanmestaruutta vuonna 2021 ja yhden vuonna 2022. Hän edustaa seuratasolla OK Botniaa.

Haga saavutti nuorten MM-kilpailuissa viestihopeaa vuonna 2012. Aikuisten arvokilpailuissa hän on ollut mukana vuodesta 2015. Hän saavutti MM-kilpailuissa ensimmäisen mitalinsa vuonna 2017, viestissä hopeaa. Vuonna 2018 hän saavutti EM-kilpailuissa sekaviestissä pronssia. Kuortaneen MM-kilpailuissa 2021 hän voitti kultaa pitkällä matkalla ja viestissä. Sprintissä hän sijoittui neljänneksi, yhteislähdössä kuudenneksi ja keskimatkalla kahdeksanneksi. Vuoden 2022 MM-kilpailuissa Haga voitti kultaa viestissä Suomen kakkosjoukkueen avausosuuden kilpailijana ja saavutti pronssia pitkällä matkalla.

André Hagan sisko Antonia Haga kilpailee myös pyöräsuunnistuksessa.

## Lähteet
Ylä-Siikajärvi (Kuopio, Ylä-Siikajärven valuma-alue)

**Ylä-Siikajärvi** on pieni humusjärvi Kuopion pohjoisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 49 kilometriä koilliseen. Järven etelärannan läheisyydessä on Täyssinän rauhan rajamerkki.

## Maantiede
Ylä-Siikajärven pohjoisosa on kutakuinkin yhtä pitkä kuin leveä ja rantaviivaltaan varsin mutkainen. Järven eteläosan nimi on Valkeinen ja sen pituus etelästä pohjoiseen on nelisen kilometriä. Leveydeltään se on salmimaisen kapea. Järven osia yhdistää Valkeissalmi. Kaikkiaan järven ulottuvuus eteläkolkasta pohjoiskolkkaan on 5,7 kilometriä. Noin kuudesosa Ylä-Siikajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat Valkeisella, jossa on useita 15–20 metrin syvänteitä. Pohjoisen järvenosan itäpuoliskolla on noin 10–15 metrin syvänteitä, mutta sen länsipuolisko on korkeintaan kaksi metriä syvä.

Ylä-Siikajärven saariluku on viisi. Laajin saari on keskellä pohjoista järvenosaa sijaitseva Riissaari (lähes 2 ha). Sen lounaispuolella sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Lehtosaari ja kaakkoispuolella noin hehtaarin laajuinen Sikosaari. Riissaaren länsipuolella sijaitsee Kalmosaari ja pohjoispuolella Malmisaari. Valkeinen on saareton.

Ylä-Siikajärven pohjoisosan rannoilla on kulttuurimaisemaa, Valkeisen rannat ovat metsäisiä ja maasto kohoaa ylängöksi. Lounaisrannan Pisan korkeustaso on noin 70 metriä järven pintaa ylempi.

Ylä-Siikajärveen laskee lyhyt Vellijoki pohjoisesta Vellijärveltä (96,0 metriä mpy). Valkeiseen virtaa laskuoja etelästä Kiiskilammelta (136,0 metriä mpy). Ylä-Siikajärven koilliskolkasta alkaa Välijoki, jota myöten järven vedet laskevat kaakkoon Ala-Siikajärveen (95,6 metriä mpy).

Ylä-Siikajärven vesitilavuus on 11&nbsp;043&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila luokiteltiin vuonna 2013 tyydyttäväksi.

Ylä-Siikajärvi (04.641.1.001) kuuluu Ylä-Siikajärven valuma-alueeseen (04.624), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Vuotjärven alue (04.62) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ylä-Siikajärven valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Ylä-Siikajärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Raatti ja Venejärvi.

Kuopion Ylä-Siikajärven valuma-alueen Ylä-Siikajärvi on laajin Suomen kolmesta Ylä-Siikajärvestä. Kuopiossa on myös toinen Ylä-Siikajärvi (04.273.1.043). Kolmas Ylä-Siikajärvi (04.418.1.026) sijaitsee Lieksassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Wailuku

**Wailuku** on Havaijilla, Mauin piirikunnassa, sijaitseva kaupunki, joka toimii myös piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupunki on perustettu 1800-luvun alussa ja sen syntyyn vaikutti se, että Havaijin kuningaskunnan pääkaupunki muutti Honoluluun, Wailukusta tuli Mauin hallinnollinen ja taloudellinen keskus.

Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan Wailukussa asuu 17 697 asukasta ja kaupungin pinta-ala on 5,27 neliömailia eli noin 13,64 km2.

Wailukussa ei ole omaa lentokenttää, vaan piirikunnan pääkenttänä toimii Kahuluin lentoasema.

## Lähteet
Koros

**Koros** on Pohjois-Savossa Tervossa Talluskylän lähellä sijaitseva järvi. Se sijaitsee Kuopiosta on 38 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantietoa
Koros on 4,1 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 133 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Koroksen rannat ovat suurimmaksi osaksi metsämaata. Järven länsiranta on alavaa ja rannoiltaan matalaa. Itärannassa ranta kohoaa vedestä jyrkemmin ja saavuttaa monin kohdin 20 metrin korkeuden. Morsianniemi jakaa järven pohjoisosan Lasilahteen ja Pohjoislahteen. Muita lahtia ovat itärannan Tuppilahti sekä länsirannan Levälahti ja Lehtolahti, joiden väliin jää Nuottiniemi. Järven eteläpään länsipuolella sijaitsee Vääränkoivunniemi.

Järvessä on viisi saarta, joiden pinta-ala on 0,51 hehtaaria. Saarista neljä yli aarin kokoisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Suurin saari on Morsianniemen edustalla sijaitseva noin 30-aarinen nimetön saari.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,67 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 4,3 metriä. Järven yli 6-metrinen syvännejakso on 2,8 metriä pitkä, ja sen keskellä on vielä kilometrin pituinen 10-metrinen syvänne. Sen keskivaiheilla ranta-alueen jyrkimmässä kohdassa, sijaitsee syvin kohta. Siellä on 12,1 metriä syvää . Järven lahdet ovat matalia.

Järven rantaviivan pituus on 11,9 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 500 metriä. Ranta-alueet ovat metsämaata, jota pienet peltoalueet rikkovat. Järven rannoilla on kolme kiinteästi asuttua tilaa ja yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri ei kulje teitä. Talluskylästä Kiukooaholle johtava yhdystie 5542 seuraa länsirantaa etäältä ja siitä Kurolanlahdelle haarautuva yhdystie 5551 ohittaa järven etelärannan näköetäisyydeltä. Tiestä haarautuu heti järven jälkeen ranta-asukkaiden itäpuolella kulkeva tie kohti pohjoista.

## Vesistösuhteet
Koros sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Tallusjärven valuma-alueella (14.77), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (14.773) järvi kuuluu. Koros sijaitsee Tallusjärven valuma-alueen latva-alueella. Sen Pohjoislahteen laskee idästä tuleva Tuppi-Valkeisen puro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Tuppi-Valkeinen&nbsp;(17&nbsp;ha), Iso Väärälampi, Pieni Väärälampi, Salmi-Valkeinen&nbsp;(21&nbsp;ha) ja Kangas-Valkeinen&nbsp;(20&nbsp;ha). Puron alajuoksulla siihen yhtyy Mustinpuro, jonka valuma-alueella ovat Mustinlampi&nbsp;(2&nbsp;ha), Levälampi ja Särkilampi. Näiden lisäksi järven eteläosien itäpuolella korkealle kohoavien Kohisevanmäen ja Ison Haavikkomäen välissä ovat Kohisevanlampi ja Kalliolampi, joilla ei ole kuitenkaan ole laskuojaa Korokseen. Järven lasku-uoma Korosjoki  alkaa Lehtolahden läheltä. Se laskee mutkittelevana uomana kilometrin päässä Liesjärveen&nbsp;(315&nbsp;ha). Koroksen vedenpinnan korkeus on 120,5 metriä mpy, joten joelle kertyy matkalla 13,1 metrin pudotus.

## Historiaa
Vuoden 1863 kartassa järven nimi kirjoitettiin muodossa Koronen.

## Lähteet
Mannlicher M1895

**Mannlicher M1895** (, ) on alkujaan itävalta-unkarilainen suoravetolukkokivääri, jonka suunnitteli Ferdinand Ritter von Mannlicher. Ase oli Itävalta-Unkarin peruspalveluskivääri vuodesta 1895 vuoteen 1918. Sitä käytettiin muun muassa ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Asetta pidetään yleisesti vahvana ja tarkkana, mutta se on altis mudalle ja lialle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karsanjärvi

**Karsanjärvi** on Syväriin laskeva järvi Lapinlahden itäosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 56 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Karsanjärven pituus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Leveimmät kohdat lännestä itään ovat noin 600 metriä. Karsanjärven eteläosa on pohjoisosaa syvempi ja syvin kohta, noin kaksitoista metriä, sijaitsee aivan järven eteläisimmässä osassa, josta vedet laskevat Atron voimalan kautta Syväriin (95,5 metriä mpy). Karsanjärveen virtaa vettä pohjoisesta Korpinen-järveltä (110,5 metriä mpy).

Atron voimala valmistui Karsanjärven etelärannalle 1956. Sen putouskorkeus on 14,5 metriä.

Karsanjärven saariluku on viisi. Saarilla ei ole karttanimiä. Laajin saari on noin kaksihehtaarinen ja se sijaitsee itärannan tuntumassa. Sen itäpuolella kohoaa Karsanmäki, jonka laki on noin 65 metriä järven pintaa korkeammalla. Karsanjärven länsipuolella sijaitsee Kärsämäen kylä.

Karsanjärven vesitilavuus on 5&nbsp;447&nbsp;000 kuutiometriä.

Karsanjärvi (04.641.1.001) kuuluu Korpisen alueeseen (04.641), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijoen alue (04.64) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Korpisen alueeseen kuuluu viisitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Korpinen ja Karsanjärvi ovat laajimmat.

## Lähteet
Moldavian ja Valakian yhdistyneet ruhtinaskunnat

**Moldavian ja Valakian yhdistyneet ruhtinaskunnat** (, myös **Yhdistyneet ruhtinaskunnat**) oli Moldavian ja Valakian ruhtinaskuntien personaaliunioni, joka muodostettiin 5. helmikuuta 1859. Tällöin Alexandru Ioan Cuza äänestettiin molempien ruhtinaskuntien *Domnitoriksi.* Edellä mainitut alueet olivat autonomisia, vaikkakin ne olivat myös Osmanien valtakunnan vasallivaltioita.

## Historia
Romanian itsenäisyyssodan jälkeen vuosina 1877–1878 valtio pääsi eroon Osmanien valtakunnasta, mutta joutui kiistaan Venäjän keisarikunnan kanssa. Tämä johtui siitä, että Venäjä halusi Etelä-Bessarabian alueen itselleen. Lopulta maa antoi pyydetyn alueen, ja sai Venäjältä vaihdossa Pohjois-Dobrudzhan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marmara (saari)

**Marmara** (), antiikin **Prokonnesos** (, myös ; ), on Turkin saari, joka on osa Marmaransaarten saariryhmää ja sijaitsee siitä nimensä saaneessa Marmaranmeressä. Sen pinta-ala on 117,8 neliökilometriä. Marmara on Turkin toiseksi suurin saari Imbroksen eli Gökçeadan jälkeen.
__NOTOC__

## Historia
### Antiikki

Antiikin aikana saarella sijaitsi Prokonnesoksen kaupunki ja kaupunkivaltio. Saari tunnettiin marmoristaan, joka oli merkittävä vientituote ja on antanut saarelle sen nykyisen nimen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Samuel Quesada

**Samuel Quesada** (s. 1993) on espanjalainen kevytsarjan karateka. Hän on voittanut Kyokushinin Espanjan ja Alankomaiden mestaruudet, sekä kilpaillut useasti EM-kilpailuissa.

## Kilpaura
Quesada saavutti maaliskuussa 2014 hopeaa Espanjan Openin katakilpailussa. Sitä vastoin kumitessa hän saavutti pronssia. Lokakuussa ensimmäisissä Águilas cupissa hopeaa hävittyään loppuottelun David Varalle. Hänet palkittiin myös turnauksen parhaasta ottelutekniikasta. Quesada oli toukokuussa mukana Bulgarian EM-kilpailuissa, jossa hän hävisi avauskierroksella Eldar Ismailoville.

Quesada saavutti helmikuussa 2015 Espanjan Openissa hopeaa niin kumitessa, kuin katassa. Kumiten kevytsarjan loppuottelussa hän hävisi mestaruuden Albert Reyesille. Toukokuussa Quesada oli mukana EM-kilpailuissa, Saksassa. Hän eteni jatkoon ensimmäiseltä kierrokselta luovutuksella ja kohtasi toisella kierroksella Oleksandr Gruchenkon, jolle hän hävisi.

### Espanjan mestaruus (2016)
Huhtikuussa 2016 Quesada oli mukana Espanjan Openissa, jossa hän sijoittui katakilpailussa neljänneksi. Sitä vastoin kevytsarjan kumitessa Quesada otti uransa ensimmäisen Espanjan mestaruuden voittamalla loppuottelussa Carlos Dominguezin. Heinäkuussa hän oli mukana Fuerteventura Openissa, joka käytiin avoimessa painoluokassa. Quesada eteni loppuotteluun saakka ja voitti mestaruuden Jahmaine Christieta vastaan. Hän kilpaili myös katassa, josta Quesada saavutti pronssia. Lisäksi hänet palkittiin turnauksen nopeimmasta tyrmäyksestä ja parhaasta ottelutekniikasta.

Helmikuussa 2017 Quesada saavutti pronssia Espanjan Openissa. Toukokuussa hän oli mukana Ranskan EM-kilpailuissa, jossa Quesada hävisi avauskierroksella Andrei Kotoville.

Kesäkuussa 2018 Quesada saavutti pronssia Fuerteventura Openissa. Lisäksi hänet palkittiin parhaasta ottelutekniikasta.

Toukokuussa 2019 Quesada oli mukana Puolan EM-kilpailuissa. Hän voitti avauskierroksella Mark Bagdin ja toisella kierroksella François-Xavier Marinellin tuomariäänin. Kolmannella kierroksella Quesada hävisi Jevgeni Gluhoville tuomariäänin.

### Alankomaiden mestaruus (2020)
Helmikuussa 2020 Quesada saavutti Alankomaiden kevytsarjan mestaruuden.

Huhtikuussa 2022 Quesada saavutti Sveitsin Openissa pronssia voitettuaan mitalikamppailussa Jon Lorenten. Seuraavaksi hän saavutti Espanjan Openissa pronssia, jonka myötä Quesada valittiin edustamaan Espanjaa kesäkuussa Bulgariassa pidettäviin EM-kilpailuihin. Hän voitti avauskierroksella Omar al-Duaijin tuomariäänin. Toisella kierroksella Quesada hävisi Michał Kalmusille tuomariäänin ja sijoittui 8 parhaan joukkoon.

## Lähteet
Mikronísi (Kykladit)

**Mikronísi** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren  lounaispuolella sen ja Antíparoksen saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,017 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mikronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Thomas Telford

**Thomas Telford** (9. elokuuta 1757 Eskdale, Dumfriesshire, Skotlanti – 2. syyskuuta 1834 Lontoo) oli skotlantilainen rakennusinsinööri, jonka liikenneväylähankkeet alikehittyneellä Skotlannin ylämaalla vaikuttivat perustavanlaatuisesti Yhdistyneen kuningaskunnan taloudelliseen yhtenäistymiseen. Telfordin kaupunki on nimetty hänen mukaansa.

## Elämä ja ura
Telford oli paimenen poika, ja varhaislapsuudesta lähtien hän työskenteli karjanhoitajana ja kävi satunnaisesti Westerkirkin seurakunnan koulua. Vuonna 1780 Telford lähti Edinburghiin, jossa hän aloitti uransa muurarina ja kouluttautui arkkitehdiksi. Vuonna 1786 hänet nimitettiin Shropshiren julkisten töiden virkamieheksi, ja hänen vastuulleen kuului rakennusten ja siltojen rakentaminen. Hän rakennutti tuona aikana muun muassa kolme Severn-joen ylittävää siltaa. Vuonna 1793 Telfordista tuli Ellesmere Canal Companyn edustaja ja insinööri. Hänen valuraudasta valmistetut Pontcysyllten akvedukti ja Chirkin akvedukti Walesissa toivat hänelle kansallista mainetta. Hallitus palkkasi hänet vuonna 1803 avustamaan Skotlannin ylämaan kehittämisessä, ja hän oli vastuussa Kaledonian kanavasta, satamatöistä Aberdeenissa, Dundeessa ja muualla sekä useiden teiden ja siltojen rakentamisesta. Myöhemmin hän rakensi kuuluisat Conwyn riippusillan ja Menain riippusillan parantaessaan teitä Chesteristä ja Shrewsburystä Holyheadiin.

Telford työskenteli sitten kanavien parantamisen ja rakentamisen parissa. Hän rakennutti uuden Birminghamin ja Liverpoolin risteyskanavan ja uuden Harecastlen tunnelin Trentin–Merseyn kanavalla. Telfordin muita töitä olivat muun muassa St. Katharine -satamat Lontoossa ja tiet Skotlannin alamaassa. Hän työskenteli myös Götan kanavalla Ruotsissa, jossa hänet lyötiin Vasa-ritarikunnan ritariksi ja valittiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ulkomaiseksi jäseneksi. Telford oli vuonna 1818 perustetun rakennusinsinöörien yhdistyksen (Institution of Civil Engineers) ensimmäinen puheenjohtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mikrós Avelás

**Mikrós Avelás** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin, ja sijaitsee Irakleián saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Mikrós Avelás kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren suurin korkeus on 24 metriä merenpinnasta laskettuna. Mikrós Avelás muodostaa läheisen Megálos Aveláksen saaren kanssa Avelonísian saariparin.

## Lähteet
Tove Lindbo Larsen

**Tove Kirsten Lindbo Larsen** (25. joulukuuta 1928 Kööpenhamina – 29. syyskuuta 2018) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1971–1973, 1977–1987 ja 1988–1998 sekä toimi Tanskan kirkko- ja Grönlanti-ministerinä 1981–1982.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Tove Lindbo Larsen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Mariestads-Tidningen

**Mariestads-Tidningen** (lyh. **MT**) on ruotsalainen vuonna 1817 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Mariestad. Se kuuluu NWT Media AB -konserniin ja ilmestyy viidesti viikossa. Lehti uutisoi Mariestadin lisäksi Törebodan ja Gullspångin kuntien alueelta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Nisáki (Chíos)

**Nisáki** () eli **Mikró Nisáki** (Μικρό Νησάκι) eli **Ágios Sóstis** (Άγιος Σώστης) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on 0,037 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nisáki kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Nisákin ja Chíoksen välissä sijaitsee Ágios Stéfanoksen saari.

## Lähteet
Ágios Sóstis

**Ágios Sóstis** (, myös *Ai-Sóstis*, Αη-Σώστης) voi viitata seuraaviin:

* Ágios Sóstis eli Ágios Sózon, saari Mesolóngin–Aitolikón laguuneissa
* Ágios Sóstis, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Zákynthosta
* Nisáki eli Ágios Sóstis, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Chíosta
Nisáki (Dodekanesia)

**Nisáki** () eli **Nísos** (Νήσος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Chálkin saaren itärannikon ja Chálkin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,316 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Nisáki kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on yhdessä muiden lähisaarten kanssa osa lintudirektiivin mukaista Natura 2000 -aluetta.

## Lähteet
Montcuq-en-Quercy-Blanc

**Montcuq-en-Quercy-Blanc** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 26 kilometriä Cahorsin kaupungista lounaaseen.

Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016. Tuolloin viisi kuntaa Belmontet, Lebreil, Montcuq, Sainte-Croix ja Valprionde yhdistyivät.

Kunnan nähtävyys on 1100-luvulla rakennettu puolustustorni *Tour-Donjon*. Linnoitus joutui vuosisatojen aikana lukuisien hyökkäyksien kohteeksi. Nykyään tornissa olevassa näyttelyssä voi tutustua tornin historiaan. Tornista tehtiin historiallinen muistomerkki vuonna 1904. Sen jälkeen tornia korjattiin vuosina 1910–1911, jolloin siihen rakennettiin kierreportaat ja julkisivuja korjattiin. Korjaustöitä jatkettiin tulevina vuosikymmeninä, ja viimeiset tehtiin keväällä 2010.

## Tunnettuja kuntalaisia
* Nino Ferrer (1934–1998), laulaja, lauluntekijä ja kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oxiá (Dodekanesia)

**Oxiá** () eli **Oxeía** (Οξεία) eli **Oxyá** (Οξυά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren luoteisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,044 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Oxiá kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta.

## Lähteet
Oxiá

**Oxiá** () tai **Oxeía** (Οξεία) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Oxiá eli Oxeía eli Oxyá, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Sýmiä
* Oxeía, saari Ekhinadeilla Jooniansaarten saariryhmässä
Danylo Husar Struk

**Danylo Husar Struk** (; 5. huhtikuuta 1940 Lviv, Ukrainan SNT – 19. kesäkuuta 1999 München, Saksa) oli ukrainalainen kirjallisuudentutkija. Hän oli vuodesta 1988 Ševtšenkon tieteellisen seuran jäsen ja vuodesta 1997 sen Euroopan-paikallisosaston johtaja. Hän oli vuodesta 1992 Ukrainan kansallisen tiedeakatemian ulkomainen jäsen.

Danylo Husar Strukin isä oli yhteiskunnallinen vaikuttaja Jevstahi Struk, joka pahoinpideltiin kuoliaaksi Lontskyin vankilassa neuvostoaikana 1941.

Struk opiskeli Harvardin, Albertan ja Toronton yliopistoissa. Torontosta hän väitteli tohtoriksi 1970. Hän opetti ukrainan kieltä ja kirjallisuutta Torontossa vuodesta 1967 ja oli professori vuodesta 1981. Hän oli *[[Encyclopedia of Ukraine]]n* toimituspäällikkö 1982–1990 ja vuodesta 1989 päätoimittaja. Struk kirjoitti kirjoja ja artikkeleita tieteellisiin julkaisuihin ja emigranttilehtiin sekä runsaasti artikkeleita myös *Encyclopedia of Ukraineen*. Hänen ukrainankielisiä runojaan on julkaistu antologioissa. Hän käänsi ukrainalaisia kirjailijoita englanniksi ja T. S. Eliotin, W. P. Kinsellan ja Theodore Galayn tuotantoa ukrainaksi.

## Lähteet
Pámfyllo

**Pámfyllo** (, ) eli **Pámfilo** (Πάμφιλο, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itäpuolella Pámfilan kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,07 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pámfyllo kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Panagía (Kykladit)

**Panagía** () eli **Parthénos** (Παρθένος) eli **Panagía Parthéna** (Παναγία Παρθένα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Náxoksen saaren länsirannikolla Mikrí Víglan rannan edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,009 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panagía kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on saanut nimensä siellä olevasta Neitsyt Marialle (*Panagía Parthéna*) omistetusta kirkosta. Se juhlii vuosittain Kristuksen taivaaseenastumisen päivänä (*Análipsi*).

## Lähteet
Panagiá (Lesbos)

**Panagiá** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin Tomaronísian saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on 0,121 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panagiá kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Mantamádoksen kyläyhdyskuntaa.

Panagiá, suomeksi ”Neitsyt Maria”, on Tomaronísian saarista kolmanneksi suurin. Sen lounaispuolella sijaitsee saariryhmän suurin saari Barbaliás. Panagiá on yhdessä muiden Tomaronísian saarten ja eräiden muiden Lesboksen rannikon kalliosaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta ”Lesboksen saaret” (GR4110009). Saaren suurin korkeus on noin 40 metriä merenpinnasta laskettuna. Saarella on pieni majakka.

## Lähteet
Parthenos

**Parthenos** (, ”neitsyt”) voi viitata seuraaviin:

* Parthenos, kreikkalaisessa mytologiassa kolmen jumalattaren epiteetti:
** Artemis
** Athene
** Hestia
* Parthenos, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
* *[[Parthenos (suku)|Parthenos]]*, perhossuku
* Panagía eli Parthénos eli Panagía Parthéna, saari Kykladien saariryhmässä Kreikassa lähellä Náxosta
Panagia

**Panagia** (, ”Kaikkein pyhin”) voi viitata seuraaviin:

* Neitsyt Maria, hänen kunnianimensä ortodoksisessa kirkossa
* panagia, ortodoksisen piispan arvoasemaa ja tehtävää osoittava kaulakoru

* Panagía, Aristotélisin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella Kreikassa
* Panagía, kylä Thásoksen saarella Itä-Makedonian ja Traakian alueella

* Panagía, saari Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa Párgan edustalla
* Panagía, saari Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Paxósta
* Panagía eli Parthénos eli Panagía Parthéna, saari Kykladien saariryhmässä Kreikassa lähellä Náxosta
* Panagiá, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Lesbosta
* Panagía, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Thásosta
* Panagía, saari Pórto Lágoksen laguunissa Kreikassa
* Agía Thékla eli Panagía, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa lähellä Pátmosta
* Pasás eli Panagiá, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Oinoússesta
* Theotókos eli Panagía, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Ándrosta
Pappoús

**Pappoús** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Kyrá Panagián saaren koillispuolella sen ja Gioúran saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,082 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pappoús kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.

## Lähteet
Iitin jäähalli

**Iitin jäähalli** on Iitin Kausalassa sijaitseva jäähalli. Se on pieni harjoitushalli, joka on valmistunut vuonna 2013. Hallia käyttää muun muassa iittiläinen jääkiekkoseura Iitti Hockey. Jäähallissa ei ole katsomoa.

## Lähteet
Dirk van Duijvenbode

**Dirk van Duijvenbode** (s. 30. kesäkuuta 1992 Katwijk aan Zee) on alankomaalainen dartsinpelaaja, joka pelaa PDC-liiton alaisuudessa. Duijvenboden uran parhaat saavutukset ovat finaalipaikat vuoden 2020 World Grand Prix -turnauksessa sekä vuoden 2022 World Series of Darts Finals -turnauksessa, joissa molemmissa hän hävisi walesilaiselle Gerwyn Pricelle.

## Ura
Van Duijvenbode aloitti PDC-uransa vuonna 2014, mutta onnistui vakiinnuttamaan asemansa maailman huipulla vuonna 2020. Hän pääsi World Grand Prix -turnauksen loppuotteluun ensimmäistä kertaa turnaukseen osallistuessaan vuonna 2020. Samana vuonna hän selviytyi EM-kisojen sekä Players Championship Finals -turnauksen puolivälieriin, ja alkuvuodesta 2021 MM-kisojen puolivälieriin. Tuolloin van Duijvenbode nousi ensimmäistä kertaa maailmanrankingin 32 parhaan joukkoon.

## Lähteet
Martti Kuusisto

**Martti Kuusisto** (s. 4. toukokuuta 1986) on suomalainen pesäpalloilija. Kuusisto edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Seinäjoen Maila-Jusseja ja Nurmon Jymyä. Kuusisto saavutti yhden SM-pronssin kaudella 2008. Hän pelasi ulkokentällä siepparina. Kuusisto pelasi 44 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja kolme tavallista juoksua, toi 25 juoksua ja keräsi 101 kärkilyöntipistettä. Kuusisto pelasi 14 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän toi seitsemän juoksua ja keräsi 35 kärkilyöntipistettä. Kuusisto pelasi kaksi Superpesiksen alemman loppusarjan otteluissa. Näissä otteluissa hän toi yhden juoksun.

## Lähteet
Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta

**Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta** () on vuonna 2022 perustettu uskonnollinen yhdyskunta, joka toimii Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien kattoyhdistyksenä. Yhdyskunnan perustivat kolme seurakuntaa: Espoon Kotikirkko, Tampereella toimiva Armon Baptistiseurakunta ja Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta. Yhdyskunnan kotipaikka on Helsinki.

Yhdyskunta on sitounut itse laadittuun uskontunnustukseen, joka pohjautuu vuoden 1689 Lontoon baptistien uskontunnustukseen. Lontoon toinen baptistitunnustus (kirjoitettu 1677 ja julkaistu laajemmin 1689) on englantilaisten partikulaaribaptistien laatima historiallisesti merkittävä uskontunnustus.

## Katso myös
* Suomen Baptistikirkko
* Finlands svenska baptistsamfund
* Luettelo Suomen baptistiseurakunnista

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunnan verkkosivut