open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leilekin piiri

**Leilekin piiri** () on hallintopiiri Batkenin alueella Kirgisiassa. Sen keskus on Razzakovin kaupunki. Piirin pinta-ala on 4&nbsp;700 neliökilometriä. Siellä oli arviolta 155&nbsp;920 asukasta vuonna 2025.

Piiri sijaitsee Batkenin alueen länsiosassa. Se rajoittuu idässä Batkenin piiriin ja muissa ilmansuunnissa Tadžikistaniin. Pohjoisessa on Fergananlaakso ja etelässä Turkestanvuoret. Korkein kohta Sabahin huippu on 5&nbsp;390 ja matalin 401 metriä merenpinnan yläpuolella.

Seudulla vallitsee mannerilmasto. Tammikuun keskilämpötila on laaksoissa –4 ja vuorilla –9, ja heinäkuun keskilämpötila vastaavasti 25–29 ja 15–20 astetta. Vuotuinen sademäärä on laaksoissa 150–300 ja vuorilla 400–600 millimetriä. Tärkeimmät joet ovat Ak-Suu, Kara-Suu ja Leilek. Kasvillisuus on korkeusvyöhykkeittäin aroa, kataja- ja muuta harvaa metsää sekä alppiniittyjä.

Vuonna 1928 perustettuun piiriin kuuluu Razzakovin kaupunki (entinen Isfana) sekä Ak-Suun, Keŋ-Talaan, Kulundun, Leilekin, Sumbulan, Toguz-Bulakin ja Žaŋy-Žerin maalaiskunnat, joissa on yhteensä 41 kylää. Piirin alueella sijaitsee erillinen Sülüktün kaupunki. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan asukkaista 66,3 prosenttia oli kirgiisejä, 26,9 prosenttia uzbekkeja ja 6,6 prosenttia tadžikkeja.

Razzakovista on maantieyhteys Ošiin. Asukkaiden pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan viljelyyn ja lampaanhoitoon. Lisäksi viljellään öljykasveja, perunaa, vihanneksia, hedelmiä ja viinirypäleitä. Tuotantoeläimiin kuuluvat myös naudat, vuohet, hevoset ja siipikarja. Teollisuutta edustaa viinin tuotanto, tiilitehdas ja ompelimo.

## Lähteet
Georg Funkquist

**Georg Herman Fredrik Funkquist** (13. maaliskuuta 1900 Uppsala – 23. lokakuuta 1986 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän näytteli muun muassa Kuninkaallisessa draamateatterissa ja yli kuudessakymmenessä elokuvassa.

## Rooleja
* *[[Får jag lov, magistern!]]* (1947) – professori

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skytte

**Skytte** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Göran Skytte (1945–2024), ruotsalainen toimittaja ja kirjailija
* Johan Skytte (1577–1645), ruotsalainen valtiomies
* Karl Skytte (1908–1986), tanskalainen poliitikko
* Martti Skytte (n. 1480–1550), Turun piispa 1528–1550

## Muita merkityksiä
* Skytte-mitali, Tarton yliopiston vuosittain myöntämä tunnustus
Olof Björnsson

**Olof Björnsson** (k. 13. maaliskuuta 1332) oli ruotsalainen pappi, joka toimi Uppsalan arkkipiispana vuosina 1314–1332. Hänet tunnettiin myös lempinimellä **Olavi Viisas** ().
## Lähteet
Björnsson

**Björnsson** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Hafþór Júlíus Björnsson (s. 1988), islantilainen näyttelijä, nyrkkeilijä ja voimamies
* Kristinn Björnsson (s. 1972), islantilainen alppihiihtäjä
* Olof Björnsson (k. 1332), Ruotsin arkkipiispa
* Sveinn Björnsson (1881–1952), Islannin presidentti 1944–1952

## Katso myös
* Bjørnson
Nils Lorens Sjöberg

**Nils Lorens Sjöberg** (4. joulukuuta 1754 Jönköping – 13. maaliskuuta 1822) oli ruotsalainen runoilija ja virkamies. Hän opiskeli juristiksi Lundin yliopistossa ja muutti vuonna 1781 Tukholmaan, missä hän työskenteli ulkoministeriössä ja Svean hovioikeudessa. Sjöberg osallistui runoillaan Utile Dulci -seuran järjestämiin kilpailuihin ja voitti useita palkintoja. Hän ystävystyi Johan Henric Kellgrenin kanssa ja kirjoitti tämän *Stockholms-Posten*-lehteen. Vuonna 1787 Sjöberg valittiin vastaperustetun Ruotsin akatemian jäseneksi.
## Lähteet
Åke Engfeldt

**Nils Åke Engfeldt** (1. marraskuuta 1913 Tukholma – 13. maaliskuuta 1977 Malmö) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän esiintyi kymmenissä elokuvissa vuosina 1936–1976.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Polregio

**Polregio** on puolalainen julkisomisteinen paikallisjunaliikennöitsijä. Matkustajamäärillä ja linjakilometreillä mitattuna se on maan suurin rautatieliikennöitsijä. Muodoltaan se on osakeyhtiö, josta puolet omistaa Puolan valtio ja puolet kaikki 16 voivodikuntaa väkilukuihinsa suhteutetuin osuuksin. Yhtiön kotipaikka on Varsova ja sillä on 15 muuta toimipaikkaa ympäri maan.

## Historia
Polregio syntyi lokakuussa 2001 nimellä *PKP Przewozy Regionalne* Puolan valtionrautateiden rakenneuudistuksen yhteydessä, jolloin Polskie Koleje Państwowe muuttui valtion liikelaitoksesta osakeyhtiömuotoiseksi konserniksi ja paikallisjunaliikenne eriytettiin monien muiden toimialojen lailla omaksi yhtiökseen. Liikennöitsijä kuului PKP-yhtymään joulukuuhun 2008 saakka, jolloin sen omistajiksi tulivat kaikki Puolan voivodikunnat yhdessä. Vuonna 2009 liikennöitsijän nimeksi jäi pelkkä *Przewozy Regionalne*. Konkurssiuhan alaisena olleen yhtiön enemmistöomistajaksi tuli marraskuussa 2015 Puolan valtiokonttori, joka osti osakekannasta 50 prosenttia ja yhden osakkeen. Polregio-brändin käyttöönotto alkoi vuonna 2017 ja liikennöitsijä muutti sen viralliseksi nimekseen vuonna 2020. 

## Liikenne
Yhtiö harjoittaa sekä julkisesti tuettua että markkinaehtoista paikallisjunaliikennettä koko maassa. 2020-luvulla yhtiön junakalusto koostuu pääosin Alstomin, Pesan ja Newagin nykyaikaisista sähkömoottorijunista sekä joistakin kymmenistä vanhemmista kiskobussista. Polregiolla on 35 varikkoa.

## Lähteet


## Aiheesta muualla

* Polregio, virallinen verkkosivusto (puolaksi)
Panu Vilkki

**Panu Ilmari Vilkki** (16. toukokuuta 1927 Viitasaari – 21. tammikuuta 2026 Turku) oli suomalainen lääkäri ja professori.

Panu Vilkin vanhemmat olivat rehtori Joel Vilkki ja Suoma Eliisa Kallo ja puoliso vuodesta 1952 käsityönopettaja Liisa Fredriika Vestala. Vilkki tuli ylioppilaaksi 1945 ja valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1951. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli siellä 1956. Vilkki sai erikoislääkärin pätevyyden kirurgiassa 1957 ja lastenkirurgiassa 1963.

Vilkki oli Viitasaaren kunnanlääkäri 1951, Biokemiallisen tutkimuslaitoksen tutkija 1952–1953 ja 1960–1961 ja apulaislääkäri Tanskassa 1954. National Institutes of Healthin vieraileva tutkija Yhdysvalloissa Vilkki oli 1959–1960 ja toimi HYKS:in apulaislääkärinä 1963. Turun yliopistossa hän oli apulaislääkäri 1955–1958, apulaisylilääkäri 1963–1967, dosentti vuodesta 1963 ja vt. apulaisprofessori 1965–1967. Turun yliopistollisessa keskussairaalassa Vilkki oli apulaislääkäri 1961–1963 ja sitten kirurgian klinikan lastenkirurgian osaston ja vuodesta 1967 erilliseksi yksiköksi tulleen lastenkirurgian klinikan ylilääkäri vuoteen 1990 saakka. Vilkki toimi myös yksityislääkärinä ja oli perustamassa Turkuun kirurgista lääkäriasema Lansettia. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Vilkki sai professorin arvonimen 1980. 

## Lähteet
Vilkki

**Vilkki** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Joel Vilkki (1899–1976), opettaja, rehtori ja tietokirjailija, esperantisti
* Johanna Vilkki (s. 1956), geneetikko ja tutkimusprofessori
* Panu Vilkki (1927–2026), lääkäri ja apulaisprofessori, professorin arvonimi, Joel Vilkin poika
Pasir Ris Eastin metroasema

**Pasir Ris East** on rakenteilla oleva asema Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän Cross Island Linella (CRL), joka on tarkoitus avata vuonna 2030. Asema sijaitsee Pasir Ris Drive 1:n varrella, Pasir Ris Street 12:n ja Pasir Ris Street 11:n välissä. 

## Historia
25. tammikuuta 2019 Land Transport Authority (LTA) ilmoitti, että Pasir Ris Eastin asema rakennetaan osana Cross Island Linea. Asema rakennetaan osana ensimmäistä vaihetta (CRL1), johon kuuluu 12 asemaa Aviation Parkin ja Bright Hillin välillä. Sen odotettiin valmistuvan vuonna 2029. Kuitenkin COVID-19-pandemian vuoksi rakennustöihin asetetut rajoitukset johtivat viivästyksiin ja CRL1:n valmistumispäivää siirrettiin vuoteen 2030.

## Lähteet
Denisov

* Anastasia Denisova, *Anastasija Dzjanisava* (s. 1993), valkovenäläinen suunnistaja
* Andrei Denisov (s. 1982), venäläinen poliitikko ja diplomaatti
* Anna Denisova, venäläinen oopperalaulaja, sopraano
* Denis Denisov (s. 1981), venäläinen jääkiekkoilija
* Edison Denisov (1929–1996), neuvostoliittolainen säveltäjä ja pedagogi
* Igor Denisov (s. 1984), venäläinen jalkapalloilija
* Ljudmyla Denisova (s. 1960), ukrainalainen poliitikko ja entinen ihmisoikeusvaltuutettu
* Vasili Orlov-Denisov (1775–1844), venäläinen kreivi ja ratsuväenkenraali
* Vitali Denisov (s. 1976), venäläinen maastohiihtäjä
* Vladimir Denisov (s. 1947), neuvostoliittolainen säilämiekkailija
* Vladimir Denisov, *Uladzimir Dzjanisau* (s. 1984), valkovenäläinen jääkiekkoilija.

## Nimen muita merkityksiä

* Denisovanihminen (*Homo denisova*), noin 400&nbsp;000 vuotta sitten elänyt ihmislaji.
Hans Levander

**Hans Levander** (1914–2012) oli ruotsalainen kirjallisuuskriitikko ja tietokirjailija. Hän työskenteli Bonnierin tietosanakirjaosastolla vuosina 1942–1970. Levanderin väitöskirja vuodelta 1944 käsitteli Ola Hanssonia. Hän kirjoitti monografioita myös muista merkittävistä kirjailijoista, kuten Dostojevskista, Gogolista ja Hessestä. Vuonna 1985 ilmestyi hänen kirjoittamansa hakuteos *Litterära gestalter*, jossa lueteltiin maailmankirjallisuuden keskeisiä henkilöitä. Levander kirjoitti jonkin verran myös kaunokirjallisuutta.
## Lähteet
Anna Denisova

**Anna Denisova** on venäläinen sopraano ja säveltäjä. Hän on Pietarin Mariinski-teatterin vieraileva solisti.

## Ura ja koulutus
Denisova valmistui Pietarin Rimski-Korsakov-konservatoriosta vuonna 2016 prof. Svetlana Gorenkovan luokalta. Hän liittyi Mariinski-teatterin nuorten laulajien akatemiaan vuonna 2014 ja jatkoi myöhemmin konservatorion jatko-opiskelijana. Denisova debytoi Mariinski-teatterissa Prilepana (Patakuningatar) vuonna 2015.

Hänen kansainvälinen läpimurtonsa tapahtui vuonna 2017, jolloin hän saavutti toisen sijan virolaisessa Klaudia Taev -kilpailussa. Kilpailun palkintona hän pääsi esiintymään PromFest-festivaalin *La Traviata* -tuotannossa.

## Keskeiset roolit ja esiintymiset
Denisovan ohjelmistoon kuuluu useita keskeisiä sopraanoroolia, kuten:

* **Violetta Valéry** (Verdi: *[[La Traviata]]*)
* **Gilda** (Verdi: *[[Rigoletto]]*)
* **Susanna** (Mozart: *[[Figaron häät]]*)
* **Adina** (Donizetti: *[[Lemmenjuoma]]*)
* **Šemahan kuningatar** (Rimski-Korsakov: *[[Kultainen kukko]]*)

Hän on vieraillut Milanon La Scalassa, Moskovan Bolšoi-teatterissa sekä Berliinin filharmoniassa. Denisova on työskennellyt kapellimestarien Valeri Gergijevin, Riccardo Chaillyn ja Kirill Petrenkon kanssa.

## Tunnustukset
* Ensimmäinen palkinto, VII kansainvälinen Jakub Pustina -laulukilpailu (2014).
* Toinen palkinto, Klaudia Taev -kilpailu (2017).
* Toinen palkinto, 2. Nürnbergin Mestersinger -laulukilpailussa (2018).

## Lähteet
Ryhmä Hau: Dinoelokuva

**Ryhmä Hau: Dinoelokuva** on vuonna 2026 ensi-iltansa saava Cal Brunkern ohjaama 3D-tietokoneanimaatioelokuva. Kyseessä on kolmas Ryhmä Hau -elokuva ja se on jatkoa vuoden 2023 elokuvalle *[[Ryhmä Hau: Mahtielokuva]]*. Elokuva saa ensi-iltansa Yhdysvalloissa 31. heinäkuuta 2026.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ak-Talaan piiri

**Ak-Talaan piiri** () on hallintopiiri Narynin alueella Kirgisiassa. Sen keskus on Bajetovin kylä. Piirin pinta-ala on 6&nbsp;400 neliökilometriä. Siellä oli arviolta 35&nbsp;073 asukasta vuonna 2025.

Piiri sijaitsee Narynin alueen länsiosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Žumgalin, idässä Narynin ja etelässä At-Bašyn sekä lännessä Ošin alueen Özgönin ja Žalal-Abadin alueen Toguz-Toron piireihin. Piiri käsittää osan Narynin laakson keskiosasta Tienšanvuoriston sisäosassa. Sitä ympäröivät Moldo-Too pohjoisessa, Žaman-Too etelässä ja Ferganavuoret lounaassa. Korkeuserot ovat 1&nbsp;170–4&nbsp;737 metriä merenpinnasta. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennusaineet.

Seudulla vallitsee mannerilmasto. Talvet ovat pitkiä, kylmiä ja vähälumisia ja kesät leutoja tai lämpimiä. Keskilämpötila on tammikuussa –25:stä –30:een ja heinäkuussa jopa 25 astetta. Vuotuinen sademäärä on 300–500 millimetriä. Suurimmat joet ovat Naryn, Alabuga, Žaman-Davan, Žerge-Tal, Koŋortšok, Mazar, Ak-Tal, Korgon ja Kurtka. Pohjoisessa sijaitsee Soŋ-Köljärvi. Kasvillisuus on etupäässä aavikkoa, puoliaavikkoa ja aroa.

Vuonna 1939 perustettuun piiriin kuuluvat Ala-Bugan, Bajetovin, Kara-Bürgönin ja Togolok-Moldon maalaiskunnat, joissa on yhteensä 18 kylää. Asukkaista 99,9 prosenttia on kirgiisejä.

Piirin läpi kulkee Narynin ja Manasin välinen maantie. Asukkaiden pääelinkeino on karjanhoito (lampaita, vuohia, nautoja, hevosia ja siipikarjaa). Lisäksi viljellään viljaa, perunaa ja vihanneksia.

## Lähteet
Franz König

**Franz König** (3. elokuuta 1905 Warth, Ala-Itävalta – 13. maaliskuuta 2004 Wien) oli itävaltalainen roomalaiskatolinen kirkonmies, kardinaali ja vuosina 1956–1985 Wienin arkkipiispa.

## Elämä ja ura
Franz König syntyi maanviljelijän poikana, kävi Melkin luostarin oppikoulua, opiskeli sen jälkeen vuosina 1927 Roomassa paavillisessa Universitas Gregoriana -yliopistossa ja sai pappisvihkimyksen 29. lokakuuta 1933. Tämän jälkeen hän toimi pappina kotiseudullaan Sankt Pöltenin hiippakunnassa, suorittaen samalla teologian tohtorin tutkinnon, ja opiskeli sitten tiedotusoppia ja oikeustiedettä Lillen yliopistossa 1937. Anschlussin jälkeen hän toimi nuorisopappina Sankt Pöltenissä. Hänen kerrotaan olleen Gestapon valvonnassa ja joutuneen kuulusteltavaksi. 

Sodan jälkeen König työskenteli jonkin aikaa uskonnonopettajana Kremsin oppikoulussa ja suoritti 1946 Wienin yliopistossa habilitaationsa uskontotieteen alalta. Vuonna 1948 hänet nimitettiin Salzburgin yliopistoon moraaliteologian apulaisprofessoriksi.

3. heinäkuuta 1952 König nimitettiin Sankt Pöltenin piispaksi. 10. toukokuuta 1956 paavi Pius XII nimitti hänet Wienin arkkipiispaksi, mihin vaikutti myös liittokansleri Julius Raabin tuki. 15. joulukuuta 1958 paavi Johannes XXIII teki hänestä kardinaalin. König oli mukana valmistelemassa Vatikaanin II kirkolliskokousta (1962–1965) ja kuului sen vaikutusvaltaisimpiin osanottajiin.

König tuli tunnetuksi Vatikaanin idänpolitiikan keskeisenä edustajana. Hän kävi ensi kerran 1963 Budapestissä tapaamassa kardinaali József Mindszentyä, joka Unkarin kansannousun jälkeen oli hakenut suojelusta Yhdysvaltain lähetystöstä, ja onnistui ratkaisemaan poliittisen pattitilanteen ja suostuttelemaan Mindszentyn lähtemään maasta 1971. König rakensi suhteita ortodoksiseen kirkkoon ja Lähi-idän vanhoihin kirkkoihin, ja vuonna 1961 hän ensimmäisenä katolisen kirkon kardinaalina vieraili Konstantinopolin ekumeenisen patriarkan luona. Hänen on arveltu vaikuttaneen olennaisesti puolalaisen paavi Johannes Paavali II:n valintaan.

Kotimaassaan König oli laajalti arvostettu yhteiskunnallinen vaikuttaja. Hyvät suhteet Itävallan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPÖ) johtoon toivat hänelle 1970-luvulla ”punaisen kardinaalin” pilkkanimen. Toisaalta hän joutui samoihin aikoihin puolueen kanssa kiistaan aborttilaista. Vuosina 1973–74 SPÖ ajoi parlamenttienemmistönsä turvin läpi lainmuutoksen, jolla raskauden keskeyttäminen ensimmäisen 12 raskausviikon aikana sallittiin. König vastusti aborttilakia julkisesti, ja hänet nähtiin jopa mielenosoituskulkueen kärjessä.

König tuli eläkeikään vuonna 1980, mutta paavi Johannes Paavali II päästi hänet vetäytymään piispanvirasta vasta 1985. Sen jälkeenkin König pysyi pitkään vireänä, osallistui kirkolliseen ja yhteiskunnalliseen keskusteluun ja yritti myös rauhoittaa konflikteja, joita aiheutti hänen seuraajansa, arkkipiispa Hans Hermann Groërin ympärillä puhjennut lasten hyväksikäyttöskandaali. Franz König kuoli Wienissä 98 vuoden iässä, ja hänet on haudattu Stephansdomin piispojenkryptaan.

## Lähteet
Achères (Yvelines)

**Achères** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee Seinejoen varrella, noin 30 kilometriä Pariisista luoteeseen.

Achères on Seinen vasemmalla rannalla, joka rajaa sitä pohjoisessa, ja etelässä kaupunkia rajaa Saint-Germain-en-Layen metsä. Kaupungista on erinomaiset rautatie-, maantie- ja jokiliikenneyhteydet, mikä on ollut merkittävää kaupungin taloudelliselle kehitykselle. Achèresin kaupungista pääsee Pariisiin RER A -junalla 25 minuutissa La Défenseen ja Transilien L -paikallisjunalla 30 minuutissa Gare Saint-Lazaren asemalle.

Pyhän Martinuksen kirkko rakennettiin luultavasti vuosien 1180 ja 1212 välillä aiemman kirkon paikalle. Se oli osa Chartresin hiippakuntaa. Kirkon kellotorni on 27 metriä korkea. Ranskan vallankumouksen aikana vuosina 1793–1794 Achèresin kirkko ja hautausmaa ryöstettiin ja samalla alttari, patsaat, lasimaalaukset ja penkit tuhottiin. Vuonna 1872 kirkko sai lahjoituksena useita lasimaalauksia. Tuolloin kaupungissa oli 800 asukasta, ja kirkossa vain 200 istumapaikkaa. Kirkkoa laajennettiin vuonna 1876 rakentamalla sivukäytävä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Achères

**Achères** voi tarkoittaa seuraavia:

* Achères, kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa
* Achères, kunta Ranskassa Cherin departementissa
Žumgalin piiri

**Žumgalin piiri** () on hallintopiiri Narynin alueella Kirgisiassa. Sen keskus on Tšajekin kylä. Piirin pinta-ala on 5&nbsp;221 neliökilometriä. Siellä oli arviolta 49&nbsp;600 asukasta vuonna 2025.

Piiri sijaitsee Tienšanvuoriston sisäosassa yli 2&nbsp;000 metrin korkeudella merenpinnasta. Se rajoittuu koillisessa Kotškorin ja kaakossa Ak-Talaan piireihin sekä lounaassa Žalal-Abadin ja luoteessa Tšuin alueisiin. Pohjoisessa ovat Žumgalvuoret, etelässä Moldo-Too ja lännessä Suusamyrvuoret. Korkein kohta on Min-Kuš (4&nbsp;185 metriä). Hyötykaivannaisiin kuuluvat ruskohiili, rakennusaineet ja kivennäisvesi.

Seudulla vallitsee mannerilmasto. Talvet ovat kylmiä ja pitkiä ja kesät kuumia. Keskilämpötila on tammikuussa noin –15 ja kesällä laaksoissa 30–32 astetta. Vuotuinen sademäärä on laaksoissa 350–370 ja vuorilla 250–500 millimetriä. Suuria jokia ovat Kökömeren, Žumgal, Suusamyr ja Karakol ja järviä Soŋ-Köl, Ak-Köl, Sary-Köl, Baš-Kuugandy ja Sandyk.

Vuonna 1932 perustettuun piiriin kuuluvat Baizakin, Kuirutšuk-Kyzartin, Miŋ-Kušin, Tšajekin, Tugöl-Sain ja Žumgalin maalaiskunnat, joissa on yhteensä 30 kylää. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 99,7 prosenttia asukkaista on kirgiisejä.

Piiristä on maantieyhteydet Naryniin ja Biškekiin. Asukkaiden pääelinkeino on maatalous, joka tuottaa viljaa, perunaa, vihanneksia, hedelmiä, lihaa, maitoa, villaa ja munia. Tuotantoeläimiä ovat lampaat, vuohet, naudat, hevoset, siipikarja ja vähäisessä määrin jakit. Piirissä on hiilikaivoksia ja elintarviketeollisuutta.

## Lähteet
Luotan huomiseen

**Luotan huomiseen** on suomalaisen iskelmä/pop-laulaja Kristian ”Kisu” Jernströmin kuudes studioalbumi vuodelta 1978. 

Yksi albumin tunnetuimmista kappaleista on ”Alla polttavan auringon”, jonka singlejulkaisu oli parhaimmillaan Suomen jukebox-listojen kahdeksannella sijalla. Itse albumi ei yltänyt listoille.

## Kappaleet
; A-puoli
#
#
#
#
#
#

; B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Singlet

## Tekijät
### Muusikot
*Kristian ”Kisu” Jernström – laulu
*Ami Aspelund – taustalaulut (6, 11)
*Kalle Fält – taustalaulut (11, 12, mukana myös Halosen sovittamilla kappaleilla)
*Maarit Hurmerinta – taustalaulut (Halosen sovittamilla kappaleilla)
*Aimo Jaara ja Martti Metsäketo – taustalaulut (3, 8)
*Marjo-Riitta Kervinen – taustalaulut (”Milloin saan sen tunteen”, mukana myös Halosen sovittamilla kappaleilla)
*Irina Milan – taustalaulut (1, 3, 7, 8, 10–12)
*Pepe Willberg – taustalaulut (Samulin sovittamilla kappaleilla)
*Kassu Halonen – kosketinsoittimet (6, 9, 10)
*Veikko Samuli – kosketinsoittimet (3, 8, 11, 12), sähköpiano (”Kuin unta ois”), kellopeli (”Alla polttavan auringon”)
*Juha Björninen – sähkökitarat (2, 11), akustiset kitarat (”Milloin saan sen tunteen”), kitarat (”Löydät tien sydämeen”)
*Kalle Lae – akustiset -ja sähkökitarat (”Milloin saan sen tunteen”)
*Heikki Laurila – akustinen kitara (2, 3, 7, 12), kitarat (1, 4, 10)
*Janne Louhivuori – kitarat (1, 4, 6, 8–10), sähkökitara (3, 5, 7)
*Nono Söderberg – sähkökitara (”Sain onnesta otteen”)
*Pekka Helin – bassokitara (6, 9)
*Häkä Virtanen – bassokitara (1–5, 7, 8, 10–12)
*Vesa Aaltonen – rummut (”Kuin unta ois”)
*Nappi Ikonen – rummut ja lyömäsoittimet (1, 3, 4, 7, 10), lyömäsoittimet (”Kuin unta ois”)
*Roope Koistinen – rummut (2, 7, 8, 11, 12), lyömäsoittimet (”Alla polttavan auringon”)
*Tomi Parkkonen – todennäköisesti rummut ja lyömäsoittimet (”Anna aikaa”)
*Esko Rosnell – rummut ja lyömäsoittimet (”Naiset, naiset”)
+
*Heikki Hämäläinen – viulut (3, 11)
*Yrjö Lasonpalo – viulut
*Mikko Pesonen – viulut (”Sain onnesta otteen”, mukana myös Halosen sovittamilla kappaleilla)
*Seppo Rautasuo – viulut (”Sain onnesta otteen”)
*Jorma Ylönen – viulut (2, 3, 11, 12, mukana myös Halosen sovittamilla kappaleilla)
*Mauri Pietikäinen – alttoviulut (2, 5)
*Ahti Pilvi – alttoviulut
*Kari Lindstedt – sellot (2, 3, 5, 11, 12)
*Ilmo Saaristo – sellot

### Tuotanto
*Kristian Jernström – tuottaja
*Finnlevy-studiot, Helsinki / Antti Joki, Jukka Teittinen ja Tom Vuori – äänitys
*MTV-studiot, Helsinki / Per Wallenius – äänitys
*Erik Uddström – valokuvat
*Paulyn De Fresnes (nimim. RAZ) – ulkoasu ja taitto (layout)

## Huomautukset

## Lähteet
* Fenno – Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Santa Clara (Kuuba)

**Santa Clara** on kaupunki ja kunta Kuuban keskiosassa. Santa Clara on Villa Claran provinssin hallinnollinen keskus. Kunnan asukasluku vuonna 2022 oli 245&nbsp;959.

## Maantiede

Santa Clara sijaitsee Kuuban Villa Claran provinssissa lähellä Kuuban saaren maantieteellistä keskiosasaa. Kukkuloiden ympäröimän kaupungin korkeus merenpinnasta on noin 112 metriä.

## Historia

Nykyisen Santa Claran paikalla sijaitsi ennen eurooppalaisten saapumista Cubanacánin intiaanipaikkakunta. Joidenkin tarinoiden mukaan alueelle saapunut Kristoffer Kolumbus piti paikkaa erehdyksissään Kublai-kaanin pääleirinä. Nykyinen Santa Clara perustettiin 15. heinäkuuta 1689 alkujaan nimellä Gloriosa Santa Clara. Santa Clara viittaa klarissalaisen nunnakunnan perustaneeseen Klaara Assisilaiseen. Ennen nykyisen nimimuodon vakiintumista eri aikoina käytettyjä kaupunginnimiä oli useita, niiden joukossa Cayo Nuevo, Dos Cayos, Villa Nueva de Santa Clara ja Villa Clara. Santa Claran oli tarkoitus korvata merirosvoille altis San Juan de los Remedios alueellisena kaupunkikeskuksena. 

Santa Clara oli pitkään pienehkö ympäröivien karja- ja sokeritilojen keskus. Vuoden 1878 uudistuksessa siitä tuli vastaperustetun Las Villasin provinssin hallinnollinen keskus. Kaupunki kasvoi huomattavaasti vuonna 1903 alkaneen sokeribuumin aikana ja se liitettiin Carretera Centralin maantiehen. Kuuban vallankumouksen aikana käytyä Santa Claran taistelua joulukuusta 1958 tammikuuhun 1959 on pidetty vallankumouksen ratkaisevana taisteluna. Che Guevaran johtamien vallankumouksellisten onnistui vallata kaupunki ja diktaattori Fulgencio Batista pakeni maasta vallankumouksellisten edetessä edelleen kohti Havannaa. Nykyisin kaupungissa sijaitsee Che Guevaran mausoleumi. Vallankumouksen jälkeen alueen taloutta keskitettiin Santa Claraan, jonne perustettiin esimerkiksi tekstiili- ja biokemiateollisuutta. Kaupungissa on myös terästehdas. 

## Väestö
Kuuban tilastokeskusen mukaan Santa Claran kunnan (*municipio*) asukasluku vuonna 2022 oli 245&nbsp;959. Vuonna 2006 vastaava lukema oli 238&nbsp;424.

## Lähteet
Akylas

**Akýlas Mytilinaíos** (, s. 11. helmikuuta 1999) on kreikkalainen laulaja-lauluntekijä. Hän edustaa Kreikkaa vuoden 2026 Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan ”Ferto”.

## Varhaiset vaiheet
Akýlas Mytilinaíos syntyi 1999 Sérresissä, Kreikassa. Hän on ollut kiinnostunut musiikista jo nuoresta lähtien ja hän opiskeli Sérresin musiikkikoulussa, missä hän kävi myös teatteritunneilla. 

Hän ei suorittanut toisen asteen tutkintoaan valmiiksi ja muutti Thessalonikiin, jossa hän valmistui kokkikoulusta ja tyoskenteli ravintoloissa. Hän työskenteli myös laulajana AIDA Cruises -yhtiön risteilyaluksilla. 

## Ura
Vuonna 2021 Mytilinaíos tuli tunnetuksi Kreikassa Tiktok-videoistaan, jossa hän säestää itseään ukulelella ja laulaa covereita muiden kappaleista. Hänen ensimmäinen single ”Φθηνόκρασο” (”Fthinókraso”) julkaistiin samana vuonna. Vuonna 2022 hän osallistui The Voice of Greece -ohjelmaan, jossa hän liittyi Pános Mouzourákisin tiimiin. 

Tammikuussa 2026 ilmoitettiin, että Akylas osallistuu Kreikan euroviisukarsintaan Sing for Greece kappaleella ”Ferto”. Hän pääsi jatkoon semifinaaleista ja voitti 15. helmikuuta 2026 pidetyn finaalin. Täten hän edustaa maataan Eurovision laulukilpailussa 2026 Wienissä, Itävallassa.

## Yksityiselämä
Mytilinaíos on kertonut olevansa queer.

## Diskografia
### Singlet

## Lähteet
Ferto

**Ferto** (myös ) on kreikkalaisen laulaja-lauluntekijä Akylaksen kappale, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2025. Se edustaa Kreikkaa vuoden 2026 Eurovision laulukilpailussa Itävallassa.

## Listasijoitukset

## Lähteet
Paul Sonny

**Paul Sonny** (13. lokakuuta 1904 Lempaala, Inkerinmaa, Venäjä – 9. maaliskuuta 1973 Kajaani) oli suomalainen rovasti ja kouluneuvos, joka sai teologisen koulutuksen toimien seminaarilehtorina ja viime vaiheessa Kajaanin seminaarin rehtorina.

Paul Sonny syntyi Inkerinmaalla vuonna 1904 Lempaalan kirkkoherran Paul Sonny vanhemman (1871-1930) ja Rauha Lybeckin toisena lapsena. Perhe joutui Venäjän mullistusten myötä muuttamaan Suomeen, jossa Isä-Paul sai pappisviran Sakkolan kirkkoherrana. Poika-Paul kävi oppikoulun Käkisalmessa, josta hän tuli ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta vuonna 1923. Hän jatkoi sen jälkeen opiskeluaan Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa ja valmistui teologian maisteriksi vuonna 1929 ja vihittiin papiksi vuonna 1931.

Opiskeluaikanaan Paul Sonny oli perustamassa Helsingissä syksyllä 1924 heimoaatteeseen vahvasti kytkeytynyttä Itsenäisyyden Liittoa.

Paul Sonny toimi valmistuttuaan Viipurin itäisten kaupunginosien pappina ja myöhemmin Lappeen kirkkoherran apulaisena toiminta-alueenaan Lauritsala vuoden 1933 alusta.

Syksystä 1933 lähtien Paul Sonny aloitti Sortavalan seminaarin uskonnon lehtorina. Tässä tehtävässä hän oli sotavuosiin eli käytännössä vuoteen 1940 asti. Tänä aikana ollessaan sotia edeltävinä vuosina Sortavalassa hänet valittiin Sortavalan kaupunginvaltuustoon vuosiksi 1936-1940. Sortavalasta evakoitumisen myötä Sonny siirtyi vuosiksi 1940-1942 Heinolan seminaarin uskonnon lehtoriksi ja sen jälkeen Raahen seminaarin vt.johtajaksi vuosiksi 1942-1945. Raahesta hän siirtyi vuonna 1945 Kajaanin seminaarin johtajaksi ja vuodesta 1953 rehtoriksi. Eläkkeelle hän siirtyi vuonna 1968. Kajaanissa asuessaan hänet valittiin Kajaanin kaupunginvaltuustoon vuosiksi 1951-1953.

Paul Sonnylle myönnettiin vuonna 1958 rovastin arvonimi ja vuonna 1968 kouluneuvoksen arvonimi. 

## Lähteet
Bedok Southin metroasema

**Bedok South** on rakenteilla oleva asema Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän Thomson–East Coast Linella (TEL) Bedokissa, Singaporessa. Aseman rakentaminen alkoi vuonna 2016, ja se on tarkoitus avata vuonna 2026.

## Lähteet
Bonnières-sur-Seine

**Bonnières-sur-Seine** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee Seinejoen varrella, noin 65 kilometriä Pariisista länteen.

Keskiajalla Bonninères-sur-Seine oli pieni Seinen rannalla oleva kalastajakylä. 1900-luvun alussa kaupunki alkoi teollistua, kun sinne perustettiin Ranskan ensimmäisen öljyliusketislaamo. Vuonna 1935 kaupunkiin perustettiin Singerin ompelukonetehdas. Tämän seurauksena myös kaupungin väkiluku kaksinkertaistui, ollen noin 4600 vuonna 1968. Tehdas suljettiin vuonna 1986.

Kaupungissa sijaitsee tunnetun 1900-luvun alun sosialistisen poliitikon Marcel Sembatin entinen kartano, joka on nykyään yleisölle avoinna. Marcel Sembat asui talossa vaimonsa Georgette Agutten kanssa, joka oli fauvistiseen liikkeeseen kuulunut taidemaalari, ja joka jätti myös jälkensä paikalliseen kulttuurielämään. Georgette Agutte riisti itseltään hengen muutama tunti miehensä kuoleman jälkeen. Heidät on haudattu kunnan hautausmaalle.

## Tunnettuja kuntalaisia
*Marcel Sembat (1862-1922), poliitikko
*Georgette Agutte (1867-1922), taidemaalari
*Jean Carlu (1900-1997), graafinen suunnittelija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lelek

**Lelek** on kroatialainen folkpop-yhtye, joka perustettiin vuonna 2024. Yhtye edustaa Kroatiaa vuoden 2026 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Andromeda”.

## Historia
Lelek perustettiin Zagrebissa, Kroatiassa vuonna 2024. Heidän esikoissingle ”Tanani Nani” julkaistiin 18. marraskuuta 2024.

Vuonna 2025 he osallistuivat Kroatian euroviisukarsintaan *Dora 2025* kappaleella ”The Soul of My Soul”. He sijoittuivat finaalissa neljänneksi. 3. joulukuuta 2025 HRT julkisti, että Lelek osallistuu vuoden 2026 euroviisukarsintaan *Dora 2026* kappaleella ”Andromeda”. He saivat 15. helmikuuta 2026 pidetyssä finaalissa 173 pistettä ja voittivat karsinnan. Täten yhtye edustaa Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa 2026 Itävallassa. 

## Jäsenet
### Nykyiset jäsenet
* Inka Večerina Perušić (2024, uudestaan vuodesta 2025)
* Judita Štorga (2024–)
* Korina Olivia Rogić (2024–)
* Lara Brtan (2024–) 
* Marina Ramljak (2024–)

### Entiset jäsenet
Klaudija Pulek (2024–2025)

## Diskografia
### Singlet
#### Pääartistina

#### Vierailevana artistina

## Lähteet
Jääkiekon SM-liigan pudotuspelit 2026

**Jääkiekon SM-liigan pudotuspelit 2026** pelataan SM-liigakauden 2025–2026 runkosarjan jälkeen alkaen 20. maaliskuuta 2026. Pudotuspeleihin etenivät runkosarjan 12 parasta joukkuetta, joista neljä parasta suoraan puolivälieriin.

## Pudotuspelikaavio



## 1. kierros
Pudotuspelien 1. kierroksella pelasivat runkosarjan sijoille 5–12 sijoittuneet joukkueet: Lukko, JYP, KalPa, Ässät, K-Espoo, HIFK, Pelicans ja HPK. Kierros pelattiin paras viidestä -järjestelmällä, jossa kolmella voitolla joukkue eteni puolivälieriin.

### Lukko – HPK


*HPK eteni puolivälieriin voitoin 3–1.*

### JYP – Pelicans


*Pelicans eteni puolivälieriin voitoin 3–0.*

### KalPa – HIFK

HIFK pelasi sarjan kaksi ensimmäistä ottelua vieraissa Helsingin jäähallin varaustilanteen vuoksi.

*KalPa eteni puolivälieriin voitoin 3–2.*

### Ässät – K-Espoo


*Ässät eteni puolivälieriin voitoin 3–2.*

## Puolivälierät
### Tappara – HPK


*Ottelusarja tasan 1–1.*

### KooKoo – Pelicans


*Ottelusarja tasan 1–1.*

### SaiPa – Ässät


*Ottelusarja tasan 1–1.*

### Ilves – KalPa


*Ilves johtaa ottelusarjaa 2–0.*

## Välierät

## Pronssiottelu

## Loppuottelut

## Tilastot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Andromeda (kappale)

**Andromeda** on kroatialaisen folkpop-yhtyeen Lelekin kappale, joka julkaistiin 9. tammikuuta 2026. Se edustaa Kroatiaa vuoden 2026 Eurovision laulukilpailussa voitettuaan Kroatian euroviisuakarsinnan *Dora 2026*.

## Listasijoitukset

## Lähteet
My System

**My System** on ruotsalaisen laulaja Felician kappale. Se julkaistiin 7. helmikuuta 2026. Kappale osallistui Melodifestivaleniin 2026, jossa se pääsi finaaliin. Kappale voitti kilpailun ja edustaa Ruotsia vuoden 2026 Eurovision laulukilpailussa 2026.

## Listasijoitukset

## Lähteet
Kiviveistämö J.E. Kaila Oy

**Kiviveistämö J.E. Kaila Oy** on Hämeenlinnassa toimiva kiviveistämöalan yritys. Yritys on perustettu vuonna 1921.
*Hämeen Sanomien* mukaan Kiviveistämö J.E. Kaila oli toiminnassa edelleen vuonna 2021, jolloin yrityksen perustamisesta oli kulunut sata vuotta.

Julkisissa lähteissä Kiviveistämö J.E. Kaila on mainittu useiden muistomerkkien toteuttajana tai kiviveistotyön tekijänä. Sankarihautausmaat-verkkopalvelun mukaan Riihimäen sankarihautausmaalla oleva muistopaasi, jossa on 223 sankarivainajan nimet, paljastettiin vuonna 1991 ja sen suunnitteli Kiviveistämö J.E. Kaila.

Turun yliopiston julkaisuarkistossa saatavilla olevan tutkimuksen mukaan Kiviveistämö J. E. Kaila valmisti uuden punagraniittisen pystykiven erääseen sotamuistomerkkiin vuonna 1962.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kiviveistämö J.E. Kailan verkkosivusto
Soŋ-Köl

**Soŋ-Köl** () on Narynin vesistöön kuuluva järvi Tienšanin sisäosassa Kirgisian Narynin alueella. Se sijaitsee samannimisessä laaksossa Moldo-Too-, Soŋ-Köl- ja Boor-Albasvuorten välissä 3&nbsp;013 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven pinta-ala on 270 neliökilometriä, keskisyvyys 9,2 ja suurin syvyys 13,2 metriä. Sen tilavuus 2,64 kuutiokilometriä.

Soŋ-Köl on Ysyk-Kölin jälkeen Kirgisian toiseksi suurin järvi. Siihen laskee 18 jokea, joista suurimmat ovat Ak-Taš, Žaman-Etški, Özbek, Kara-Ketše, Kurtka, Taš-Döbö, Kum-Bel ja Kumduu-Suu. Laskujoki on Kažyrty. Rantaviivaa on 102 kilometriä. Koillisranta on rikkonainen ja soistunut.

Järvi jäätyy marraskuussa ja vapautuu jäästä toukokuussa. Veden lämpötila on kesällä 11–12 astetta. Sen suolapitoisuus on alhainen. Rannoilla pesii hanhien ja sorsien kaltaisia muuttolintuja. Järvi muodostaa ympäristöineen 800 neliökilometrin laajuisen Soŋ-Kölin rauhoitusalueen.

Soŋ-Köl on suosittu luontomatkailukohde. Sen varsinainen nähtävyys on järven rannoilla karjaa paimentavien kirgiisien perinteinen elämäntapa.

## Lähteet
Stateside

**Stateside** on brittiläisen laulaja-lauluntekijä ja tuottaja PinkPantheressin kappale hänen toiselta mixtapelta *[[Fancy That]]*. Kappale julkaistiin mixtapen toisena singlenä 25. huhtikuuta 2025.

”Stateside” nousi Britannian singlelistan sijalle kolme. 

## Julkaisu
PinkPantheress julkisti ”Stateside” julkaisupäivän sosiaalisessa mediassa 18. huhtikuuta 2025. Hän on kertonut kappaleen olevan hänen lempikappaleensa mixtapelta. Se sisältää samplen Adina Howardin kappaleesta ”Freak like Me” (1995) ja Groove Armadan kappaleesta ”I See You Baby” (1999). Myös William Orbit ja Sugababes on merkitty kappaleen tekijöiksi, sillä se sisältää interpolaation heidän kappaleen ”Spiral” (2006) kertosäkeestä. 

### Remix-versiot
PinkPantheress ilmoitti *Fancy That* -mixtapen remix-albumista *[[Fancy Some More?]]* 8. lokakuuta 2025. Remix-albumi julkaistiin 10. lokakuuta ja se sisältää neljä 2uutta versiota kappaleesta, joissa vierailee Bladee, Groove Armada, Kylie Minogue ja Zara Larsson.

## Musiikkivideo
”Stateside” -kappaleen musiikkivideo julkaistiin 25. huhtikuuta 2025 ja se on ohjannut Emma Berson. PinkPantheress kertoi sosiaalisessa mediassa, että video kuvattiin ”J. C. Penneyn ulkopuolella”.

## Kappaleet
; Digitaalinen lataus/suoratoisto
# 
# 

; Digitaalinen lataus/suoratoisto – Bladee remix
# 

; Digitaalinen lataus/suoratoisto – Groove Armada remix
# 

; Digitaalinen lataus/suoratoisto – Kylie Minogue remix
# 

; Digitaalinen lataus/suoratoisto – Zara Larsson remix
# 

## Stateside + Zara Larsson

”Stateside” -kappaleen remix, jossa on mukana ruotsalainen laulaja Zara Larsson nimeltään **Stateside + Zara Larsson** julkaistiin singlenä 10. lokakuuta 2025 PinkPantheressin remix-albumilta *[[Fancy Some More?]]* (2025). Remixin musiikkivideo julkaistiin 16. tammikuuta 2026. Yhdysvaltalainen taitoluistelija Alysa Liu esitti kappaleen  voitettuaan kultaa Talviolympialaisissa 2026. Esitys sai paljon kiitosta PinkPantheressilta ja Larssonilta sosiaalisessa mediassa.

Englantilainen lauluntekijä ja tuottaja MNEK oli mukana kirjoittamassa Larssonin säettä kappaleeseen.

### Musiikkivideo
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 16. tammikuuta 2026 ja sen ohjasi Charlotte Rutherford. Videoss PinkPantheress ja Larsson esittävät mallinukkeja kaupoissa, jotka ovat teemoiltaan samanlaisia kuin albuminsa *[[Fancy That]]* ja *[[Midnight Sun (albumi)|Midnight Sun]]* (2025).

### Kaupallinen menestys
Britannian singlelistalla remix auttoi alkuperäistä kappaletta nousemaan listan sijalle kolme. Britannian radisoittolistalla remix nousi sijalle 28. Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla ”Stateside + Zara Larsson” nousi seitsemännelle sijalle tehden siitä Larssonin korkeimman listasijoituksen listalla. Billboard Global 200 -listalla kappale nousi toiselle sijalle tehden siitä molempien artistien korkeimman listasijoituksen. Suomen virallisella singlelistalla remix nousi sijalle 15. Taitoluistelija Alysa Liun esityksen jälkeen Talviolympialaisissa 2026 kappaleen striimaukset nousivat ympäri maailmaa. Kappale nousi 3. maaliskuuta 2026 Spotifyn kuunnelluimmaksi kappaleeksi 5,64 miljoonalla kuuntelulla. 

## Lähteet
Loistomehipuu

**Loistomehipuu** (*Aeonium arboreum*) on mehipuiden sukuun kuuluva laji. Se on peräisin Kanariansaarilta. Se on levinnyt myös Iberian niemimaalle ja Marokon rannikolle. Sitä kasvatetaan huonekasvina. Kasvi on mehevä ja se on kaikin osin sopeutunut elämään kuivissa olosuhteissa. Lehtien piikit kuten myös juurien mukulaisuus vähentävät veden kulutusta. Lehdet ovat vihreän ja punertavan kirjavia Varsi on myyntikokoisena 40-100 cm korkea ja se haaroittuu paljon. Versjen päissä on usein lehtiruusukkeita. Kasvi viihtyy auringossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Loistomehipuu (''Aeonium arboreum'')
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Loistomehipuu (''Aeonium arboreum'')
* UniProt: Taxonomy - ''Aeonium arboreum'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Aeonium arboreum''
Viipurin Koirat

**Viipurin Koirat ry** on suomalainen eläinsuojelu- ja rescueyhdistys, joka auttaa kodittomia koiria Viipurin seudulla Venäjällä. Viipurin Koirat on perustettu vuonna 2006 ja se on yksi pisimpään toimineista suomalaisista yhdistyksistä, joka auttaa rescuekoiria. Yhdistys on eniten venäläisiå löytökoiria Suomeen välittäviä tahoja.

Yhdistyksen tavoitteena on tukea paikallisesti tehtävää löytökoiratyötä, parantaa koirien elinoloja avustuskohteissaan, vähentää irtokoirien määrää ja etsiä koirille pysyviä koteja Suomesta.. Viipurin Koirat ry toimii pääasiassa vapaaehtoisvoimin ja lahjoitusvaroin.

Yhdistys on rekisteröitynyt Eläintenpitäjä- ja pitopaikkarekisteriin asiakastunnuksella 22917870.

## Toiminta ja tavoitteet
Viipurin Koirat ry:n toiminnassa on kaksi keskeistä osa-aluetta: avustustyö ja adoptiotoiminta. Viipurin Koirat ry avustaa neljää Viipurin seudulla olevaa yhteistyötahoaan hankkimalla ruokaa, rokotteita, maksamalla sterilaatioita sekä rakennuttamalla koirille suojia. Taloudellisesti merkittävin tukimuoto on ruuan hankkiminen tarhojen asukkaille. Vuonna 2023 Viipurin Koirat ry käytti koiranruuan hankintaan 128 188 euroa. Ruokittavia koiria on yhteensä noin 500. Koirat viipyvät tarhoilla jopa vuosia. 

Adoptiotoiminta on osa löytökoiratyötä. Adoptiokoiria saapuu Suomeen Viipurin Koirat ry:n avustamana n. 160–280 vuosittain. Koirista huomattava osa asuu vapaaehtoisissa sijaiskodeissa ennen lopulliseen kotiin muuttamista. Esimerkiksi vuonna 2023 yhdistys toi Suomeen 266 koiraa. Näistä noin 40% asui sijaiskodissa ennen sijoittumista omaan perheeseen. 

Viipurin Koirat ry toimii Suomessa ja sen kohdealue on Viipurin seutu Venäjällä. Sen yhteistyötarhoille päätyvät koirat ovat peräisin Leningradin alueelta ja Pietarista. Koirat ovat usein taustaltaan kodeistaan hylättyjä tai ei-toivottuina syntyneitä vahinkopentuja. Koirien steriloiminen ja siihen liittyvä valistustyö ennaltaehkäisevät koirien kärsimystä ja auttavat pienentämään irtokoirapopulatioita ja helpottavat löytökoiratyötä tekevien taakkaa.

## Historia
Viipurin Koirat ry perustettiin vuonna 2006. 
Viipurin Koirat ry:n sterilointikampanjoita on toteutettu vuodesta 2012.

## ⁠Yhteistyötahot
Viipurin Koirat ry:n avustuskohteet sijaitsevat itärajan tuntumassa luovutetulla alueella Venäjän Lenigrad oblastissa. Pitkäaikaisia yhteistyötarhoja on neljä.
* Eläinten auttamiskeskus Dom hvostikov Viipurissa 
* Svetogorskin löytökoiratarha
* Löytökoiratarha Serdtse navstrechu Kamennogorskissa
* Lisäksi pieni eläinten turvakoti Viipurissa

## Vastuullisuus
Viipurin Koirat ry on ollut mukana kehittämässä vastuullisen rescuetoiminnan kriteereitä sekä sitoutunut näihin Responsible Rescue
-toimintamallin luomisesta saakka. Kriteereihin sisältyy mm. Vaatimus tiettyjen tautien testaamisesta koirilta ennen näiden saapumista Suomeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ulappakotkarauskut

**Ulappakotkarauskut** (Aetobatidae) on kotkarauskukaloihin kuuluva rustokalaheimo. Heimon lajeja tavataan kaikista lämpimistä valtameristä. Aiemmin ulappakotkarauskulajit luokiteltiin kuuluviksi kotkarauskujen heimoon.

## Lajit ja anatomia
Ulappakotkarauskuihin kuuluu vain yksi suku *Aetobatus* ja siinä viisi lajia. Heimon lajit ovat suhteellisen kookkaita ja eturuumiin leveys on suurimillaan lajista riippuen 90–300 cm. Eturuumis on muodoltaan vinoneliömäinen ja rintaevät muodotavat siipimäiset ulokkeet. Ulappakotkarauskujen suu on suuri ja leveä. Kalojen pyrstö on pitkä ja suippenee piiskamaiseksi. Pyrstössä on ainakin yksi myrkkypiikki ja pienikokoinen selkäevä pyrstön tyvessä. Väriltään heimon lajit ovat tummia ja selässä on usein vaaleita kuvioita.

## Levinneisyys ja elintavat
Ulappakotkarauskulajeja tavataan niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Ne syövät erityisesti selkärangattomia eläimiä, kuten äyriäisiä ja nilviäsiä sekä lisäksi kaloja. Lajit liikkuvat niin meren ulapoilla kuin rannikkovesissäkin. Ulappakotkarauskut synnyttävät eläviä poikasia, joita on keralla enimmillään kymmenen.

## Lähteet
Parhaat 1971–2001

**Parhaat 1971–2001** on suomalaisen iskelmä/pop-laulaja Kristian ”Kisu” Jernströmin viides, huhtikuussa 2001 julkaistu kokoelma-albumi. Kokoelma sisältää Kisun hittikappaleita 1970–1980-luvuilta, mutta myös vain CD-singleinä julkaistuja kappaleita 1990–2000-luvuilta.

Kokoelma sisältää muun muassa uudet versiot kappaleista ”Uneen aika vaipuu” sekä ”Juustossa löytyy”, jonka Kisu laulaa yhdessä Suomen jääkiekkomaajoukkue Leijonien kanssa. Kyseisen kappaleen CD-singlejulkaisu ylsi parhaimmillaan radiosoittolistan sijalle 13.

## Kappaleet
#
#Leijonat ja Kisu: 
#
#
#
#
#
#Kisu ja Esa Kaartamo: 
#
#
#
#
#
#
#
#

; Bonuskappaleet
#
#

## Tekijät
### Muusikot
; 1995–2001
*Kisu Jernström – laulu, taustalaulut, kosketinsoittimet
*Esa Kaartamo, Kari Kuivalainen, Aki Louhela, Kim Lönnholm ja Jiri Nikkinen – taustalaulut
*Torsti Spoof – taustalaulut (”juu-juu” -kohdat kappaleessa ”Juustossa löytyy”)
*Matti Lappalainen, Heikki Pohto ja Jukka Tiirikainen – puhallinsoittimet
*Arto Tamminen – sello
*Hannu Korkeamäki – kosketinsoittimet, kitarat
*Jone Ullakko – kosketinsoittimet, kitarat, bassokitara
*Markku Kanerva ja Jari Nieminen – kitarat

; 1970-luvulla muun muassa
*Kisu Jernström – laulu, rummut
*Arto Alaspää, Carita Holmström, Kai Lind, Martti Metsäketo ja Irma Tapio – taustalaulut
*Juhani Aalto ja Kaj Backlund – puhallinsoittimet
*Nacke Johansson, Esko Linnavalli, Raimo Roiha ja Veikko Samuli – pianot
*Heikki Laurila – kitara
*Matti Bergström ja Erkki Seppä – bassokitarat
*Ilpo Kallio, Matti Oiling ja Esko Rosnell – rummut

; ”Stop the Music”
*Kisu Jernström – laulu
*Broadcast – taputukset
*Kassu Halonen – kosketinsoittimet (piano, sähköpiano)
*Juha Björninen – kitarat
*Häkä Virtanen – bassokitara
*Nappi Ikonen – rummut ja lyömäsoittimet

### Tuotanto
*Maki Kolehmainen Productions / Jani Saastamoinen ja Mika Mettälä – ”juustomiksaukset” (2001)
*Finnvox- ja MTV-studiot, Helsinki – äänitys ja miksaus (1970-luvulla)
*Takomo-studiot, Helsinki / Tom Vuori – äänitys ja miksaus (”Stop the Music”)
*Captain’s Place / Jone Ullakko – äänitys ja miksaus (1995–2001)
*Löyvän paja / Timo Löyvä – äänitys ja miksaus (1995–2001)
*Kanala-studio, Perniö / Hannu Korkeamäki – äänitys ja miksaus (1995–2001)
*Finnvox-studiot / Risto Hemmi – äänitys ja miksaus (1995–2001)
*Finnvox / Mika Jussila – masterointi
*Numi Nummelin, Henrik Schütt ja Kisun albumi – valokuvat
*Mainospeukalo Oy / Tero Jämsä – kansien suunnittelu ja toteutus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Balyktšy

**Balyktšy** () on piiritasoinen kaupunki Ysyk-Kölin alueella Kirgisiassa. Se sijaitsee Ysyk-Köljärven länsirannalla 175 kilometriä maan pääkaupungista Biškekistä itään. Kaupungissa oli arviolta 57&nbsp;446 asukasta vuonna 2025.

Paikkakunnan nimenä oli Rybatšje vuoteen 1989 ja Ysyk-Köl vuosina 1989–1992. Se on syntynyt nimensä mukaisesti kalastajien asutukseksi 1800-luvun lopulla. Rybatšjen taajamasta tuli kaupunki vuonna 1954. 

Kaupunki on levittäytynyt Ysyk-Kölin rannalle 12 kilometrin matkalle 1&nbsp;620–1&nbsp;640 metrin korkeuteen. Ilmasto on mantereinen ja kuiva. Keskilämpötila on tammikuussa –5 ja heinäkuussa 20 astetta. Vuotuinen sademäärä on vain 115 millimetriä, eikä talvella ole lunta. Seudulla puhaltaa usein kova tuuli. Asukkaista oli vuoden 2009 väestölaskennan mukaan 90,0 prosenttia kirgiisejä ja 7,3 prosenttia venäläisiä.

Balyktšy on tärkeä maantie-, rautatie- ja vesiliikenteen solmukohta. Sen kautta kulkevat Biškekistä Naryniin ja Torugartiin sekä Karakoliin johtavat maantiet. Kaupungissa on Lugovoista Biškekiin haarautuvan rautatien pääteasema. Ysyk-Kölillä oli aikaisemmin paljon tavaraliikennettä. 40 kilometrin päässä sijaitsee Ysyk-Kölin kansainvälinen lentoasema.

Balyktšyssa on muun muassa elintarviketeollisuutta, öljyvarasto ja telakka. Siellä toimii yksityinen talouskorkeakoulu. Kaupungin talous ja yleisilme on taantunut voimakkasti neuvostoajan jälkeen.

## Lähteet
Keisarinkosken saha

**Keisarinkosken saha** on Kouvolan ja Haminan rajalla sijaitseva vanha, aikoinaan vesivoimalla toiminut raamisaha eli kehäsaha. Saha sijaitsee Suomenlahteen lähellä Haminaa laskevassa Summanjoessa, kymmenisen kilometriä Enäjärveltä etelään, runsaan kilometrin verran Turpaan sillalta alavirtaan päin.

Sahan perusti Liikkalan hovin omistaja Lennart Forstén vuonna 1890. Vuosi oli sama, jolloin ylävirralla sijainnut Turpaan ruutitehdas räjähti. Puutavarakauppias ja useitakin sahoja, mm. Metsäkylän Sahakosken sahan omistanut liikemies Vihtori Yrjönen osti sahan vuonna 1907. 

1930-luvun laman aikana Yrjösen puutavaraliike ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Välivaiheiden kautta saha siirtyi Rasin suvun omistukseen vuonna 1943. Sahaustoiminta loppui vuonna 1998. Koska saha on toiminut vanhalla toimintatavallaan poikkeuksellisen pitkään ja on vielä kohtuullisen hyvässä kunnossa, niin sahan perinneyhdistyksen on tarkoitus kunnostaa se ja ylläpitää sitä niin, että sillä voitaisiin toteuttaa ainakin näytösluonteisia sahauksia.

## Aiheesta muualla
* Keisarinkosken sahan perinneyhdistys (Facebook)

## Lähteet
Toktogul

**Toktogul** () on kaupunki ja Toktogulin piirin hallinnollinen keskus Žalal-Abadin alueella Kirgisiassa. Se sijaitsee Ketmen-Töbön laaksossa 300 kilometriä alueen pääkaupungista Manasista pohjoiseen. Kaupungissa oli arviolta 37&nbsp;110 asukasta vuonna 2025.

Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1901 perustetusta Muz-Törin kylästä. Siitä tuli Ketmen-Töbön piirin keskus vuonna 1926. Toktogulin kaupunki on perustettu vuonna 1970 Toktogulin vesivoimalaitoksen rakentamisen yhteydessä. Se on nimetty kansanrunoilija Toktogul Satylganovin mukaan.

Toktogulin kautta kulkee Biškekin ja Ošin välinen maantie. Siellä toimii elintarviketeollisuutta. Asukkaat harjoittavat myös puutarhan- ja mehiläistenhoitoa.

## Lähteet
Bengt Franc-Sparre

**Bengt Erland Franc-Sparre** (14. maaliskuuta 1774 – 20. elokuuta 1837) oli ruotsalainen kreivi, upseeri ja insinööri. Hän palveli Ruotsin armeijassa ja työskenteli 1790-luvulla Hangon linnoitustöiden parissa. Sen jälkeen hänet komennettiin Saksaan, missä hän johti Stralsundin linnoituksen jälleenrakennusta. Kaarle XIV Juhanan aikana Sparre oli mukana Karlsborgin varapääkaupungin ja Götan kanavan rakennushankkeissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svenskt biografiskt lexikon
Claes Ljungmark

**Claes Ljungmark** (s. 14. maaliskuuta 1954 Göteborg) on ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli Göteborgin teatterikorkeakoulussa vuosina 1977–1980 ja tuli sen jälkeen Tukholman kaupunginteatteriiin, missä hän työskenteli vuoteen 2006. Sittemmin Ljungmark on näytellyt muun muassa Dramatenissa ja Uppsalan kaupunginteatterissa. Lisäksi hän on esiintynyt televisiossa ja elokuvissa. Vuonna 2010 hän sai parhaan miespääosan Guldbaggen.

## Rooleja
* *[[Van Veeteren]]* (2000–2001) – Münster
* ** (2010) – Lennart Sylwan
* *[[Arne Dahl (televisiosarja)|Arne Dahl]]* (2012) – Viggo Norlander

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sture Ericson

**Sture Fredrik Magnus Eriksson** (27. syyskuuta 1912 – 15. maaliskuuta 1979) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa Ingmar Bergmanin teatteriseurueessa 1940-luvun alussa ja tuli Helsingborgin kaupunginteatteriin vuonna 1944. Seuraavalla vuosikymmenellä hän työskenteli muun muassa Norrköpingin ja Linköpingin sekä Göteborgin kaupunginteattereissa. Vuosina 1966–1970 Ericson oli kiinnitettynä Dramateniin. Suurelle yleisölle Ericson tuli tunnetuksi kunnallisneuvos Ragnar Dahlina 1970-luvun televisiosarjassa *Hem till byn*.

## Rooleja
* *[[Ni ljuger]]* (1969) – laitoslääkäri
## Lähteet

## Aiheesta muualla