open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kunnian kulta

**Kunnian kulta** on muinaisessa Egyptissä faaraon virkamiehelle myöntämä lahja. Tutkimuksessa nimellä *hsw.t* viitattu lahja voi saada monia muotoja, ja sillä kuningas sitoutti alamaisen itseensä ja samalla vahvisti jumalallisen järjestyksen säilymisen. Egyptin uudessa valtakunnassa lahja oli yleensä kultainen rannekoru *Sbyw* ja toisinaan myös kaulakoru ja käsivarsikoru. Lahja myönnettiin erityisessä tilaisuudessa. 

Faarao saattoi myöntää sellaisen tunnustukseksi sotilaille, jotka toivat vihollissotilailta irti leikattuja käsiä voitonmerkkinä menestyksestä sotatantereella. Kädet leikattiin vainajilta huolellisesti ranteen kohdalta. Käsiä on löydetty vuonna 2023 hyksojen pääkaupungista Avariksesta, ja ne osoittavat aiemman hypoteesin oikeaksi.

## Lähteet
Luukas Saha

**Luukas Saha** (s. 7. heinäkuuta 1998) on suomalainen maajoukkuetason judoka. Hän edustaa Riihimäen judoseuraa, ja häntä valmentavat Rok Drakšič ja Ville Pietilä. Hän on MM- ja EM-pronssimitalisti 66&nbsp;kilogramman painoluokassa.

Vuoden 2024 MM-kisoissa Saha saavutti pronssia voittamalla Tadžikistanin Nurali Emomalin pronssiottelussa. Mitali oli kautta aikain toinen suomalaisen judokan voittama MM-mitali.

Pariisin olympialaisissa 2024 Saha voitti ensimmäisellä kierroksella Turkin Muhammed Demirelin jatkoajalla mutta vastaavasti hävisi toisella kierroksella yhtä niukasti maailmanlistan ykkösnimelle Moldovan Denis Vierulle. 

Saha saavutti 66 kg:n sarjassa pronssia Podgorican EM-kilpailuissa 2025. Pronssiottelussa hän voitti espanjalaisen Adrian Nieto Chinarron tämän varoitustilin täytyttyä.

Sahan saavutuksiin kuuluvat myös Barysyn Grand Slam -kilpailun pronssi 2024, Perthin Oseanian Open -kilpailun hopea 2023, Bratislavan European Cup -pronssi 2019, Belgian Open -turnauksen hopea sekä neljä Suomen-mestaruutta. Vuonna 2022 Saha otteli viidenneksi Pariisin Grand Slam -turnauksessa ja oli ensimmäinen suomalainen judoka mitaliotteluissa kahdeksaan vuoteen ja ensimmäinen suomalaismies pistesijoilla 30 vuoteen.

Saha sijoittui viidenneksi vuoden 2024 Vuoden Urheilija äänestyksessä 

## Lähteet
Tulikurkkukolibri

**Tulikurkkukolibri** (*Panterpe insignis*) on kolibreihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski-Amerikasta.

## Koko ja ulkonäkö
Tulikurkkukolibri voi kasvaa 11&ndash;12 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Tulikurkkukolibrin nokka on lyhyehkö ja suora. Linnun päälaki on väriltään kiiltävän sininen. Silmien takana on valkoinen täplä. Tulikurkkukolibrin kurkku kimaltaa oranssina ja punaisena, rinta on kiiltävän sininen ja vatsa metallinkiiltoisen vihreä. Selkä ja siivet ovat metallinkiiltoisen vihreät ja yläperä sekä pyrstö ovat siniset.

## Levinneisyys ja elintavat
Tulikurkkukolibri elää Costa Ricassa ja Panamassa. Lajin elinympäristöä ovat vuoristojen ainavihannat kosteat metsät ja metsien reunamaat useimmiten yli 2&nbsp;100 metrin korkeudessa. Linnun ravintoa ovat muun muassa ananaskasvien ja kanervakasvien mesi sekä hyönteiset. Tulikurkkukolibrit puolustavat ravinnonhankinta-alueitaan usein aggressiivisesti.

## Lähteet
Ylivieskan keskustaajama

**Ylivieskan keskustaajama** (alkujaan **Ylivieskan kirkonkylä**) on Ylivieskan kaupungin hallinnollinen keskus. Keskustaajaman alueella asui vuoden 2022 lopussa 12&nbsp;543 asukasta.

Keskustaajaman läpi virtaa Kalajoki, jonka etelärannalle Ylivieskan keskusta-alue on ajan saatossa rakentunut. Ylivieskan keskustaajamassa risteävät kantatiet 63, 86 ja valtatie 27. Keskustaajamassa sijaitsee rautatieasema, jossa pysähtyvät kaikki rataosan Seinäjoki–Oulu henkilöjunat, ja josta erkanee Iisalmelle johtava Iisalmi-Ylivieska-rata. Viime vuosina varsinkin päivittäistavarakauppa on investoinut useita uusia liiketiloja Ylivieskan keskustaajamaan. Valtatien 27 varrella olevalla Savarin liike-alueella sijaitsevat muun muassa J. Kärkkäisen, Citymarketin ja Prisma -ketjujen tavaratalot. 

Vuonna 2016 tuhopoltossa tuhoutunut vuonna 1786 valmistunut kirkko sijaitsi Ylivieskan keskustaajamassa. Vuonna 2021 vanhan kirkon paikalle valmistui uusi Pyhän Kolminaisuuden kirkko.

## Lähteet
PlayStation Camera

**Playstation Camera** on Sonyn kehittämä lisälaite PlayStation 4:lle ja PlayStation 5:lle. Se on PlayStation Eyen seuraaja. Playstation Camera vaaditaan PlayStation Move -ohjaimien käyttämiseen ja sen avulla voidaan käyttää myös PlayStation VR ja PlayStation VR2 -laseja.

## Historia
Playstation Camera julkistettiin 21. helmikuuta 2013, päivää Playstation 4:n julkaisun jälkeen. Se tuli myyntiin yhdessä Playstation 4:n kanssa 15. marraskuuta 2013.

## Lähteet
Haapajärven keskustaajama

**Haapajärven keskustaajama** on Haapajärven kaupungin hallinnollinen keskus. Keskustaajaman väkiluku oli vuonna 2021 4 280 asukasta, ja väestöntiheys 261,6 as./km². Haapajärven keskustassa sijaitsevat mm. Haapajärven kirkko, kirjasto, kaupungintalo, ja useita liikkeitä, kuten HalpaHalli ja Tokmanni.

## Lähteet
Rapid Support Forces

**Rapid Support Forces** (**RSF**; ) on sudanilainen puolisotilaallinen joukko, joka toimi aiemmin maan hallinnon alaisuudessa, mutta taistelee nykyään sitä vastaan. RSF koostuu pääosin Janjaweed-kapinallisista, jotka taistelivat Sudanin puolesta Darfurin konfliktissa. RSF on ollut syytettynä sotarikoksista toimistaan Darfurissa.

Sudanin epävakaan tilanteen aikana RSF:n ja Sudanin asevoimien yhteistyö on hajonnut erimielisyyksiin. Huhtikuussa 2023 RSF otti yhteen Sudanin asevoimien kanssa. Taistelut levisivät nopeasti pääkaupunki Khartumista muualle maahan ja levisivät sisällissodaksi.

## Alkuperä
RSF:n juuret ovat Janjaweed-joukoissa, joita Sudanin hallitus käytti yrityksissä taistella hallituksen vastaista kapinaa vastaan ​​Darfurin konfliktin aikana. RSF perustettiin virallisesti vuonna 2013 Janjaweedin uudelleenjärjestelyn ja uudelleenaktivoinnin jälkeen kapinallisryhmien torjumiseksi Sudanin vallankumousrintaman kapinallisten yhteisten hyökkäysten jälkeen Pohjois- ja Etelä-Kordofanissa huhtikuussa 2013.

## Lähteet
Rosarium Virginis Mariae

**Rosarium Virginis Mariae** on paavi Johannes Paavali II apostolinen kirje ruusukosta vuodelta 2002. 

Kirje painottaa ruusukkoa kontemplatiivisena rukouksena, Kristuksen kasvojen katseluna Marian kanssa. Kirjeessä kohdassa 19 Johannes Paavali II lisää ruusukkoon niin sanotut valoisat salaisuudet. Nämä ovat: 

*1. Jeesuksen kaste Jordanvirrassa. (Matt. 3:16-17)
*2. Jeesus ilmoittaa itsensä Kaanan häissä. (Joh. 2:1-5)
*3. Jeesus julistaa Jumalan valtakuntaa ja kutsuu kääntymykseen. (Mark. 1:15)
*4. Jeesuksen kirkastuminen. (Matt. 17:1-2)
*5. Jeesus asettaa eukaristian. (Matt. 26:26)

Kirje haluaa lopussa lisäksi vahvistaa ruusukkorukousta myös perheiden yhteisenä rukouksena.
## Sisällys
### Johdanto
*Paavit ja ruusukko
*Lokakuu 2002 – lokakuu 2003: Ruusukon vuosi
*Ruusukkorukousta kohtaan esitettyjä varauksia
*Kontemplaation tie
*Rukous rauhan ja perheen puolesta
*”Katso, Äitisi!” (Joh. 19:27)
*Todistajien jalanjäljissä
### Ensimmäinen luku. Kristuksen katseleminen Marian kanssa
*Auringon lailla loistavat kasvot
*Maria kontemplaation esikuvana
*Marian muistot
*Ruusukko kontemplaationa
*Kristuksen muisteleminen Marian kanssa
*Kristuksen oppiminen Marialta
*Kristuksen kaltaiseksi tuleminen Marian kanssa
*Kristuksen rukoileminen Marian kanssa
*Kristuksen julistaminen Marian kanssa
### Toinen luku. Kristuksen salaisuudet – äidin salaisuudet
*Ruusukko ”evankeliumin tiivistelmänä”
*Sovelias täydennys
*Iloiset salaisuudet
*Valoisat salaisuudet
*Murheelliset salaisuudet
*Kunniakkaat salaisuudet
*Monista ”salaisuuksista” yhteen ”Salaisuuteen”: Marian tie
*Kristuksen salaisuus, ihmisen salaisuus
### Kolmas luku. Minulle elämä on Kristus
*Ruusukko salaisuuden omaksumisen tienä
*Arvokas menetelmä…
*… jota kuitenkin voidaan parantaa
*Kunkin salaisuuden sanallinen esitys
*Jumalan Sanan kuuleminen
*Vaikeneminen
*”Isä meidän”
*Kymmenen ”Terve Mariaa”
*”Kunnia Isälle”
*Lyhyt loppurukous
*Rukousnauha
*Aloitus ja lopetus
*Ruusukon ajallinen jakautuminen
### Lopuksi
*”Oi Marian siunattu ruusukko, meidät Jumalaan sitova suloinen kahle!”
*Rauha
*Perhe: vanhemmat…
*… ja lapset
*Ruusukko – aarre, joka odottaa uudelleen löytämistään

## Lähteet

## Suomennos
**Rosarium Virginis Mariae*. 64 sivua. KATT 2016. 
## Aiheesta muualla
*Rosarium Virginis Mariae Katolinen.fi 
*Rosarium Virginis Mariae ääneenluettuna: Johdanto, Ensimmäinen luku, Toinen luku, Kolmas luku ja Lopuksi. YouTube.com
Turkin armenialaiset

**Armenialaiset** () muodostavat **[[Turkki|Turkin]]** suurimman kristityn vähemmistön. Nykyisin heitä on Turkissa noin 50 000. Turkin armenialaiset kuuluvat pääosin gregoriaaniseen kirkkoon, jolla on patriarkaatti Istanbulissa. Heillä on Turkissa tunnustettu vähemmistöasema, omia kouluja ja armeniankielisiä lehtiä. Suurin osa ensimmäisen maailmansodan aikana Itä-Turkissa asuneista armenialaisista karkotettiin Turkista vuonna 1915, mistä sai alkunsa kiista armenialaisten kansanmurhasta.

## Lähteet
Lappeen seurakunta

**Lappeen seurakunta** on luterilainen seurakunta Lappeenrannassa, entisen Lappeen kunnan alueella. Se kuuluu Lappeenrannan seurakuntayhtymään. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Mika Lehtola.

## Historia
Vanhin kirjallinen maininta Lappeesta on vuodelta 1415, jolloin Turun maaoikeuden pöytäkirjasta kerrotaan Lappeen ja Savon välisen rajan tarkastuksesta. Lappeen ensimmäinen kirkko kalmistoineen sijaitsi Kauskilassa, mutta 1600-luvulla seurakunnallinen keskus siirtyi Saimaan rannalle muodostuneeseen kauppapaikkaan. Seurakunnan nykyinen kirkko, Lappeen Marian kirkko, valmistui vuonna 1794, ja se on viimeinen jäljellä oleva Juhana Salosen rakentama kaksoisristikirkko. 

Lappeen suuresta emäseurakunnasta on aikojen saatossa itsenäistynyt useita pienempiä seurakuntia. Taipalsaaren seurakunta syntyi 1571, Joutsenon seurakunta vuonna 1639, Luumäen seurakunta 1642, Lappeenrannan seurakunta 1913 ja Lauritsalan seurakunta 1951. Vuonna 1967 Lappeen, Lappeenrannan ja Lauritsalan seurakunnat muodostivat seurakuntayhtymän. Vuonna 1988 Lappeesta irrotettiin vielä Sammonlahden seurakunta, ja vuonna 2009 Nuijamaan ja Ylämaan seurakunnat liitettiin Lappeeseen.

## Kuvia

Lappee church, altar.JPG|Lappeen Marian kirkon alttari
Nuijamaan kirkko.jpg|Nuijamaan kirkko
Ylämaa Church, July 2016.jpg|Ylämaan kirkko
Kappelinmäen kalmisto Lappeenrannassa 2017 01.jpg|Lappeen ensimmäisen kirkon paikka Kappelinmäen kalmistossa


## Katso myös
* Uskonto Lappeenrannassa
* Lappeenrannan seurakuntayhtymä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Lappeen kotiseutuyhdistyksen juhlakirjatyöryhmä: *Läpi kuuden vuosisadan. Lappeen seurakunta 1415–2015.* Lappeen kotiseutuyhdistys 2015.
Ivar Jacobsen Norevik

**Ivar Jacobsen Norevik** (26. maaliskuuta 1900 – 18. maaliskuuta 1956) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko.

Norevik syntyi Lavik og Brekkessä. Hänet valittiin suurkäräjille Sogn og Fjordanesta vuonna 1945, ja hänet valittiin uudelleen kahdesti. Kolmannen kauden puolivälissä hän kuoli, ja hänen tilalleen tuli Edvard Anderson Solheim.

Norevik oli Kyrkjebøn kunnanvaltuuston varajäsen vuosina 1937–1940.

## Lähteet
* "Ivar Jacobsen Norevik". Suurkäräjät.
Ylävesi

**Ylävesi** on järvi Pohjois-Savon eteläosassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 29 kilometriä etelälounaaseen.

## Maantiede
Ylävesi on sokkeloinen ja koostuu suurelta osin kapeista lahdista. Valtaosa järvestä sijaitsee Suonenjoen alueella, kapea kaistale järven lounaisosasta sijaitsee Leppävirralla. Etäisyys järven eteläkolkasta pohjoiskolkkaan on 4,6 kilometriä. Yläveden lahtia ovat etelästä lukien Jokilahti, Matolahti, Karhulahti, Tulilahti ja Joutenlahti. Huomattavin niemi on järven eteläosaa jakava Keltunniemi. Yläveden pohja kumpuilee ja noin 12 hehtaaria järven alasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin piste, 23 metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa.

Yläveden saariluku on seitsemän. Selkeästi laajin saari on noin yhdeksänhehtaarinen Aittosaari, jota erottaa mantereesta vain vähäinen salmi. Aittosaaren kaakkoispuolella sijaitsee noin puolitoistahehtaarinen Matosaari. Yläveden muut saaret ovat alle hehtaarin laajuisia. Yläveden rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Maasto kohoaa Aittosaaren luoteisosassa noin 20 metriä järvenpintaa korkeammalle.

Yläveteen virtaa tulouomia sen ympärillä sijaitsevista pienistä järvistä (Joutenjärvi, Kirppulampi, Varsolampi). Yläveden luusua sijaitsee järven kaakkoisosassa, josta sen vedet laskevat Koirusjärven (96,4 metriä mpy) luoteisosaan.

Yläveden vesitilavuus on 5&nbsp;753&nbsp;000 kuutiometriä.

Ylävesi (04.275.1.017) kuuluu Oravijoen-Mertajoen valuma-alueeseen (04.275), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen jakovaihe on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Ylävesi on toiseksi laajin Oravijoen-Mertajoen valuma-alueen 30:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Koirusjärvi eli Ylä-Koirus ja kolmanneksi laajin on Petäjäjärvi.
## Lähteet
Hormajärvi (Kuopio)

**Hormajärvi** on pitkänkapea järvi Kuopion luoteisosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 20 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Hormajärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 4,9 kilometriä. Järven keskiosan leveys on noin puoli kilometriä. Pohjoisessa Soininlahden kohdalla järvi kapenee noin 900 metriä pitkäksi salmeksi, joka yhdistää järven luoteisinta kolkkaa pääaltaaseen. Myös kaakkoiskolkan Järvenpää sijaitsee jossain määrin erillään. Noin neljäsosa Hormajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin piste, 22 metriä, sijaitsee järven eteläosassa.

Hormajärven saariluku on neljä. Laajin saari on järven keskiosassa sijaitseva runsaan hehtaarin laajuinen ja noin puolen kilometrin pituinen Pitkäsaari. Aivan sen luoteispuolella sijaitsee Korkeasaari. Saarten pohjoispuolella on kapea syvänne. Järven eteläosassa sijaitsee Tervonsaari ja luoteisosassa Verkkosaari. Hormajärven rannoilla on melko paljon pientaloja. Hormajärveä erottaa sen eteläpuolella sijaitsevasta Suvasveteen kuuluvasta Hormalahdesta noin 200 metriä leveä kannas, jota pitkin kulkee seututie 539.

Kartan perusteella Hormajärvestä virtaa nimetön laskuoja Hormalahteen, jonka korkeustaso on nelisen metriä Hormajärveä alempi. Hormajärven luoteispuolella sijaitsee salmimaisen kapea Saitta (87,7 metriä mpy).

Hormajärven vesitilavuus on 7&nbsp;895&nbsp;000 kuutiometriä.

Hormajärvi (04.273.1.004) kuuluu Suvasveden alueeseen (04.273), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen jakovaihe on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Hormajärvi on kuudenneksi laajin Suvasveden alueen 304:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Selkeästi laajin on Iso-Kallaan kuuluva Suvasvesi.

## Lähteet
Jylänki

**Jylänki** on järvi Suonenjoen itäosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 36 kilometriä etelälounaaseen.

## Maantiede
Jylängin pituus kaakosta luoteeseen on 2,85 kilometriä. Altaan leveys lounaasta koilliseen on yli kilometrin. Järven eteläosaa jakaa Tervaniemi, jonka länsipuolella sijaitsee Autiolahti ja itäpuolella järven kaakkoisosan muodostava lahti. Koillisrannalla sijaitsee suultaan avoin Tulilahti. Noin kahdeksasosa Jylängistä on enintään metrin syvyinen. Vähintään kuusi metriä syvää on noin neljäsosa järven alasta. Syvin piste, 14 metriä, sijaitsee Tervaniemen länsipuolella.

Jylängin saariluku on neljä. Selkeästi laajin saari on noin kuusihehtaarinen Isosaari Tervaniemen luoteispuolella. Isosaaren eteläpuolella sijaitsee Pienisaari. Jylängin rannoilla on metsämaata ja pieniä peltoalueita. Järven eteläpuolitse kulkee yhdystie 16219.

Jylängin tulouoma on luoteesta Hussonsuon ja Ingerosuon halki virtaava Ingerojoki. Joki on jatkoa Pyöreisenjoelle, joka alkaa Pyöreinen-järveltä (116,2 metriä mpy) noin kahden kilometrin päästä Jylängiltä luoteeseen. Jylängin lasku-uoma alkaa järven etelärannalta, josta sen vedet laskevat etelään Kuvansin (98,5 metriä mpy) Vehvilänlahteen.

Jylängin vesitilavuus on 9&nbsp;910&nbsp;000 kuutiometriä.

Jylänki (04.268.1.002) kuuluu Jylängin valuma-alueeseen (04.268), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sorsaveden valuma-alue (04.26) ja ensimmäinen jakovaihe on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Jylänki on laajin Jylängin valuma-alueen kymmenestä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Iso-Viitanen ja Palokki.

## Lähteet
Oskajärvi

**Oskajärvi** on matala metsäjärvi Patrikan kylän länsipuolella Ilomantsin eteläosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 63 kilometriä itään.

## Maantiede
Oskajärven pituus eteläisimmän osan Särkilahdelta pohjoisimman osan Kurjenlahden pohjukkaan on 4,3 kilometriä. Noin kilometrin pituinen koilliseen pistävä Tetriniemi jakaa järven eteläosan kahteen lahteen, joista pohjoisemman nimi on Rajalahti. Järven keskiosan selkävesi on leveimmiltä kohdiltaan noin 1,2 kilometriä idästä länteen mitattuna. Järvi kaventuu kohti luodetta ja suippenee Kurjenlahdeksi. Suurin osa Oskajärven alasta on vähintään metrin ja enintään kolme metriä syvä. Syvin piste, noin 11 metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.

Oskajärven saariluku on viisi. Selkeästi laajin saari on noin kaksihehtaarinen Saunasaari järven länsiosassa. Toiseksi laajin on alle hehtaarin kokoinen Pirttisaari järven kaakkoisosassa. Muut saaret ovat Haaposaari, Lokkisaari ja Mäntysaari. Oskajärven rannat ovat metsä- ja suomaata (Rajasuo, Juurikkasuo). Tetriniemellä on jonkin verran asutusta. Järven itäpuolitse kulkee seututie 500.

Oskajärveen virtaa Rajapuro lännestä Rajasuon halki. Muita nimettyjä tulouomia ovat Saunalahdenpuro ja Hyttipuro. Oskajärven luusua sijaitsee altaan itäisimmässä kolkassa, josta alkaa etelään virtaava Oskajoki.

Oskajärven vesitilavuus on 7&nbsp;772&nbsp;000 kuutiometriä.

Oskajärvi (04.992.1.002) kuuluu Oskajoen valuma-alueeseen (04.992), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Tolvanjoen valuma-alue (04.99) ja ensimmäinen jakovaihe on Koitajoen valuma-alue (04.9). Oskajärvi on laajin Oskajoen valuma-alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Alueen viisi muuta vakavettä ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Lähteet
Heinikanjärvi

**Heinikanjärvi** on Nilakkaan laskeva järvi Jokijärven kylässä Pielavedellä Pohjois-Savon länsiosassa. Sen pinta-ala on kaksi neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 54 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantiede
Heinikanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,8 kilometriä. Järvi koostuu selkeäpiirteisestä altaasta, joka soukkenee etelässä kapeaksi lahdeksi. Altaan suurin leveys on noin kilometrin. Allasta jakavia niemiä ei ole ja ainoa saari on nimetön luoto altaan koillisrannan tuntumassa. Noin viideosa Heinikanjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kuuden metrin syvyyskäyrän sisään jäävä alue muodostaa yhtenäisen vyöhykkeen järven eteläosaan ja sen sisällä sijaitsee noin puolitoista hehtaaria laaja 15–16 metriä syvä alue.

Heinikanjärven rannat ovat metsämaata. Pientaloja on harvassa, tiheimmin niitä on rakennettu järven koillisrannan Heinikanrannan alueelle. Järven eteläosan syvänteen itäpuolella kohoaa Heinikanmäki, jonka laki on noin 173 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 65 metriä järvenpintaa korkeammalla. Se on varsin hyvin kehittynyt kalottimäki, jonka moreenikalotista valtaosa on peltoa. Kun Muinais-Päijänteen vedenpinta oli transgressiovaiheessa kohonnut noin 108 metrin korkeuteen, Heinikanjärvi oli osa Muinais-Päijännettä.

Heinikanjärvi kääntyy alavirtaan altaan luoteisrannalla, josta alkaa Nilakan (102,3 metriä mpy) Kotalahteen virtaava Heinikanpuro. Heinikanjärven länsipuolella sijiatsee Nilakan Paanaslahti.

Heinikanjärven vesitilavuus on 7&nbsp;633&nbsp;000 kuutiometriä.

## Vesistösuhteita
Heinikanjärvi (14.737.1.001) kuuluu Heinikanpuron valuma-alueeseen (14.737), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Nilakan alue (14.73) ja ensimmäinen jakovaihe on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Heinikanjärvi on Heinikanpuron valuma-alueen ainoa yli hehtaarin laajuinen vakavesi.

## Lähteet
Terry London Rinehart

**Terry London Rinehart** on yhdysvaltalainen entinen liikennelentäjä. Hänestä tuli vuonna 1976 Western Airlinesin ensimmäinen naispuolinen lentäjä ja yksi Yhdysvaltain kymmenestä ensimmäisestä naislentäjästä kaupallisessa lentoliikenteessä.

## Elämä
Terry London Rinehart vietti lapsuutensa Long Beachissä, Kaliforniassa. Hänen vanhempansa olivat lentäjät Barbara Erickson London, joka palveli toisessa maailmansodassa Women Airforce Service Pilots -järjestössä, ja Jack London Jr. Ilmailuhenkisessä perheessä Rinehartille ja hänen siskolleen ei ollut epätavallista matkata esimerkiksi isovanhempien luokse lentokoneella.

Rinehart aloitti lentämisen 16-vuotiaana ja hankki lentolupakirjan 17-vuotiaana. 19-vuotiaana hän päätti ryhtyvänsä liikennelentäjäksi luettuaan sanomalehdestä, että Scandinavian Airlines oli palkannut ensimmäisen naisen lentäjäksi. Hän opiskeli ilmailualan BSc-tutkinnon San Jose State University -yliopistossa ja valmistui vuonna 1974. Hän hankki lennonopettajan toimiluvan ja opetteli lentämään helikoptereita. Vuonna 1976 hänet palkattiin Western Airlinesille, jossa hän oli ensimmäinen naispuolinen lentäjä ja yksi Yhdysvaltain kymmenestä ensimmäisestä naislentäjästä kaupallisessa lentoliikenteessä. Hän aloitti uransa Boeing 737 -koneiden perämiehenä. Delta Air Linesin hankittua Westernin myös Rinehart siirtyi Deltan palvelukseen. Hänestä tuli myöhemmin 737-koneiden kapteeni ennen kuin hän siirtyi Boeing 757 ja Boeing 767 -koneisiin.

Rinehart meni naimisiin toisen Delta Air Linesin lentäjän Bob Rinehartin kanssa, ja he saivat kolme lasta. Myös kaikki heidän lapsensa ovat lentäjiä. Rinehart jäi eläkkeelle Delta Air Linesilta vuonna 2005. Sen jälkeen hän työskenteli yksityislentokoneiden lentäjänä seitsemän vuoden ajan, kunnes jäi pysyvästi eläkkeelle.

Rinehart on yksi naispuolisten liikennelentäjien International Society of Women Airlines Pilots (ISA+21) -järjestön perustajajäsenistä. Hän kuuluu myös naispuolisten helikopterilentäjien Whirly-Girls-järjestöön. San Jose State Universityn ilmailuosasto myönsi Rinehartille vuonna 1997 erinomaisen alumnin tunnustuksen, ja vuonna 1999 hän sai Georgian osavaltiolta tunnustuksen saavutuksistaan ilmailualalla.

## Lähteet
Jukkola

**Jukkola** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Heli Krogell (o.s. *Jukkola*, s. 1979), suunnistaja, Seppo Jukkolan tytär
*Janne Jukkola (s. 1977), poliitikko, Kokoomuksen kansanedustaja ja yrittäjä
*Oiva Jukkola (s. 2002), jalkapalloilija
*Seppo Jukkola (s. 1945), suunnistaja, metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos.
Aino Huilaja

**Aino Huilaja** (s. 2. kesäkuuta 1982 Kittilä) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.

Huilaja työskenteli kolmetoista vuotta MTV:n uutistoimituksessa toimittajana ja uutisankkurina sekä loppuaikoina Huomenta Suomen juontajana. Vuonna 2019 Huilaja irtisanoutui työstään. Tämän jälkeen Huilajan ja hänen puolisonsa Jerry Ylkäsen uudeksi kodiksi tuli pakettiauto, jolla he ovat kiertäneet ympäri Eurooppaa.

Huilaja on kirjoittanut pakettiautoelämästä kaksi kirjaa. Ensimmäinen teos *[[Pakumatkalla]]* ilmestyi Otavan kustantamana vuonna 2021. Sen jatko-osa *Paluumatkalla* julkaistaan syksyllä 2023. Huilaja ja Ylkänen kuvasivat vuosina 2021–2022 dokumentaarisen tv-sarjan *[[Van Life – Elämäni Roadtrip]]*, joka esitettiin Yle:n TV1:ssä ja Areenassa keväällä 2023.

## Teokset
*
* (Arvioitu ilmestymisajankohta lokakuu 2023.)

## Lähteet
Rasmus Nordbø

**Rasmus Matias Nordbø** (5. helmikuuta 1915 Førde – 23. helmikuuta 1983) oli norjalainen agronomi ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan maatalousministerinä 1951–1955.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Rasmus Nordbø'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Limnell

**Limnell** tai **Limnéll** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Heidi Limnell (s. 1957), suomalainen kuvanveistäjä
*Jarno Limnell (s. 1973), suomalainen kyberturvallisuuden professori, poliitikko ja kansanedustaja (Kokoomus)
*Kaarlo Kurki (alk. *Karl Edvard (Kaarlo Eetu) Limnell*, 1862–1918), suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja punakaartilaispäällikkö
Janak Sapkota

**Janak Sapkota**, (s. 1987) on nepalilainen haikurunoilija. Hän kirjoittaa pääasiassa englanniksi. Hänen haikujaan on julkaistu lehdissä kautta maailman. Sapkota on uudistanut haikuperinnettä herkkävireisillä runoillaan, joiden teemoina ovat muun muassa luonto ja Intia.

Arto Lappi on suomentanut Sapkotan teoksen *Firefly Lights the Page* (*Tulikärpänen valaisee sivun*).

Sapkota voitti Smurfit Samhain International Haiku -palkinnon vuonna 2006.

## Julkaisut
*Winter Lights (2004)
*Full Moon - Ré Lan (2004)
*Lights Along the Road (2005)
*Tulikärpänen valaisee sivun (2012)
*Whisper of Pines: Cogar Na Ngi Iseanna (2012)
*Long Days of Rain (2016).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Researchgate.net: Janak Sapkota
*Kiiltomato.net: Tulikärpänen hehkuu himmeästi
Pihla Hintikka

**Pihla Hintikka** (s. 1982 Raahe) on suomalainen kirjailija ja toimittaja. Hintikka muutti vuonna 2005 Ranskaan opiskelemaan Sorbonnen yliopistoon ja on siitä saakka asunut Pariisissa.

Hintikan esikoisromaani *[[Hetken Pariisi on meidän]]* (Otava) julkaistiin vuonna 2020. Vuoden 2015 Pariisiin sijoittuva romaani kertoo kolmesta eri ikäisestä naisesta Pariisin muoti- ja taidealalla. Hintikan toinen romaani *Äidin oma* (Otava) ilmestyi vuonna 2024. Teos käsittelee äityttä, hoivaa ja lisääntymisoikeuksia.

Lisäksi Hintikka on kirjoittanut kaksi lasten näytelmää sekä Ranskassa julkaistuja, ranskankielisiä feministisiä tietokirjoja (Éditions Marabout) raskaudesta ja vanhemmuudesta. 

Hintikka on työskennellyt aiemmin muun muassa Helsingin Sanomissa ja toimii nykyään vapaana toimittajana. Suomessa Hintikan artikkeleita on julkaistu muun muassa Helsingin Sanomissa, Suomen Kuvalehdessä, Gloriassa ja Ellessä. Hintikka on erikoistunut henkilökuviin, kulttuuriin ja yhteiskunnallisiin aiheisiin. Hän on haastatellut Helsingin Sanomiin muun muassa ranskalaiskirjailijoita, kuten Nobel-kirjailija Annie Ernaux'ta ja  Edouard Louis'ta. 

## Teokset
**Romaanit**
* 
* 
**Tietokirjat**
* 
* 
* 
**Näytelmät**

* 
* 

## Tunnustukset

Vuoden 2025 Trophée de la Réussite au Féminin -palkinto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://pihlahintikka.com/
* Pihla Hintikka Otavan sivuilla
* Äidin oma -romaania käsittelevä haastattelu MTV 3:lla
* Äidin oma -romaania käsittelevä haastattelu Ylellä 
* Hetken Pariisi on meidän -romaania käsittelevä haastattelu Helsingin Sanomissa
* Putte-possun nimipäivät Kalevassa 
* Putte-possu ja Fantin aarre Ylen artikkelissa
Lars Moen

**Lars Magnus Moen** (29. marraskuuta 1885 Lesja – 22. huhtikuuta 1964 Dovre) oli norjalainen räätäli ja työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1928–1957 ja toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1948–1953. Toisen maailmansodan aikana hän joutui Sachsenhausenin keskitysleirille ja kirjoitti siellä ollessaan runoja, jotka hän julkaisi sodan jälkeen teoksessaan *Dikt frå Sachsenhausen* (1945).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Lars Moen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Anne Bourbon-Parma

**Anne Antoinette Francoise Charlotte Bourbon-Parma** (18. syyskuuta 1923 – 1. elokuuta 2016) oli ranskalainen aatelisneito, josta tuli syrjäytetyn Mikael I:n puolisona Romanian kruunaamaton kuningatar.

## Varhainen elämä
Anne Bourbon-Parma syntyi Pariisissa mutta kasvoi Tanskassa. Hän oli äitinsä puolelta sukua Tanskan kuningas Kristian IX:lle.

Vuonna 1943 Anne pestautui Ranskan asevoimien vapaaehtoiseksi. Hän osallistui sotaan Pohjois-Afrikassa, Italiassa, Luxemburgissa ja Saksassa. Sodan päättyessä hän oli ylentynyt luutnantiksi. 

## Avioliitto ja lapset
Anne tapasi tulevan aviomiehensä marraskuussa 1947 prinsessa Elisabetin ja prinssi Philipin häissä. Mikael palasi Romaniaan kertomaan kansalle kihlauksesta, mutta hänet pakotettiin luopumaan vallasta. Pari meni naimisiin Ateenassa. Häitä vietettiin ortodoksisen menoin, koska paavi Pius XII ei antanut Annelle lupaa mennä naimisiin ei-katolilaisen kanssa, mutta vuonna 1966 pari vietti katolilaista hääjuhlaa Monacossa.

Mikaelin ja Annen avioliitto kesti 68 vuotta, mikä oli kaikista Romanian kuningaspareista pisin.

## Toiminta kuningashuoneessa
Mikael palasi Romaniaan joulukuussa 1947 ilmoittaakseen kihlautumisestaan, mutta valtaan noussut kommunistihallinto pakotti hänet luopumaan vallasta aseella uhaten. Vuosina 1950–1956 Anne ja Mikael asuivat Englannissa, jossa Anne rakensi huonekaluja niin perheen omaan käyttöön kuin myytäväksikin. Vuonna 1957 pariskunta muutti Sveitsin Versoix'hin kasvattamaan lapsiaan. 

Kommunismin romahtamisen jälkeen kuningasperhettä kiellettiin pariin otteeseen palaamasta maahan. Mikaelin kerrotaan kuunnelleen ehdotuksia kuningaskunnan palauttamisesta, muttei kuitenkaan ryhtynyt osaltaan juurikaan toimiin. Presidentti Emil Constantinescu palautti kuningasperheen jäsenille heidän Romanian kansalaisuutensa, mutta tämä ei vaikuttanut monarkian palauttamisen suosioon. Myöhemmin kuningasperhe sai luvan palata Romaniaan ja perhe vietti aikaa osittain Romaniassa ja Sveitsissä.

Huolimatta siitä, että Mikael ei saanut kruunuaan takaisin, romanialaiset arvostivat häntä ja Annea.

## Kuolema ja hautajaiset
Annen hautajaiset järjestettiin 13. elokuuta 2016 ja hänet haudattiin Curtea de Argeșin katedraaliin. Sekä Romaniaan että Moldovaan julistettiin päivän mittainen suruaika. Molempien maiden presidentit osallistuivat hautajaisiin. Leskeksi jäänyt kuningas Mikael ei kuitenkaan osallistunut hautajaisiin omien terveysongelmiensa takia.

## Kunnianosoituksia

*  Kaarle I:n ritarikunta ketjulla (Romania)
*  Romanian kruunun ritarikunnan suurristi (Romania)
*  Vuosien 1939–1945 sotaristi (Ranska)

## Lähteet
Pyhän Gregorius Suuren ritarikunta

**Pyhän Gregorius Suuren ritarikunta** () on Pyhän istuimen jakama ritarikunta. Sen perusti paavi Gregorius XVI 1. syyskuuta 1831 vain seitsemän kuukautta paaviksi noustuaan. Ritarikuntaa uudistettiin jo kolme vuotta myöhemmin.

Ritarikunnan nimi viittaa kuitenkin toiseen paaviin, Gregorius Suureen, joka toimi paavina vuosina 590–604. Alkujaan sitä myönnettiin vain katolilaiselle, jotka ovat osoittaneet intohimoa katolilaisuutta kohtaan tai uskollisuutta Pyhää istuinta kohtaan. Nykyään sitä jaetaan tunnustuksena henkilökohtaisista ansioista katolilaisuuden tai Pyhän istuimen hyväksi. Vuodesta 1993 sitä on voitu myöntää myös naisille ja vuodesta 1998 lähtien saajan ei ole tarvinnut olla Vatikaanin kansalainen. Ritarikunnassa on erikseen omat versionsa siviileille ja sotilaille.

Kunnianosoitusta jaetaan neljässä luokassa:

*  suurristin ritari
*  komentajaritari tähdellä
*  komentajaritari
*  ritari

## Lähteet
Lierposten

**Lierposten** on norjalainen vuonna 1987 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Lier. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
She Wolf

**She Wolf** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* *[[She Wolf (albumi)|She Wolf]]*, Shakiran albumi
* ”She Wolf”, Shakiran kappale.
Astro

**Astro** voi tarkoittaa seuraavia:
* Astro, eteläkorealainen yhtye
* Astro, UB40-yhtyeen vokalisti
* Astro-H, japanilainen avaruusobservatorio
* *[[Tetsuwan Atom|Astro Boy]]*, Osamu Tezukan sarjakuva
* *[[Astro City]]*, Kurt Busiekin ja Brent Andersonin supersankarisarjakuva
* Astro, malesialainen televisioyhtiö
* Chevrolet Astro, Chevroletin pakettiautomalli
José Martín ritarikunta

**José Martín ritarikunta** () on kuubalainen kunniamerkki, joka perustettiin vuonna 1972. Sitä jaetaan kunnianosoituksena rauhan hyväksi tehdystä työstä valtionpäämiehille tai hallituksien päämiehille, mutta myös erinomaisista saavutuksista opetuksen, kulttuurin, tieteen, urheilun tai luovien alojen saralta. Saajan ei tarvitse olla Kuuban kansalainen.

José Marín ritarikunta on Kuuban korkein mahdollinen kunnianosoitus. Se on nimetty kuubalaisen vallankumouksellisen José Martínin mukaan. Kunnianosoitusta myöntää Kuuban hallitus.

Kunniamerkkiä jaetaan yhdessä luokassa:

*  ritarikunnan nauha

## Lähteet
Grimaldin ritarikunta

**Grimaldin ritarikunta** () on monacolainen ritarikunta, joka on perustettu 18. marraskuuta 1954. Ritarikuntaa on uudistettu kahdesti: vuonna 1960 ja 1966. Sitä myönnetään tunnustuksena sellaisille henkilöille, jotka ovat tehneet arvostettavia tekoja kruunun maineen hyväksi. Monacon ruhtinas on ritarikunnan suurmestari ja hänellä on valta vahvistaa uudet nimitykset ja ritarikunnasta erottamiset.

Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  kommentaja
*  upseeri
*  ritari

## Lähteet
Reino J. Valkama

**Reino Jalmari Valkama**  (22. elokuuta 1921 Terijoki – 29. kesäkuuta 2019 Espoo) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.

Valkaman vanhemmat olivat metsänhoitaja, metsäneuvos Antti Valkama ja pianonsoitonopettaja Ester Olivia Ingeborg Wiiala ja puolisot 1948–1983 Sirkka Tellervo Tiainen ja vuodesta 1986 Riitta Kukkonen. Valkama tuli ylioppilaaksi Viipurin kaksoislyseosta 1939 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1945, virkatutkinnon hän suoritti 1946. Valkama oli harjoittelijametsänhoitaja Metsähallituksen Lestin hoitoalueella 1945 ja Enso-Gutzeitin Saimaan piirissä sekä Domänstyrelsenin Karlsbyn hoitoalueella Ruotsissa 1946, Enso-Gutzeitin apulaismetsänhoitaja Savonlinnassa 1947–1951 ja Oy Wilhelm Schauman Ab:n apulaismetsänhoitaja ja hankintametsänhoitaja Savonlinnassa 1951–1964, piirimetsänhoitaja 1964–1968, ylimetsänhoitaja 1968–1973 ja metsäpäällikkö 1974–1986, ensin Jyväskylässä ja vuodesta 1976 Helsingissä. Hän oli myös Enso-Gutzeitin Joutsenon metsäkoulun kesätöiden opettaja 1947 ja kansanhuoltoministeriön Itä-Savon hankintapiirin päällikkö 1947–1949 ja hänellä oli useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Valkama sai 1979.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
But Here We Are

**But Here We Are** on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Foo Fightersin yhdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 2. kesäkuuta 2023.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet
Kroatian ralli 2022

**Kroatian ralli 2022** oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2022. Kilpailu ajettiin 21.&ndash; 24. huhtikuuta 2022.

## Tapahtumia

Kalle Rovanperä johti rallia lähes 90 sekunnilla ennen lauantaiaamua, jolloin rengasrikko söi aikaa. Rovanperä nousi jälleen puolen minuutin johtoasemaan ja oli johdossa ennen kuin sade toiseksi viimeisellä erikoiskokeella söi johtoaseman. Ott Tänak ajoi pehmeämmillä renkailla ja otti 1,4 sekunnin johtoaseman ennen viimeistä erikoiskoetta. Viimeisellä erikoiskokeella tiet kuivuivat, mutta olivat yhä mudan ja kuran peitossa. Rovanperä kuitenkin käänsi aseman 4,3 sekunnin voittoon ja koko kilpailun voitoksi. Rovanperällä ja Tänakilla oli molemmilla kaksi sadekelin rengasta mukana, mutta Tänakilla oli lisäksi sateella paremmin toimivia pehmeämpiä renkaita kun taas Rovanperällä oli kovempia renkaita. Thierry Neuville ja Martijn Wydaeghe kärsivät laturin ongelmista ja he joutuivat työntämään autoaan 800 metriä huoltoon perjantaina. Oliver Solberg ajoi ulos erikoiskokeella 9 ja erikoiskoe keskeytettiin kun osa autoista oli jo ajanut erikoiskokeen.

Yohan Rossel voitti WRC2-sarjan kilpailun Citroën C3 Rally2 -autolla. Zoltán László voitti WRC3-sarjan kilpailun Ford Fiesta Rally3 -autolla. Lauri Joona voitti JWRC-sarjan kilpailun Ford Fiesta Rally3 -autolla.

## Kilpailijat

## Erikoiskokeet
Shakedown ajettiin 21. huhtikuuta, ensimmäinen erikoiskoe ajettiin 22. huhtikuuta ja kilpailu päättyi sunnuntaina 24. huhtikuuta.
Kilpailun erikoiskokeet ja voittajat:

Erikoiskoe 9 peruttiin Oliver Solbergin ulosajon jälkeen jotta auto saataisiin pois ulosajopaikasta. Erikoiskoe 15 peruttiin huonon sään vuoksi.

## Tulokset

### Power Stage -sijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rally-Maps.com erikoiskokeet kartalla
Välijoki

**Välijoki** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Välijoki, joki Evijärvellä
* Välijoki, joki Utajärvellä.
Annika Norlin

**Annika Norlin** (taiteilijanimiä **Hello Saferide** ja **Säkert!**; s. 22. marraskuuta 1977 Östersund) on ruotsalainen laulaja-lauluntekijä. Hän julkaisi ensimmäisen levynsä *Introducing ... Hello Saferide* vuonna 2005. "Hello Saferide" oli hänen tuolloinen taiteilijanimensä. Vuonna 2007 hän julkaisi ruotsinkielisen levyn uudella artistinimellä "Säkert!" ja 2008 jälleen englanninkielisen levyn Hello Saferide -nimellä. Vuodesta 2014 hän on esiintynyt myös oikealla nimellään. Ennen muusikon uraansa Norlin työskenteli toimittajana muun muassa Sveriges Radiossa. Vuonna 2020 hän julkaisi esikoiskirjansa, novellikokoelman *Jag ser allt du gör*.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nokia G22

**Nokia G22** on HMD Globalin 25. helmikuuta 2023 julkaisema älypuhelin. Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,5 tuuman näyttö, joka tukee 90 hertsin virkistystaajuutta. Tallennustilaa on valittavana 64 tai 128 gigatavua, ja keskusmuistia on neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään kahden teratavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 50 megapikseliä, makrokameran kaksi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5&nbsp;050 milliampeerituntia, ja se tukee 20 watin latausta. Sormenjälkitunnistin on sijoitettu virtapainikkeeseen, ja puhelimen IP-luokitus on 52. Käyttöjärjestelmänä on Android 12. Puhelimelle on luvattu kaksi Android-versiopäivitystä ja kolme vuotta tietoturvapäivityksiä.

## Vastaanotto
*[[The Guardian]]in* arvostelussa myönteistä olivat puhelimen korjattavuus, pitkä akun kesto, puhdas Android-versio ilman suuria muutoksia, kelvollinen kamera ja alhainen hinta. Negatiivisia asioita olivat hitaus, keskiverto näyttö, pelkkä sateen kesto (IP52 vesisuojaus) ja vain kolmen vuoden ohjelmistopäivitykset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nokia G22 Nokian sivuilla
Alva Thors

**Alva Thors** (s. 2005) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä. Planican MM-kilpailuissa 2023, kun suomalaiset naiset kilpailivat yhdistetyssä ensi kertaa aikuisten arvokilpailuissa, hän sijoittui 27:nneksi henkilökohtaisessa kilpailussa oltuaan mäkiosuuden jälkeen parhaana suomalaisena 21:ntena mutta kaatui hiihto-osuudella ja katkaisi suksensa, missä yhteydessä suomalaisista Minja Korhonen ohitti hänet. Thors kilpaili myös sekajoukkuekilpailussa, jossa Suomi sijoittui kuudenneksi. Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Thors on sijoittunut henkilökohtaisessa kilpailussa 24:nneksi vuonna 2021, 19:nneksi vuonna 2022 ja 17:nneksi vuonna 2023 sekä sekajoukkuekilpailussa seitsemänneksi vuonna 2021 ja neljänneksi vuonna 2022.

Thors on sijoittunut maailmancupissa parhaimmillaan 20:nneksi joulukuussa 2022 Lillehammerissa ensimmäisessä maailmancupin kilpailussaan. Maailmancupkauden 2022–2023 loppupisteissä hän oli 29:s.

Thors edustaa kotimaassa Vörå IF:ää.

## Lähteet
Dorothy Hansine Andersen

**Dorothy Hansine Andersen** (15. toukokuuta 1901 – 3. maaliskuuta 1963) oli yhdysvaltalainen lastenlääkäri ja patologi. Andersen kuvasi ensimmäisenä kystisen fibroosin. Hän tutki myös ravitsemustiedettä.

Andersen valmistui Johns Hopkinsin yliopistosta vuonna 1926. Hän tutki kystistä fibroosia 1940-luvulla ja kehitti diagnostisen testin siihen. Hänen mukaansa on nimetty myös glykogeenin varastoitumissairauksiin kuuluva Andersenin tauti, jonka hän kuvasi ensimmäisenä vuonna 1956.

## Lähteet
Tadžikistanin maantiede

**Tadžikistanin maantiede** kertoo Tadžikistanin maantieteeseen liittyvistä asioista. Tadžikistan sijaitsee Keski-Aasiassa ja sen ympärillä olevia valtioita ovat Uzbekistan, Kirgisia, Kiina ja Afganistan. 

## Maastonmuodot ja vesistöt
Valtaosa maan pinta-alasta on aavikkoa, puoliaavikkoa ja ylähköaroa, jota on vuorten rinteillä yleensä 1200 metriin saakka. Ylempänä on metsää ja vuoristoniittyjä. Maan länsiosassa on useita vuoristomassiiveja. Näihin massiiveihin kuuluvat Turkestanvuoret ja Zerevšanvuoret. Tadžikistanin alueella on myös osa Gissarvuoristosta, jossa korkeus vaihtelee 4000 metristä 5600 metriin. Maan pohjoisosassa on Kuraminvuoret, joiden korkein kohta on 3769 metriä korkealla . Pohjoisosassa on myös osa Alaivuorista ja Ferganan laaksosta. Maan itäosassa osa Pamirin vuoristosta. Amudarjajoki virtaa Afganistanin rajaseudulla. Toinen joki on 877 kilometriä pitkä Zeravšan, joka virtaa vuoristojäätiköltä kohti syvää laaksoa.

## Ilmasto
Yleensä ilmasto on mantereinen, kylmä ja kuiva. Vuoristossa vuodenaikojen väliset lämpötilaerot ovat suuremmat kuin niiden välisissä laaksoissa. Vuoristossa talvella kylmimmillään on pakkasta 50°C ja kesällä lämpimillään on 20°C. Sateisinta on Gissarvuorten eteläpuolella. 

## Lähteet
Abisag

**Abisag** (hepr. אֲבִישַג; merkitys tuntematon, ehkä ’jumalallinen isä’) on *[[Raamattu|Raamatun]]* hahmo. Hänen kerrotaan olleen naimaton tyttö, josta tuli kuningas Daavidin palvelija ja seuralainen.

## ''Raamatun'' kertomus

Ensimmäinen kuninkaiden kirja kertoo, kuinka Daavidista oli tullut vanha ja viluinen mies:

Daavidin kuoltua hänen vanhin elossa ollut poikansa Adonia pyysi velipuolensa Salomon äidiltä Batsebalta lupaa naida Abisag. Salomo, josta oli isänsä jälkeen tullut kuningas, oletti Adonian tavoittelevan valtaistuinta ja murhautti tämän.

*[[Encyclopaedia Judaica]]n* mukaan jakeen 1:4 maininta siitä, ettei Daavid yhtynyt Abisagiin, viestii lukijalle, että Salomo ja Adonia olivat valtaistuimen ainoat perilliset. Mahdollinen vihjaus Daavidin raihnaisuuteen ei ole oleellinen.

## Perimätieto

Jotkut ovat pitäneet Abisagia Laulujen laulun päähenkilönä, ”Sulamin neitona”. Tämän tulkinnan mukaan Sunem ja Sulam ovat sama asia. 

Aggadan mukaan Abisag oli sama sunemilainen, joka tarjosi turvapaikan profeetta Elisalle. Aggada kertoo myös, ettei Abisag ollut puoleksikaan yhtä kaunis kuin Saara. Daavid ei tehnyt Abisagista laillista vaimoaan koska ei halunnut ylittää perinteistä kuninkaalle sallittua vaimojen määrää, joka oli 18. Adonian pyyntö naida Abisag osoitti, että hän tosiaan haaveili kuninkuudesta, sillä vain kuninkaalla oli oikeus avioitua edesmenneen kuninkaan palvelijan kanssa.

## Lähteet
Ilmari Helomaa

**Viljo Ilmari Helomaa** (27. huhtikuuta 1904 Rauma – 12. syyskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän toimi vuodesta 1937 aina eläköitymiseensä vuoteen 1971 korkeimmassa hallinto-oikeudessa hallintosihteerinä vuoteen 1954 ja samalla kansliapäällikkönä helmi-maaliskuussa 1950 ja vuosina 1951-1952. Hallintoneuvoksena  hän toimi vuodesta 1953 vuoteen 1971. Helomaa oli jatkosodan aikana Suomen miehittämän Itä-Karjalan sotilashallinnossa hallinto-osaston johtajana. 

Ilmari Helomaa suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1929 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1932. Opiskeluaikanaan Helomaa kuului AKS-aktiiveihin toimien varapuheenjohtajana. Hän työskenteli Vaasan lääninhallituksessa eri tehtävissä vuosina 1929-1936. Sen jälkeen hän toimi oikeusministeriön rikosrekisteritoimiston apulaistoimistopäällikkönä. Vuonna 1937 hän siirtyi korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jossa hän teki elämäntyönsä.

Jatkosodan aikana hän toimi suomalaisten valtaamassa Itä-Karjalassa sen sotilashallinnon hallinnon johtajana. Hän astui tehtävään 17. heinäkuuta 1941 toimien lähes kolme vuotta tehtävässä. Sotilasarvoltaan hän oli majuri.

Sotien jälkeen hän jatkoi työtään korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Hallintosihteeriyden jälkeen hän toimi hallintoneuvoksena eläköitymiseensä asti.

Työnsä ohella hän toimi useissa hallintolainkäytön alan komiteoissa. HÄn oli eduskunnan laki- ja talousvaliokunnan sihteeri vuosina 1949-1952, virkaylioikeuden sihteeri 1949-1955 ja jäsen 1966-1971 sekä kutsunta-asiain keskuslautakunnan puheenjohtaja 1965-1970.

Tunnustuksena ansioistaan hänelle myönnettiin vuonna 1970 Suomen Leijonan suurristi.

## Lähteet
*

### Viitteet
Killers of the Flower Moon

**Killers of the Flower Moon** on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut Martin Scorsesen ohjaama yhdysvaltalainen eeppinen lännen- ja rikosdraamaelokuva. Se perustuu David Grannin tietokirjaan *[[Killers of the Flower Moon: Öljymurhat ja FBI:n synty]]*, joka kertoo osage-heimon jäsenten murhista Oklahomassa 1920-luvulla. Elokuvan käsikirjoittivat Eric Roth ja Scorsese. Sen päärooleissa näyttelevät Leonardo DiCaprio, Lily Gladstone ja Robert De Niro. Muissa rooleissa näyttelevät muun muassa Jesse Plemons, Tantoo Cardinal, John Lithgow ja Brendan Fraser.

*Killers of the Flower Moon* sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 20. toukokuuta 2023, ja Suomen elokuvateattereihin se saapui 20. lokakuuta 2023. Elokuva sai ylistävän vastaanoton; sitä kiitettiin erityisesti ohjauksesta, roolisuorituksista ja tuotantoarvoista, vaikkakin 206 minuutin kestoa kritisoitiin. Elokuva sai yhteensä 10 ehdokkuutta vuoden 2024 Oscar-gaalassa, mutta ei lopulta voittanut yhtäkään palkintoa.

## Rooleissa

Näyttelijöiden joukossa on useita Amerikan alkuperäiskansojen jäseniä.

## Arvosteluja

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
*
Strontiumperkloraatti

**Strontiumperkloraatti** (Sr(ClO4)2) on strontium- ja perkloraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään pyrotekniikassa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa strontiumperkloraatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on ortorombinen. Yhdisteestä tunnetaan myös useita kidevedellisiä muotoja kuten tri-, tetra- ja heksahydraatit (Sr(ClO4)2·3H2O, Sr(ClO4)2·4H2O ja Sr(ClO4)2·6H2O). Kidevesi poistuu rakenteesta kuumennettaessa. Aine liukenee runsaasti veteen ja lisäksi alkoholeihin. Strontiumperkloraatti on vahva hapetin.

Strontiumperkloraattia valmistetaan strontiumkarbonaatin ja perkloorihapon reaktiolla tai hapettamalla strontiumkloraattia elektrolyyttisesti.
:SrCO3 + 2 HClO4 → Sr(ClO4)2 + 4H2O + CO2

Strontiumperkloraattia käytetään pyrotekniikassa punaisen valon tuottamiseen ja hapettimena. Yhdistettä käytetään myös rakettien työntövoiman ohjaukseen.

## Lähteet
Christina Sophia Bielke

**Christina Sofia Bielke** (19. tammikuuta 1727 Tukholma, Ruotsi – 5. huhtikuuta 1803 Tukholma) oli poliittisesti aktiivinen ruotsalainen kreivitär. Hän oli naimisissa kreivi Carl Rudenschöldin kanssa ja hänen tyttärensä oli salaliitosta tuomittu Magdalena Rudenschöld.

## Lapsuus
Christinan äiti kuoli tytön synnytyksessä ja Christina sisaruksineen asuivat kasvattilapsina isoäitinsä Christina Piperin luona. Christinan sai kasvatuksensa ranskalaiselta kuvernööriltä ja talouden papilta. Lapset asuivat isoäitinsä luona tämän kuolemaan vuonna 1752 asti.

## Aikuiselämä
Christina ja Carl avioituivat vuonna 1756. Christina oli naimisiin mennessään epätavallisen vanha aatelisnaiseksi, sillä hän oli jo lähes 30-vuotias. Christina oli jo aikaisemmin luvannut Carlille avioituvansa tämän kanssa, mutta ei ollut saanut vanhemmiltaan lupaa liitolle. Pari voitiin vihkiä vasta Christinan äitipuolen, Anna Margareta Oxenstiernan, kuoltua.

Vuonna 1766 Carl joutui eroamaan kansallisneuvoston tehtävistään Hattupuolueen voitettua vaalit. Christina ja Carl kärsivät taloudellisista vaikeuksista ja heidän oli myytävä maatilansa ja muutettava Tukholmaan vaatimattomiin oloihin. Christina rahoitti perheensä elämää vakoilemalla Ruotsissa Ranskan valtion puolesta. Hän sai Ranskalta rahaa ranskalaisten etujen edistämisestä ja ranskalaisen propagandan levittämisestä Ruotsissa. Hänet oli palkattu tehtävään todennäköisesti hyvien poliittisten kontaktiensa vuoksi. 

Miehensä Carlin kuoltua vuonna 1783 Christina asui Tukholmassa kuolemaansa saakka seuralaisrouva Inga Lisa Linbergin kanssa. Myös hänen silloin jo aikuinen tyttärensä Magdalena asui äitinsä luona noin vuoden 1800 aikoihin, kunnes joutui häädetyksi Christinan talosta palvelijan kanssa aloittamansa epäsopivan suhteen vuoksi.

## Lähteet