open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Obuasi

**Obuasi** on kaupunki eteläisessä Ghanassa Ashantin hallintoalueella. Se sijaitsee kukkuloiden keskellä noin 160 km Accrasta. Siellä on vajaat 150&nbsp;000 asukasta.

Obuasin kasvua vauhditti suuren kultaesiintymän löytäminen vuonna 1897 ja rautatien rakentaminen Sekondista vuonna 1902. Asanten kultakaivos on yksi maailman rikkaimmista.

Kaivostoiminnan lisäksi kaupungin taloutta vauhdittavat kauppa ja kaakaontuotanto. Ympäröivällä alueella maataloutta hallitsevat rahakasvit, joten elintarvikkeet ja muut perushyödykkeet on tuotava kaupungin teollisuustyöntekijöille muualta. Kaivosten ja teollisuuden takia kaupunkiin on muuttanut työväkeä Pohjois-Ghanasta ja naapurimaista. Moskeija palvelee muslimiväestöä.

## Lähteet
Vapaudenpatsas (Oulu)

**Vapaudenpatsas** on Into Saxelinin vuonna 1927 tekemä valkoisten patsas Mannerheimin puistossa Oulun keskustassa. Jalusta paljastettiin jo vuonna 1922. 

Monumentin antiikin esikuvien tapainen miesfiguuri nostaa viiriä ja vasemmassa kädessä on kilpi. Veistoksen malli oli helsinkiläinen Pariisin olympialaisiin 1924 osallistunut voimistelunopettaja. Pronssipatsas on 3,6&nbsp;m korkea. 4&nbsp;m korkea jalusta on tehty mustasta graniitista. Jalustan edessä teksti:
:”**1918**
:Eteläpohjalaisten
:vapaussankareiden
:kunniaksi”
ja vasemmalla sivulla:
:"Kautta kallihimpain muistojemme
:kautta vainajaimme, lapsiemme
:vapaa olkoon isänmaa"

## Katso myös
* Vapaudenpatsas (Kokkola)
* Vapaudenpatsas (Tampere)
* Vapaudenpatsas (Lahti)
* Vapaudenpatsas (Joensuu)
* Suomen Vapaudenpatsas (Vaasa)
* Luettelo valkoisten muistomerkeistä Suomessa

## Lähteet
Märta Björkenheim

**Märta Björkenheim o.s. Heikel** (28. elokuuta 1883 – 8. joulukuuta 1954 Helsinki) oli Lotta-Svärd -järjestön keskusjohtokunnan pitkäaikainen  varapuheenjohtaja ja samalla myös lääkintäjaoston päällikön apulainen. Ammatiltaan hän oli sairaanhoitaja.

Märta Björkenheimin vanhemmat olivat pankinjohtaja Felix Heikel ja Sigrid Johanna Lovisa Furuhjelm (1854-1939). Märta ja kauppaneuvos Gösta Björkenheimin avioliitto jäi vain muutaman kuukauden mittaiseksi, sillä sisällissodassa punaiset ampuivat Gösta Björkenheimin Korian sillalla huhtikuussa 1918. Märta Björkenheim sai myöhemmin  vuonna 1918 pojan, joka kastettiin isänsä mukaan Gösta Björkenheimiksi (1918-2012).

Märta Björkenheim liittyi asuinpaikakuntansa lottatoimintaan ja valittiin sairaanhoitajakoulutuksensa perusteella piirin lääkintäpäälliköksi. Myöhemmin 1920-luvulla hänet valittiin Lotta Svärd-liikkeen keskusjohtokuntaan; ensin vuonna 1927 varajäseneksi ja vuonna 1929 varsinaiseksi jäseneksi ja samalla myös varapuheenjohtajaksi. Varapuhenjohtajuus kestikin sitten aina järjestön lakkauttamiseen eli syksyn 1944 asti. 

Toimiessaaan Lotta Svärdin keskusjohtokunnassa hän oli siirtynyt asumaan Helsinkiin, jossa asui hänen laaja lähisukunsa. Märta Björkenheim toimi varapuhenjohtajuuden lisäksi järjestön lääkintäjaoston päällikön apulaisena, ensin Suoma Loimaranta-Airilan ja sitten Eva Tulenheimon apulaisena. Hän oli vaikuttamassa järjestön käyttöön otetuista kenttäsairaalavarusteista, kuten esim. ensopahvista taitellut yöpöydät. Lääkintäjaoston tehtävät edellyttivät erityisesti sotavuosina jatkuvaa matkustamista paikkakunnalta toiselle.

## Lähteet
*

### Viitteet
Suolahden vapaaseurakunta

**Suolahden vapaaseurakunta** on Äänekoskella toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1926. Seurakunnan johtaja ja pastori on Jarmo Moisio. Seurakunta kokoontuu Suolahden taajamassa Katvelankadulla sijaitsevassa vapaakirkossa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi aamurukoukset ja rukousillat, raamattupiirit, lasten toiminta ja naisten illat sekä yhteistilaisuudet. 

Suolahden vapaaseurakunta perustettiin huhtikuussa 1926. Seurakunta syntyi vapaakirkollisten Keski-Suomen piirilähetyksen kautta ja ensimmäisenä saarnaajana Suolahdessa toimi Arthur Pylkkänen. Aluksi seurakunta toimi Vapaan Lähetyksen seurakuntana ja toimi tämän herätysliikkeen seurakuntana vuoteen 1944 saakka. Seurakunta siirtyi vuonna 1944 Suomen Vapaakirkon alaisuuteen.

## Toimitilat
Suolahden vapaaseurakunta kokoontui aluksi Pajala-nimisessä talossa, joka tunnettiin myös rukoushuone Bethelinä. Rukoushuone sijaitsi lähellä rautatieasemaa sekä Suolahden satamaa. Herätyskokouksia pidettiin myös nuorisoseuran talolla sekä työväentalolla. Seurakunnan perustamisenjälkeen ryhdyttiin uuden rukoushuonen hakkimiseen ja seurakunta osti vuonna 1926 talon, jota laajennettiin kokouskäyttöön sopivaksi. Uusi lähetystalo vihittiin käyttöön 10. lokakuuta 1926.

Sodan alkaessa rukoushuone joutui sotilaskäyttöön. Seurakunnan kokoontumispaikaksi tuli Myllylän talo. Sotien jälkeen seurakunta sai Lähetystalon takaisin. Juhannuksena 1945 oli
talon uudelleen vihkimisjuhla. Lähetystalo palveli seurakuntaa vuoden 1983 syksyyn saakka, jolloin vihittiin käyttöön uusi vapaakirkko aikaisemmin myymälänä toimineeseen rakennukseen.

## Seurakunnan johtajat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Suolahden vapaaseurakunnan johtajina:
* 1926–1927: Arthur Pylkkänen
* 1928–1934: William Rimmi
* 1935–1937: Edvard Åkerlund
* 1938–1944: Toivo Moisio
* 1945–1953: Waldemar Kastepohja
* 1954–1963: Toivo Moisio
* 1963–1965: Toivo Kuusinen
* 1965–1966: Antero Korhonen
* 1967–1975: Hilding Koivuniemi
* 1975–1976: Otto Kallberg
* 1977–1981: Erkki Moisio
* 1981–1984: Keijo Piironen
* 1984–XXXX: Terho Sormunen

## Katso myös
* Uskonto Keski-Suomessa
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
Marjo Vilkko

**Marjo Vilkko** (s. 1965 Rautjärvi) on suomalainen käsikirjoittaja ja kirjailija, joka on kirjoittanut monia Suomen lähihistoriasta kertovia televisiodokumentteja ja dokumenttisarjoja. Näitä ovat Suomi on -sarjan dokumentit alkaen sarjasta *Suomi on ruotsalainen* (2013) ja uusimpana *Suomi on amerikkalainen* (2024), joiden juontajana toimi aluksi Juhani Seppänen ja myöhemmin Olavi Seppänen. Vilkko on käsikirjoittanut myös Jari Tervon juontamat tv-sarjat *[[Kekkonen (dokumentti)|Kekkonen]]* (2017), *[[Koivisto (dokumentti)|Koivisto]]* (2019), *[[Kylmän sodan Suomi]]* (2021) ja *[[Kun Suomi muuttui]]* (2023).

Vilkko palkittiin Kultaisella Venlalla käsikirjoituksestaan sarjaan *Kylmän sodan Suomi*.

Marjo Vilkko suoritti Helsingin yliopistossa filosofian maisteritutkinnon 1992 ja historian jatko-opintoja 2002–2009. Hänen puolisonsa on taloustieteilijä Niko Jaakkola, ja heillä on kaksi aikuista lasta.

## Kirjoja
**Vilpitön sydän*, romaani, Schildts & Söderströms, 2018.
**Suomi on ruotsalainen*, tietokirja, S&S 2014. **Suomi on venäläinen*, tietokirja, S&S 2015.

## Lähteet
Janne Valkeajoki

**Janne Valkeajoki** (29. helmikuuta 1992 Lappeenranta) on suomalainen harmonikkataiteilija ja kapellimestari.

## Tausta
Janne Valkeajoki aloitti harmonikansoiton viisivuotiaana. Hänen molemmat vanhempansa ovat työskennelleet harmonikansoiton opettajina Lappeenrannan musiikkiopistossa. Hän on opiskellut harmonikansoittoa Suomessa Sibelius-Akatemiassa Matti Rantasen, Heidi Velamon ja Veli Kujalan johdolla sekä Saksassa Würzburgin musiikkikorkeakoulussa Stefan Hussongin harmonikkaluokalla. Orkesterijohdon opinnot Valkeajoki aloitti 14-vuotiaana Sibelius-Akatemiassa Jorma Panulan oppilaana ja on jatkanut opintoja Ari Rasilaisen johdolla Würzburgin musiikkikorkeakoulussa .

## Ura
Vuonna 2015 Janne Valkeajoki voitti maailman merkittävimpiin harmonikkakilpailuihin kuuluvan XXIII Arrasate Hiria –kilpailun Espanjassa. Lisäksi hän sai palkinnon Sofia Gubaidulinan säveltämän kilpailun pakollisen kappaleen parhaasta esityksestä. Muihin merkittäviin saavutuksiin kuuluu ensimmäinen palkinto alle 18-vuotiaiden valtakunnallisessa ”Nuori Virtuoosi” –harmonikkakilpailussa vuonna 2005 sekä kolmas palkinto vuoden 2010 Arrasate Hiria –kilpailussa.

Harmonikkataitelijana Valkeajoki on esiintynyt solistina ja kamarimuusikkona sekä Suomessa että Euroopassa. Hän on esiintynyt lukuisilla musiikkifestivaaleilla sekä pitänyt soolokonsertteja mm. Vilnan, Kokkolan ja Ikaalisten harmonikkafestivaaleilla. Solistina hän on esiintynyt mm. Lappeenrannan kaupunginorkesterin, Radion sinfoniaorkesterin, Soidaan! –kamariorkesterin sekä Sibelius-Akatemian sinfoniaorkesterin kanssa kapellimestarien Jaakko Kuusisto, Hannu Lintu, Vytautas Lukocius ja Sian Edwards johdolla. Suomen Harmonikkaliitto valitsi Janne Valkeajoen vuoden 2021 harmonikkataiteilijaksi.

Kapellimestariopintojensa yhteydessä hän on johtanut mm. Kuopion, Seinäjoen, Joensuun ja Jyväskylän kaupunginorkestereita sekä Deutsches Staatsphilharmonie Rheinland-Pfalzia.

Valkeajoen ensimmäinen soololevy vuonna 2021 sisälsi säveltäjä Magnus Lindbergin harmonikkasoolo- ja kamarimusiikkisävellyksiä, saaden erinomaisia arvioita maailmanlaajuisesti. Vuonna 2024 ilmestyi soololevy *Rameau: Pièces de Clavecin*; Jean-Philippe Rameaun alun perin cembalolle sävellettyjä teoksia, harmonikalle sovitettuna. New York Times valitsi sooloalbumin vuoden 2024 parhaiden klassisen musiikin albumien listalle.

## Diskografia
* *Magnus Lindberg - Complete Works for Accordion* (NEOS, 2021)
* *Rameau; Pièces de Clavecin* (Orchid Classics, 2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Surupallokala

**Surupallokala** (*Torquigener pleurogramma*) on pallokaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Australian rannikolta.

## Koko ja ulkonäkö
Surupallokala voi kasvaa suurimmillaan 21–23 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on pitkänomainen, tukeva ja ruumis kapenee pyrstöä kohden. Häirittynä kala voi täytttää ruumiinsa vedellä ja pullistua palllomaiseksi. Surupallokalan kuono on pitkä ja hampaat ovat yhdistyneet nokkamaiseksi rakenteeksi. Selkäevä on pieni ja sijaitsee ruumiin takaosassa. Pyrstöevä on tasakärkinen. Surupallokala on selästään vihertävän ruskea tai harmaa. Selässä on tummia pystyjuovia ja vaaleita kooltaan vaihteleviä täpliä. Kylkiviivan kohdalla kulkee tumma poikkijuova. Lajin silmien alla on kuusi kapeaa tummaa pystyjuovaa. Suomuttomassa ihossa on okia. Evät ovat vaaleita ja niissä voi olla kellertävä vivahde. Surupallokala on myrkyllinen.

## Levinneisyys ja elintavat
Surupallokalaa tavataan Länsi-Australiasta etelärannikkoa pitkin Queenslandin eteläosiin. Lajin elinympäristöä ovat rannikon murtovesialueet, joilla on vain vähän kasvillisuutta, lähinnä meriheiniä. Kala liikkuu parvina ja kaivautuu joskus osittain hiekkapohjaan. Surupallokalan ravintoa ovat monisukasmadot. pienet äyrisiäiset ja varsinkin täysikasvuiset yksilöt syövät simpukoita. Lajin lisääntymiskausi on eteläisen pallonpuoliskon kesän aikana.

Surupallokalaa pidetään joskus murtovesiakvaarioissa.

## Lähteet
Ascent Abort-2

**Ascent Abort-2** eli **AA-2** oli 2. heinäkuuta 2019 suoritettu Nasan miehittämätön Artemis-avaruusohjelmaan kuuluvan Orion-aluksen pelastustornin (engl. *launch abort system, LAS*) testilento. AA-2 koostui Northrop Grummanin rakentamasta kantoraketista, Orion-aluksen testiversiosta sekä testattavasta pelastustornista.

Testilento onnistui suunnitelmien mukaisesti ja pelastustorni todettiin turvalliseksi.  Pelastustornia ja Orionia lennätettiin seuraavaksi miehittämättömällä Artemis I -lennolla. Nasa oli testannut aiemmin Orionin pelastustornia vuonna 2010 Pad Abort Test 1 -lennolla. AA-2 iskeytyi Atlantin valtamereen ilman laskuvarjoa. Sen osia ei noudettu merestä taloudellisista syistä.

Lento suoritettiin Orionin pelastustornin turvallisuuden takaamiseksi. Pelastustornia käytetään, jos avaruusaluksessa ilmenee vika ja astronauttien pitää päästä nopeasti pois raketin luota.

## Galleria

Tiedosto:Assembly aa2 orion.jpg|Ascent Abort-2:n osien koonti Cape Canaveral Air Force Stationissa, Floridassa laukaisua varten.
Tiedosto:KSC-20181206-PH KLS01 0009 AA-2 Mock Crew Module Arrival.jpg|6. joulukuuta 2018 Orion-alusta valmistellaan lentoa varten Kennedyn avaruuskeskuksessa, Floridassa
Tiedosto:Camera Captures Orion Abort Test Mid-Air.webm|Video lennosta
Tiedosto:Ascent Abort 2.jpg|AA-2 ilmassa laukaisun jälkeen


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* NASA Tests Launch-Abort System For Moon-Mission Capsule
* AA-2: Orion’s in-flight abort test successfully completed
Arjen helmiä

**Arjen helmiä** on Pia Hentusen vuonna 2015 tekemä teos Tyrnävän keskustassa Vanhatien / Tupostien / Muhostien / Kirkkotien kiertoliittymässä. Arjen helmiä kuvaa ratsukkoa ja palloja. Teos on rosteriverkosta ja rosteripaloista hitsattu kokonaisuus, joka on valaistu sisältäpäin.

## Lähteet
Joen laulu

**Joen laulu** Sanna Koiviston vuonna 2015 tekemä teos Utajärven keskustassa koulukeskuksen kohdalla. Yhdeksän metriä pitkä teos on laserleikattua corten-terästä ja graniittia. Teos kuvaa Utajärven historiaa 150 vuoden ajalta - muun muassa Utajärvistä jokimaisemaa, metsää, peltoa, kalastusta elinkeinona, tervavenettä ja kannelta. Teosta on pidetty kunnianosoituksena menneille sukupolville.

## Lähteet
Yūka Kagami

**Yūka Kagami** (; s. 14. syyskuuta 2001 Tochigi) on japanlainen vapaapainin olympiavoittaja, maailmanmestari ja Aasian-mestari.

Kagami voitti kadettien, eli alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden 70&nbsp;kilogramman sarjassa vuonna 2017 ja 73-kiloisissa 2018. Kadettien Aasian-mestaruuskilpailuissa hän saavutti 65&nbsp;kg:n sarjassa pronssia 2016 ja 73-kiloisissa kultaa 2018. Nuorten olympialaisissa 2018 hän sai pronssia 73&nbsp;kilogramman painoluokassa.

Kagami voitti vuonna 2019 aikuisten Aasian-mestaruuden ja nuorten maailmanmestaruuden 72&nbsp;kilogramman sarjassa. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän saavutti 76&nbsp;kg:n painoluokassa hopeaa. Hän kuului Japanin kultajoukkueeseen maailmancupissa 2019.

Kagami saavutti Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa ja MM-kilpailuissa pronssia 76&nbsp;kilogramman sarjassa vuonna 2022. Hän voitti 76-kiloisten maailmanmestaruuden Belgradissa 2023 kukistettuaan loppuottelussa kirgisialaisen Aiperi Medet kyzyn. Hän voitti samassa painoluokassa olympiakultaa Pariisissa 2024. Loppuottelussa hän voitti yhdysvaltalaisen Kennedy Bladesin.

## Lähteet
Roomari (veistos)

**Roomari** on Risto Saalastin vuonna 1988 tekemä veistos Utajärven keskustassa vanhalla torilla. "Roomu" eli lossi kuljetti ihmisiä, hevosia, autoja ja karjaa Oulujoen ylitse ennen sillan rakentamista Utajärvelle. Tämä pronssipatsas esittää roomaria eli lossimiestä.

## Lähteet
Newbury

**Newbury** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Paikkoja

### Asutuskeskuksia Englannissa
* Newbury, kaupunki ja kunta Berkshiressä.

### Asutuskeskuksia Yhdysvalloissa
* Newbury, paikallishallinnoton alue Kansasissa;
* Newbury, kunta Massachusettsissa;
* Newbury, kunta New Hampshiressa;
* Newbury, kunta Vermontissa;
* Newbury Township, township Indianassa;
* Newbury Township, township Ohiossa.

## Henkilöitä
* Kris Newbury (s. 1982), kanadalainen jääkiekkoilija
__NOTOC__
Miska Nummela

**Miska Nummela** (s. 2005) on suomalainen rata- ja maratonmeloja, joka voitti kaudella 2024 ensimmäisenä suomalaisena miesmelojana neljä maratonmelonnan Suomen mestaruutta samana vuonna. Kaudella 2024 Nummela voitti lisäksi rata- ja maratonmelonnan Suomen Cupin. Hänet valittiin Suomen Melonta- ja Soutuliiton vuoden maratonmelojaksi ja hän sijoittui 28. sijalle maratonmelonnan MM-kilpailuissa U23-ikäluokassa.  Nummela edustaa seuratasolla Tampereen Vihuria.

## Lähteet
Torsten Kurtén

**Torsten Alarik Kurtén** (20. helmikuuta 1871 Vaasa – 5. syyskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen eversti ja yritysjohtaja, joka toimi vuoden 1918 Suomen sisällissodan aikana valkoisen armeijan Yleisesikunnan päällikön apulaisena.

Kurtén oli vaasalaisen porvarissäädyn puhemiehen, kauppaneuvos  Joachim Kurténin ja Rosa Julie Emilia Steningin poika. Hän aloitti aikuistuttuaan sotilasuran ja sai Haminan kadettikoulusta päästötodistuksen 1892. Sen jälkeen hän palveli Käkisalmen rykmentin henkivartiostossa kymmenen vuotta ja siirtyi vuonna 1902 kadettikoulun adjutantiksi ja kassanhoitajaksi aina koulun loppumiseen eli vuoteen 1908 asti. Hän sai samana vuonna everstiluutnantin arvon.

Syksyllä 1908 Kurtén siirtyi liike-elämään Karl Boströmmin huolintaliikkeen palvelukseen Hankoon. Hangossa ollessaan hän kuului Hangon Säästöpankin johtokuntaan vuosina 1915–1931 ja isännistöön 1932–1940 ja toimi Tanskan varakonsulina 1909–1940 ja Ranskan konsuliasiamiehenä 1926–1940.

Suomen sisällisodan sytyttyä Kurtén siirtyi Suomen valkoisen armeijan päämajaan Etelä-Pohjanmaalle. Hän sai itsenäisen Suomen armeijassa vuonna 1918 everstin arvon. Sodan jälkeen hän palasi Karl Boströmin Hangon-konttorin johtajaksi. Kurtén toimi Hangon kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1921–1930. Hänet valittiin vuonna 1925 presidentin valitsijamieheksi RKP:n listalta, mutta hän ei pystynyt osallistumaan itse vaaliin varamiehen korvatessa hänet äänestyksessä. Kurténista tuli vuonna 1925 Karl Boströmin huolintaliikkeen toimitusjohtaja, jossa tehtävässä oli vuoteen 1940. 

## Lähteet
Storholmen

**Storholmen** on taajama Lidingön kunnassa Tukholman läänissä Upplannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 201 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Askolan–Pukkilan seurakunta

**Askolan–Pukkilan seurakunta** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka kuuluu Helsingin hiippakuntaan ja Porvoon rovastikuntaan. Askolan ja Pukkilan kuntien alueella toimiva seurakunta perustettiin vuoden 2025 alussa, kun Askolan ja Pukkilan seurakunnat yhdistyivät uudeksi seurakunnaksi.

Seurakunnan kirkkoherra on Hannu Pöntinen.

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Askolan–Pukkilan seurakunta
Newbury (Berkshire)

**Newbury** on  asukkaan kaupunki ja  asukkaan kunta (*civil parish*) Berkshiren kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Se sijaitsee Kennetjoen varrella, 25 kilometriä Readingista länteen, 39 kilometriä Oxfordista etelään ja 37 kilometriä Swindonista itäkaakkoon. Newbury toimii West Berkshiren yhtenäishallintopiirin hallinnollisena keskuksena ja muodostaa viereisen Thatchamin kaupungin kanssa yhtenäisen taajama-alueen, jossa asuu noin  ihmistä.

Newburyssa on vilkas liike-elämä, ja siellä toimii muun muassa teknologia- ja rahoitusalan sekä vähittäiskaupan yrityksiä. Kaupungin suurin työllistäjä on 6&nbsp;000:n henkilöstöllään teleoperaattori Vodafone, joka pitää siellä Britannian pääkonttoriaan.

Newburyn lähistöllä sijaitsee kaksi tunnettua linnaa: keskiaikainen Donningtonin linna ja televisiosarja Downton Abbeyn kuvauspaikkana toiminut Highclere Castle. Kaupunki tunnetaan myös vuonna 1905 avatusta laukkaradasta, jossa järjestetään laukkakilpailujen lisäksi muun muassa konsertteja.

Newburysta on hyvät rautatie- ja tieyhteydet Lontooseen ja muualle Etelä-Englantiin. Kaupungissa on kaksi rautatieasemaa, Newbury ja Newbury Racecourse, joilta pääsee Readingin rautatieasemalle 15–30 minuutissa ja Lontoon Paddingtonin asemalle 45 minuutissa. Kaupungin ohi kulkee moottoritie M4 Lontooseen ja maantie A34 Oxfordiin.

## Lähteet
Vinninga

**Vinninga** on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1&nbsp;063 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Miki Yamane

**Miki Yamane** (; s. 22. joulukuuta 1993 Jokohama, Kanagawan prefektuuri) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan useimmiten oikea laitapuolustaja. Hän on edustanut tammikuusta 2024 alkaen yhdysvaltalaista Los Angeles Galaxya. Hän on pelannut Japanin A-maajoukkueessa 16 maaottelua.

Yamane on voittanut Japanin liigamestaruuden Kawasaki Frontalen joukkueessa vuosina 2020 ja 2021 sekä Pohjois-Amerikassa Major League Soccerin mestaruuden vuonna 2024.

Yamane kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2022. Hän pelasi avauskokoonpanossa alkulohko-ottelun Costa Ricaa vastaan.

## Lähteet
Isa Aspin patsas

**Isa Aspin patsas** on Niilo Rikulan vuonna 2002 tekemä pronssipatsas Puolangan Kirkkopuistossa. Isa Asp oli nuorena kuollut lyyrikko.

Patsashankkeen tuloksena perustettiin vuonna 2004 Kainuun Isa Asp Seura ry., joka järjestää muun muassa Isa Aspin lakituksen vappuisin. Lisäksi seura pitää marraskuussa, Isa Aspin kuolinpäivänä, runotapahtuman ja myy veistoksen pienoismalleja toimintansa rahoittamiseksi. Alun perin Isa Aspin puistossa sijainnut patsas siirrettiin vuonna 2013 Kirkkopuistoon rakenteilla olevan terveyskeskuksen tieltä. 

## Lähteet
Komputationaalinen toksikologia

**Komputationaalinen toksikologia** on poikkitieteellinen tutkimushaara, jota hyödynnetään lääkekehityksen varhaisessa vaiheessa ennustamaan lääkekandidaattien turvallisuutta ja mahdollisia myrkyllisyyksiä. Se yhdistää in silico -menetelmät, eli tietokonepohjaiset mallit, in vivo - eli eläinkokeet ja in vitro - eli solupohjaiset lähestymistavat, jotta saavutetaan tehokkaampi, luotettavampi ja eettisesti vastuullisempi toksikologinen arviointiprosessi. Komputationaalisen toksikologian keskeisiä osa-alueita ovat seuraavat: varhainen turvallisuuden ennustaminen, mekanismipohjainen mallinnus, yhdistäminen kokeellisiin lähestymistapoihin ja rakenteeseen perustuvat algoritmit. Sean Ekins on alansa edelläkävijä komputationaalisessa toksikologiassa muiden alojen ohella.

## Historiallinen kehitys
Komputationaalisen toksikologian juuret ulottuvat 1960- ja 1970-luvuille, jolloin kehitettiin varhaisia kvantitatiivisia rakenne-aktiivisuus-suhteet (QSAR) -malleja. Näiden mallien tarkoituksena oli ennustaa kemikaalien biologista aktiivisuutta niiden molekulaaristen rakenteiden perusteella. Tällä ajanjaksolla tapahtunut laskentatehon kehitys mahdollisti yhä monimutkaisempia simulointeja ja analyysejä, jotka loivat pohjan nykyaikaisille komputationaalisille lähestymistavoille. 1980- ja 1990-luvuilla ala laajeni molekulaarisen dokaamisen, kemiantekniikan ja bioinformatiikan työkalujen kehityksen myötä. Suuren läpimenon seulontateknologioiden nousu tarjosi valtavia tietomääriä, jotka lisäsivät komputationaalisten menetelmien tarvetta monimutkaisten toksikologisten tietojen hallintaan ja tulkintaan.

2000-luvun alussa Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (EPA) ToxCast-ohjelman perustaminen merkitsi tärkeää virstanpylvästä. ToxCast-ohjelma pyrki yhdistämään komputationaaliset ja kokeelliset tiedot parantaakseen toksisuuden ennustamista ja vähentääkseen eläinkokeiden tarvetta. Tänä aikana koneoppimisen ja tekoälyn edistysaskeleet muokkasivat edelleen alaa mahdollistamalla suurten tietomäärien analysoinnin ja tarkempien ennustavien mallien kehittämisen. Nykyään komputationaalinen toksikologia jatkaa kehittymistään, ja sen edistysaskelia vauhdittavat innovaatiot omiksiteknologioissa, suurten tietomäärien analytiikassa ja säädöstekniikassa. Se näyttelee keskeistä roolia riskinarvioinnissa, lääkekehityksessä ja ympäristönsuojelussa, tarjoten nopeampia ja eettisesti kestävämpiä vaihtoehtoja perinteisille toksikologisille testeille.

## Lähteet
Natsumi Tsunoda

**Natsumi Tsunoda** (, *Tsunoda Natsumi*, s. 6. elokuuta 1992) on japanilainen judon olympiavoittaja, kolminkertainen maailmanmestari ja kaksinkertainen Aasian kisojen voittaja. Hän kilpaili 52&nbsp;kilogramman painoluokassa loppuvuoteen 2019, jolloin siirtyi sarjaan 48&nbsp;kg.

Tsunoda saavutti Budapestin MM-kilpailuissa 2017 hopeaa 52&nbsp;kilogramman sarjassa hävittyään loppuottelussa japanilaiselle Ai Shishimelle. Hän voitti samassa painoluokassa kultaa Jakartan Aasian kisoissa 2018. Hän voitti 48-kiloisten maailmanmestaruuden Budapestissa 2021 kukistettuaan loppuottelussa maannaisensa Wakana Kogan. Hän uusi maailmanmestaruutensa Taškentissa 2022, jossa voitti loppuottelussa Saksan Katharina Menzin. Hän voitti kolmannen peräkkäisen maailmanmestaruuden 48&nbsp;kilogramman painoluokassa Dohassa 2023 kukistettuaan finaalissa ranskalaisen Shirine Bouklin. Hän voitti samana vuonna kultaa Hangzhoun Aasian kisoissa.

Tsunoda voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa 48&nbsp;kilogramman sarjassa. Hän kukisti välierässä ruotsalaisen Tara Babulfathin ja loppuottelussa Mongolian Bavuudorjiin Baasankhüün. Sekajoukkuekilpailussa Tsunoda kuului hopeaa saaneeseen Japanin joukkueeseen.

Tsunoda on saavuttanut IJF World Tourin kilpailuissa yhdeksän turnausvoittoa, neljä kakkossijaa ja kolme kolmossijaa. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kolme Japanin-mestaruutta.

## Lähteet
Brasse Brännström

**Lars Erik "Brasse" Brännström** (27. helmikuuta 1945 Tukholma – 29. elokuuta 2014) oli ruotsalainen näyttelijä ja koomikko. Hän tuli tunnetuksi 1970-luvulla lastenohjelmasta *[[Fem myror är fler än fyra elefanter]]* (1973–1977), jota hän teki yhdessä Magnus Härenstamin ja Eva Remaeuksen kanssa. Brännström teki myös paljon yhteistyötä Lasse Hallströmin kanssa.

Brännström kuoli sairauskohtaukseen kotonaan Tukholmassa 69-vuotiaana elokuussa 2014.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Shūto Machino

**Shūto Machino** (; s. 30. syyskuuta 1999 Iga, Mien prefektuuri) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut pääsarjatasolla Japanissa ja Saksassa. Hän on pelannut Japanin A-maajoukkueessa vuodesta 2022.

Machino edusti Japanin J1 Leaguessa Shonan Bellmarea kausilla 2021–2023. Hän siirtyi kesällä 2023 saksalaisseura Holstein Kieliin. Hän pelasi 2. Bundesliigassa 31 ottelua ja teki niissä viisi maalia kaudella 2023–2024. Seuraavaksi kaudeksi Holstein Kiel nousi pääsarja Bundesliigaan, jossa Machino on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut 14 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia.

Machino pelasi Japanin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran heinäkuussa 2022 Itä-Aasian mestaruuskilpailuissa, joissa hän teki kolmessa ottelussa kolme maalia, kaksi Hongkongia ja yhden Etelä-Koreaa vastaan. Hän pelasi neljännen maaottelunsa syyskuussa 2022. Hän kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2022 mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan. Hän pelasi viidennen maaottelunsa maaliskuussa 2023.

## Lähteet
Paul Petrowsky

**Paul Petrowsky**  (12. toukokuuta 1886 Hämeenlinna – 12. kesäkuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen pankin- ja yritysjohtaja.

Petrowskyn vanhemmat olivat kenraalimajuri Wasilij Petrowsky ja Betty Maria Henriksson. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1908 oli Elli Leistén ja toinen vuodesta 1923 Agda Margareta Sundberg. Petrowsky tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1905 ja suoritti alemman hallintotutkinnon 1908. Opintojaan hän jatkoi Münchenin yliopistossa 1908–1909. 

Petrowsky oli Suomen Yhdyspankin Kotkan ja Tampereen konttoreiden apulaisjohtaja 1909–1918, Maakuntain Keskus-Pankin johtokunnan jäsen 1918–1922 ja Helsingin Osakepankin Turun konttorin johtaja 1922–1923 ja Viipurin konttorin johtaja 1923–1926. Hän oli sitten Suomalais-Englantilainen Biscuit-tehdas -yhtiön ja sen sisaryhtiön Hangon Margariinitehdas Oy:n toimitusjohtaja 1926–1927 ja Ph. U. Strengberg & Co -yhtiön toimitusjohtaja 1928–1930. Helsingin Osakepankin pääjohtokunnan jäsenenä hän toimi 1930–1943. 

## Lähteet
Xá Lợin temppeli

**Xá Lợin temppeli** (, ) on vuonna 1956 valmistunut buddhalainen temppeli Hồ Chí Minhin kaupungissa Vietnamissa. Temppelin nimi viittaa Buddhan pyhäinjäännöksiin ja temppelikompleksi sisältää 32 metriä korkean seitsemänkerroksisen pagodin. 1960-luvulla se tunnettiin Ngô Đình Diệmin vastaisen buddhalaisen liikkeen keskuksena, jota vastaan tehtiin väkivaltainen erikoisjoukkojen isku vuonna 1963.

## Rakennus

Xá Lợin temppeli sijaitsee Vietnamissa Hồ Chí Minhin kaupungissa. Temppelikompleksiin kuuluu 32 metriä korkea seitsemänkerroksinen pagodi. Temppelin pääsalissa on Biên Hòassa valmistettu historiallisen Buddhan eli Sakyamunin patsas ja sen taustalla Nguyễn Văn Longin maalauksia. Päähallin takaan tisessa salissa on Bodhidharmaa esittävä maalaus.

Keskiviikkoiltaisin temppelissä järjestetään mantra- ja meditaatiotunteja. Sunnuntaiaamuisin paikalla on saarnaava munkki. Täysi- ja uudenkuun aikaan järjestetään erityisiä rukoustilaisuuksia.

## Historia

Temppelin kiinankielinen nimi  lausutaan vietnamiksi *chùa xá lợi* ja se viittaa Buddhan pyhäinjäännöksiin. Temppelin rakennustyöt alkoivat vuonna 1956 ja sen suunnittelivat arkkitehdit Trần Văn Đường ja Đỗ Bá Vinh. Rakennustyöt valmistuivat 5. lokakuuta 1956 ja viralliset avajaiset järjestettiin 2.–4. toukokuuta 1958. Pagodi valmistui 15. joulukuuta 1960 ja sen viralliset avajaiset olivat 23. joulukuuta 1961.

Xá Lợi tuli pian tunnetuksi Etelä-Vietnamin presidentti Ngô Đình Diệmin hallintoa vastustaneiden buddhalaisten keskuksena. 21. elokuuta 1963 Ngôn veli Ngô Đình Nhu määräsi johtamiensa erikoisjoukkojen iskun temppeliin. Väkivaltaisessa iskussa pidätettiin noin 400 munkkia ja nunnaa ja heidän joukossaan esimerkiksi temppelin patriarkka. Isku nostatti jo entuudestaan kireitä jännitteitä ja johti uusiin Ngô Đình Diệmin vastaisiin mielenilmauksiin. Temppelin lähellä tehtiin mielenilmauksina useita buddhalaisten munkkien polttoitsemurhia.

30. joulukuuta 1963 – 1. tammikuuta 1964 temppeli oli Vietnamin buddhalaisen sanghan keskus. 31. elokuuta 1991 järjestettiin seremonia, jossa temppeliin tuotiin vietnamilaisen Tripitakan kaksi ensimmäistä osaa.

## Lähteet
Volgoneft-212

**Volgoneft-212** () oli vuonna 1969 rakennettu neuvostoliittolaisvalmisteinen Volgoneft-luokan jokitankkialus, joka 15. joulukuuta 2024 repesi kahtia kovassa merenkäynnissä Mustanmeren ja Asovanmeren välisessä Kertšinsalmessa. Alus oli ollut rekisteröity Kuibyshevski Zatoniin Tatarstanissa, mutta sen rekisteröinti oli 2006 siirretty Samaraan. Aluksen omistaja oli alunperin ollut Volgotanker, ja se kuului Projekt 1577 -luokan Volgoneft-jokitankkialuksiin. 2014 alus oli myyty KamaTransOilille, mikä osoitti sen haltijaksi Kama Shippingin. Samalla laiva rekisteröitiin Pietariin venäläisellä laivarekisterinumerolla 089722. Laivan radiokutsumerkki oli UBQB2. 

14. joulukuuta 2024 kolmetoista miehistön jäsentä valmistautui jättämään aluksen pelastusliiveissä odottaen hinaaja Merkuria (Меркурий - IMO 9590187) ja toista hinaajaa pelastamaan. Kuitenkin Mi-8-helikopteri pelasti miehistön. Yksitoista joutui sairaalahoitoon. Myöhemmin yksi heistä menehtyi hypotermiaan. Kahdeksan miehistön jäsentä jouduttiin pelastamaan merestä. Pelastustoimiin osallistui 50 henkilöä. Volgoneft-212:n kapteeni määrättiin tutkintavankeuteen. Toisen vaurioituneen aluksen, Volgoneft-239:n kapteeni määrättiin kotiarestiin.

Lastina oli 4900 tonnia raskasta polttoöljyä. Mereen päässyt raskas polttoöjy uhkaa Mustanmeren rannalla mm. Anapan lomanviettorantoja. Pelastustoimen esikunnan mukaan 2024 vuoden viimeiseen päivään mennessä oli pelastettu merestä 1686 lintua, joista 1300 oli lähetetty jatkohoitoon Venäjän lintuparantoloihin. Suurin pelastuskeskus on Vitjazevossa, jossa on 26 vapaaaehtoista auttajaa ja eläinlääkäriä.

## Lähteet
Joutsenjärvi (Pori)

**Joutsenjärvi** on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Laviassa. Noormarkun rajan tuntumassa Myöntäjän kylän pohjoispuolella sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta kuten Joutsenjärvennevalta. Järveä ympäröivät mäkiset metsämaat, ja järvi ympäristöineen muodostaa hienon kokonaisuuden. Joutsenjärven itäpää on lähes umpeenkasvanut, ja veden korkeus on järven virkistyskäyttöä ajatellen alhainen. Järvessä on esiintynyt sinilevää. Järvi laskee vetensä ojan kautta Karhijärvestä Inhottujärveen laskevaan Lassilanjokeen. Järven koskeus on 54 mpy  ja pinta-ala noin 16 hehtaaria . Rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä .

## Lähteet
WebAuthn

**Web Authentication** (**WebAuthn**) on World Wide Web Consortiumin (W3C) standardi verkossa tapahtuvalle käyttäjän tunnistautumiselle. WebAuthn ei käytä salasanaa vaan antaa pääsyn laitteistotason tunnistautumiseen (esimerkiksi USB-, Bluetooth tai NFC-laite).
WebAuthn on FIDO2-projektin määrittely, jossa on määritelty myös CTAP-protokolla (Client-to-Authenticator Protocol). FIDO- ja WebAuthn-standardien tavoitteena on edullinen ja luotettava tunnistautuminen, sekä toimivuus ilman tarvetta sirukortille. Älypuhelinta voi käyttää tunnistatutumisessa, mutta myös se voi olla altis verkkourkinnalle. Jotkin yritykset kutsuvat FIDO-tunnuksia nimityksellä "passkey" (erotuksena salasanaa tarkoittavalle "password" nimitykselle). "Passkey"-tekniikan ongelmaksi on muodostunut, että eri tahot haluavat käyttää omia tallennusmenetelmiään ja tietojen synkronointi paikasta toiseen ei ole tuettu, joka vaikeuttaa käyttöä. 

## Lähteet
Keskinenjärvi (Pori)

**Keskinenjärvi** on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylässä sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta, erityisesti suolta. Järven etelä- ja länsiranta ovat soistuneet, ja myös järven pohjoisosan luusua on kasvamassa umpeen ja soistumassa. Järvi laskee vetensä soistuneen ja umpeenkasvaneen Valkamajärven ja edelleen suon ja myöhemmin peltojen läpi kulkevan ojan kautta Karhijärvestä Inhottujärveen laskevaan Lassilanjokeen. Järven koskeus on 51 mpy  ja pinta-ala noin 11 hehtaaria .

## Lähteet
Kalaffanjärvi

**Kalaffanjärvi** on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän itäosassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta, erityisesti Ratanevalta. Järven eteläosa on maatuvaa vesialuetta. Järvi laskee vetensä ojaa pitkin suojellun Pitkäsuon ja sen jälkeen Ristaojan kautta Taipaleenkulmaan, jossa oja yhtyy Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan Lassilanjokeen. Kalaffanjärven  koskeus on 59 mpy  ja pinta-ala noin 11 hehtaaria .

## Lähteet
Go-Momozono

**Go-Momozono**  (; 1759 – 1779), syntyjään **Hidehito** () oli  Japanin 118. keisari, joka hallitsi Japania Edo-kauden loppupuolella vuosina 1771–1779.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Shinnosuke Oka

**Shinnosuke Oka** (, *Oka Shinnosuke*. s. 31. lokakuuta 2003 Okayama) on japanilainen telinevoimistelun kolminkertainen olympiavoittaja.

Oka saavutti nuorten Aasian-mestaruuskilpailuissa 2018 kultaa rekillä, hopeaa permannolla ja nojapuilla sekä pronssia moniottelussa ja renkailla. Nuorten MM-kilpailuissa 2019 hän sai kultaa moniottelussa ja joukkuekilpailussa, hopeaa hevosella sekä pronssia nojapuilla. Aasian-mestaruuskilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa moniottelussa sekä hopeaa rekillä, nojapuilla ja joukkuekilpailussa.

Oka voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa moniottelussa pistein 86,832, rekillä pistein 14,533 ja joukkuekilpailussa. Nojapuilla hän saavutti pronssia.

## Lähteet
Vähäjärvi (Pori, Lassilanjoen alaosan alue)

**Vähäjärvi** on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän keskustassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta, erityisesti Sikasuolta. Järven eteläosa on maatuvaa vesialuetta ja osin jo täysin soistunut ja umpeenkasvanut. Järvi laskee vetensä lyhyttä ojaa pitkin Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan  Lassilanjokeen. Vähäjärven  koskeus on 54 mpy  ja pinta-ala noin kahdeksan hehtaaria .

## Lähteet
Rousunjärvi

**Rousunjärvi** on Karvianjoen vesistöön kuuluva melko pieni järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän pohjoisosassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta. Järvi laskee vetensä Tynnyrinkorvenojaa ojaa pitkin Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan Lassilanjokeen. Rousunjärven  koskeus on 61 mpy  ja pinta-ala noin neljä hehtaaria .

## Lähteet
Tervalammi (Pori)

**Tervalammi** on Karvianjoen vesistöön kuuluva melko pieni järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän eteläosassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta. Tervalammi sijoittuu soistuvan Keskisenjärven länsipuolelle. Järvi laskee vetensä ojaa pitkin ja soistuneen Träskinjärven läpi Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan Lassilanjokeen. Tervalammin  koskeus on 52 mpy  ja pinta-ala noin kaksi hehtaaria .

## Lähteet
Abenomics

**Abenomics** () on lempinimi Japanin entisen pitkäaikaisen pääministeri Shinzō Aben aloittamille talousuudistuksille. Vaikka uudistukset kantavatkin Aben nimeä, niitä jatkoivat mm. hänen seuraajansa Yoshihide Suga sen jälkeen kun Abe luopui pääministerin virastaan keväällä 2020.

## Tausta
Toisen maailmansodan jälkeen Japanin talous nousi raunioista maailman toiseksi suurimmaksi 1980-luvulle tultaessa. 1990-luvulla alkanut lama kuitenkin pysäytti kadehdittavan talouskasvun. Vuosikymmenestä alettiin sittemmin käyttää taloustieteilijöiden keskuudessa nimitystä "menetetty vuosikymmen". Tämän jälkeen talouskasvu oli hidasta ja vähäistä huolimatta siitä, että pääministerit ja hallitukset vaihtuivat. Kun Kiina ohitti Japanin maailman toiseksi suurimpana taloutena, Japanin pääministerinä aloittanut Abe alkoi puuttua moninaisin keinoin Japanin talouteen, koska maata vaivasi myös vähenevän ja ikääntyvän väestön mukana tuleva kriisi.

Japanin työmarkkinat, etenkin suuryritysten kohdalla, ovat erittäin kankeat. Lisäksi työmarkkinoilla arvotetaan korkeaa virkaikää ennemmin kuin työntekijän omia kykyjä, millä selitetään mm. sitä, että keskiverto vuosipalkka Japanissa on jäänyt alle 40 000 Yhdysvaltain dollariin eikä ole juurikaan kasvanut sitten 1990-luvun.

## Keskeinen sisältö
Aben talouspolitiikassa on kolme pääkohtaa:

* Rahallinen stimulointi: hallitus pyrki stimuloimaan Japanin taloutta triljoonilla jeneillä vuosina 2013–2014
* Epätavallinen rahapolitiikka: erityisesti Japanin keskuspankki pantiin ostamaan valtavia määriä kiinteää omaisuutta
* Rakenteelliset uudistukset: tavoitteena oli parantaa kilpailukykyä purkamalla normeja ja alentamalla yritysten verotusta 

Aben ideana oli rakenteellisten uudistusten kohdalla myös rohkaista maahanmuuttoa Japaniin sekä japanilaisnaisten aktiivisempaa osallistumista työelämään.

## Kritiikkiä ja perintö
Vaikka Abenomics-uudistukset kohensivatkin naisten asemaa työelämässä, naiset työllistyivät erityisesti matalapalkkaisiin pätkätöihin. Hyväpalkkaisissa johtotehtävissä sen sijaan naisia ei pahemmin ollut. Japanilaisyritykset ovat vielä edelleenkin haluttomia palkkaamaan naisia tekemään täyttä päivää, koska tällöin työnantajan pitäisi maksaa eläkemaksuja ja japanilaisessa yhteiskunnassa naisten odotetaan edelleen olevan ensisijaisia kotitöiden tekijöitä.

2010-luvun alkupuolella, jolloin Abe nousi pääministeriksi, hänen aloittamansa uudistukset auttoivat jonkin verran ja Japanin talous kääntyi pitkästä aikaa kasvuun. Vuosikymmenen loppupuolella Abenomics-uudistusten tuloksia luonnehdittiin kuitenkin laihoiksi. Uudistusten on myös katsottu hyödyttäneen ennen kaikkea japanilaisia suuryrityksiä, joiden voittojen kasvu ei ole näkynyt tavallisen japanilaisen elintason kohentumisena.

Kun Japani ajautui 2020 lähtien jälleen uuteen lamaan, Abenomics-uudistusten toimivuus asetettiin jälleen kyseenalaiseksi.

## Lähteet
Fenheksamidi

**Fenheksamidi** (C14H17NCl2O2) on aromaattisiin amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa fenheksamidi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja paremmin muun muassa asetoniin, dikloorimetaaniin ja tolueeniin. Aineen sienten kasvua estävät ominaisuudet perustuvat sienten ergosterolin synteesin tarvittavan 3-ketoreduktaasientsyymin toiminnan estämiseen.

Fenheksamidin synteesissä 1,5-dibromipentaani reagoi etyylipropionaatin kanssa 1-metyylisykloheksaanikarboksyylihapoksi, josta muodostetaan happokloridi. Tämä happokloridi reagoi emäksisissä olosuhteissa 2,3-dikloori-4-hydroksianiliinin kanssa amidiksi. 2,3-dikloori-4-hydroksianiliini valmistetaan lähtien o-diklooribentseenistä.

Fenheksamidia käytetään useiden sienitautien torjuntaan muun muassa mansikka-, hedelmä- ja koristekasviviljelmillä. Yhdiste tuli markkinoille 1998 ja Euroopan unionin alueella se hyväksyttiin käytettäväksi vuonna 2001.

## Lähteet
Aaro Hellaakosken muistomerkki

**Aaro Hellaakosken muistomerkki** on Matti ja Terttu Aaltosen vuonna 1976 tekemä teos Oulussa Femilan kulmalla Saaristonkadulla. Aaro Hellaakosken (1893–1952) profiili muistokivessä on Wäinö Aaltosen tekemä. Veistos pystytettiin alun perin runoilija Hellaakosken entisen synnyinkodin edustalle, silloisen Tavaratalo L. Kelan eteen. Kauppaneuvos Lauri Kela lahjoitti teoksen. Kun Kelan tavaratalon tilalle rakennettiin Anttilan tavaratalo (myöhemmin Tokmanni), teos siirrettiin naapurikortteliin Saaristokadun toiselle puolelle.

## Lähteet
Vialfrè

**Vialfrè** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2024 alussa kunnassa oli arviolta 258 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leevi Madetojan patsas

**Leevi Madetojan patsas** on Aarre Aaltosen vuonna 1960 tekemä patsas säveltäjä Leevi Madetojasta (1887–1947) Oulun keskustassa Madetojan puistossa.

Leevi Madetojan muistopatsas esittää nuorta Oulussa syntynyttä säveltäjää nuottivihko kädessään. Patsas paljastettiin vuonna 1962 Oulun kaupungintalon läheisessä puistossa osana ensimmäisiä Oulun päiviä. Tilaisuudessa puheen piti säveltäjän 80-vuotias leski, kirjailija ja runoilija L. Onerva (1882–1972). Kolme vuotta myöhemmin puisto nimettiin Madetojan puistoksi. Madetojan muistopatsas on Aaltosen merkittävimpiä teoksia.

## Lähteet
Timo Kankainen

**Timo Juhani Kankainen** (3. maaliskuuta 1946 Helsinki – 23. kesäkuuta 2025 Seinäjoki) oli suomalainen näyttelijä.

## Ura
Timo Kankaisen vanhemmat olivat puuseppä Väinö Vilhelm Kankainen ja Ilta Siiri Visala. Kankainen aloitti uransa järjestäjänä ja näyttelijänä Mikkelin teatterissa 1965–1967. Vuosina 1967–1970 hän näytteli Tampereen Teatterissa, 1979–1981 Jyväskylän kaupunginteatterissa, 1981–1983 Kouvolan Teatterissa ja vuodesta 1983 Lahden kaupunginteatterissa. Lahdesta Kankainen siirtyi Seinäjoen kaupunginteatteriin, josta hän jäi eläkkeelle vuonna 2011.

Kankaisen rooleista mainittakoon Aksenti Ivanovitš (*Mielipuolen päiväkirja*), Krogstad (*[[Nukkekoti (näytelmä)|Nukkekoti]]*) ja Anttoo (*Pohjantähti*). 2000-luvulla Kankainen  näytteli muun muassa Armin isää kappaleessa *Pesärikko* (2003), Harpagonia Molièren komediassa *[[Saituri]]* (2004) ja James Tyronea Eugene O'Neillin draamassa *[[Pitkän päivän matka yöhön]]* (2006).

Kankainen esitti kirjoittamansa monologin *Impivaarasta Stockankulmaan* vuonna 2010.

Televisiorooleistaan Kankainen nostaa esiin Boris Jartsevin roolin Matti Tapion ohjaamassa dokumenttipohjaisessa draamassa *[[Sodan ja rauhan miehet]]* (1978). Lisäksi hän on näytellyt muun muassa Topia Sina Kujansuun elokuvassa *Ensio* (1980) ja poliisia Aleksi Mäkelän rikoselokuvassa *[[Häjyt (elokuva)|Häjyt]]* (1999).

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
Rantarosvo

**Rantarosvo**-patsas sijaitsee Vaalan Neittävällä Nuojuankoskentien varrella n. 5,6 km rautatiestä. Patsas on paikallisten maanomistajien lokakuussa 1990 pystyttämä, kekrinä yleisötapahtumassa paljastettu taideteos tarkoitettuna mielenilmaukseksi ja protestiksi pääministeri Harri Holkerin hallituksen rantojensuojeluohjelmaesitystä vastaan.

Maanomistajat kokivat rantojensuojeluohjelmaesityksen loukkaavan talonpoikaista vapautta itse päättää perustuslain suojaamasta omistusoikeudesta,  mikä tarkoittaa omistajan oikeutta yksin käyttäää ja määrätä esineestä muut poissulkevasti.

Maatalouden harjoittajalle metsä ja rantamaa toimivat rahoituslähteenä, joten on luonnollinen intressi  säilyttää vakuus- ja maisema-arvot, metsän tuottokyky ja muut varallisuusarvot ilman ulkopuolista holhousta. Isännät kokivat, että hanke oli sosialisointia, jota ajettiin toisissa nimissä.

Teos on kierrätystavararasta edustaen transuralista tyyliä ja symbolitiikaltaan asian ydintä, jossa kookas turpea peikko korvat höröllään valppaana ja huolestuneena tähystää yksityisesti omistetulle Pikku-Salmisen järvelle.

Peikolla on silinterihattu ja pääministeri Holkeria mukaillen kesäparta, kädessä kahvikuppi kuten hänen tokaisussaan "Minä juon nyt kahvia", ja toisessa silakan ruoto hänen kehotuksestaan "Eläkeläiset, syökää silakkaa."

Manifesti onnistui niin hyvin, että hallituksen 20.12.1990 sopimassa ohjelman sisällössä ei ollut peikon valvomaa rantuetta. Tästä hyvästä sitä kutsutaan jopa suojeluspyhäksi ym. arvostavin ja kunnioittavin nimin, ja paikkaa kutsutaan hiideksi.

Patsas on niin suosittu käyntikohde, että tielaitos on tehnyt tiehen leventymän parkkipaikaksi.

Paikallislehdessä 20.11.2025 aktivistit muistelivat paljastusjuhlassa olleen 800 henkilöä.

## Lähteet
Meren merkit

**Meren merkit** (Maannousun muistomerkki) on Ari Kochin vuonna 1989 tekemä pronssiveistos Oulun Haukiputaalla, Kellon liikekeskuksella. Muistomerkillä oleva laatta sisältää tekstin: "Kotiseudun nousulle".

## Lähteet
Minna Aro

**Minna Liisa Aro** (s. 6. maaliskuuta 1944 Kuopio) on suomalainen näyttelijä. Hän on tehnyt suurimman osan urastaan Jyväskylän kaupunginteatterissa.

## Ura
Minna Aro syntyi teatterinjohtaja Matti Aron ja näyttelijä Impi Ståhlbergin perheeseen. Suoritettuaan Suomen teatterikoulun vuosina 1962–1965 hän näytteli Tampereen Teatterissa 1965–1973 ja Jyväskylän kaupunginteatterissa vuodesta 1973 alkaen.

Aron teatterirooleja ovat olleet muun muassa Nora (*[[Nukkekoti (näytelmä)|Nukkekoti]]*), Beba (*Murhaajien yö*), Kaisa (*[[Pohjalaisia (näytelmä)|Pohjalaisia]]*), Johanna (*Se tavallinen tarina*) ja Maša (*Eläköön itsemurhaaja*). 2000-luvulla Aro on näytellyt esimerkiksi Alma Koskelan roolin Väinö Linnan teoksessa *Täällä Pohjantähden alla* (2002).

Teatterityönsä ohella Aro on näytellyt sivurooleja muutamissa televisiotuotannoissa (*[[Mustat ja punaiset vuodet]]*, *[[Kiurunkulma]]*).

## Lähteet
*
*
*
*
*

### Viitteet
Saksan liittopäivävaalit 2025

**[[Saksa]]n [[Saksan liittopäivät|liittopäivävaalit]] 2025** järjestettiin 23. helmikuuta 2025. Saksassa oli järjestetty ennenaikaiset liittopäivävaalit viimeksi vuonna 2005. Vaaleissa sekä CDU/CSU-koalitio että AfD nostivat selvästi kannatustaan.

## Tausta
Äänioikeus valeissa on kaikilla sellaisilla henkilöillä, jotka ovat vaalipäivään mennessä 18-vuotiaita Saksan kansalaisia ja ovat asuneet maassa vakinaisesti vähintään 3 kuukautta ennen vaaleja. Ulkomailla asuvat Saksan kansalaiset voivat myös äänestää, mikäli he rekisteröityvät äänestäjiksi.

## Kampanjointi
Kampanjan aikana Elon Musk toi useaan otteeseen esiin X:ssä, että tukee AfD:ta. Muiden puolueiden puheenjohtajat sekä muun muassa Saksan toimittajien liitto kutsuivat tätä vaalivaikutusyrityksinä. Lisäksi Yhdysvaltain varapresidentti J. D. Vance, joka tapasi AfD:n johtoa, kritisoi muita puolueita siitä, etteivät nämä suostu tekemään yhteistyötä AfD:n kanssa. Sekä Scholz että Merz ilmaisivat kielteisen kannan Vancen kommentteihin.

### Mielipidemittauksia

## Tulokset
Taulukossa vain ne puolueet/ vaaliliitot, jotka saivat edustajiaan liittopäiville.

## Jälkipyykki
Ennen vaaleja 92 liittopäiväedustajaa omaava FDP menetti kaikki paikkansa. Puolueen puheenjohtaja Christian Lindner ilmoitti pian tulosten selvittyä luopuvansa puolueen puheenjohtajuudesta ja jättävänsä politiikan kokonaan. Lindnerin ja hänen vaimonsa odottivat ensimmäistä lastaan kuluvalle keväälle. 

CDU, CSU ja SPD muodostivat hallituksen Merz uutena liittokanslerinaan ja se aloitti toimintansa toukokuussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mikko Koskimies

**Mikko Koskimies** (4. toukokuuta 1967 Vantaa – 17. marraskuuta 2024 Verbier) oli suomalainen ekonomi ja toimitusjohtaja.

Koskimies kirjoitti ylioppilaaksi Myyrmäen lukiosta vuonna 1985 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1990. Hän aloitti uransa Suomen Yhdyspankissa. Koskimies meni naimisiin vuonna 1993. Avioliitosta syntyivät lapset Antti ja Elina Koskimies perheen asuessa Luxemburgissa. Koskimies työskenteli Pohjola Oyj:n varainhoidon johtajana ja oli myös Nordean johtotehtävissä. Vuonna 2007 hänet valittiin St1 Nordicin hallitukseen.

Koskimies valittiin vuonna 2012 eQ Varainhoito Oy:n toimitusjohtajaksi ja vuonna 2021 eQ:n toimitusjohtajaksi. Hän toimi lisäksi Urlus-säätiön puheenjohtajana. Hän työskenteli aktiivisesti nuorten liikunnan ja urheilun hyväksi. Vuonna 2023 Koskimies lahjoitti perheensä sijoitusyhtiö Teamet Oy:n kautta Läpimurtosäätiölle 100&nbsp;000 St1 Nordicin osaketta. Hän lähti eQ:n toimitusjohtajan tehtävistä vakavan sairauden takia lokakuun loppupuolella 2024 ja kuoli sairauteen marraskuussa 2024.

## Lähteet