Nevan vesistö

**Nevan vesistö** ( eli *Nevan valuma-alue*, vesistöaluetunnus 01040300312102000008487 ) muodostuu Suomenlahden itäpäähän laskevan Nevan sivujokien, järvien Laatokan, Ilmajärven, Saimaan ja Äänisen laskujokien ja niiden sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka pinta-ala on 281&nbsp;600&nbsp;neliökilometrin . Pääosa valuma-alueesta sijaitsee Venäjällä ja Suomessa, mutta pieni osa myös Valko-Venäjällä . Neva laskee Itämereen 66,5&nbsp;kuutiokilometriä vettä vuodessa.

## Pääuoma
Nevan vesistöalueen pääuomasta ei tässä käytettävissä suoria lähteitä, mutta sen voi muodostaa valitsemalla vesistöreittiin suurimmat joet. Alajuoksulla siihen kuuluu Neva ja sen lähdejärvi Laatokka. Laatokkaan laskevista joista suurin on Syväri, jonka lähdejärvi on Ääninen. Ääniseen laskevista joista kaksi suurinta ovat Vodlajoki ja Suunujoki. Suunujoki on pisin joki, mutta Vodlajoki virtaamaltaan suurin ja siksi Vodlajoki on valittu tässä pääuomaan. Vodlajoen erikoisuus on se latvavesien haarat, jotka saavat molemmat alkunsa Vodlajärvestä. Ne ovat Vama  ja Suhaja Vodla, joista Suhaja Vodla on valittu päähaaraan. Sen alkupää sijaitsee Vodlajärven koillisrannassa ja järven pohjoisrantaan laskee suurin tulojoki Ileksa. Sen lähdejärvi on pieni Kalgatsinskoje ja siihen laskee pohjoisesta vielä pikkujoki Verhjaja.

Pääuoman pituus voidaan näillä valinnoilla laskea löydetyistä lähdetiedoista ja kartasta järvireittejä mittaamalla. Pääoman pituuteen vaadittavat lukuarvot ovat siten Verhjaja (37 km ), Kalgatsinskoje (4 km ), Ileksa (155 km ), Vodlajärvi (16 km ), Suhaja Vodla (38 km ), Vodlajoki (149 km ), Ääninen (98 km ), Syväri (224 km ), Laatokka (121 km ) ja Neva (74 km ). Näistä saadaan vesistöreitin pääuoman pituudeksi yhteensä 916 kilometriä.

## Yleistä
### Sijainti
Nevan vesistöalue sijaitsee Itämeren valuma-alueen eteläosassa. Sillä on pitkä yhteinen vedenjakaja sen länsipuolella sijaitsevien Suomenlahteen laskevien vesistöjen kanssa. Niistä suurimpia ovat Kymijoen vesistö, Laukaanjoen vesistö ja Narvanjoen vesistöalue. Kymijoen ja Laukaanjoen väliin jää monia pieniä jokien valuma-alueita, joita ei tässä luetella. Nevan vesistön vedenjakajan takana on Suomen puolella vielä Oulujoen vesistö ja sen länsipuolella Pyhäjoen vesistö ja Siikajoen vesistö. Vienanmereen laskevista vesistöistä rajautuu Nevan vesistöön Kemijoen vesistö, Uikujoen vesistö ja Äänisjoen vesistö, sekä niiden väliin jääviä pieniä vesistöjä. Nevan vesistöalueen kaakkoispuolella sijaitsee suuri Volgan vesistöalue, joka rajautuu Nevan vesistön eteläpuolella Väinäjoen vesistöön.

### Valuma-alueen piirteitä
Nevan vesistön valuma-alueen pinta-alaksi on ilmoitettu eri arvoja. Yleisin arvo on 281&nbsp;000&nbsp;neliökilometriä (km² ), joka on Neuvostoliiton aikainen arvio. Myös arvoa 282&nbsp;000&nbsp;km²  käytetään, joka voi tarkoittaa 281&nbsp;600&nbsp;km²&nbsp; pyöristettynä. Uusi käytetty arvo on myös 286&nbsp;553&nbsp;km² (vuodelta 2006 ). Nevan vesistöstä sijaitsee Venäjällä noin 230&nbsp;000&nbsp;neliökilometriä (80&nbsp;% ), Suomessa noin 60&nbsp;000&nbsp;neliökilometriä (19,9&nbsp;% ) ja myös pieni osa Valko-Venäjällä (0,1&nbsp;% ).

Nevan valuma-alue on ilmeeltään hyvin erilainen sen eri osissa. Valuma-alueen asukastiheys on keskimäärin 22 asukasta neliökilometrille, mutta sen 6&nbsp;108&nbsp;000 asukasta levittäytyy siihen varsin epätasaisesti. Alueen suurin kaupunki on Pietari, jonka asukasluku on vuonna 2019 ollut noin 5&nbsp;391&nbsp;000&nbsp;asukasta eli 88&nbsp;% valuma-alueen asukkaista. Kun siitä asuu Suomessa Vuoksen vesistön äärellä 743&nbsp;600&nbsp;asukasta, jää muualle asumaan enää alle 30&nbsp;000&nbsp;asukasta.

Valuma-alueen maankäyttö voidaan tiivistää viiteen lukuun. Pinta-alasta on viljelyssä 12&nbsp;%, rakennettua 0,1&nbsp;%, metsämaata 55&nbsp;%, sisämaan vesistöjä 17&nbsp;% ja muuta maata 16&nbsp;%. Valuma-alueen koillisosat ovat lähes luonnontilassa ja Suomessa se kuuluu Järvi-Suomeen, jonka asutus on haja-asutusta ja jonka joukossa on vain muutama pieni kaupunki. Valuma-alueen pohjoisosat muistuttavat Pohjois-Karjalaa, mutta sen eteläosat ovat olleet aiemmin osittain viljelyssä. Maaltamuutto on autioittaneet näiden alueiden syrjäisimmät osat kokonaan. Valuma-alueen pohjoisosat sijaitsevat havumetsävyöhykkeellä ja eteläosat sekametsävyöhykkeen pohjoisosissa.

### Ilmasto
Laatokalla sataa keskimäärin 610&nbsp;millimetriä vuodessa. Järven rannikko jäätyy joulukuun alussa ja järven keskusta vasta tammi-helmikuussa. Jää kasvaa yleensä 50–60&nbsp;senttimetriä paksuksi. Jäät lähtevät järvenselältä maalis-huhtikuun vaihteessa, mutta järven pohjoisosissa jäänlähtö viivästyy toukokuulle asti. Neva jäätyy joulukuun alussa ja vapautuu jäistä huhtikuun lopulla. Olhavanjoki jäätyy marraskuun puolivälissä ja sen jäidenlähtö on huhtikuun puolivälissä. Ääninen sijaitsee kylmemmällä alueella kuin edelliset kohteet. Sen rannikko jäätyy marraskuun lopulla ja järvenselkä tammikuun puolivälissä. Järvi ei kuitenkaan jäädy kokonaan joka vuosi. Äänisen jäidenlähtö tapahtuu huhtikuun lopulla.

### Virtaamia

Nevan virtaamia on mitattu perinteisesti kaupunkialueen itäpuolella Novosaratovkassa, aivan Venjoen kohdalla, josta on matkaa noin 30 kilometriä Suomenlahdelle. Tässä on käytetty mittaussarjaa vuodesta 1859 (tammikuu) vuoteen 1984 (joulukuu). Tilaston mukaan joen keskivirtaama on ollut 2&nbsp;504&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (MQ, m³/s). Pienin mitattu virtaama on ollut 747&nbsp;m³/s (NQ) ja suurin 4&nbsp;450&nbsp;m³/s (HQ).

### Luontoarvoja
Valuma-alueella sijaitsevat suuret järvet, joita ovat esimerkiksi Laatokka, Saimaa, Ääninen ja Ilmajärvi, tasaavat Nevassa sekä sen virtaamia että sen tuomia ravinteita. Nevajoen Suomenlahdelle tuomasta ravinnekuormasta on käytettävissä Itämeren muihin jokiin verrattavia tilastoja 1990-luvulta alkaen. Tässä tarkastellaan vain fosforin ja typen ravinteita, joiden luvut ovat kokonaisfosforin ja kokonaistypen arvoja. Tarkasteltaessa ravinteiden lähteitä jaetaan ne yleensä pistekuormitukseen ja hajakuormitukseen. Suurin pistemäinen kuormittaja on Pietarin kaupunki lähialueineen, joka jättää valuma-alueen pienemmät teollisuuden ja taajama-asutuksen varjoonsa. Hajakuormitus muodostuu maatalouden ja metsätalouden toiminnasta, jotka levittäytyvät tasaisemmin valuma-alueelle. Puolet Nevan tuomasta ravinnekuormasta on luontaista alkuperää, eli se olisi tullut Suomenlahteen muutenkin ilman ihmisen vaikutusta. Toinen puoli jakautuu pistekuormittajille fosforin osalta 20&nbsp;% ja typen osalta 13&nbsp;%, maatalouden hajakuormittajille fosforin osalta 15&nbsp;% ja typen osalta 4&nbsp;% ja muu hajakuormitus vastaa fosforin osalta 15&nbsp;% ja typen osalta 33&nbsp;% kokonaiskurmituksista.

Nevan Suomenlahteen kohdistama fosforikuormitus vuosina 1995–2014 oli keskimäärin 3&nbsp;283&nbsp;tonnia vuodessa. Tilastoista havaittava pienenevä fosforikuormitus johtuu Pietarissa 2010-luvulla toteutetusta jäteveden keskittämisellä yhdelle suurelle puhdistamolle, joka saa talteen aikaisempaa suuremman osan fosforista. Typen vastaavat luvut vuosina 1995–2014 olivat keskimäärin 56&nbsp;289&nbsp;tonnia vuosittain. Typen osalta kuormituksen väheneminen on alkanut jo 2000-luvun alkupuoliskolla ja se on jatkunut 2010-luvun läpi. Kuormituksen vertailuluku saadaan jakamalla kuormitus valuma-alueen pinta-alalla. Fosforia irtautuu siten 8 ja typpeä 192 kilogrammaa neliökilometriltä. Nevan keskimääräinen virtaama oli 2&nbsp;310&nbsp;m³/s vuosina 1995–2014. Vedestä mitatut kokonaisfosforipitoisuudet olivat 26&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) vuosina 2010–2017. Kokonaistyppipitoisuudet olivat samaan aikaan keskimäärin 617&nbsp;μg/l.

## Vesistöalueen perusrakenne

Vesistöalueella sijaitsee kaksi Euroopan suurinta järveä Laatokka ja Ääninen, joihin molempiin laskee kymmeniä jokia. Laatokkaan laskevista joista suurimpia ovat Vuoksi, Syväri ja Olhava. Niiden lähteitä ovat vastaavasti Saimaa, Ääninen ja Ilmajärvi. Kolmen järven ja Laatokan valuma-alueet käsitellään tässä erillisinä aihekokonaisuuksina. Eri asiayhteyksiin on taulukoitu pääuoman suuria sivujokia.

### Alajuoksu: Neva
Neva saa alkunsa Laatokan lounaisrannasta ja se on 74 kilometriä pitkä. Sen kautta laskee Pietarissa Suomenlahteen koko 281&nbsp;600&nbsp;km²  vesistöalueen vedet. Nevan vesistöalueen lähialueen pinta-ala on 22&nbsp;600&nbsp;km². Nevan virtaama on Pietarissa 2&nbsp;504&nbsp;m³/s . Alla on luettelo Nevan sivujoista.

### Alempi keskusjärvi: Laatokka

Laatokan pinta-ala on 17&nbsp;600&nbsp;km²  ja sen valuma-alueen pinta-ala on 259&nbsp;000&nbsp;km² . Jos Laatokan valuma-alueesta vähennetään Vuoksen, Syvärin ja Olhavan valuma-alueet, jää sen omaan lähialueeseen 28&nbsp;400&nbsp;km² . Tästä kuuluu pieni osa Suomelle. Laatokkaan laskee noin 3&nbsp;500 jokea, joiden pituus ylittää 10 kilometriä. Järven valuma-alueella sijaitsee noin 50&nbsp;000 muuta järveä. Laatokan tilavuus on 838&nbsp;km³.

### Eteläinen valuma-alue: Olhavanjoen vesistö

Olhavan saa alkunsa Ilmajärvestä, joka on yläjuoksulla valuma-alueen keskusjärvi. Olhava on 224&nbsp;kilometriä  pitkä ja se laskee Laatokan etelärantaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 80&nbsp;200&nbsp;km² , mutta järvi on pinta-alaltaan vain 982&nbsp;km². Järven valuma-alueen pinta-ala on 67&nbsp;200&nbsp;km², joten Olhavan vesistöalueen lähialue on 13&nbsp;000&nbsp;km².

### Läntinen valuma-alue: Vuoksen vesistö
Vuoksi saa alkunsa Saimaasta ja se on 153&nbsp;kilometriä pitkä. Vuoksi laskee Laatokan länsirantaan ja sillä on pudotusta 71 metriä ja sen keskivirtaama on 684&nbsp;m³/s. Vuoksen valuma-alueen pinta-ala on 68&nbsp;473&nbsp;km²  (tai 66&nbsp;700&nbsp;km² ), josta Saimaan pinta-ala on 4&nbsp;280&nbsp;km². Saimaan tilavuus on 42&nbsp;km³. Vuoksesta valuma-alueesta kuuluu 76&nbsp;% Suomelle ja 24&nbsp;% Venäjälle.

### Keskijuoksu: Syväri

Syväri alkaa Äänisestä ja laskee Laatokkaan. Se on 224 kilometriä pitkä joki, jolla on pudotusta noin 28&nbsp;metriä. Joen keskivirtaama on noin 790&nbsp;m³/s. Syvärin valuma-alueen pinta-ala on 83&nbsp;200&nbsp;km² , josta Syvärin omaa lähialuetta on 20&nbsp;400&nbsp;km² .
 

### Ylempi keskusjärvi: Ääninen
Äänisen pinta-ala on 9&nbsp;720&nbsp;km²  ja sen valuma-alueen pinta-ala on 62&nbsp;800&nbsp;km² . Järveen laskee noin 50 jokea. Äänisen tilavuus on 280&nbsp;km³.

## Vesivoimaa
Nevassa ei ole vesivoimalaitoksia johtuen sen pienestä pudotuksesta. Syvärissä on kaksi voimalaitosta: Ylä-Syvärin voimalaitos ja Ala-Syvärin voimalaitos. Vaikka myös Olhavanjoen pudotus on vähäinen, tuotetaan Ilmajärvestä vesivoimaa järven luusuaan sijoitetulla Olhavan vesivoimalalla. Vesivoimalle paras joki on jo voimantuotannolle valjastettu Vuoksi, johon on rakennettu neljä voimalaa: Tainionkosken-, Imatran-, Svetogorskin- ja Lesogorskin vesivoimalaitos. Saimaan valuma-alueella on vielä 22 muuta vesivoimalaitosta ja Jänisjoessa 7 vesivoimalaa.

## Katso myös
* Itämeren valuma-alue

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet

## Aiheesta muualla