open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sparks Fly (kappale)

**Sparks Fly** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale albumilta *[[Speak Now]]*, joka julkaistiin 25. lokakuuta 2010. Swift on säveltänyt kappaleen yksin ja tuottanut sen Nathan Chapmanin kanssa. Kappale on julkaistiin albumin viidentenä singlenä 19. heinäkuuta 2011. ”Sparks Fly” pääsi Yhdysvalloissa countrylistan kärkeen ja Billboard Hot 100 -listan sijalle 17. Kanadassa se oli sijalla 28. Single on myynyt Yhdysvalloissa platinaa.

”Sparks Fly” on tyyliltään pop rockia ja siinä vaikutteita countrymusiikista. Sitä ei ollut alun perin tarkoitettu *Speak Now* -albumille. Swift oli kirjoittanut kappaleen jo vuonna 2006 ennen esikoisalbuminsa *[[Taylor Swift (albumi)|Taylor Swift]]* julkaisua ja esittänyt sitä livenä. Kappale lisättiin *Speak Now* -albumille fanien pyynnöstä. 

Kappaleelle julkaistiin musiikkivideo. Video on kooste Swiftin *[[Speak Now World Tour]]* -kiertueella kuvatusta materiaalista.

Live-versio kappaleesta on mukana julkaisussa *[[Speak Now World Tour – Live]]* (2011) Vuonna 2023 Swift julkaisi kappaleesta uudelleen levytetyn version ”Sparks Fly (Taylor’s Version)” albumilla *[[Speak Now (Taylor’s Version)]]*.

## Listasijoitukset

## Myyntipalkinnot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sparks Fly -kappaleen musiikkivideo
Orimattilan Villatehdas

**Orimattilan Villatehdas Osakeyhtiö - Orimattilla Yllefabrik Aktiebolag** oli suomalainen Orimattilassa vuosina 1913–1964 toiminut tekstiiliteollisuusyritys. Yhtiön tehdas sijaitsi kilometrin päässä Orimattilan rautatieasemalta.

*Orimattilan Villan Kehruu ja Kutoma Tehdas* aloitti toimintansa vuonna 1882. Liike muutettiin vuonna 1913 osakeyhtiöksi, mutta yhtiön johto pysyi samana. Sarkaa, huopia ja pukukankaita valmistaneeseen Orimattilan villatehtaaseen kuului villankehruu-, kutomo-, vanutus- ja värjäyslaitokset. Vuonna 1935 aloitti Käkelässä toimintansa kevyt kutomo, joka valmisti muun muassa leninkikankaita. Yritys fuusioitui 1919 Viljamaan Kehruutehdas Oy:n kanssa.

Orimattilan villatehtaalla oli työntekijöitä 34 vuonna 1914, 212 vuonna 1923, 420 vuonna 1946 ja 260 vuonna 1969. Yhtiön merkittäviä omistajia olivat vuodesta 1905 Georg Gabriel (Yrjö) Elmgren (1880–1929), vuodesta 1917 Ano Caselius, Wilhelm Mathelin ja Harry Wigelius, vuodesta 1919 Gunnar von Frenckell, vuodesta 1922 Bankirfirman John Thomé Ab, Gustav Frentz Ab ja Mikko Tirranen sekä vuodesta 1923 H. G. Estlander, Knut Furuhjelm, B. Sourander ja Thomé A/B. Vuonna 1937 yhtiön merkittävin osakkeenomistaja oli sen toimitusjohtaja Lars Gustaf Georg Eklundh (1885–1943), ja Eklundhin suku säilyi suurimpana omistajana 1950-luvun lopulle saakka. Yhtiön osaketta noteerattiin Helsingin pörssissä 1915–1923.

Orimattilan Villatehdas Osakeyhtiö fuusioitiin vuonna 1964 Villayhtymä Oy:hyn, joka oli jo vuonna 1960 hankkinut yhtiön osakkeet itselleen. Villayhtymän tehtyä konkurssin osa Orimattilan tehdastiloista siirtyi 1970 Sellgren-Tekstiilit Oy:n käyttöön. Sellgren valmisti istuinkankaita hotelleihin, sairaaloihin, kouluihin, laivoihin ja lentokoneisiin, ja sen palveluksessa oli 1990-luvulla 30 työntekijää Orimattilassa. Vuonna 2005 Sellgren-Tekstiili Oy:n konkurssipesän osti tanskalainen Gabriel A/S, joka säilytti Sellgren-Tekstiili Oy:n suomalaisena tytäryhtiönään. Yhtiön myyntikonttori siirrettiin Turkuun ja tuotteiden valmistus tapahtui jatkossa Tanskassa ja Liettuassa.

Orimattilan villatehtaan tehdaskiinteistössä toimii nykyisin kulttuuri-, ostos-, hyvinvointi- ja viihdekeskus Kehräämö.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Raf. Fahlgren: *Orimattilan villatehdas Osakeyhtiö 1882-1942*. Orimattilan villatehdas, Lahti 1942
* Jalmari Niemi: *Orimattilan villatehdas osakeyhtiö 1882-1957*. Orimattilan villatehdas osakeyhtiö, Lahti 1957

## Aiheesta muualla
* Orimattilan Villatehdas Oy:n tehtaat, ilmakuva vuodelta 1958 (Kulttuurisampo)
Polykaprolaktoni

**Polykaprolaktoni** eli **PCL** on polyestereihin kuuluva polymeeri. Sen monomeeri on kaprolaktoni. Polykaprolaktonilla on useita käyttökohteita ja se on biohajoavaa.

## Ominaisuudet
Polykaprolaktonin keskimääräinen moolimassa on 3&nbsp;000–630&nbsp;000 g/mol. Se on osittain kiteinen polymeeri, ja kiteisyysaste on 57–76 % ja moolimassaltaan suuret polymeerit ovat vähiten kiteisiä. Polykaprolaktonin sulamispiste on melko alhainen, noin 59–64 °C. Yhdisteen lasisiirtymälämpötila on -65 – -60 °C eli se on huoneenlämpötilassa joustavaa. Polykaprolaktonin tiheys on 1,07–1,2 g/cm3. Polykaprolaktoni ei liukene veteen eikä alkoholeihin. Kohtalaisesti se liukenee esimerkiksi asetoniin ja etyyliasetaattiin ja hyvin tolueeniin tai kloorattuihin hiivivetyihin. Polykaprolaktoni kestää melko hyvin useiden kemikaalien ja UV-säteilyn vaikutuksia.

## Valmistus ja käyttö
Tavanomaisin tapa valmistaa polykaprolaktonia on kaprolaktonin renkaanavautumispolymerointi 110–130 °C:n lämpötilassa käyttäen katalyyttinä tinaoktoaattia. Muitakin katalyyttejä, esimerkiksi alumiini-, sinkki- tai titaaniyhdisteitä, voidaan käyttää. Polykaprolaktonia voidaan valmistaa myös 6-hydroksikapronihapon kondensaatioreaktiolla. Tätä reaktiota on tutkittu suoritettavaksi myös entsyymien katalysoimana.
:

Polykaprolaktonin suhteellisen alhainen sulamispiste rajoittaa sen käyttökohteita. Biohajoavuus on etu lääketieteellisissä sovellutuksissa kuten tikeissä ja muissa ompeleissa sekä lääkeaineiden annostelussa. Polykaprolaktonin ja polylaktidin seoksista voidaan valmistaa joustavia kuituja. Tärkein polykaprolaktonin käyttökohde on kuitenkin polyuretaanipohjaisten vaahtojen, pinnoitteiden, liimojen ja elastomeerien valmistus. Polykaprolaktoni parantaa polyuretaanien stabiiliutta. Harrastuskäytössä polykaprolaktonia käytetään pienoismallien valmistukseen.

## Lähteet
Ours

**Ours** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2010. Kappale on bonusraita albumilta *[[Speak Now]]*, joka julkaistiin 25. lokakuuta 2010. Swift on säveltänyt sen yksin. Tuottajina toimivat Swift ja Nathan Chapman. 

”Ours” julkaistiin CD-singlenä 21. marraskuuta 2011. Siitä tuli albumin kuudes ja viimeinen radiosingle 5. joulukuuta.

"Ours" pääsi Yhdysvalloissa countrylistan kärkeen ja singlelistan sijalle 13.
Kappale oli countrylistan ykkösenä myös Kanadassa. Kappale on myynyt Yhdysvalloissa platinaa.

Live-versio kappaleesta on mukana CD-singlellä sekä livealbumilla *[[Speak Now World Tour – Live]]* (2011). Vuonna 2023 Swift julkaisi kappaleesta uudelleen levytetyn version ”Ours (Taylor’s Version)” albumilla *[[Speak Now (Taylor’s Version)]]*.

## Listasijoitukset

## Myyntipalkinnot

## Singlen kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ours-kappaleen musiikkivideo
Nebivololi

**Nebivololi** on beetasalpaajien ryhmään kuuluva lääkeaine. Sitä käytetään kohonneen verenpaineen ja sydämen vajaatoiminnan hoitoon. Muiden beetasalpaajien tapaan lääkkeen vaikutus perustuu sen kykyyyn harventaa sydämen sykettä, alentaa verenpainetta ja laajentaa verisuonia. Nebivololi on β1-selektiivinen. Lisäksi sillä on verisuonia laajentavaa vaikutusta, joka saattaa johtua typpioksidin tuotannon lisääntymisestä verisuonten sisäkalvolla (endoteeli). Nebivololin verenpainetta alentava vaikutus on parempi kuin atenololilla, propranololilla ja pindololilla. Myyntiluvan lääke sai vuonna 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Nebivolol 
* Human Metabolome Database (HMDB): Nebivolol 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nebivolol
Vuoden sana

**Vuoden sana** on sana tai ilmaus, joka on valittu kuvastamaan tai symboloimaan aikaansa. Valintoja tekevät muun muassa kielenhuoltojärjestöt ja sanakirjojen julkaisijat. 

Kielialan järjestöistä valintoja tekevät muun muassa yhdysvaltalainen American Dialect Society, joka on valinnut vuoden sanan vuodesta 1990 lähtien. Saksalainen kielenhuoltojärjestö Gesellschaft für deutsche Sprache (GfdS) valitsi vuoden sanan ensimmäisen kerran vuonna 1971 ja on sen jälkeen tehnyt valinnan säännöllisesti vuodesta 1977 lähtien.

Norjassa valinnan tekee Norjan kielineuvosto Språkrådet ja Tanskassa Tanskan kielineuvosto Dansk Sprognævn. Ruotsissa Ruotsin kielineuvosto (Språkrådet) ja Suomessa Kotimaisten kielten keskus Kotus eivät valitse vuoden sanaa, vaan ne julkaisevat vuosittain listauksen kuluneen vuoden ajankohtaisista sanoista.

Sanakirjojen tekijöistä tunnettuja Vuoden sana -valintoja tekeviä ovat brittiläinen Oxford English Dictionary ja yhdysvaltalainen Merriam-Webster. Australianenglannin vuoden sanan valitsee Macquarie Dictionary.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oxford Word of the Year Oxford Languages 
* Word of the Year Merriam-Webster 
* Wort des Jahres Gesellschaft für deutsche Sprache 
* Macquarie Dictionary  
* Dictionary.com’s Word Of The Year Dictionary.com 
* The Cambridge Dictionary Word of the Year 
* Collins - The Collins Word of the Year 
* Nyordslistor Institutet för språk och folkminnen 
* Årets ord Språkrådet 
* Årets nye ord – nyordslister – DSN 
* Baseball, COVID, and More: The ABCs of This Year’s Most Popular Japanese Terms Nippon.com
Tarvantovaaran erämaa

**Tarvantovaaran erämaa** on Enontekiössä sijaitseva erämaa-alue. 

## Maantiede
Alue rajautuu lännessä Leppäjärven kylään ja pohjoisessa Kaaresuvannon kylään ja Suomen ja Norjan väliseen rajaan. Tämä erämaa-alue on mäntyvaltaisten metsien pohjoispuolella ja alueen puusto on enimmäkseen tunturikoivua. Norjan rajan seudulla on tunturialue, jonka korkeimmat kohdat ovat yli 600 m korkeudessa. Alueella on paikoin suoalueita, kuten Lätäsenon-Hietajoen soidensuojelualue, joka sopii lintujen tarkastelua harrastaville. Alueen soilla on ikijäätä sisältäviä turvekumpuja eli palsoja. Erämaa-alueen halki tuntureilta Muoniojokeen virtaavia jokia ovat Tarvantojoki ja Harrijoki. Näissä joissa taitavat kalastajat voivat harrastaa kalastusta. Tarvantovaaran erämaan itäpuolella kulkee Ruijantie ja eteläpuolella Käsivarrentie. Stuorrahanoaivin tunturilla on entinen kolmiopistemittaustorni, joka on maannmittauksen historian merkittäviä muistomerkkejä ja on Unescon maailmanperintökohde. Alueen helppokulkuisimpia reittejä on Norjan rajan läheisyydessä sekä alueen länsipuolella. Alueella sijaitsevia Metsähallituksen ylläpitämiä autiotupia ovat Salvasjärven ja Syväjärven autiotuvat. Eräs suoalue sijaitsee lähellä Kuolpajärveä. Muita alueen järviä ovat Suolojärvi ja Paittasjärvi. Pahtavaaran alueella on kivikkoista maastoa ja jyrkkäpiirteisiä kuruja.

## Lähteet
Smålandin laki

**Smålandin laki** () tarkoittaa 1200–1300-luvun tienoilla laadittua lakia. Se oli laadittu nykyistä Lounais-Smålandia vastaavalle alueelle. Siitä on säilynyt ainoastaan kirkkokaari.

## Lähteet
Markéta Pekarová Adamová

**Markéta Pekarová Adamová** (o.s **Adamová** s. 2. lokakuuta 1984 Litomyšl, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen poliitikko, TOP 09 -puolueen puheenjohtaja sekä Tšekin edustajainhuoneen puheenjohtaja vuodesta 2021. Aiemmin hän on toiminut valtuutettuna Prahan kahdeksannen kaupunginosan valtuustossa vuosina 2010–2014. 

## Elämä
Pekarová Adamová syntyi työläisperheeseen vuonna 1984 Litomyšlissa, mutta varttui läheisessä Svitavyssa. Hän oli perheensä ensimmäinen toisen asteen koulutuksen suorittanut jäsen. Myöhemmin hän opiskeli Prahan Kaarlen yliopistossa andragogiikkaa, ja Tšekin teknillisessä yliopistossa taloustiedettä sekä teollisuuden johtamista.

Ennen politiikkaan astumistaan Pekarová Adamová työskenteli vuosia telekommunikaatioyritys T-Mobilella.

## Ura poliitikkona
Pekarová Adamová liittyi keskustaoikeistolaiseen TOP 09 -puolueeseen vuonna 2009. Hänet valittiin ensimmäistä kertaa Tšekin edustajainhuoneeseen vuoden 2013 vaaleissa jonka jälkeen hän on uusinut paikkansa vuosina 2017 ja 2021. Edustajainhuoneessa Pekarová Adamová on toiminut muun muassa sosiaalipoliittisen valiokunnan varapuheenjohtajana ja istui myös ympäristövaliokunnan jäsenenä. 

### Valinta puolueen puheenjohtajaksi
Pekarová Adamová oli yksi Miroslav Kalousekin suosikkiseuraajista kun tämä erosi TOP 09:n puheenjohtajan paikalta vuonna 2017. Tällöin Pekarová Adamová ei kuitenkaan lähtenyt kisaan mukaan vedoten siihen, että halusi perustaa perheen. Hän toimi kuitenkin puolueen varapuheenjohtajana 2017–2019

Vuonna 2019 Pekarová Adamová ilmoitti asettuvansa ehdolle samana vuonna pidettäviin puheenjohtajavaaleihin. Hän voitti Tomáš Czerninin vain 15 äänen erolla. Pekarová Adamová oli valituksi tullessaan ainut tšekkiläisen parlamenttipuolueen naispuolinen  puheenjohtaja. 

Pekarová Adamová uusi mandaattinsa puheenjohtajana myös vuosina 2021 ja 2023. 

### Hallituksessa 2021–
Pekarová Adamová vei TOP 09:n mukaan Petr Fialan johtamaan Yhdessä-vaaliliittoon ennen vuoden 2021 vaaleja. Koalition voitettua Pekarová Adamová valittiin parlamentin alahuoneen puhemieheksi.  

## Poliittiset näkemykset
Pekarová Adamováa pidetään TOP 09:n liberaalisiiven edustajana. Tultuaan valituksi puolueen puheenjohtajaksi hän sanoi haluavansa tuoda sen lähemmäksi kaupunkiäänestäjiä, nuoria, keski-ikäisiä sekä naisia. Hän tukee myös samaa sukupuolta olevien avioliiton laillistamista.

## Yksityiselämä
Pekarová Adamová on naimisissa slovakialaisen IT-asiantuntija Tomáš Pekáran kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Marketá Adamová Tšekin parlamentin sivuilla
Puljun erämaa

**Puljun erämaa** on Enontekiön ja Kittilän alueella sijaitseva erämaa-alue. Alueen maastossa on soita, tuntureita ja vaaroja. Alue on poronhoitoaluetta. Alueella voi harrastaa vaellus- ja eräretkeilyä. Puljun erämaa-alueen itäpuolella on Lemmenjoen kansallispuisto, Luoteispuolella on Pöyrisjärven erämaa ja pohjoispuolella Norjan puolella on Ylä-Inarijoen kansallispuisto. 

Puljun erämaa-alue on Metsä-Lapin pohjoisimpia alueita. Sen eteläosassa on vaaroja, joilla on enimmäkseen kuusta kasvavia metsiä sekä laajoja soita. alueen pohjoisosassa metsät ovat enemmän mäntyvaltaisia ja siellä on paikoin myös tunturikoivikoita. Alueen pohjoisossa on vaarojen lisäksi myös tuntureita, joista korkein on noin 515-metrinen Kätkätunturi.

Alueen perustamiselle erämaa-alueeksi perusteina on ollut saamelaiskulttuurin ja luonnollisten elinkeinojen turvaaminen sekä luonnonsuojelulliset arvot. Luonnonsuojelullisia näkökohtia omaavia erämaa-alueen alueita ovat muun muassa humuspitoiset järvet ja lammet, alpiiniset ja boreaaliset tunturikankaat ja silikaattialustan niityt, letot, aapasuot ja boreaaliset lehdot. Luonnonsuojelullisia perusteita liittyy myös joihinkin lajeihin, joita ovat monet lintulajit, naali, saukko ja ahma sekä kasvilajeista lettorikko ja lapinleinikki. Suuri osa Puljun erämaasta kuuluu Natura-alueeseen ja lisäksi alueella on soidensuojeluohjelmaan kuuluva Raakevuoman-Vuossijängän alue. Puljun erämaa-alueella sijaitsee Puljutunturi, jonka lähistöllä sijaitsee Varkaanvaaranjärvi. Seudulla sijaitsevat Nunnasen ja Puljun kylät.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.luontoon.fi/pulju/reitit
Bielefeld-salaliittoteoria

**Bielefeld-salaliittoteoria** on humoristinen salaliittoteoria tai vitsi, jonka mukaan saksalaista Bielefeldin kaupunkia ei oikeasti olisi olemassa. Vitsin alkuperä on saksankielisissä Usenet-ryhmissä, jonne opiskelija Achim Held kirjoitti aiheesta ensimmäistä kertaa 16. toukokuuta 1994, ja se lähti leviämään saksalaisissa internet-piireissä. Marraskuussa 2012 silloinen liittokansleri Angela Merkel viittasi vitsiin, kun hän sanoi osallistuneensa väentapaamiseen Bielefeldissa ”sikäli mikäli sitä on ylipäänsä olemassa”.

Vuonna 2019 Bielefeldin kaupunki tarjosi miljoonan euron palkkiota henkilölle, joka kykenisi osoittamaan, ettei kaupunkia ole oikeasti olemassa.

Samanlaisia teorioita on Bielefeldin jälkeen (ja mahdollisesti sen innoittamana) esitetty mm. Suomesta, Australiasta ja brasilialaisesta Acren osavaltiosta.

## Lähteet
Field’s

**Field’s** on Tanskan suurin ostoskeskus. Ostoskeskus sijaitsee Arne Jacobens Allélla Ørestadissa. Ostoskeskus on avattu vuonna 2004. Ostoskeskuksessa on noin 108 000 neliömetriä tilaa ja 145 myymäläpaikkaa. Ostoskeskuksessa toimivat mm. kaksi suurta tavarataloa Magasin ja Bilka. Keskuksen vieressä on 3&nbsp;000 pysäköintäpaikkaa sekä Ørestadin asema pääsisäänkäynnin vieressä.

## Lähteet
Carl Wilhelmson

**Carl Wilhelmson** (12. marraskuuta 1866 Fiskebäckskil – 24. syyskuuta 1928 Göteborg) oli ruotsalainen taidemaalari. Hän oli Carl Larssonin oppilas ja opetti itse göteborgilaisessa  Valandin taidekorkeakoulussa vuosina 1897–1910. Myöhemmin hän piti omaa taidemaalarikoulua Tukholmassa ja vuonna 1925 hänet nimettiin professoriksi Kuninkaalliseen taideakatemiaan. Wilhelmson asui 1890-luvulla Pariisissa, jossa hän otti vaikutteita neoimpressionisteilta. Hänen maalauksensa sijoittuvat usein kotiseudulle Bohuslänin saaristoon. Hän maalasi myös muotokuvia.
## Kuvia

Carl Wilhelmsons ateljévilla 01.jpg|Wilhelsonin ateljee Fiskebäckskilissä Lysekilin kunnassa.
Grave of Carl Wilhelmson, Fiskebäckskil, Sweden.JPG|Wilhelmsonin hauta Fiskebäckskilissä.
Carl Eldh, 1873-1954, artist (Carl Wilhelmson) - Nationalmuseum - 39147.tif|*[[Carl Eldh]]* (1924)
Carl Wilhelm Wilhelmson - On Rocks at Fiskebackskil.jpg|*På berget* (1905)
Fishermen's Wives Returning from Church (Carl Wilhelmson) - Nationalmuseum - 18574.tif|*Fiskarkvinnor på väg från kyrkan* (1899)
Church-Goers in a Boat (Carl Wilhelmson) - Nationalmuseum - 18800.tif|*Kyrkfolk i båt* (1909)
Hjalmar Lundbohm.png|*[[Hjalmar Lundbohm]]* (1923)


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fiskebäckskil

**Fiskebäckskil** on taajama Lysekilin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Se on entinen kalastajakylä ja nykyään suosittu lomakohde. Taajamassa oli 248 asukasta vuonna 2021.
## Kuvia

Carl Wilhelmsons ateljévilla 01.jpg|Carl Wilhelmsonin ateljee.
Fiskebäckskils kyrka 01.jpg|Fiskebäckskilin kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Albert Bonnier

**Albert Bonnier** (21. lokakuuta 1820 Kööpenhamina – 26. heinäkuuta 1900 Tukholma) oli tanskalaissyntyinen ruotsalainen kirjankustantaja, joka perusti nimeään kantavan kustantamon. Se on osa Bonnier-konsernia.

## Katso myös
* Bonnier (suku)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Assonanssi

**Assonanssi** ( "sointua yhteen") on puolisointu eli vaillinainen loppusointu tai sisäsointu. Assonanssi on epätäydellinen riimi, jossa vain vokaalit sointuvat, nekin epätäydellisesti. Puolisointu on yleinen kansanlauluissa:

: Katsoin minä vetten puoleen
: näin rannalla tytön ihanan ja nuoren

## Lähteet
*Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .
*Hosiaisluoma, Yrjö: Kirjallisuuden sanakirja. WSOY. Helsinki 2003. .

### Viitteet
Albert Bonniers Förlag

**Albert Bonniers Förlag AB**, puhekielessä pelkkä **Bonniers**, on Bonnier-konserniin kuuluva ruotsalainen kirjankustantamo, jonka perusti Albert Bonnier vuonna 1837. Ensimmäinen sen julkaisema teos oli nimeltään *Bevis att Napoleon aldrig har existerat*. Bonniers on historiassaan keskittynyt erityisesti kaunokirjallisuuteen, ja se on toiminut muun muassa Strindbergin, Heidenstamin ja Lagerlöfin kustantamona. Se on kuitenkin julkaissut myös paljon tietokirjoja. Vuonna 1944 Astrid Lindgren tarjosi Bonniersille julkaistavaksi Peppi Pitkätossua, mutta yhtiö hylkäsi tarjouksen.

Bevis att Napoleon aldrig existerat.jpg|Ensimmäinen Bonniersin julkaisema teos, *Bevis att Napoleon aldrig har existerat* (1837).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fosnavåg

**Fosnavåg** on taajama ja kaupunki Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 3&nbsp;466 vuonna 2022.

Herøy rådhus.jpg|Herøyn kunnantalo

## Tunnettuja henkilöitä
* May-Britt Moser (s. 1963), Nobel-palkittu neurotieteilijä
## Lähteet
Deutschland Cup 2021

**[[Deutschland Cup]] 2021** pelattiin 11.–14. marraskuuta 2021 Saksan, Venäjän, Sveitsin ja Slovakian maajoukkueiden välillä. Kilpailupaikkana toimi Krefeldissa sijaitseva König Palast.

Turnauksen voitti kahdeksannen kerran isäntämaa Saksa. Pistepörssin voitti Saksan Tobias Rieder tehopisteillä 4+1=5.

## Pistetaulukko

Lähde: 

## Ottelut

## Lähteet
Padomju Jaunatne

**Padomju Jaunatne** (”Neuvostonuoriso”) oli Riiassa vuosina 1944–1990 ilmestynyt Neuvosto-Latvian kommunistisen nuorisoliiton latviankielinen sanomalehti. Vuosina 1990–1993 sitä julkaistiin riippumattomana nimellä *Latvijas Jaunatne* (”Latvian nuoriso”).

Lehden edeltäjiä olivat vuosina 1921–1936 maanalaisena ilmestynyt kommunistinen nuorisolehti *Jaunais Komunārs* ja vuosina 1935–1939 ilmestynyt työläisnuorisoliiton lehti *Brīvā Jaunatne*. Latvian neuvostomiehityksen jälkeen vuosina 1940–1941 julkaistiin nuorisoliiton päivälehteä *Jaunais Komunārs* ja vuonna 1943 Vitsebskin alueella epäsäännöllisesti *Jauno Latvieti* -nimistä lehteä.

*Padomju Jaunatne* alkoi ilmestyä syyskuussa 1944 Jēkabpilsissä ja siirtyi sitten Riikaan. Se oli Latvian kommunistisen puolueen keskuskomitean *[[Cīņa]]n* ohella tasavallan toinen latviankielinen päivälehti, ja sen rinnalla ilmestyi vastaava venäjänkielinen nuorisolehti *Sovetskaja molodjož*. Lehti oli Latvian kommunistisen nuorisoliiton keskuskomitean äänenkannattaja, ja sen julkaisijana toimi Latvian kommunistipuolueen keskuskomitean kustannusliike. Lehti yksityistettiin vuonna 1990, jolloin se sai nimen *Latvijas Jaunatne*.

Lehti pystyi *Cīņaan* verrattuna käsittelemään aiheitaan jonkin verran vapaammin, ja se osallistui aktiivisesti Latvian itsenäisyysliikkeen toimintaan vuosina 1998–1991. Levikki nousi 199&nbsp;000 kappaleesta vuonna 1984 yli 240&nbsp;000:een 1990-luvun vaihteessa, mutta laski 58&nbsp;000 tilaajaan vuonna 1991. *Latvijas Jaunatnea* seurasi *Labrīt* vuonna 1993. Se yhdistettiin *Cīņan* seuraajaan *Neatkarīgā Cīņaan* vuonna 1995 nimellä *Neatkarīgo Rīta Avīzi*. Jälkimmäinen on ilmestynyt vuodesta 2020 lähtien vain verkkolehtenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Padomju Jaunatne'' digitoituna Latvian kansalliskirjastossa
Luettelo Kyproksen kansallispuistoista

**Luettelo Kyproksen kansallispuistoista** sisältää tietoja Kyproksen kymmenestä kansallispuistosta. 

## Lähteet
Markku Uimonen

**Markku Uimonen**  (s. Helsinki 1965) on suomalainen esittävän taiteen visuaalinen suunnittelija. Hän opiskeli Teatterikorkeakoulun Valo- ja äänisuunnittelun laitoksella 1986–1989 ja Hong Kong Academy for Performing Artsissa 1989–1990, ja hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi 1991. Jatko-opintoja hän on suorittanut Fulbright-stipendiaattina MIT School of Architecture:n  Center for Advanced Visual Studiesissa 1992–1993.

Uimonen on toiminut lavastajana, valosuunnittelijana, ja kuvasuunnittelijana Suomessa ja ulkomailla Ruotsissa, Ranskassa, Italiassa ja Hongkongissa. 

Hän toimi Lux Helsinki -valotaidefestivaalin taiteellisena johtajana 2011–2014. 

Hänet kiinnitettiin lavastajaksi Göteborg Folkteaterniin 1993–1995, muuten hän on aina toiminut visuaalisen suunnittelun freelancerina n. 50 ammattituotannossa mm. Teater Viirus, Kuopion kaupunginteatteri, Åbo Svenska Teater, Svenska Teatern i Helsingfors, Riksteatern Stockholm, UIT, Savonlinnan Oopperajuhlat, Suomen Kansallisooppera, Zodiac Tuotannot, Tanssiteatteri Raatikko, Actor's Rep HongKong, HKAPA Lyric Theatre Hong Kong, HKAPA Drama Theatre, Opera du Rhín Strasbourg, Opera di Cosenza, Espoon kaupunginteatteri, lisäksi lukuisia vapaan kentän freelancer tuotantoja.

Vuosina 2018–2019 Uimonen toimi valaistussuunnittelijana Arkkitehtitoimisto ALA Oy:ssä ja osallistui mm. Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Kivenlahden metroaseman valaistuksen suunnitteluun.

Markku Uimosen valotaideteos ”Shadow of Light” on otettu Lahden visuaalisten taiteiden museo Malvan kokoelmiin 2023.

## Opetustyö
* tuntiopettaja Teatterikorkeakoulussa 1993–1999
* lavastustaiteen lehtori Taideteollisessa Korkeakoulussa (nyk. Aalto Yliopisto) 1997–1999
* Valosuunnittelun professori Teatterikorkeakoulussa (myöh. Taideyliopistossa) 2000–2014.
* Vieraileva professori The Hong Kong Academy for Performing Arts 2000-2013. 
* Vieraileva professori Norwegian Theatre Academy , lavastustaiteen osasto 2007–2023.  

Lisäksi Uimonen on luennoinut lukuisissa kansainvälisissä seminaareissa ja konferensseissa muun muassa Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Norjassa, Alankomaissa, Ranskassa, Kiinassa ja Japanissa.

## Järjestötyö
Markku Uimonen
Uimonen on toiminut OISTAT:in (International Organisation of Scenographers, Theatre Architects and Technicians) hallituksen jäsenenä 1998–2015. Hän on Suomen valotaiteen seura Flashin perustajajäsen vuodesta 2016.

## Huomionosoitukset
* Suomen Väriyhdistyksen IRIS -palkinto 2015
* Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1.luokan ritarimerkki 2009

## Lähteet
Bonnier (täsmennyssivu)

**Bonnier** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Bonnier, ruotsalainen mediakonserni
* Bonnier Publications, lehtikustannustalo
* Bonnierin taidehalli, Tukholmassa sijaitseva taidemuseo
* Bonniers Litterära Magasin eli BLM, kirjallinen aikakauslehti
* Bonnier Broadcasting, nykyisin TV4 Media, ruotsalainen mediayhtiö
* Bonnier Amigo Music Group (BAM), nykyisin Cosmos Music Group, levy-yhtiö
* Bonnierin suuri journalistipalkinto, nykyisin Suuri journalistipalkinto

## Sukunimi
* Bonnier, ruotsalainen kirjankustantajasuku
* Albert Bonnier (1820–1900), tanskalaissyntyinen ruotsalainen kirjankustantaja
* Eugène Bonnier (1856–1894), ranskalainen sotilas
* Eva Bonnier (1857–1909), ruotsalainen taidemaalari ja mesenaatti
* Joakim Bonnier (1930–1972), ruotsalainen kilpa-autoilija
* Jonas Bonnier (s. 1963), ruotsalainen kirjailija ja Bonnierin toimitusjohtaja
* Louis Bonnier, ranskalainen arkkitehti
* Lukas Bonnier (1922–2006), ruotsalainen lehdenkustantaja.
Perherauhankivi

**Perherauhankivi**, *Pax Domus Obelix*  pystytettiin Myllykoskelle 2020, jolloin Suomen presidentti Sauli Niinistö julisti 4. huhtikuuta Perherauhan päiväksi.  Päivän kunniaksi julkaistiin Perherauhan julistus: *"Monissa perheissä jännitteet uhkaavat purkautua koronaviruksen aiheuttaman poikkeuksellisen tilanteen vuoksi. Siksi Suomeen julistetaan perherauha raittiuden ja selviytymisen muistoksi Covid-epidemian aikana maailmassa."* 

Koronan takia Perherauhan kiven *Pax Domus Obelix*-laatan paljastus tapahtui Nenäpäivä viikolla Pyhäinpäivänä marraskuun 4, 2023. Laatan paljastuksen toimittivat Jokivarren teatterilaiset. Muistomerkki sijaitsee museomajatalo Pax Inn Rauhalan pihametsikössä kotinsa ja perheensä menettäneiden muistoksi. 

Perherauha on koko maailman yhteinen asia. Matkustajakodit syntyivät ensimmäisen maailmansodan jälkeensä kotinsa menettäneiden tarpeeseen. Matkustajakodin tehtävä oli tehdä itsestään tarpeeton. Suomessa näin on jo lähes käynytkin ja siksi Rauhalasta on tullut perherauhasta muistuttava museo. Mutta sodat Ukrainassa ja Palestiinassa osoittavat, että ikävä kyllä maailmalla matkustajakoteja tarvitaan edelleen, raportoi tapahtumaa paikallislehti Kouvolan Sanomat .

## Katso myös
*Perhe
*Perherauhan päivä

## Lähteet
Merremiat

**Merremiat** (*Merremia*) on kiertokasveihin kuuluva kasvisuku, johon kuuluu yli 100 lajia. Suvun kasvit ovat pääosin ruohovartisia matalakasvuisia kukkia. Ne ovat kotoisin trooppisilta ja subtrooppisilta alueilta, joissa suvun lajeja käytetään eläinten ja ihmisten ruokana ja kansanparannuksessa.

## Lajeja
Sukuun on aiemmin kuulunut laji merremia eli puuruusu (*Distimake tuberosus* (L.) A.R.Simões & Staples, syn. *Merremia tuberosa* (L.) Rendle).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Merremia''
Norsukierrot

**Norsukierrot** (*Argyreia*) on kiertokasveihin kuuluva kasvisuku, johon kuuluu yli 100 lajia. Suvun lajit ovat kotoisin Aasiasta. Taksonomisesti norsukierrot voidaan nykyisin katsoa kuuluvan elämänlankoihin (*Ipomoea*).

## Lajeja
* Ruusunorsukierto (*Argyreia nervosa*, syn. *Ipomoea nervosa*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Norsukierrot (''Argyreia'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Argyreia'' 
* Flora of China: ''Argyreia'' 
* UniProt: Taxonomy - Argyreia
Bjarne Rabben

**Bjarne Rabben** (19. kesäkuuta 1907 Herøy – 4. heinäkuuta 2003) oli norjalainen kirjailija, paikallishistorioitsija ja raittiusmies. Hänen esikoisromaaninsa *I Skarvågen* ilmestyi vuonna 1941, ja hänet tunnetaan myös runoistaan, joista monet on sävelletty lauluiksi. Rabben kirjoitti myös kotiseutunsa kulttuuri- ja kalastushistoriasta. Hän teki elämäntyönsä IOGT ja Det Norske Totalavholdsselskap -raittiusjärjestöissä.

Rabben sai vuonna 1998 kultaisen Kuninkaan ansiomitalin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Moltustranda

**Moltustranda** on taajama Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 438 vuonna 2022.
## Lähteet
Impedanssitomografia

**Impedanssitomografia** (EIT, engl. *electrical impedance tomography*) on lääketieteellinen kuvantamismenetelmä, jossa kudosten impedanssia eli niiden vaihtovirralle aiheuttamaa resistanssia mitataan elektrodimittauksilla useiden pisteiden välillä. Mittauksessa tutkittavaan kohteeseen syötetään pieni vaihtovirta. Koska eri kudoksilla on erilainen sähkönjohtavuus, voidaan eri puolilta mitattujen jännitteiden perusteella muodostaa kuva kohteesta. Impedanssitomografia ei ole juurikaan käytössä rutiinilääketieteessä, mutta esimerkiksi vuonna 2021 julkaistussa artikkelissa sitä pidetään lupaavana kuvausmenetelmänä.

Impedanssitomografian etuna on, ettei siinä käytetä röntgensäteilyä kuten vaikkapa tietokonetomografiassa. Käytettävät virrat ovat niin pieniä, että ne ovat potilaalle kivuttomia ja harmittomia. Lisäksi impedanssitomografialaitteet ovat verrattain pienikokoisia ja halpoja. Impedanssitomografian heikkoutena  on saadun kuvan vaatimaton resoluutio.

Samankaltaisia menetelmiä voidaan käyttää lääketieteen lisäksi esimerkiksi teollisuudessa putkien sisäisten virtausten kuvaamiseen sekä geofysiikassa maanalaiseen kuvaamiseen. Tässä yhteydessä käytettyä tekniikkaa kutsutaan nimellä ERT (*electrical resistivity tomography*).

## Teoria
Johtavuuksien päätteleminen elektrodimittauksista on haastava matemaattinen ongelma. Tietokonetomografiassa käytetyt röntgensäteet etenevät suoraviivaisesti, kun taas impedanssitomografian sähkövirrat liikkuvat kolmiulotteisesti kaikkialla kappaleessa, riippuen eri osien sähkönjohtavuuksista. Matemaattisesti sähkövirtojen liikettä kuvataan differentiaaliyhtälöllä, ja johtavuuksien päätteleminen mittausten perusteella on inversio-ongelma, joka on hyvin herkkä mittauksen epätarkkuuksille.

## Sovellukset
Impedanssitomografiaa voitaisiin hyödyntää monien eri ruumiinosien kuvantamiseen. Aivojen kuvaamisen tapauksessa tutkitaan impedanssitomografian käyttöä aivoverenvuotopotilaiden tilan reaaliaikaiseen seuraamiseen. Mikäli muutoksia havaitaan, potilas voitaisiin viedä tarkempiin tutkimuksiin. Lisäksi tutkimuksen kohteena on laite, jolla voitaisiin jo ensihoidossa erottaa oireiltaan samankaltaiset aivoverenvuoto ja aivoinfarkti toisistaan. Tämä sovellus on kuitenkin edellistä hankalampi toteuttaa. Myös epilepsiapotilaiden aivoja voitaisiin kuvata. Lisäksi impedanssitomografiaa voitaisiin käyttää muun muassa keuhkojen, sydämen tai rintasyövän kuvaamiseen.

## Lähteet
Ei kauniimpaa

**Ei kauniimpaa** voi tarkoittaa seuraavia:
* ”Ei kauniimpaa”, Jukka Kuoppamäen kirjoittama ja Katri Helenan tunnetuksi tekemä musiikkikappale
* *[[Ei kauniimpaa (Katri Helenan albumi)|Ei kauniimpaa]]*, Katri Helenan vuonna 1969 ilmestynyt albumi
* *[[Ei kauniimpaa (Ristinollan albumi)|Ei kauniimpaa]]*, Ristinollan vuonna 2005 ilmestynyt albumi
Leikangerin kirkko (Herøy)

**Leikangerin kirkko** () on Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko. Se valmistui vuonna 1806.
## Kuvia

Orgel Leikanger kyrkje.jpg|Urut
Preikestol Leikong.JPG|Saarnastuoli
Altar Leikong.JPG|Alttari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tero Aittokallio

**Tero Antero Aittokallio** (11. kesäkuuta 1974 Naantali) on suomalainen soveltava matemaatikko, joka työskentelee lääketieteellisen matematiikan tutkimusryhmän johtajana Helsingin yliopiston Suomen molekyylilääketieteen instituutissa (FIMM) sekä syövän systeemisen laskennallisen lääketieteen professorina (2019-) Oslon yliopistossa syöpägenetiikan laitoksella ja Oslon yliopistollisessa keskussairaalassa Norjassa. Hän on Turun yliopiston biomatematiikan dosentti, joka työskenteli Turun yliopiston tilastotieteen ja sovelletun matematiikan professorina vuosina 2015-2020 sekä jälleen vierailevana professorina loppuvuodesta 2022 lähtien.

Aittokallio valmistui soveltavaksi matemaatikoksi Turun yliopistosta (FM 1997, FT 2001). Hänen väitöskirjansa (2001) liittyi hengitysteiden toiminnan luonnehdintaan ja matemaattiseen mallintamiseen unihäiriöissä. Työ oli otsikoitu *Characterization and modelling of the cardiorespiratory system in sleep-disordered breathing*. Tutkimus palkittiin vuoden 2001 parhaana matematiikan väitöskirjana Suomessa.

Työurallaan Aittokallio toimi post-doc tutkijana Pasteur-instituutin systeemisen biologian laboratoriossa (2006-2007) tohtori Benno Schwikowskin kanssa, ja tutustui muun muassa biotieteellisiin analyysi- ja visualisointityökaluihin kuten Cytoscapeen. Tämä ohjelmistoalusta oli ennestään tuttu Schwikowskille. Vuonna 2007 tohtori Aittokallio sai Suomen Akatemian viiden vuoden tutkimusapurahan (2007-2012) ja aloitti itsenäisen tutkimustyön Turun biomatematiikan tutkimusryhmän johtajana. Suomen molekyylilääketieteen instituutin (FIMM) ryhmänjohtajana Aittokallio aloitti vuonna 2011.

Tutkimusryhmien johtajana Aittokallio on ohjannut monien tutkijoiden väitöskirjatöitä.

Aittokallio valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi huhtikuussa 2023. Hän nousi maailman viitatuimpien tutkijoiden joukkoon marraskuussa 2023 julkistetussa Clarivaten vuotuisessa katsauksessa. Vuonna 2023 listaus sisälsi yhteensä 7&nbsp;125 tutkijaa maailmasta, joista 16:n päätoimipaikka listattiin sijaitsevan Suomessa. Aittokallion sijoitus tuli poikkitieteellisen tutkimuksen alalta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tero Aittokallio. University of Helsinki, University of Turku, University of Oslo  (scholar.google.com)
*Tero Aittokallio. University of Helsinki, Institute for Molecular Medicine Finland (FIMM). PhD  (researchgate.net)
Reino Mäkelä

**Reino Juhani Mäkelä** (21. huhtikuuta 1932 Jämsä – 25. kesäkuuta 2001 Kempele) oli suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Mäkelän vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Arvo Aulis Mäkelä ja Aino Maria Piilonen. Hän avioitui kotiteollisuusopettaja Marja Ester Tuomisen kanssa. Mäkelä tuli ylioppilaaksi 1950 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1958. Hän oli Salpausselän Tiilitehdas Oy:n käyttöinsinööri 1957–1958, Otanmäki Oy:n suunnitteluinsinööri 1959–1960 ja  Rautaruukki Oy:n suunnitteluinsinööri 1960–1966, Raahen rautatehtaan tuotantopäällikkö 1967–1971, operatiivinen johtaja 1971–1986, varatoimitusjohtaja 1986–1995 sekä hallituksen jäsen 1976–1988 ja varapuheenjohtaja 1988–1995. Hänellä oli työuransa aikana myös useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Mäkelä sai 1989.

Mäkelän kotikunta oli Kempele ja hänet on haudattu Kempeleessä Kirkonmäen hautausmaalle.

## Lähteet
Salibandypallo

**Salibandypallo** on salibandyssä käytettävä pallo. Pallot on valmistettu muovista, niiden läpimitta on 72 millimetriä ja paino 23 grammaa.

Salibandypalloissa on rei’itetty pinta, joka vähentää palloon kohdistuvaa ilmanvastusta sekä vähentää pallon kitkaa lattiaa vasten. Kitkan poistumisen myötä pallo liikkuu suoremmin ja sulavammin.

## Lähteet
Pöyrisjärven erämaa

**Pöyrisjärven erämaa** on Enontekiöllä sijaitseva erämaa-alue. Se on nimetty alueen pohjoisosassa sijaitsevan Pöyrisjärven mukaan, jonka pohjoisrannalla on hiekkadyynejä. Alue rajautuu itä- ja kaakkoispuolella Puljun erämaahan ja Lemmenjoen kansallispuistoon sekä Pohjois- ja koillispuolella Norjan rajaan ja Ylä-Inarijoen kansallispuistoon. Paikallinen väestö harjoittaa alueella poronhoitoa, metsästystä ja kalastusta ja näihin elinkeinoihin liittyen on väliaikaisia asumuksia Pöyrisjärven ja Kalkujärven ympäristössä. Kokeneet retkeilijät voivat harrastaa erämaa-alueella patikointia, kalastusta, maastopyöräilyä kanoottimelomista. Alueella virtaavat Pöyrisjoki ja Käkkälöjoki. Alueella on Pöyrisvuoman soidensuojelualue. Alueen perustamisella erämaa-alueeksi ovat olleet luontotyypit, joita ovat muun muassa humuspitoiset järvet ja lammet, alpiiniset joet ja niiden varsien ruohovartinen kasvillisuus, alpiiniset ja boreaaliset tunturikankaat ja silikaattialustan niityt, letot, aapasuot, palsasuot ja boreaaliset luonnonmetsät. alueen luonnonsuojelu perustuu myös useisiin lajeihin, joita ovat kasveista lettorikko ja eräät sammallajit, nisäkkäistä saukko, naali ja ahma sekä lintulajeista useat lajit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://retkipaikka.fi/nakkalanseidalta-poyrisjarven-eramaahan-enontekio/
* https://retkipaikka.fi/meditaatiomatka-poyrisjarven-eramaahan/
* https://tunturikeittio.com/matkakertomuksia/poyrisjarvi2010/
Pakicetidae

**Pakicetidae** on muinaisvalaisiin kuulunut heimo, jota esiintyi varhaisen Eoseenin aikana. Siihen kuului 3 sukua. Pakicetidae heimon muinaisvalaat elivät nykyisen Intian ja Pakistanin seudulla.

## Lähteet
Runde

**Runde** on saari Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Sen pinta-ala on 6,2 neliökilometriä ja asukasluku 113 vuonna 2015. Saari tunnetaan länsiosansa jyrkänteistä, joilla pesii suuri määrä lintuja. Kaikkiaan on tehty havaintoja yli 240 eri lajista.

Kesällä 1972 Runden edustalta löydettiin noin 57&nbsp;000 kolikkoa, jotka olivat peräisin vuonna 1725 uponneen hollantilaisen *[[Akerendam]]*-aluksen hylystä.
## Kuvia

Runde.jpg|Satama
Rundebrua.jpg|Runden ja Remøya-saaren yhdistävä silta
2012-06-09 Runde fyr01.jpg|Runden majakka
Runde birds.jpg|Lintuja Runden rantajyrkänteellä
2012-06-10 Rundeskatten.jpg|Runden edustalla vuonna 1725 uponneen hollantilaisaluksen lastina olleita kolikoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Meksikonviirusirkkunen

**Meksikonviirusirkkunen** (*Xenospiza baileyi*) on sirkkuleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Meksikossa.

## Koko ja ulkonäkö
Meksikonviirusirkkunen kasvaa 12–13 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat pohjaväriltään punaruskeat ja niissä on runsaasti tummempia raitoja. Päässä on valkoinen silmäkulmajuova. Meksikonviirusirkkusen pyrstö on tumman ruskea ja reunoistaan punaruskea. Linnun rinta ja vatsa ovat harmahtavan valkoiset, ja rinnassa ja kyljissä on runsaasti mustia viiruja.

## Levinneisyys ja elintavat
Meksikonviirusirkkusta tavataan Méxicon lähellä ja Durangossa. Aiemmin havaintoja on ollut myös Jaliscosta. Lajin elinympäristöä ovat vuoristojen yksittäisiä puita kasvavat ruohomaat 2&nbsp;800–3&nbsp;050 metrin korkeudella merenpinnasta. Se liikkuu pareittain tai pieninä ryhminä. Meksikonviirusirkkusen ravintoa ovat kasvien siemenet ja hyönteiset. Lajin pesimäkausi on keväällä ja kesällä. Pesä sijaitsee maassa heinätuppaan juurella. Naaras munii kahdesta neljään munaa.

Meksikonviirusirkkunen luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, ja kannan kooksi arvioidaan 1&nbsp;300–10&nbsp;000 täysikasvuista yksilöä. Kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen laiduntamisen, kulottamisen ja puuviljelmien istuttamisen vuoksi. Myös pesintöjen alhainen onnistuminen on uhka.
.

## Lähteet
Runden majakka

**Runden majakka** () on Runden saarella Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1767, automatisoitiin 1987 ja jätettiin miehittämättömäksi 2002.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Runden löytö

**Runden löydöllä** ( tai *Rundeskatten*) viitataan Runden saaren edustalta Norjan Herøystä löytyneeseen vuonna 1725 uponneen *[[Akerendam]]*-hollantilaisaluksen lastiin, joka koostui noin 57&nbsp;000 kolikosta. Löydön teki 16. kesäkuuta 1972 kolme urheilusukeltajaa, jotka saivat pitää siitä 75 prosenttia. Norjan valtio sai 15 prosenttia ja Alankomaiden valtio 10 prosenttia. Lakia muutettiin myöhemmin niin, että vastaavissa tapauksissa löytäjälle jäisi pienempi osa löydöstä.

Itse onnettomuus tapahtui 8. maaliskuuta 1725 aluksen neitsytmatkalla. Kukaan yli 200 miehistön jäsenestä ei selvinnyt.
## Lähteet
Protocetidae

**Protocetidae** oli muinaisvalaisiin kuulunut heimo, jota esiintyi keskisen eoseenin aikana Euroopassa, Afrikassa, Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa. Tähän heimoon kuului 9 sukua. Nämä muinaisvalaat olivat nelijalkaisia ja liikkuivat sekä maalla että meressä. Ne hankkivat ruokansa merestä, mutta poikaset syntyivät kuivalla maalla. erosivat nykyisistä valaista alaleuan suhteen ja myös nilkkaluiden suhteen ja sen suhteen, miten takaraajat olivat yhteydessä selkärankaan.

## Lähteet
Antonio Lukitš

**Antonio Lukitš** (, 1992, Užhorod, Ukraina) on ukrainalainen  elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.

Hän opiskeli vuosina 2011—2015 Kiovan kansallisessa teatteri-, elokuva- ja televisioyliopistossa ja valmistui elokuvaohjaajaksi. Hän työskenteli aluksi dokumenttielokuvien parissa. 

Hänen opiskelijatyönään ohjamansa lyhytdokumentti *Baikalin kalat* (Риби озера Байкал; 2014) voitti parhaan dokumettielokuvan palkinnon CineRail-festivaaleilla Pariisissa. Koskettava elokuva kertoi Takakarpatiasta kotoisin olevasta senioripariskunnasta, joka vierailee sukulaisten luona Venäjällä. 

Hänen ohjaamansa ensimmäinen pitkä fiktioelokuva oli komedia *[[My Thoughts Are Silent]]* (2019, , suom. *[[Ajatukseni ovat hiljaa]]*). Se keräsi positiivisia arvioita ja palkittiin Karlovy Varyn elokuvajuhlilla tuomariston erikoispalkinnolla (2019). Elokuva arvostettiin vuonna 2021 Ukrainan elokuvahistorian sadan parhaan elokuvan listan sijalle 20. 

Lukitšin draamakomedia *Luxembourg, Luxembourg* esitettiin Venetsian elokuvajuhlilla (2022).

Lukitš on ohjannut myös esimerkiksi ukrainalaista televisiosarjaa *Sex, Insta, ja ZNO*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
BBB

**BBB** voi tarkoittaa:
* luottoluokituksessa A-tasoa heikompi
* Bad Blue Boys, kroatilaisen NK Dinamo Zagrebin ultrakannattajien ryhmä
* BoerBurgerBeweging, alankomaalainen maatalousyrittäjien ja kansalaisten liike.
Fullerin teologinen seminaari

**Fullerin teologinen seminaari** () on evankelinen tunnustuskuntien välinen oppilaitos, joka tarjoaa muodollista koulutusta kristityille johtajille. Fullerin seminaarissa tarjotaan tutkintoon johtavaa koulutusta- sekä jatko-opintoja. Vuosien varrella seminaarissa on ollut 44 000 opiskelijaa 80 maasta ja 113 kirkkokunnasta.

Fullerin teologinen seminaari perustettiin Kalifornian Pasadenaan vuonna 1947. Seminaarin perustajia olivat radioevankelista Charles E. Fuller sekä Harold John Ockenga. Ockenga toimi seminaarin ensimmäisenä opettajana. Myöhemmin opettajana on toiminut muun muassa Carl F. H. Henry.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Soulslike

**Soulslike** (tai **Souls-like**) on videopelien lajityyppi, joka on saanut nimensä FromSoftwaren kehittämästä *[[Demon’s Souls]]* -pelistä (2009) ja sen jälkeen julkaistuista *[[Souls (pelisarja)|Dark Souls]]* -sarjan peleistä (2011–2016). Termi on laajentunut kattamaan yleisesti pelejä, jotka ovat saaneet vaikutteita samankaltaisilla pelillisillä ja teemaattisilla piirteillä. Soulslike-pelit tunnetaan erityisesti haastavasta pelattavuudesta, syvällisestä tarinankerronnasta ja omaleimaisesta pelimaailmasta.

## Pelimekaniikka ja pelattavuus
Soulslike-pelit ovat tunnettuja niiden korkeista vaikeustasoista ja pelaajan taitavuuden merkityksestä. Pelattavuus keskittyy tarkkoihin liikkeisiin, ajoitettuihin iskuihin ja vihollisten hyökkäysten väistelyyn. Yleensä pelihahmo voi myös kerätä ”sieluja” tai vastaavia resursseja, joita käytetään hahmon kehittämiseen.
Laskelmoiva taisteleminen, korkea vaikeustaso ja toistuva kuoleminen ovat eräitä pelaamisen piirteitä. *Dark Souls* teki suosituksi *Demon’s Soulsista* alkunsa saaneen pelimekaniikan, jossa pelaaja menettää pelissä käytetyn valuutan (sielut) kuollessaan. FromSoftwaren Hidetaka Miyazakin mukaan vaikeus ei ole itsetarkoitus, vaan keino tiettyyn päämäärään: koettelemuksien ja saavutuksien arvo kokemuksena, jota ei ole helppo toistaa omassa elämässä, ja jossa on mukana siihen liittyvät riskit. *Elden Ringiä* on sanottu helpommin lähestyttäväksi avoimen pelimaailman ja valinnaisten haasteiden myötä.
Lajityypin peleissä on tyypillisesti retkinuotio tai vastaava tallennuspiste, jossa voi nostaa tasoa tai täydentää käytettäviä resursseja. Retkinuotion käyttö myös palauttaa maailman aiempaan tilaan, jolloin vastustajat palaavat alkupaikoilleen.

Soulslike-pelit ovat tunnettuja myös syvällisestä ja monimutkaisesta tarinankerronnastaan. Tarinaa ei usein kerrota perinteisillä kerrontakeinoilla, vaan pelaajalle jätetään paljon tulkinnanvaraa. Maailmat ovat usein synkkiä ja mystisiä, ja ne tarjoavat pelaajalle mahdollisuuden tutkia monimutkaista historiaa ja salaisuuksia.

## FromSoftwaren vaikutus
FromSoftwaren *[[Demon’s Souls]]* (2009), *[[Souls (pelisarja)|Dark Souls]]* -sarja (2011–2016), *[[Bloodborne]]* (2015) ja myöhemmin julkaisemat pelit, kuten ** (2019) sekä *[[Elden Ring]]* (2022),  ovat olleet merkittäviä vaikuttajia Soulslike-genreen. Alkuperäisten Soulslike-pelien menestyksen myötä muut kehittäjät ovat omaksuneet genren piirteitä ja luoneet omia tulkintojaan siitä. Esimerkkejä näistä ovat muun muassa *[[Hollow Knight]]* (2017), *[[Nioh]]* (2017), *[[Ashen]]* (2018) ja *[[Code Vein]]* (2019).

## Katso myös
* Metroidvania
* Roguelike

## Lähteet
Pekka Turunen

**Vilho Pekka Turunen** (s. 26. tammikuuta 1967 Mikkeli) on suomalainen kenraalimajuri, joka on toiminut marraskuun 2023 alusta Pääesikunnan tiedustelupäällikkönä.

Turunen suoritti upseerin tutkinnon Kadettikoulussa vuosina 1987–1990. Hän on toiminut urallaan aiemmin muun muassa osastopäällikkönä Puolustusvoimien tiedustelulaitoksessa 2014–2015, apulaisosastopäällikkönä Pääesikunnan tiedusteluosastolla 2015–2019 sekä Suomen puolustusasiamiehenä Puolaan ja Ukrainaan 2007–2010 sekä Venäjälle ja Valko-Venäjälle 2019–2022. Vuosina 2022–2023 hän toimi ainelaitosjohtajana Maanpuolustuskorkeakoulussa.

## Lähteet
Las Vegas Strip Circuit

**Las Vegas Strip Circuit** on katurata Las Vegas Stripillä ja sen ympäristössä Paradisessa Nevadassa Yhdysvalloissa.

Las Vegas Strip Circuitin on suunnitellut saksalainen rata-arkkitehti Carsten Tilke, Hermannin poika. Radalla ajettiin Las Vegasin Grand Prix ensimmäistä kertaa kaudella 2023. Rata ajetaan vastapäivään.

## Voittajat
### Formula 1

## Lähteet
*Las Vegas Strip Circuit Formula1.com 

## Aiheesta muualla
Viktor Gažík

**Viktor Gažík** (s. 13. joulukuuta 2001 Handlová) on slovakialainen shakinpelaaja, jolla on suurmestarin arvonimi. Marraskuussa 2023 Gažíkin vahvuusluku on 2547, jolla hän on Slovakian toiseksi vahvin aktiivipelaaja ja maailmanlistan sijalla 391.

Gažík on alle 18-vuotiaiden maailmanmestari vuodelta 2018 ja alle 10-vuotiaiden Euroopan-mestari vuodelta 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ideologiset valtiokoneistot

**"Ideologiset valtiokoneistot"** (ransk. "Idéologie et appareils idéologiques d'État (Notes pour une recherche)")  on ranskalaisen marxilais-filosofi Louis Althusserin essee vuodelta 1970. Essee jatkaa Karl Marxin ja Friedrich Engelsin ideologiateoriaa yhdistäen sen Sigmund Freudin, Jacques Lacanin ja Antonio Gramsci töihin. Essee on yksi Althusserin vaikutusvaltaisimmista teoksista.

Althusserin mukaan valtiokoneistot voidaan jakaa sortaviin ja ideologisiin valtiokoneistoihin. Sortavat valtiokoneistot, kuten poliisi ja armeija käyttävät väkivaltaa pitääkseen hallitsevan luokan vallassa. Ideologiset valtiokoneistot käyttävät puolestaan muita keinoja. Esimerkiksi koulutusjärjestelmä, uskonto, perhe ja kulttuuri toimivat ideologisina valtiokoneistoina. Sortavat valtiokoneistot ovat yksittäisiä instituutioita, kun taas ideologiset valtiokoneistot ovat laajempia ja niiden tarkoitus on levittää ideologioita.

## Aiheesta muualla

* Althusser, Louis. Ideology and Ideological State Apparatuses.
Kirchenkar

**Kirchenkar** on laskettelurinne Skigebiet Obergurgl-Hochgurglin talviurheilukeskuksessa Söldenissä Itävallassa.

Kirchenkarissa järjestettiin ensimmäinen alppihiihdon maailmancupin osakilpailu marraskuussa 2023, se oli miesten pujottelu. Kyseinen kilpailu oli miesten kauden ensimmäinen, kun kolme aiempaa kilpailua piti perua sääolosuhteiden vuoksi.

## Lähteet
*Skigebiet Obergurgl-Hochgurgl gurgl.com 
*Lift & Slope Status gurgl.com 
*AUDI FIS SKI WORLD CUP GURGL gurgl.com 
*Gurgl AWC2023 Event Map gurgl.com 
*Results – Gurgl fis-ski.com