open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saksan demokraattisen tasavallan perustuslaki

**Saksan demokraattisen tasavallan perustuslaki** (*Verfassung der Deutschen Demokratischen Republik*) oli Saksan demokraattisessa tasavallassa (eli Itä-Saksan tai DDR:n) vuosina 1949–1990 voimassa olleiden perustuslakien nimi. DDR:llä oli olemassaolonsa aikana kolme eri perustuslakia.

DDR:n alkuperäinen perustuslaki julistettiin 7. lokakuuta 1949. Se perustui vahvasti Weimarin perustuslakiin siten, että DDR olisi liittovaltio ja demokraattinen tasavalta. Perustuslakiin tehtiin kuitenkin muutoksia, sillä jo vuonna 1950 osavaltion parlamentit lakkautettiin ja vuonna 1952 osavaltiot lakkautettiin ja jaettiin piirikuntiin (saks. *Bezirke*). 

Vuonna 1968 Itä-Saksan hallitus hyväksyi uuden perustuslain, joka perustui marxismi-leninismiin, poliittiseen unitarismiin ja kollektiiviseen johtajuuteen. 

Vuonna 1974 tuli voimaan uusi versio perustuslaista. Vuoden 1989 poliittisten tapahtumien myötä yritettiin laatia uusi perustuslaki Itä-Saksalle, mutta nämä ponnistelut eivät koskaan toteutuneet Itä-Saksan hajotessa ja tullessa liitetyksi uusina osavaltioina Saksan liittotasavaltaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* [Wikisource: Vuoden 1949 perustuslaki (englanninkielinen käännös)](https://en.wikisource.org/wiki/Constitution_of_the_German_Democratic_Republic_(1949))
* [Wikisource: Vuoden 1968 perustuslaki (englanninkielinen käännös)](https://en.wikisource.org/wiki/Constitution_of_the_German_Democratic_Republic_(1968))
* [Wikisource: Vuoden 1974 perustuslaki (englanninkielinen käännös)](https://en.wikisource.org/wiki/Translation:Constitution_of_the_German_Democratic_Republic_(1974))
* Vuonna 1990 ehdotettu uusi perustuslaki (saksaksi)
Ardalan Shekarabi

**Ardalan Shekarabi** (s. 28. marraskuuta 1978 Manchester, Iso-Britannia) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on ollut kansanedustajana valtiopäivillä keväästä 2013 lähtien. Hänet valittiin julkishallintoministeriksi (*civilminister*) Löfvenin I hallitukseen lokakuussa 2014 ja hän jatkoi virassaan Löfvenin II hallituksessa, mutta siirtyi lokakuussa 2019 sosiaalivakuutusministeriksi, missä virassa hän toimi lokakuuhun 2022 saakka.

## Elämä ja ura

Shekarabi syntyi vuonna 1978 Manchesterissa, Isossa-Britanniassa, mutta varttui Iranissa Teheranin lähistöllä. Vuonna 1989 hän muutti Ruotsiin äitinsä kanssa. Heidän turvapaikkahakemuksensa hylättiin, mutta he piiloutuivat viranomaisilta ja saivat pari vuotta myöhemmin oleskeluluvan humanitäärisistä syistä. Shekarabi kävi lukio-opinnot Gävlessä, ja opiskeli sitten juristiksi Uppsalan yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 2007.

Shekarabi liittyi Ruotsin sosiaalidemokraattiseen nuorisoliittoon (SSU) vuonna 1993. Hän toimi järjestön puheenjohtajana vuosina 2003–2005. Hän ei hakenut jatkokautta vuoden 2005 liittokokouksessa, koska oli paljastunut, että hänen puheenjohtajavaalikampanjaansa vuonna 2003 oli rahoitettu muihin tarkoituksiin korvamerkityillä rahoilla. Lisäksi SSU:ta olivat ravistelleet jäsenmäärään liittyvät epäselvyydet. Shekarabi palasi politiikkaan vuonna 2009, kun hän oli ehdolla Euroopan parlamenttiin sosiaalidemokraattien listalla. Hän sai 19 936 henkilökohtaista ääntä, mutta häntä ei valittu parlamenttiin.

Vuoden 2010 valtiopäivävaalien jälkeen, kun sosiaalidemokraatit olivat kärsineet toisen peräkkäisen vaalitappion, Shekarabi asetettiin johtamaan kriisikomissiota Anna Johanssonin kanssa. Komission tehtävänä oli selvittää, mistä sosiaalidemokraattien kannatuksen romahtaminen johtui, ja miten puolue saataisiin uuteen nousuun. Shekarabi nousi varapaikalta valtiopäiville maaliskuussa 2013. Huhtikuussa 2013 hänet valittiin sosiaalidemokraattien toimeenpanevaan valiokuntaan. 

Vuonna 2014 hänet valittiin julkishallintoministeriksi Löfvenin I hallitukseen. Ministerinä hän ajoi läpi muun muassa pelilainsäädännön uudistuksen. Hän jatkoi virassaan Löfvenin II hallituksessa, mutta siirtyi sosiaaliturvaministeriksi syksyllä 2019.

## Yksityiselämä

Shekarabi asuu Knivstassa ja hän on naimisissa. Vuonna 2018 ELLE-naistenlehti valitsi hänet vuoden parhaiten pukeutuvaksi mieheksi. Hänen tavaramerkkinsä ovat rusetit, joita hän omistaa noin 30-40 kappaletta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ardalan Shekarabi Ruotsin valtiopäivien sivuilla
CEd

**CEd** on VR:n kaksikerroksiselle InterCity-vaunusarjalle annettu kalustotunnus. Vaunusarja on uudistettu Eko- ja Ekstra-luokan vaunu, joka eroaa vanhemmasta Edb-vaunusta siten, että sen Ekstra-luokassa on 2+1-penkkirivit, kun Edb:ssä on 2+2-rivit. Edb-vaunuja alettiin muuttamaan vähitellen CEd-vaunuiksi vuonna 2019. Lisäksi kaksi Ed-vaunua muutettiin CEd-vaunuiksi. Ensimmäinen kaupallinen ajo CEd-vaunulla tehtiin 7. kesäkuuta 2019. Huhtikuuhun 2022 mennessä kaikki 40 Edb-vaunua ja kaksi Ed-vaunua oli muutettu CEd-sarjaan. CEd-vaunut ovat yleensä InterCity-junissa vaununa 2.

## Lähteet
*

### Viitteet
Lumme-kirjastot

**Lumme-kirjastot** on kunnallisten kirjastojen muodostama yhteistyöverkosto eli kirjastokimppa Etelä-Savossa ja Pohjois-Savon eteläisimmässä osassa. Kunnan- ja kaupunginkirjastoista mukana ovat Mikkelin seutukirjasto (Hirvensalmi, Mikkeli ja Puumala) sekä Enonkosken, Juvan, Mäntyharjun , Pieksämäen, Toenperän (Joroinen ja Rantasalmi), Savonlinnan ja Varkauden kirjastot. Kirjastokimppa aloitti toimintansa vuonna 2014. Kirjastojen kotikunnista Joroinen ja Varkaus ovat Pohjois-Savon maakunnassa, muut sijaitsevat Etelä-Savossa. 

Lumme-kortilla voi lainata ja tehdä varauksia Lumme-kirjastoverkon toimipisteestä. Aineiston voi palauttaa mihin tahansa kimpan kirjastoon. 

## Kirjastojen toimipisteet

Toukokuussa 2021 Lumme-kirjastot palvelivat 24 kiinteän toimipisteen ja kolme kirjastoauton sekä verkkokirjaston välityksellä. Toimipisteiden joukkoon kuuluvat:

Etelä-Savon kunnankirjastoista Kangasniemen kirjasto ja Sulkavan kirjasto ovat järjestäneet toimintansa itsenäisesti ilman Lumme-kirjastokimppaa (toukokuussa 2021).

## Lähteet
Ira Lange

**Ira Lange** on suomalainen yritys- ja ryhmävalmentaja, puhuja, kouluttaja ja tietokirjailija. Hän on suorittanut useita valmentamisen sertifikaatteja; Business Coach Master, DiSC työkaluperheen kaikki sertifioinnit sekä Lencionin 5B työkalun sertifioinnin. 

Ira Lange on erikoistunut tiimien ja ryhmien kanssa työskentelemisen lisäksi pelkojen tutkimiseen ja tunnistamiseen. Hän pyrkii jakamaan tietoutta työyhteisöjen ja johtajien peloista.  

## Teokset
*Pelko pois, Kohti rohkeaa johtamista*. Ira Lange, Kati Järvinen. 2019. Alma. 

## Aiheesta muualla
* Ilona Rauhalan ja Ira Langen valmennussivusto
* https://www.bci.fi/ira-lange/ 
* https://www.qmotion.fi/
Jón Trausti

**Jón Trausti**, oik. **Guðmundur Magnússon**, (1873 Rif, Islanti – 1918 Reykjavík, Islanti) oli islantilainen kirjailija.

Jón Trausti oli tuottelias ja suosittu kirjailija. Hän julkaisi romaaneja, novelleja, näytelmiä ja runoja. Alkuun hänen tuotantonsa oli realistista, mutta myöhemmin hän siirtyi romantiikkaan ja yksilöiden psykologiseen kuvaukseen ja aiheet olivat Islannin keskiajan historiasta.

## Lähteet
Joa Korhonen

**Joa Korhonen** (alun perin **Jorma Korhonen**, synt. 1980) on suomalainen muusikko ja taidemaalari. Hänet tunnetaan erityisesti Sara-yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtye ja Korhonen ovat kotoisin Kaskisista.

Korhosen ensimmäinen oma yhtye oli punkkeikoilla soittanut Kellariväkeä, josta muodostui myöhemmin Sara. Saran lisäksi Korhonen on soittanut Pedestrian’s Motorissa ja Jenni Niemen kanssa Meadow Island -duossa. Korhonen on julkaissut myös soolomusiikkia nimellä **As They Slowly Travel to the Sea**. Korhonen säveltänyt ja sanoittanut lauluja myös Irinalle.

Musiikin lisäksi Joa Korhonen on taidemaalari. Hän opiskeli jonkin aikaa Jurvassa kuvallisen ilmaisun linjalla. Korhonen on pitänyt taidenäyttelyitä muun muassa Helsingissä.

## Lähteet
Reinhold Ernst Petter Jägerhorn

**Reinhold Ernst Petter Jägerhorn** (26. maaliskuuta 1838 Helsinki – 27. maaliskuuta 1926 Espoo) oli suomalainen juristi, kartanonhoitaja ja yhdistys- ja valtiopäivämies. 

Jägerhornin vanhemmat olivat  tullijohtokunnan asessori Blechard Gustaf Jägerhorn ja Anna Helena Lovisa Schwenzon. Jägerhorn tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti tuomarintutkinnon 1860 ja kameraalitutkinnon 1861, varatuomarin arvon hän sai 1863. Hän oli senaatin palveluksessa kopistina vuodesta 1870, kartanonhoitaja Yläneellä 1873–1891 ja Suomen lähetysseuran palveluksessa 1895–1915.

Jägerhorn hoiti sukunsa omistamaa Yläneen kartanoa. Hän myös toimi pitkään Yläneen kuntakokousen puheenjohtajana.

Jägerhorn oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1899, 1900 ja 1905–1906.

## Lähteet
Dansk Sprognævn

**Dansk Sprognævn** (tansk. *Tanskan kielineuvosto)* on Tanskan kulttuuriministeriön alainen kielitieteellinen tutkimuslaitos, joka on perustettu vuonna 1955. Sen tehtäviä ovat mm.:

* Tanskan kielen kehittäminen
* Vastata tanskan kieltä ja kielenkäyttöä koskeviin kysymyksiin
* Toimia tanskan kielen kielenhuoltajana sekä ylläpitää mm. tanskan kielen virallista sanakirjaa.

Kielineuvoston toimitilat sijaitsevat Bogensen kaupungissa.

Vuodesta 2008 lähtien kielineuvosto on valinnut vuoden sanan aina joulukuussa. Vuoden sanan ei tarvitse olla uudissana, vaan se voi olla vanha sana, joka on saanut uuden merkityksen.. Lisäksi kielineuvosto ylläpitää yhdessä Tanskan kieli- ja kirjallisuusseuran kanssa sproget.dk-sivustoa, joka tarjoaa kielineuvontaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kieliveuvoston kotisivu
Krister Jägerskiöld

**Krister Robert Otto Edgard Jägerskiöld** (21. kesäkuuta 1852 Turku – 19. maaliskuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen juristi, tilanhoitaja ja virka- ja valtiopäivämies. 

Jägerskiöldin vanhemmat olivat eversti Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld ja Johanna Ottiliana Taube ja puoliso vuodesta 1890 Emma Engdahl (o.s. Madsén). Jägerskiöld tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1870, suoritti oikeustutkinnon 1876 ja sai varatuomarin arvon 1880. Hän työskenteli valmistuttuaan Turun hovioikeudessa vuodesta 1880, asessorina 1895–1903, ja hoiti Sjölaxin (Syvälahden) fideikomissitilaa Kemiössä.

Jägerskiöld oli aatelissäädyn edustaja valtiopäivillä 1882, 1888, 1891, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.

## Lähteet
Käänteinen asuntokauppa

**Käänteinen asuntokauppa tai käänteinen asuntolaina** on yleensä pankkien harjoittamaa toimintaa. Se tarkoittaa sitä, että pankki ostaa asunnon, ja entinen omistaja jää asuntoon asumaan vuokralle. Suomessa käänteistä asuntokauppaa harjoittaa myös muutama yksityinen yritys.

Pankit antavat lisäksi käänteistä asuntolainaa, toisin sanoen asunnon omistaja saa asuntoaan vastaan asunnon nykyarvon mukaisen lainan, joka maksetaan pois, kun asunto myydään. Käänteistä asuntolainaa voidaan käyttää joustavasti mihin vain, sillä se on käytännössä vakuudellista kulutusluottoa.  

Lainan tai kaupan kohteeksi ei käy omakotitalo, jossa ongelmana ovat hoitokulut.  

## Lähteet
Tonnin seteli

**Tonnin seteli** on sketsi, joka esitettiin televisiosarja Kummelin kuudennen tuotantokauden päätösjaksossa vuonna 2000. Sketsi on noussut yhdeksi Kummelin tunnetuimmista siitä myöhemmin tehdyn internet-meemin ansiosta.

Sketsi on kuvattu Pyynikin näkötornin kahvilan antiikkisen kassakoneen äärellä. Sketsissä asiakas (Timo Kahilainen) maksaa ostoksensa tuhannen markan setelillä, mutta saa kahvilanpitäjältä (Heikki Silvennoinen) vain kolikoita takaisin. Asiakas jää toistelemaan antamaansa rahasummaa vielä kahvipöydässä istuessaan. Meemiksi on noussut nimenomaan Silvennoisen kasvojen pokerinaama. Sketsissä on niin sanottu klaffivirhe, sillä Kahilaisen hahmo käyttää ensin oikeaa kättään kahvin ja vaihtorahojen vastaan ottamiseen, mutta kuvakulman vaihtuessa hahmo käyttääkin vasenta kättään. Sketsin taustalla soi ranskalaisen säveltäjä Camille Saint-Saënsin Eläinten karnevaalin 13. osa, *Joutsen*.

Silvennoisen mukaan sketsin idea on se, että tarpeeksi hyvällä pokerinaamalla mikä tahansa voi mennä läpi. Silvennoinen on kuvannut sketsin tilannetta absurdiksi ja kaikin puolin epätodelliseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
*
Ludvig Hisinger-Jägerskiöld

**Krister (Christer) Ludvig Edvard (Eduard) Hisinger-Jägerskiöld** (12. elokuuta 1856 Turku – 21. tammikuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, sotilas ja virka- ja valtiopäivämies. 

Hisinger-Jägerskiöldin vanhemmat olivat Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld ja Johanna Ottiliana Taube ja puoliso Constance Maria Hisinger. Kun Fridolf Leopold Hisinger adoptoi hänet 1906 veljensä Eduard Viktor Eugenie Hisingerin vävynä, hän otti lapsineen sukunimen Hisinger-Jägerskiöld ja seurasi vapaaherraista Hisinger-sukua samalla numerolla Suomen ritarihuoneessa.  Hisinger-Jägerskiöld valmistui Haminan kadettikoulusta vänrikkinä 1879 ja toimi asetehtaan palveluksessa 1879–1882, kunnes hänet komennettiin Uudenmaan pataljoonaan. Erottuaan palveluksesta alikapteenina 1887 hän siirtyi Suomen Pankkiin, jossa hän yleni ylikassanhoitajaksi 1908. Vuosina 1901–1903 Hisinger-Jägerskiöld työskenteli pankin konttorissa Pietarissa.

Hisinger-Jägerskiöld oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.

## Lähteet
Baniéré Koré

**Baniéré Koré** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Niorosta itään. Kunnassa on 5&nbsp;700 ja kylässä 1&nbsp;800 asukasta (vuonna 2009).

Baniéré Korén kunta sijaitsee historiallisella Diarran alueella. Se rajoittuu kaakossa Nioron piirin Koréra Korén, etelässä Diabiguén, lännessä Troungoumbén ja luoteessa Diarran sekä koillisessa Koulikoron alueen Naran piirin Dogofryn kuntiin. Maisemaa leimaavat hiekkaiset tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensassavannia.

Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, fulbeja ja maureja.

Liikenneyhteydet ovat heikot varsinkin sadeaikaan. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kaupankäynti, käsityöammatit ja keräily.Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, maapapu, seesami ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Baniéré Koréssa pidetään viikoittaiset markkinat. Teollisuutta kunnassa ei ole lainkaan.

Palveluihin kuuluu neljä alakoulua ja terveyskeskus. Vesihuolto kattaa 71 prosenttia tarpeesta. Kunnassa on Orangen matkapuhelinverkko, mutta ei sähköverkkoa.

## Lähteet
Diarra (Malin kunta)

**Diarra** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Niorosta itään. Kunnassa on 7&nbsp;100 ja kylässä 2&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Diarran kunta rajoittuu etelässä Nioron piirin Baniéré Korén ja Troungoumbén, lännessä Yérérén, pohjoisessa Goguin ja idässä Koulikoron alueen Naran piirin Dogofryn kuntiin. Maisemaa leimaavat hiekkaiset tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensassavannia.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä ja maapapu. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Diarrassa pidetään viikoittaiset markkinat. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveyskeskus. Vesihuolto kattaa 85 prosenttia tarpeesta.

## Lähteet
Namibian kielet

**Namibian kielellinen diversiteetti** on melko suuri huolimatta maan pienestä väkiluvusta: Ethnologuen mukaan maassa, jonka asukasluku on noin 2,63 miljoonaa, puhutaan 28 kieltä. Nämä kielet kuuluvat indoeurooppalaisiin kieliin sekä bantu- ja khoisankieliin.

## Englannin kieli
Namibian perustuslain mukaan englanti on maan ainoa virallinen kieli.

Englannin asema vahvistui ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun Saksa menetti entisen siirtomaansa Kansainliiton päätöksellä Etelä-Afrikalle. Nykyään englanti on hallinnon sekä korkeakoulutuksen kieli..

## Afrikaans ja saksa
Ennen Namibian itsenäistymistä, maan ollessa osa Etelä-Afrikkaa, afrikaans ja saksa olivat englannin rinnalla ainoat viralliset kielet. Maan itsenäistymisen jälkeen 1990-luvulla vain englanti säilytti asemansa. Nykyään Namibian valkoisesta väestöstä 60 % puhuu afrikaansia ja 32 % saksaa..

Saksaa opetetaan edelleen monissa kouluissa ja se on etenkin vientiteollisuuden kannalta tärkeä kieli. Lisäksi Namibiassa tuotetaan saksankielistä mediaa kuten *[[Allgemeine Zeitung (Namibia)|Allgemeine Zeitung]]* -sanomalehti.. Namibian yleisradioyhtiöllä on ollut saksankielinen radiokanava (Funkhaus FM) vuodesta 1979 lähtien. Paikallinen saksan murre on nimeltään namibiansaksa tai *Namsläng*.

## Kotoperäiset kielet
Namibian kotoperäiset kielet kuuluvat joko khoisan- tai bantukieliin. Perustuslaki takaa oikeuden käyttää englannin lisäksi muita kieliä koulujen opetuskielenä niin yksityisissä kuin valtion tukemissa kouluissa.

Vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella maan puhutuimmat kotikielet olivat (puhujamäärä kotitalouksien perusteella):

## Lähteet
Adolf Ferdinand von Konow

**Adolf Ferdinand von Konow** (9. kesäkuuta 1868 – 6. lokakuuta 1930 Turku) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Von Konowin vanhemmat olivat eversti Johan Emil von Konow ja Hilda Charlotta Amalia Tudeer. Opettaja, tietokirjailija Walter von Konow oli hänen veljensä. Adolf Ferdinand von Konow valmistui agronomiksi ja otti suvun omistaman Lahisten kartanon hoitaakseen, kun hänen isänsä siitä luopui. Hän oli naimisissa Adla Hornborgin kanssa (k. 1930), heillä oli kaksi poikaa ja kaksi tytärtä. 

Von Konow oli aatelissäädyssä edustaja  1897 ja 1905–1906.

## Lähteet
Tesväri

**Tesväri** on humuspitoinen metsäjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 31,4 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 22 kilometriä länteen.

## Maantiede
Tesväri on rannoiltaan varsin mutkitteleva. Järvi on saareton, rannoilla on jonkin verran asutusta. Reitti järven luoteisosan Lamminperänlahdelta järven kaakkoiskolkkaan on noin puolitoista kilometriä. Tesväriä erottaa sen itäpuolisesta Puujärvestä kapeimmillaan 30 metriä leveä kannas. Tesvärin kaakkoiskolkasta virtaa kapea salmi Puujärveen, jonka korkeustaso on kymmenen senttimetriä Tesväriä alempi. Tesväriin virtaa oja pohjoisesta Kolmjärvestä. Tesvärin länsipuolella sijaitsee Fiskarsinjoen alueeseen kuuluvat Pirunlinnan Suonia ja Lauklampi. Tesvärin ja Lauklammen välissä sijaitsee Herniemenkallion luonnonsuojelualue (85 metriä mpy).

Maa- ja metsätalous sekä asutus hajakuormittavat Tesväriä, jonka ekologinen tila on hyvä. Vesi on ruskeaa, mutta kirkasta.

Tesväri (23.023.1.005) kuuluu Puujärven valuma-alueeseen (23.023), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen päävesistössä (23). Toinen jakovaihe on Lohjanjärven alue (23.02). Tesväri on Puujärven alueen toiseksi laajin vakavesi, ero laajimpaan eli Puujärveen on kuitenkin huomattavan suuri.

## Lähteet
Abdul Rashid (maahockeypelaaja, 1947)

**Abdul Rashid** (3. maaliskuuta 1947 Bannu, Brittiläinen Intia – 4. marraskuuta 2020 Islamabad) oli pakistanilainen maahockeypelaaja ja -valmentaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari.

Rashid voitti Pakistanin miesten maajoukkueessa olympiakultaa Méxicossa 1968, olympiahopeaa Münchenissä 1972 ja olympiapronssia Montréalissa 1976. Hän voitti myös maailmanmestaruuden vuonna 1971 ja Aasian kisojen kultamitalin vuosina 1970 ja 1974. Pelaajauransa jälkeen Rashid toimi valmentajana johtaen Pakistanin miesten maajoukkueen maailmanmestaruuteen vuonna 1994. Rashidin veli Abdul Hamid oli myös maahockeyn olympiavoittaja. Rashid kuoli Islamabadissa 73-vuotiaana 4. marraskuuta 2020.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Keritty

**Keritty** on järvi Lopen länsiosassa eteläisessä Kanta-Hämeessä. Se on Karjaanjoen vesistön latvavesiä, järven pinta-ala on 5,5 neliökilometriä. Etäisyys Lopen kirkonkylästä on 17 kilometriä länsilounaaseen ja Hämeenlinnasta 38 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Kerityn särmikkään rantaviivan pituus on 38&nbsp;802 metriä. Pääaltaasta kaakkoon työntyy Mutinperä-niminen pitkä lahti, myös koillisessa on muusta järvestä selkeästi erottuva vesialue. Kerityssä on 50 saarta, joista kaksi on yli hehtaarin laajuisia ja kahdeksantoista alle aarin laajuisia. Selkeästi laajin on noin 20-hehtaarinen Karhunsaari. Järven koillisosassa sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Toivakkaansaari. Mutinperässä sijaitsee Etummainensaari, Takimmainensaari, Lintusaaret ja lukuisia luotoja.

Kerityn rannat ovat enimmäkseen metsämaata ja suota, itärannalla on haja-asutusta. Järven ympärillä on useita pieniä vakavesiä, lähimpänä Kivisammaljärvi luoteessa ja Tervalammi etelässä.

Keritty on lievästi rehevä ja varsin kirkasvetinen, humusta on runsaasti. Järven vesitilavuus on 23,2 miljoonaa kuutiometriä. Kerityn syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa.

Kerityn koillisrannalta virtaa laskuoja Myllylammin (119,4 metriä mpy) kautta itään Puneliaan, jonka korkeustaso on noin kolmetoista metriä Kerittyä alempi. Kerityn ja Punelian etäisyys on noin kolme kilometriä.

Keritty (23.054.1.001) kuuluu Kerityn valuma-alueeseen (23.054), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Puneliajärven alue (23.05), joka on Karjaanjoen vesistön pohjoisin alue. Kerityn valuma-alueen toiseksi laajin järvi, Kivijärvi, sijaitsee Kerityn länsipuolella ja kolmanneksi laajin järvi, Sääksjärvi, eteläpuolella.

## Lähteet
Abdul Rashid

**Abdul Rashid** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Abdul Rashid (maahockeypelaaja, 1922), pakistanilainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja
* Abdul Rashid (maahockeypelaaja, 1941), pakistanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti
* Abdul Rashid (maahockeypelaaja, 1947), pakistanilainen maahockeypelaaja ja -valmentaja, olympiavoittaja
* Abdul Rashid (kestävyysjuoksija), pakistanilainen kestävyysjuoksija
* Abdul Rashid Dostum, afganistanilainen poliitikko
Kansalaisfoorumi (Venäjä)

**Kansalaisfoorumi** () on liberaalikonservatiivinen puolue Venäjällä. Puolueen perusti 4. kesäkuuta 2012 liikemies ja vuoden 2012 presidenttiehdokas Mihail Prohorov.

Puolue muodostettiin 500 jäsenellä, mikä on lain edellyttämä vähimmäismäärä puolueen rekisteröimiseksi Venäjälle, ja puolue perustettiin alun perin alkumekanismina, jonka kautta riippumattomat ehdokkaat voivat asettua vaaleihin.

Kansalaisfoorumin nykyinen puheenjohtaja on vuodesta 2015 alkaen ollut Rifat Šaihutdinov.

Vuoden 2016 vaalien jälkeen puolueella on tällä hetkellä yksi edustaja valtioduumassa, Venäjän parlamentin alahuoneessa.

## Lähteet
Onkimaanjärvi

**Onkimaanjärvi** on humusjärvi Karkkilan, Tammelan ja Lopen alueilla Uudenmaan ja Kanta-Hämeen rajalla. Sen pinta-ala on 3,6 neliökilometriä. Etäisyys Karkkilan keskustasta on 13 kilometriä luoteeseen, Tammelasta 23 kilometriä kaakkoon ja Hämeenlinnasta 45 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Onkimaanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,2 kilometriä. Suurin osa järvestä sijaitsee Karkkilassa, pohjoisin osa sijaitsee Tammelassa ja itäinen osa Lopella. Saaria on useita: Matinsaari altaan keskivaiheilla, Karhunsaaret itäosassa, sekä Rajasaari ja Kivisaari aivan maakuntarajan tuntumassa. Kolmen kunnan rajat kohtaavat Rajasaaren ja Kivisaaren välissä. Järven keskiosassa sijaitsee Hätäsaari. Osa Onkimaanjärven saarista on vailla virallista nimeä.

Onkimaanjärven rantaviiva on varsin epäsäännöllinen. Salmennokan niemi jakaa järven itäosan kahdeksi lahdeksi, joiden pohjukat jakautuvat edelleen pienemmiksi lahdeksi, joista useat on nimetty (Hevosojanlahti, Tukkilahti). Järven keskiosan leveys on noin kaksi kilometriä, joitakin satoja metrejä luoteeseen leveys on enää puolisen kilometriä. Pohjoisessa järvi levenee länsi–itäsuunnassa 2,5 kilometriä leveäksi. Järven luoteiskolkassa on Nummenrannanlahti ja koilliskolkassa Kurkisuonlahti. Onkimaanjärven syvin kohta sijaitsee noin 300 metriä Karhunsaarista länteen.

Onkimaanjärven rannoilla on haja-asutusta etenkin Karkkilan ja Lopen alueilla. Järven tuntumassa on useita pienempiä järviä, kuten Ali-Paastonjärvi kaakossa, Vuotinainen etelässä, Ruokjärvi lounaassa ja Löyttyjärvi lännessä. Luoteessa levittäytyy Tervalamminsuo, jonka sisällä on Tervalammi (111,8 metriä mpy), koillisessa on Kurkisuo ja Haarasuo. Onkimaanjärven länsirannan Onkimaa ja Niemenmaa kohoavat yli 140 metriä merenpinnan yläpuolelle, etelärannan Korkeamäki kohoaa niin ikään yli 140 metriä mpy. Pohjoisrannalla sijaitsee Pernunmäki.

Onkimaanjärveen virtaa vettä ympäröiviltä suoalueilta, järven eteläkolkasta lähtee laskuoja Heleenlammin (107,8 metriä mpy) kautta Vuotinaiseen, jonka korkeustaso on 3,1 metriä Onkimaanjärveä alempi.

Onkimaanjärven kuormitus on kohtalaisen iso, järven ekologinen tila on tyydyttävä, vesitilavuus on 13,2 miljoonaa kuutiometriä.

Onkimaanjärvi (23.083.1.001) kuuluu Onkimaanjärven valuma-alueeseen (23.083), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nuijajoen valuma-alue (23.08). Onkimaanjärven alue sijaitsee Uudenmaan ja Kanta-Hämeen rajaseudulla ja siihen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Onkimaanjärvi, Tervalampi ja Orhilammi. Valuma-alue sijaitsee Karjaanjoen vesistön pohjoisosassa.

## Lähteet
Soma Rytkönen

**Soma Rytkönen** (s. n. 1955) on suomalainen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä, koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän on suomentanut italialaista kirjallisuutta. 

Rytkönen on työskennellyt useissa lehdissä ja uutistoimistoissa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kehitysjoukkojen toimistossa Zimbabwessa ja Sambian naisjärjestöjen kattojärjestössä NGOCC:ssa.

Hän työskenteli vuonna 1983 *[[Näköpiiri]]*-lehden päätoimittajana. 

## Teokset
* *Se kerrottiin nuotiolla: elämää zimbabwelaisessa kylässä*, Tammi 2000 

## Lähteet
Sveitsin evankelinen kansanpuolue

**Sveitsin evankelinen kansanpuolue** (saks. *Evangelische Volkspartei der Schweiz*, ransk. *Parti évangelique suisse*, ita. *Partito Evangelico Svizzero*, rm. *Partida evangelica da la Svizra*) on protestanttinen kristillisdemokraattinen puolue Sveitsissä. Puolueella on tällä hetkellä 3 edustajaa Sveitsin kansallisneuvostossa. Puolue perustettiin 10. toukokuuta 1919 ja puolueesta käytetään lyhennettä **EVP**.

EVP on konservatiivinen eutanasian, abortin, rekisteröityjen parisuhteiden ja muiden tyypillisesti kristittyjen asioiden suhteen.

## Vaalihistoria
### Sveitsin liittokokous

## Lähteet
Father of All Motherfuckers

**Father of All Motherfuckers** on Green Dayn kolmastoista studioalbumi, joka julkaistiin 7. helmikuuta 2020.  Albumin on tuottanut Butch Walker, Chris Dugan ja bändi itse. Albumilta on julkaistu neljä singleä; "Father of All...", "Fire, Ready, Aim", "Oh Yeah!" and "Meet Me on the Roof".

## Kappaleet

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Vuotinainen (järvi)

**Vuotinainen** on karu humusjärvi Karkkilan luoteisosassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 99 hehtaaria. Etäisyys Karkkilan keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Vuotinaisen pituus kaakosta luoteeseen on 1,7 kilometriä. Kaupinnokan niemi jakaa altaan eteläiseen ja pohjoiseen osaan, pohjoisosan leveys on 1,3 kilometriä. Vuotinaisen syvin kohta, 14,2 metriä, sijaitsee järven eteläkolkassa. Järven keskivaiheilla on 10,1 metrin syvänne. Saaria on kolme, suurin niistä sijaitsee järven eteläosassa. Vuotinaisen ympäristö on pääosin metsää ja suota.

Vuotinaiseen virtaa vettä lännestä Ruokjärvestä, pohjoisesta Onkimaanjärvestä ja idästä Ali-Paastonjärvestä. Vuotinaisen kaakkoisrannalta lähtee laskuoja Nuijajokeen, joka tunnetaan myös Vuotinaistenjokena. Vuotinaisen kaakkoispuolella sijaitsee Valkjärvi, järvien välisen kannaksen leveys on 200–250 metriä.

Vuotinaisen rannoilla on jonkin verran pientaloja. Järven kuormitus on vähäistä ja ekologinen tila on hyvä. Vesitilavuus on 3,1 miljoonaa kuutiometriä.

Vuotinainen (23.082.1.001) kuuluu Vuotinaisen alueeseen (23.082), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nuijajoen valuma-alue (23.08). Vuotinaisen alue sijaitsee Uudenmaan ja Kanta-Hämeen rajaseudulla ja siihen kuuluu kahdeksan vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Vuotinainen, Ali-Paastonjärvi ja Yli-Paastonjärvi ovat isoimmat. Valuma-alue sijaitsee Karjaanjoen vesistön pohjoisosassa.

## Lähteet
Vaskijärvi (Karkkila)

**Vaskijärvi** on matala ja runsashumuksinen järvi Karkkilan koillisosassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Etäisyys Karkkilan keskustasta on kahdeksan kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Vaskijärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,5 kilometriä. Järven itäosassa on kolme saarta, joista laajin on Isosaari. Vaskijärven syvin kohta sijaitsee altaan pohjoisosassa, Isosaaren eteläpuolella järven syvyys on kauttaaltaan alle puolitoista metriä. Järven rannoilla on asutusta, peltoja ja metsää. Vaskijärven kylä sijaitsee järven pohjoispuolella.

Vaskijärveen laskee pelto- ja suo-ojia. Järven luoteisrannalta lähtee Vaskijoki länteen. Vaskijärveen kohdistuu mittavaa ulkoista fosforikuormitusta. Järvi on rehevä ja sen ekologinen tila on hyvä. Vesitilavuus on 2,82 miljoonaa kuutiometriä.

Vaskijärven läheisyydessä on useita soita. Noin kolme kilometriä luoteeseen levittäytyy Vaskisuo, Vaskijärven ja Keihäsjärven välissä Uudenmaan ja Kanta-Hämeen rajalla sijaitsee Keihässuo.

Vaskijärvi (23.056.1.001) kuuluu Vaskijoen valuma-alueeseen (23.056), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Puneliajärven alue (23.05). Vaskijärvi on Vaskijoen alueen ainoa yli hehtaarin laajuinen vakavesi. Valuma-alue sijaitsee Karjaanjoen vesistön koillisosassa. Vaskijärvi on pinta-alaltaan Karjaan toiseksi laajin järvi Onkimaanjärven jälkeen. Tilavuudeltaan se on kuitenkin alle puolet Karkkilan Pyhäjärvestä, joka on kolmanneksi laajin. Myös alle neliökilometrin laajuiset Vuotinainen ja Löyttyjärvi Karkkilan luoteisosassa ovat tilavuudeltaan Vaskijärveä suurempia.

## Lähteet
Mark Rypien

**Mark Rypien** (s. 2. lokakuuta 1962  Calgary, Alberta, Kanada) on entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Rypien pelasi NFL:ssä vuosina 1987—1997 ja uudelleen vuonna 2001. Hän edusti valtaosan uraansa Washington Redskinsiä.

Rypien pelasi yliopistovuosinaan Washingtonin osavaltionyliopiston joukkueessa ja hänet varattiin NFL:ään kuudennella kierroksella. Rypien voitti Super Bowlin kahdesti Redskinsin riveissä (Super Bowl XXII ja Super Bowl XXVI) ja hänet valittiin jälkimmäisellä kerralla ottelun tärkeimmäksi pelaajaksi. Lisäksi hän pelasi kahdesti Pro Bowl -ottelussa.

## Lähteet
Money 2020 Part II: We Told Ya So!

**Money Money 2020 Part II: We Told Ya So!** on uuden aallon yhtye The Networkin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 4. joulukuuta 2020 ja oli bändin ensimmäinen albumi 17 vuoteen. 

## Kappaleet

## Lähteet
Aigues-Vives

**Aigues-Vives** voi tarkoittaa seuraavia:

## Maantiede
* Aigues-Vives, kunta Ranskassa Ariègen departementissa
* Aigues-Vives, kunta Ranskassa Auden departementissa
* Aigues-Vives, kunta Ranskassa Gardin departementissa
* Aigues-Vives, kunta Ranskassa Hérault’n departementissa
Aigues-Vives (Ariège)

**Aigues-Vives** on kunta Ranskan eteläosassa Ariègen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 35 kilometriä Pamiers’n kaupungista kaakkoon.

Kunnan nimi "*Aqua viva*" on mainittu ensimmäisen kerran 1100-luvulla. Nykyisen keskustan kohdalla on sijainnut kirkon ympärillä ollut keskiaikainen kylä. Nykyiselle paikalle kirkko on rakennettu vuonna 1840. Kylän vanhan suihkulähteen paikalle on rakennettu pumppukaivo todennäköisesti 1900-luvun alkupuolella.


Tiedosto:Église_d'Aigues-Vives,_Ariège-edit.jpg|Kirkko
Tiedosto:Fontaine_d'Aigues-Vives,_Ariège.jpg|Entinen suihkulähde


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Larry McDonald

**Lawrence Patton "Larry" McDonald** (s. 1. huhtikuuta 1935 Atlanta, Georgia — 1. syyskuuta 1983 Japaninmeri) oli yhdysvaltalainen lääkäri ja poliitikko. Hän edusti Georgiaa Yhdysvaltain edustajainhuonetta vuodesta 1975 aina kuolemaansa 1983 saakka. Lisäksi hän toimi konservatiivisen John Birch Society -järjestön puheenjohtajana.

Politiikassa McDonald tuli tunnetuksi konservatiivina ja esimerkiksi *[[New York Times]]* kuvaili häntä vuonna 1983 "kongressin kiistatta konservatiivisimmaksi jäseneksi". McDonald kannatti pakollista asepalvelusta, mutta vastusti näkyvästi homoseksuaalien oikeuksien lisäämistä sekä aselakien kiristämistä. Vuonna 1982 McDonald kieltäytyi äänestämästä oman puolueensa ehdokasta Tip O’Neilliä edustajainhuoneen puhemiehen valintaa koskevassa äänestyksessä, mistä rangaistuksena McDonaldia ei hänen viimeiseksi jääneellä kongressikaudellaan poikkeuksellisesti valittu yhteenkään edustajainhuoneen komiteaan.

McDonald menehtyi 1. syyskuuta 1983 ollessaan mukana Korean Airin lennolla 007, jonka Neuvostoliiton ilmavoimat ampui alas Japaninmeren yläpuolella lähellä Sakalininsaarta .

## Lähteet
Koreanlahti

**Koreanlahti** tai **Länsi-Korean lahti** (, ) on Keltaisenmeren koillinen lahti Kiinassa ja Pohjois-Koreassa. Sitä rajoittavat Liaotungin niemimaa ja Pohjois-Korean läntinen rannikko.

Koreanlahti on melko matala meri, eikä sen syvyys juurikaan yllä 50 metriä syvemmälle. Sen vuoroveden vaihteluväli on kuitenkin suuri, 6–12 metriä. Lahteen laskevista joista merkittävimmät ovat Pohjois-Korean ja Kiinan rajalla virtaavat Jalu sekä Pohjois-Korean puolella kulkevat Ch’ŏngch’ŏn ja Daedong. Lahdessa on useita saaria ja hiekkasärkkiä.

Lahden rannalla on myös merkittäivä satamakaupunkeja. Kiinan puolella Lüshunkou ja Dandong sekä Pohjois-Korean Nampo ja Sinuiju.

## Lähteet
Sosiaalidemokraatit (Slovenia)

**Sosialidemokraatit** (sloveeniksi *Socialni demokrati*, sloveeninkielinen lyhenne, **SD**) on slovenialainen keskusta-vasemmistolainen puolue, jonka nykyinen puheenjohtaja on Tanja Fajon. Vuosina 1993-2005 puolue tunnettiin nimellä "Yhdistyneiden sosiaalidemokraattien luettelo". Tällä hetkellä puolueella on Slovenian parlamentissa 12 edustajaa ja 2 edustajaa Euroopan parlamentissa. Sosiaalidemokratit ovat Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän jäseniä.

## Lähteet
Haarjärvi

**Haarjärvi** on humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 27,9 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 19 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Haarjärven etelä–pohjoissuuntainen pituus on kilometrin. Länsi–itäsuuntainen leveys on suurimmillaan puoli kilometriä. Etelässä järvi kapenee Tommanlahdeksi. Järvi on saareton ja sitä reunustaa idässä metsä ja lännessä peltomaa. Rannoilla on useita pientaloja. Haarjärven läheisyydessä sijaitsee useita järviä, kuten Kaitajärvi idässä, Valkjärvi etelässä, Iso Ruokjärvi lounaassa ja Kivimäen Kaita luoteessa.
Haarjärveen virtaa laskuoja Valkjärvestä ja Iso Ruokjärvestä, Haarjärven pohjoiskolkasta lähtee Hämjoki kohti Lohjanjärveä.

Haarjärven kaloista noin puolet on särkeä, järvessä esiintyy myös haukea, pasuria ja siikaa ja useita muita lajeja. Haarjärvi on rehevä ja sen ekologinen tila on tyydyttävä. Vesitilavuus on 1&nbsp;169&nbsp;000 kuutiometriä.

Haarjärvi (23.074.1.004) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.

## Lähteet
Jumalattomat (albumi)

**Jumalattomat** on Kotiteollisuuden 17. albumi, joka julkaistiin 14. toukokuuta 2021.

Albumin työstämisen aikana yhtyeen laulaja-kitaristi Jouni Hynysestä tuntui, ettei hänellä olisi mitään sanottavaa ja hänellä oli usko koetuksella, mutta lopulta sisältököyhyydestä ja epäuskosta tuli albumin kantava sisältö. Albumin tekeminen aloitettiin vuodenvaihteessa 2019-2020 ja työstämistä jatkettiin vuoden 2020 aikana.

Albumilta julkaistiin talvella 2021 single "Herttarouva", jolla ylistetään naiseutta.

## Kappaleet
Sävellykset ja sovitukset Kotiteollisuus, ellei toisin mainita. Sanoitukset Jouni Hynynen.

# Menestys - 4.03
# Kaikki on pyhää - 5.57
# Saatanan työmaa - 5.25
# Herttarouva - 4.27
# Äiti kuolema - 5.54 (säv. Tuomas Holopainen)
# Tuoni peiton alla - 5.40
# Verenmaku suussa - 4.34
# Umpimielet - 6.09 
# Jumalattomat - 8.14

## Arvostelut
* Imperiumi: 7/10
* Inferno: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.discogs.com/Kotiteollisuus-Jumalattomat/release/18762214
Swartkrans

**Swartkrans** on kalkkikiviluola Etelä-Afrikassa Johannesburgin länsipuolella. Se on muiden lähistön luolien kanssa merkittävä varhaisten Homininien fossiilien löytöpaikka.

Swartkransista löydettiin ensimmäiset *[[Homo ergaster]]* -lajin jäännökset vuonna 1949. Ronald J. Clarke vahvisti 20 vuotta myöhemmin löydösten kuuluvan ihmisten *Homo*-sukuun. *H. ergaster* oli ensimmäinen laji, joka edusti Acheulin kulttuuria. Laji käytti myös tulta, ja Swartkransista on löydetty todisteita varhaisesta tulenkäytöstä. Löytöihin kuuluu eläinten luita, jotka ovat palaneet yli 200 asteen lämpötilassa, mihin luonnollinen pensastopalo ei yllä.

Swartkransista on löytynyt kaikkiaan lähes 900 kivi- ja luutyökalua, jotka ovat 1–1,9 miljoonaa vuotta vanhoja. Luola on myös merkittävin lajin *[[Paranthropus robustus]]* löytöpaikka. Swartktrans, Sterkfontein ja Kromdraai valittiin vuonna 1999 Unescon maailmanperintöluetteloon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uusi Slovenia – Kristillisdemokraatit

**Uusi Slovenia - Kristillisdemokraatit** (sloveeniksi *Nova Slovenija - Krščanski demokrati*, **NSi**) on slovenialainen kristillisdemokraattinen ja konservatiivinen puolue. Vuodesta 2018 lähtien puolueen puheenjohtajana toimii Matej Tonin. Puolue perustettiin 4. elokuuta 2000 yhtenäisen Slovenian kansanpuolueen ja Slovenian kristillisdemokraattien (SLS + SKD) jakautumisen jälkeen. NSi on Euroopan kansanpuolueen (EPP) jäsen. Slovenian parlamenttivaaleissa 2018 puolue sai 7 edustajaa Slovenian parlamenttiin.

## Lähteet
Slovenian kansanpuolue

**Slovenian kansanpuolue** (sloveeniksi *Slovenska ljudska stranka*, lyh. **SLS**)  on slovenialainen konservatiivinen ja agraarinen puolue. Se perustettiin vuonna 1988 Slovenian talonpoikien liiton nimellä ensimmäiseksi demokraattiseksi poliittiseksi järjestöksi Jugoslaviassa, ja se muutti nimensä Slovenian kansanpuolueeksi vuonna 1992. Puolue yhdistyi 15. huhtikuuta 2000 Slovenian kristillisdemokraatteihin muodostaakseen SLS + SKD Slovenian kansanpuolueen, ja muutti nimensä vuonna 2001 Slovenian kansanpuolueeksi. Puolueella on yksi meppi Euroopan parlamentissa, mutta ei yhtään edustajaa Slovenian parlamentissa.

## Lähteet
Pang Hak-se

**Pang Hak-se** (; 1914 Venäjän keisarikunta – 18. heinäkuuta 1992) oli pohjoiskorealainen juristi ja poliitikko. Hän oli avainasemassa Pohjois-Korean salaisen poliisin luomisessa ja on ainoa tiedossa oleva luonnollisen kuoleman kohdannut maan salaisen poliisin päällikkö.

## Elämä ja ura
Pangista käytettiin venäjänkielistä nimeä Nikolai Ignatjevitš Pan (Николай Игнатьевич Пан). Ristiriitaisia tietoja on esitetty sekä hänen synnyinpaikastaan että opinahjostaan, mutta venäläisten arkistolähteiden perusteella hän valmistui Sverdlovskin lakiyliopistosta Stalinin jo ollessa Neuvostoliitossa lujasti vallankahvassa. Hänet pakkosiirrettiin, mutta hän pääsi palvelemaan Neuvostoliiton salaista poliisia ja työskenteli suuren terrorin aikana tutkijana Qızılordassa. 1940-luvun alkupuolella Pang pääsi Neuvostoliitossa syyttäjän tehtäviin. Kun Korean niemimaa vuonna 1945 jaettiin, hän ei ollut ensimmäisten Pohjois-Koreaan siirrettyjen joukossa vaan hänet lähetettiin sinne koulutettujen korealaisten "Ryhmä 36" -koodinimellä tunnetussa ryhmässä vuonna 1946.

Korean niemimaalla Pang sai aseman Neuvostoliiton tilapäisessä hallinnossa ennen kuin aloitti vuonna 1948 toimintansa Pohjois-Korean salaisen poliisin korkeimmassa asemassa. Hän toimi Kim Il-sungin lojaalina apurina 1950–1960-luvuilla suoritetuissa poliittisissa puhdistuksissa. Näiden puhdistusten uhreista merkittävimpiin kuuluivat Pak Hon-yong ja Yi Sung-yop. Laajalti huhuttiin Pangilla olleen osuuden myös Ho Ka-in kuolemassa, vaikka tämä virallisen tiedon mukaan teki itsemurhan 2. heinäkuuta 1953. 1950-luvun loppupuolella Pang teki ilmiantoja Neuvostoliiton suurlähetystöön, mutta sittemmin Neuvostoliiton ja Pohjois-Korean välit heikkenivät. Kaikki kontaktit Neuvostoliiton ja Pohjois-Korean salaisen palvelun välillä katkaistiin, ja Pang otti etäisyyttä kaikkiin muihin neuvostotaustaisiin korealaisiin eikä edes yrittänyt jatkossa vierailla Neuvostoliitossa.

1960-luvulla Pang siirrettiin asemaan Korean työväenpuolueen keskuskomiteassa, jossa hän vastasi tiedustelutyöstä Etelä-Koreassa. Vuonna 1972 hän nousi Pohjois-Korean korkeimman oikeuden johtoon, ja tässä asemassa hän toimi kuolemaansa saakka. Lisäksi hän istui edustajana Korkeimmassa kansanneuvostossa. *[[Rodong Sinmun]]issa* julkaistun kuolinilmoituksen mukaan 78-vuotias Pang kuoli pitkään sairastettuaan. Hän oli ainoa puhdistuksista selvinnyt Pohjois-Korean politiikassa ns. "venäläistä faktiota" edustaneista johtohahmoista.

## Yksityiselämä
Pangin isä Ignati oli metsästäjä, ja metsästyksestä tuli myös Pangin harrastus. Pangilla oli vaimo Kwon Yong-hui (venäläiseltä nimeltään Vera Ivanovna Kvon), jonka kanssa hän usein vieraili Neuvostoliitossa 1950-luvulla ennen maiden välien viilenemistä. Neuvostodokumenttien mukaan vaimolla oli kaksi tytärtä ja yksi poika, vaikka dokumenteissa ei suoraan ilmoiteta Pangia näiden isäksi. Pangilla oli asiakirjojen mukaan sisaruksia.

## Lähteet
Slovenian kansallispuolue

**Slovenian kansallispuolue** (sloveeniksi *Slovenska Nacionalna Stranka*, **SNS**) on slovenialainen kansallismielinen ja äärioikeistolainen puolue, jota johtaa Zmago Jelinčič Plemeniti. Puolue tunnetaan EU-kriittisyydestään ja vastustaa Slovenian liittymistä sotilasliitto Natoon. Se vastustaa myös Slovenian toisen maailmansodan tapahtumien historiallista revisionismia ja on jossain määrin myötätuntoinen entiselle Jugoslavian hallitukselle Josip Broz Titolle.

## Lähteet
O Jin-u

**O Jin-u** (; 1917 Etelä-Hamgyeong – 1995) oli pohjoiskorealainen poliitikko ja marsalkka. 

O taisteli Kim Il-sungin sissitoverina japanilaisjoukkoja vastaan Mantšuriassa. Hän palasi vuonna 1945 Korean niemimaalle ja palveli komentajana Korean sodassa. 1950-luvun valtataisteluiden ja puhdistusten jälkeen O eteni nopeasti sekä Korean työväenpuolueen että Pohjois-Korean armeijan riveissä. Vuonna 1970 hänestä tuli Korean työväenpuolueen keskuskomitean täysjäsen, ja vuonna 1980 hän sai nimityksen sekä puolueen politbyroon että keskussotilaskomission pysyväksi jäseneksi. Vuodesta 1976 kuolemaansa O toimi asevoimien ministerinä oltuaan aiemmin varaturvallisuusministerinä. Vuodesta 1972 hän toimi lisäksi Pohjois-Korean kansallisen puolustuskomission varapuhemiehenä.

Vuonna 1985 O ylennettiin varamarsalkaksi (*[[chasu]]*) ja vuonna 1992 marsalkaksi. Hänen saamiinsa tunnustuksiin kuuluivat Tasavallan sankarin arvonimi (1968) ja Kim Il-sungin ritarikunnan ritarinarvo (1982). O palveli Kim Il-sungin hautajaiskomiteassa vuonna 1994. Hän kuoli itse seuraavana vuonna syöpään siihen Ranskassa saamastaan hoidosta huolimatta.

O kirjoitti teoksia japanilaisjoukkojen vastaisten taisteluiden ajoista.

## Suomennetut teokset
* 

## Lähteet
Ruotsin kielen kirosanat

**Ruotsin kielet kirosanat** ovat sanoja ja ilmauksia, jotka rikkovat kielen sosiaalisia normeja, minkä johdosta niiden katsotaan olevan kiellettyjä tai muuten epäsopivia. Nämä sanat liittyvät ihmiskehon eritteisiin, seksuaalisuuteen tai uskontoon. Niiden käyttö perustuu esimerkiksi jonkin asian korostamiseen niin positiivisessa kuin negatiivisessakin mielessä.

Perinteisesti uskonnollisesta kontekstista tulevat kirosanat ovat olleet voimakkaampia kuin nykyään. Tämä johtuu uskonnon, tässä tapauksessa kristinuskon, vahvasta asemasta yhteiskunnassa. Nykyruotsissa sen sijaan sukupuoleen ja seksuaalisuuteen viittaavat kirosanat katsotaan karkeiksi..

Englannin kielen vaikutus on ollut havaittavissa myös ruotsinkielisessä ympäristössä ja englanninkieliset kirosanat (esimerkiksi *fuck*, *bitch* ja *shit*) ovat yleisessä käytössä. Suomenruotsalaisten keskuudessa myös suomenkielisillä kirosanoilla on jo jonkin aikaa ollut vahva asema, sillä ne koetaan varsinkin Etelä-Suomessa voimakkaammiksi kuin ruotsinkieliset kirosanat.

## Yleisimpiä kirosanoja

### Sjutton ja attan
*Attan* on lukusanan kahdeksantoista kirjoitusmuoto. Lukusana liitettiin vahvasti viikinkien Odin-jumalaan, minkä johdosta se sai merkityksen kirosanana kristittyjen keskuudessa.

*Sjutton*, eli seitsemäntoista, on lievä. Interjektiona sana voi esiintyä myös muodossa *va sjutton?* Sjutton-kirosana on todennäköisesti saanut alkunsa siitä, että sitä käyttämällä on pyritty välttelemään *attanin* käyttöä.

### Herregud
*Herregud* kääntyy suomeksi herran jumala. 

### Fitta
*Fitta* kääntyy usein muotoon vittu. Sillä voidaan tosin viitata myös siittimeen (mulkku). Suomenruotsissa *fitta*, ja siitä johdettu adjektiivi *fittig*, on yksi tyypillisimmistä kirosanoista, kun taas Ruotsissa sen katsotaan olevan paljon karkeampi.

### Helvete
Sana *helvete* tulee helvettiä tarkoittavasta sanasta eikä sen käyttö juurikaan eroa suomesta.

### Satan
*Satan* tarkoittaa paholaista, mutta lienee suomalaista vastinettaan lievempi.

### Skit
*Skit* on perusmerkitykseltään uloste. Sana ei ole yksinkertaisesti vain käännös englannin sanasta *shit*, vaan molemmat tulevat indoeurooppalaisesta kantakielestä. Sitä voidaan käyttää myös täysin positiivisissa yhteyksissä vahvistavana sanana kuten vaikka "skitbra idé!" (tosi hyvä idea).

### Jävla
*Jävla* on adjektiivi ja tulee sanasta *djävul* (paholainen). Sitä käytetään kirosanana tiettävästi ensimmäistä kertaa vuonna 1507 piispa Hemming Gadhin lähettämässä kirjeessä.

## Lähteet
Tõnu Viik

**Tõnu Viik** (s. 12. heinäkuuta 1968 Jõhvi) on virolainen filosofian professori ja toukokuusta 2021 lähtien Tallinnan yliopiston rehtori.

## Elämä ja ura

Viik on syntynyt vuonna 1968. Vuosina 1986–93 hän opiskeli Moskovan valtionyliopistossa filosofiaa. Tohtoriksi hän väitteli yhdysvaltalaisessa Emory Universityssä vuonna 2003 aiheenaan Hegelin kulttuurifenomenologia. Viik on toiminut Viron Humanistisen Instituutin rehtorina ja Tallinnan yliopiston humanististen tieteiden instituutin johtajana. Helmikuussa 2021 hänet valittiin Tallinnan yliopiston rehtoriksi, ja hän astui virkaansa toukokuussa 2021.

## Lähteet
Raunion rautatieasema

**Raunion rautatieasema** () on rautatieliikennepaikka Seinäjoki–Oulu-rataosalla Kauhavalla. Rauniossa ei ole henkilö- tai tavaraliikennettä ja sitä käytetään junakohtauspaikkana.

## Lähteet