open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kustaa Åkerblom

**Kustaa Åkerblom** (1801 Paimio – 1893 Leivonmäki) oli **Rutavaarin** tai **Leivonmäen profeetan** nimellä tunnettu Leivonmäellä asunut uskonnollisten näkyjen näkijä.

Varsinais-Suomessa Turun seudulla syntynyt Åkerblom syyllistyi nuorena asiakirjan väärennykseen ja hän pakeni sitten Keski-Suomeen Leivonmäelle, jossa oli silloin suuria soita ja asumattomia metsäalueita. Åkerblom asettui Rutajärven asumattomille rantamaille asuinpaikkanaan ensin Syysniemen torppa. Hän tutki Raamattua ja löysi Vanhan Testamentin profeetoista esikuvan itselleeen. Hänestä tuli oman käsityksensä mukaan jumalanmies, jota ihmiset alkoivat nimittää Rutavaariksi.

Åkerblom joutui vilkkaan mielikuvituksensa ja luonnon herkistämän ajattelunsa ohjaamana keskelle Raamatun tapahtumia ja ihmeitä ja esitti niissä jopa Jumalan valittuna pääosaa. Hypnoottiseen unitilaan jouduttuaan hän näki näkyjä ja uskoi herättyään kaiken näkemänsä olleen totista totta. Näkyjensä mukaan hänelle oli annettu päätehtäväksi Israelin 12. sukukunnan tuomitseminen. Kertoessaan näyistään ja kokemuksistaan Jumalan ja enkelien kanssa hän tavallisesti liitti niihin ankaria ennustuksia, kohdistaen peloittavat tuomionsa vihaamiinsa henkilöihin. Hän kertoi Leivonmäen kirkkoherrana toimineelle rovasti A. O. Wuorimaalle (Blomberg) näkyjään, ja tämä kirjoitti niitä muistiin Leivonmäen pappilassa säilytettyyn seurakunnan historiaan. Näkyjensä aikana Åkerblom kohtasi enkeleitä ja pääsi näiden seurassa näkemään helvetin kauhuja ja taivaan oloja. 

Pari päivää ennen Åkerblomin kuolemaa 92-vuotiaana rovasti Wuorimaa kävi häntä ripittämässä. Viime aikoinaan Åkerblom makasi vuoteessaan ja oli hypnoottisessa unessa melkein koko ajan. Kun hoitaja joskus herätteli hänet, oli Åkerblom vihainen ja pyysi saada olla rauhassa, koska hänellä oli vielä paljon tuomittavia Israelin 12. sukukunnan jäseniä. 

## Lähteet
Zoran Prodanović

**Zoran  Prodanović "Prlja"** (s. 18. joulukuuta 1964) on kroatialainen muusikko ja Let 3 -yhtyeen solisti. Hän on kuulunut myös muun muassa yhtyeisiin Walter,  Umjetnici Ulice, Strukturne Ptice ja Let 2.

Prodanović osallistui vuoden 2023 Euroviisuihin Let 3 -yhtyeen mukana. Heidän kappaleensa ”Mama ŠČ!” niitti suosiota semifinaalien jälkeen.

## Lähteet
Dimetyloliurea

**Dimetyloliurea** (C3H8N2O3) eli **bis(hydroksimetyyli)urea** on alkoholeihin ja ureajohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa polymeeriteollisuudessa sekä puun ja tekstiilien käsittelyyn.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa dimetyloliurea on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja alkoholeihin sekä hieman dimetyylisulfoksidiin. Esimerkiksi dietyylieetteriin aine ei kuitenkaan liukene. Dimetyloliurea voi polymeroitua itsekseen.

## Valmistus
Dimetyloliureaa valmistetaan formaldehydin ja urean välisellä kondensaatioreaktiolla emäksisten katalyyttien läsnä ollessa. Reaktio on eksoterminen, minkä vuoksi sitä on jäähdytettävä. Muodostunut dimetyloliurea puhdistetaan kiteyttämällä.

## Käyttö
Dimetyloliureaa käytetään ureaformaldehydihartsien valmistukseen. Sitä käytetään myös puun kovuuden ja kuumuudenkestävyyden lisäämiseen sekä vanerien valmistuksessa laminointiaineena. Yhdistettä käytetään lisäksi tekstiilien käsittelyssä parantamaan siliävyyttä ja lisäämään tekstiilien pysymistä sileinä.

## Lähteet
FIA World Endurance Championship -kausi 2026

**FIA World Endurance Championship -kausi 2026** on FIA World Endurance Championship -sarjan 14. kausi.

Kauden 2026 lähtöluettelossa on 35 autoa. Hyundain luksusautobrändi Genesis tekee debyyttinsä sarjassa Hypercar-luokassa nimellä Genesis Magma Racing.

## Kilpailukalenteri
Kalenteri pysyi ennallaan vuoteen 2025 verrattuna. Ainoa merkittävin muutos oli Qatarin kilpailun siirtyminen helmikuusta maaliskuulle. Maaliskuussa 2026 Qatarin 1 812 kilometrin ajo jouduttiin lykkäämään lokakuulle Iranin sodan vuoksi. Tämän seurauksena kauden aloitus siirtyi Imolaan.

## Lähteet
Moniherätepanssarimiina

**Moniherätepanssarimiinaan** kuluu moniherätelaukaisin ja telamiinan panososa. Se on suunniteltu raskaita tela- ja pyöräajoneuvoja vastaan. Miina toimii koko ajoneuvon leveydellä myös sen pohjan alla. Se puhkaisee ajoneuvon pohjan, tuhoaa ajoneuvon telaston tai pyörät ja aikaansaa painevaikutuksen ajoneuvon sisällä. Moniherätelaukaisin laukaisee miinan. Sen aktivoima täräys herättää elektromagneettisen sensorin, painosensori vahvistaa laukaisupäätöstä ja kallistussensori estää miinan raivaamista. Räjäyttimessä on 0,2 kg puristettua TNT:tä. Panososan räjähdysaineena on 6,3 kg valettua TNT:tä. Miinan laukaisin voidaan ohjelmoida erillisellä ohjelmointilaitteella. 

## Lähteet
Gusztáv Keleti

**Gusztáv Frigyes Keleti** (13. joulukuuta 1834 Pressburg – 2. syyskuuta 1902 Budapest) oli unkarilainen taidemaalari ja taidekirjailija. Hän opiskeli Münchenin taideakatemiassa Johann Fischbachin, Friedrich Voltzin ja Eduard Schleichin johdolla. Hän oli maisemamaalarina romanttisen suunnan edustaja. Unkarin kansallismuseossa on muun muassa hänen maalauksensa *Kylmille jätetty puisto*. Hänet nimitettiin 1871 Budapestin piirustusopiston ja 1880 taideteollisuuskoulun johtajaksi. Hän julkaisi kirjoituksia taideopetuksesta ja taidekokoelmista.

## Maalauksia

Eötvös Loránd Kelety Gusztáv.jpg|Loránd Eötvös. 1858.
Kelety Landscape in the Tatra Mountains with Waterfall c. 1860.jpg|Putous Tatran vuoristomaisemassa. Noin 1860.
Gusztáv Keleti - Les so stádom sŕn - O 282 - East Slovak Gallery.jpg|Kauriita metsässä. 1868.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Naistenjärvi

**Naistenjärvi** () on maaseututaajama ja Naistenjärven kunnan keskus Suojärven piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä Suomen luovuttamalla alueella. Naistenjärvi sijaitsee Torasjoen länsirannalla 37 kilometriä Suojärveltä pohjoiseen. Taajamassa oli 2&nbsp;203 asukasta vuonna 1996. Metsäteollisuus on merkittävä elinkeino paikkakunnalla. Naistenjärven kautta kulkee rautatie Suojärveltä Jyskyjärvelle.

## Historia

Naistenjärvi kuului Suomelle, osana Suojärven kuntaa, ennen 1940-luvun alueluovutuksia. Rautatie Matkaselästä valmistui Naistenjärvelle 1920-luvulla ja alueelle perustettiin sahoja. Naistenjärvi luovutettiin Neuvostoliitolle vuonna 1940, mutta vallattiin takaisin vuonna 1941 ja luovutettiin uudelleen Neuvostoliitolle 1944. 

Venäjän vuoden 2006 kuntauudistukseen asti Naistenjärvi ympäristökylineen muodosti asutushallintoalueen. Siihen kuuluivat Naistenjärven taajama sekä Kostamuksen, Lahkolammen, Toivolan ja Naistenjärven kylät. Alueella oli noin 4&nbsp;500 asukasta. Vuonna 2006 pääosa alueesta liitettiin uuteen Naistenjärven kuntaan. Kostamuksen kylästä tuli osa Porajärven kuntaa.

## Lähteet
2545 Verbiest

**2545 Verbiest (1933 BB)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
Moulay Idriss Zerhoun

**Moulay Idriss Zerhoun** (, joskus *Moulay Driss Zerhoun*) on kaupunki Marokon Fès-Meknèsin alueella. Se on idrisidien hallitsijasuvun perustaja Idris I:n hautapaikka ja sen johdosta paikallisesti pyhänä pidetty kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2014 oli 11&nbsp;615.

## Maantiede
Moulay Idriss Zerhoun sijaitsee Marokon Fès-Meknèsin alueella Zerhounvuoren juurella.

## Historia

Moulay Idriss Zerhounin historia liittyy Marokkoa hallinneen idrisidien hallitsijasukuun. Idris ibn Abdallah oli paennut Marokkoon Arabian niemimaalta abbasideja vastaan käydyn sissisodan seurauksena. Vuonna 789 Marokossa Auruba-heimon berberit ottivat hänet vastaan imaamina ja hän hallitsi lopulta Marokon pohjoisosia hänen seuraajiensa laajentaessa edelleen valtakuntaa. Idrisin pääkaupunki oli roomalaiskautinen Volubilis eli myöhempi Walila. Idrisin kuollessa vuonna 791 hänet haudattiin Zerhounvuoren juurelle joidenkin kilometrien päähän pääkaupungistaan ja haudalle alkoi saapua ajan kanssa pyhiinvaeltajia. Heidän asettuessaan paikalle pysyvästi 1600-luvun aikana syntyi nykyinen kaupunki.

Marokossa Moulay Idriss Zerhounia on pidetty pyhänä kaupunkina. Pääsy kaupunkiin oli kielletty muilta kuin muslimeilta vuoteen 1912 saakka. Heidän yöpymisensä kaupungissa sallittiin vasta vuonna 2005 kuningas Muhammad VI:n asetuksella. Kaupunki on ollut Marokon aielistassa Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1995.

## Väestö

Moulay Idriss Zerhounin asukasluku oli vuoden 2014 laskennan mukaan 11&nbsp;615.

## Lähteet
Veikko Jokinen

**Veikko Jokinen** (s. 25. huhtikuuta 1942) on suomalainen entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hänen pelipaikkansa oli laitapuolustaja. Jokinen edusti pääsarjassa Kuopion Palloseuraa kaudet 1961–1968. Hän saavutti pelaajana Suomen mestaruuden kaudella 1966, hopeaa 1964 ja 1976 sekä Suomen Cupin voiton kaudella 1968. Jokisen pelaajaura loppui 26-vuotiaana loukkaantumisiin. Kausina 1969-1971 hän valmensi Kuopion Palloseuraa, kaksi viimeisintä kautta yhdessä Unto Nevalaisen kanssa. Ensimmäisen kauden saavutuksena oli hopeasija pääsarjassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 100 tarinaa KuPSista - Osa 69 - Veikko Jokinen. Savon Aallot
Kokosävelasteikko

**Kokosävelasteikko** on 6-sävelinen asteikko, joka koostuu pelkistä kokosävelaskeleista eli suurista sekunneista. Sillä on vain kaksi transpositiota.  

{
\override Score.TimeSignature #'stencil = ##f
\relative c' {
  \clef treble \time 6/4
  c4 d e fis gis ais c
} }{
\override Score.TimeSignature #'stencil = ##f
\relative c' {
  \clef treble \time 6/4
  des es f g a b des4
} }

## Luokittelu ja ominaisuudet
Kokosävelasteikko on ensimmäinen Messiaenin moodeista. Allen Forten luokittelussa sen tunnus on 6-35.

Kokosävelasteikon intervallisisältö ja sen tuottama sointimaailma on hyvin yksioikoinen ja siksi helposti tunnistettava. Asteikosta voi muodostaa ainoastaan sointuja, joissa on suuria sekunteja, suuria terssejä, tritonuksia, ja näiden käänteisintervalleja.

## Esiintyminen musiikissa
Muun muassa ranskalaiset impressionismin säveltäjät käyttivät kokosävelasteikkoa. Alla on esimerkkinä Claude Debussyn *Voiles*-preludin alku. Melodia etenee kokosävelasteikon mukaisesti, ja se on kaksinnettu suurta terssiä alempaa.

{
      \new PianoStaff 8--~(_\markup { \dynamic p \italic "très doux" } 32   
                8..\32 4)\>
                r4\! 8--~(_\markup { \dynamic p } 32\>   \!
                4~_\markup { \italic "più" \dynamic p } 16\>   )\!
                }
            >>
        \new Staff >
    >> }

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Tuomo Hyvärinen

**Tuomo Hyvärinen** (s. 1962) on suomalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. Hyvärinen edusti pääsarjassa Kuopion Palloseuraa kaudet 1980–1991. Hän saavutti pelaajana Suomen Cupin voiton kaudella 1989. Hyvärinen edusti koko pelaajauransa Kuopion Palloseuraa ja hänen 275 pääsarjaottelua on edelleen seurassa pelattujen pääsarjaotteluiden ennätys. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 100 tarinaa KuPSista - Osa 98 - Tuomo Hyvärinen. Savon Aallot
Yleisurheilu Balttilaisissa kisoissa 1914

**Yleisurheilun Balttilaiset kisat 1914** järjestettiin Ruotsin Malmössä 3.–9. heinäkuuta.

Malmön Balttilaiset kisat olivat viimeiset suurkilpailut ennen ensimmäistä maailmansotaa. Kilpailuajankohtana autonomiset olympiakansakunnat Böömi ja Suomi menettivät KOK:n päätöksellä osallistumisoikeuden omina joukkueinaan tuleviin Berliinin vuoden 1916 kesäolympialaisiin, jotka jäivät pitämättä maailmansodan vuoksi.

## Mitalistit

### Tulokset

## Lähteet
Drottningholmin sopimus

**Drottningholmin sopimus** oli Ruotsin ja Venäjän lokakuussa 1791 solmima sopimus, jolla pyrittiin syventämään maiden välisiä ystävyyssuhteita ja joka merkitsi maiden välistä sotilaallista liittoutumista. Maat olivat vähän aiemmin, vuosina 1788–1790, käyneet Kustaa III:n sodan, joka oli Ruotsin hyökkäyssota Venäjälle. Se päättyi Värälän rauhaan eikä johtanut aluemuutoksiin.

## Liittouman tarve
Venäjä oli edelleen sodassa Turkin kanssa ja tarvitsi rauhaa pohjoisessa. Esimerkiksi Preussi ja Iso-Britannia eivät suhtautuneet Venäjään suopeasti. Siksi liitto Ruotsin kanssa oli Venäjälle tarkoituksenmukainen. Ruotsi taas hyötyi Venäjän tarjoamasta rahallisesta avusta, sillä Ruotsin talous oli sodan aikana heikentynyt merkittävästi. Liitto lievensi myös Suomeen kohdistunutta uhkaa. Ruotsin kuningas Kustaa III havitteli Ruotsille edullisia rajantarkistuksia Venäjän-vastaisella rajalla, mutta Venäjän keisarinna Katariina Suuri sai kuninkaan kuitenkin luopumaan vaatimuksistaan. Kustaa ja Katariina olivat serkuksia. Ennen allekirjoittamista sopimuksen neuvottelivat valmiiksi Gustaf Mauritz Armfelt ja Venäjän lähettiläs Otto Magnus von Stackelberg.

Sopimuksen jälkeen alettiin kaavailla Kustaa III:n pojan Kustaa IV Aadolfin sekä Katariina Suuren lapsenlapsen avioliittoa. Suunnitelma kuitenkin peruttiin vuonna 1796.

## Vastavallankumoukselliset suunnitelmat
Osasyynä liittosopimukseen oli Ranskan suuri vallankumous, jota sekä Kustaa III että Katariina Suuri inhosivat. Ranska oli aiemmin ollut Ruotsin pitkäaikainen liittolainen ja rahoittanut Ruotsin sota- ja muita toimia, mutta nyt yhteiskuntavastaisten ja vallankumouksellisten ajatusten pelättiin leviävän Ranskasta myös Ruotsiin. Kustaa III pyrki saamaan Venäjän mukaan ”vastavallankumoukselliseen ristiretkeensä” Ranskaan ja tahtoi esiintyä Ranskan monarkian pelastajana. Ruotsalaisupseereja määrättiin jopa maastontiedustelumatkalle Ranskaan mahdollisen maihinnousun varalle. Minkäänlaisiin käytännön toimiin Drottningholmin sopimus ei kuitenkaan johtanut, eikä Kustaa III saanut Ranskan-sotaretkelleen kannatusta muidenkaan eurooppalaisten hallitsijoiden keskuudessa. Venäjä sen sijaan hyökkäsi Puolaan ja osallistui Preussin kanssa Puolan toiseen jakoon vuonna 1793.

Seuraava sota Ruotsin ja Venäjän välillä käytiin vuonna 1808–1809, kun Venäjä valtasi Suomen ja liitti sen suuriruhtinaskuntana osaksi keisarikuntaansa. 

## Lähteet
*  
*  
### Viitteet
Claytonin piirikunta (Georgia)

**Claytonin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Georgian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 297&nbsp;595 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Jonesboron kaupunki ja suurin kaupunki on Forest Park. Piirikunta on perustettu vuonna 1858, ja se on nimetty tuomari Augustin Smith Claytonin mukaan. Piirikunta sijaitsee Atlantan metropolialueella.

Atlantan kansainvälinen lentoasema sijaitsee suurelta osin Claytonin piirikunnassa.

## Väestö
Vuoden 2020 väestönlaskennassa Claytonin piirikunnan asukasluku oli 297&nbsp;595. Asukkaista mustia oli 69,9&nbsp;%, valkoisia 10,3&nbsp;%, aasialaisia 4,6&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 0,7&nbsp;% ja Havaijin ja muiden Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaita 0,1&nbsp;%. Asukkaista 8,8&nbsp;% kuului johonkin muuhun rotuun ja 6,7&nbsp;% kuului kahteen tai useampaan rotuun ja 5,7&nbsp;% kuului kahteen tai useampaan rotuun. 14,3&nbsp;% oli hispaanoja tai latinoita mistä tahansa rodusta. 18,5&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 14,5&nbsp;% oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyhän Johanneksen ritarikunta (Preussi)

**Pyhän Johanneksen ritarikunta**, virallisesti **Pyhän Johanneksen Jerusalemin sairaalan Brandenburgin vuodin ritarikunta** (), on preussilainen ritarikunta. Sen perustamisajankohdasta ei ole tarkkaa tietoa, mutta sellaisiksi mainitaan esimerkiksi 1070 tai 1099. Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1810 Preussin sekularisoimisen vuoksi, mutta se perustettiin uudelleen Fredrik Vilhelm II:n kaudella. Tuolloin ritarikuntaa jaettiin kahdessa luokassa, ja Preussin kuningas teki nimityspäätökset oman harkintansa mukaan. Vuodesta 1852 lähtien uusilta ritarikunnan jäseniltä edellytettiin 100 taalerin pääsymaksua ja vuosittaista 12 taalerin lahjoitusta hyväntekeväisyyteen. 

Ritarikunnan jäsenet sitoutuvat puolustamaan uskoa ja auttamaan hädänalaisia. Ritarikunnalla on 11 sairaalaa ja 48 vanhainkotia. Palkattuja työntekijöitä sillä on noin 8&nbsp;000 ja vapaaehtoisia noin 30&nbsp;000. Ritarikunta tekee yhteistyötä muiden vastaavien johanniittiritarikuntien (Britannia, Ruotsi, Alankomaat) sekä Maltan ritarikunnan kanssa. Ritarikunnalla on toimintaa myös Saksan ulkopuolella, mukaan lukien Suomessa. Ritarikunnan suurmestarina toimii Preussin prinssi Oskar. 

Ritarikunnassa on neljä luokkaa (suurmestari, komentaja, oikeusritari ja kunniaritari), ja sen nauha on musta:

*  ritarikunnan nauha

## Lähteet
Ferdinand Keller

**Ferdinand Keller** (1800–1881), sveitsiläinen arkeologi, kielenopettaja ja Zürichin muinaistieteellisen seuran (Gesellschaft für vaterländische Alterthümer in Zürich, myöh. Antiquarische Gesellschaft in Zürich) perustaja. Hän löysi sveitsiläiset paaluasutukset ja toimitti löydöistään kuvallisen julkaisun *Die keltischen Pfahlbauten in den Schweizer See*. Hän toimitti useita vuosia sveitsiläisiä arkeologisia aikakauskirjoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Soinnillinen labiodentaalinen frikatiivi

**Soinnillinen labiodentaalinen frikatiivi** eli v-äänne on konsonanttiäänne, joka esiintyy useissa puhutuissa kielissä, kuten englannissa. Äänteen merkki on kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa ⟨v⟩.

## Lähteet
Friedrich Gottlob Keller

**Friedrich Gottlob Keller** (1816–1895) oli saksalainen keksijä. Hän keksi mekaanisen puumassan.

Keller oli nuoresta alkaen kiinnostunut kokeista ja keksinnöistä, hän yritti muun muassa keksiä ikiliikkujan. Hän luki 1840 kirjoituksen, jossa kaivattiin halpaa raaka-ainetta paperin valmistukseen ja sai idean ampiaispesistä. Hän ryhtyi hiomaan puuta. Tavallisella tahkolla hän teki ensin pieniä kokeita, joiden tuloksia hän esitti eräälle paperitehtaalle. Keksinnön merkitystä ei kuitenkaan ymmärretty, ja Saksin hallituskaan ei kiinnostunut keksijän anomuksista kokeiden suorittamiseksi hallituksen avustuksella.

Vastoinkäymisiäkin kokenut Keller jatkoi itsenäisesti, kunnes bautzenilaisen paperitehtaiden johtaja Heinrich Voelter sai sattumalta tietää kokeista ja kutsui Kellerin tehtaaseensa. Voelter lupasi patenttiajan päätyttyä Kellerille osuuden hiomalaitoksessa, jos Keller osallistuisi patentin uudistamiskustannuksiin. Varaton Keller ei suostunut ehdotukseen, jolloin keksintö jäi Voelterille, joka jatkoi menetelmän kehittämistä. Keller siirtyi pois teollisuusalalta ja eli ahtaissa taloudellisissa oloissa. Hänen hyväkseen toimitettiin useissa maissa 1893 rahankeräys, Suomestakin lähetettiin pienehkö summa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juha Vermasvuori

**Juha Kalevi Vermasvuori** (s. 19. heinäkuuta 1936 Helsinki) on suomalainen  käytännöllisen teologian emeritusprofessori.

Juha Vermasvuoren vanhemmat olivat diplomi-insinööri Jalo Johannes Vermasvuori, entinen Vikberg, ja käsityönopettaja Anna Kyllikki Henelius. Hän avioitui 1967 Maire Kaarina Permannon kanssa. Vermasvuori tuli ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1955 ja valmistui Helsingin yliopistosta teologian kandidaatiksi 1964 ja lisensiaatiksi 1976 ja väitteli siellä teologian tohtoriksi 1980. Papiksi hänen vihittiin 1964. 

Vermasvuori oli Alppilan seurakunnan ylimääräinen apulainen ja vt. kappalainen 1964–1967. Helsingin yliopistossa hän oli teologisen tiedekunnan kirjaston assistentti 1968–1970, uskonnonpedagogiikan assistentti 1970–1998 ja dosentti 1992–1998 ja käytännöllisen teologian, erityisesti uskonnonpedagogiikan, professori 1998–2001. Hänellä on ollut myös useita luottamustehtäviä. Vermasvuori on sekä julkaissut tutkimuksia että ollut kirjoittamassa ja toimittamassa tietoteoksia.

## Lähteet
Vaasa Littfest

**Vaasa LittFest** () on Vaasassa vuodesta 2001 järjestetty kirjallisuustapahtuma, 2010-luvulla maaliskuussa ja sittemmin marraskuussa. Sitä järjestää Vaasan kaupunki yhdessä eri kulttuurijärjestöjen kanssa. Vuonna 2025 yhteistyökumppaneita olivat Svenska litteratursällskapet i Finland, Eugène Nygrénin perheen säätiö, vaasalaisopiskelijoiden Pomedia, Pohjanmaan liitto, Konstsamfundet, Svenska Österbottens Litteraturförening, Aktiastiftelsen i Vasa ja Kultur Österbotten. Tapahtumapaikkoja ovat olleet muun muassa Vaasan kaupunginkirjasto, Vaasan kaupungintalon juhlasali, Vaasan kaupunginteatteri sekä kaupungin kahvilat ja ravintolat. Lisäksi tapahtumaa on kuvattu ja striimattu verkkoon..

Muita kirjallisuustapahtumia Vaasassa ovat Pohjanmaan suurmessujen yhteydessä vuodesta 2009 järjestetty Vaasan kirjamessut sekä vuodesta 2023 keväisin pidettävä ruotsinkielinen Österbottens bokmässa. Littfest-nimistä kirjallisuustapahtumaa järjestetään myös Pohjanlahden toisella puolella Ruotsin Uumajassa.

## LittFest 2010-luvulla
Vuodesta 2012 tapahtuman taiteellisena johtajana toimi kirjailija Marko Hautala.

Vuoden 2014 LittFestissä teemana oli ”Muusa” ja kutsuttuina esiintyjinä muun muassa Åke Edwardson, Virpi Hämeen-Anttila, Sophia Jansson, Siri Kolu ja Lars Sund.

Maaliskuussa 2018 järjestetyssä LittFestissä teemana oli yksinkertaisesti kirja. Mukana olivat muun muassa Martina Haag, Juha Hurme, Kaj Korkea-aho, Rosa Liksom, Jake Nyman ja Kati Tervo.

## LittFest 2020-luvulla
Vuoden 2022 teemana oli identiteetti. Esiintyjiksi oli kutsuttu muun muassa Hanna Brotherus, Rosanna Fellman, Elina Hirvonen, Nilla Kjellsdotter, Pekka Sauri ja Annika Åman. Janne Saarikivi ja kitaristi Peter Lerche esiintyivät Vaasan kaupunginorkesterin kamarikonsertin vieraina.

Syksyn 2024 Littfestin teemana oli ”Tila”, aiheena muun muassa kauhukirjallisuus ja vieraita Anna-Riikka Carlson, Karin Erlandsson, Marko Hautala, Juha Itkonen, Kaj Korkea-aho, Julia Korkman, Anni Kytömäki, Ellen Strömberg, Ville-Juhani Sutinen ja Riina Tanskanen.

Vuonna 2025 teemana oli ”Raja(t)”, jonka puitteissa tarkasteltiin rajoja fyysisinä, kulttuurisina, kielellisinä ja mentaalisina ilmiöinä. Kolmipäiväisen tapahtuman eri päivinä teemoja olivat Maailman rajat, Ihmisyyden rajat ja Kulttuurin rajat. Esiintyjiksi oli kutsuttu muiden muassa Amani Al-mehsen, Ann-Luise Bertell, Laura Gustafsson, Kersti Juva, Mikko Kamula, Malin Kivelä, Jenna Kostet, Kuparikettu, Heli Laaksonen, Laura Malmivaara, Frank Martela, Mikael Niemi, Sampsa Peltonen, Jukka Sarjala, Pajtim Statovci ja Kasper Strömman.

## Lähteet
Vanna Bardot

**Vanna Bardot** (s. 2. maaliskuuta 1999) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän aloitti uransa vuonna 2018.

## Tunnustukset

## Huomautukset

## Lähteet
Eeva Lahdensuo

**Eeva Lahdensuo**, o.s. *Klemetti* (30. syyskuuta 1881 Kuortane – 14. joulukuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen laulajatar (sopraano) ja laulunopettaja.

Eeva Lahdensuo kävi Vaasan suomalaisen tyttökoulun ja suoritti seminaarikurssin Sortavalassa. Hän toimi sitten muutamia vuosia kansakoulunopettajana Nokialla. Naimisiin mentyään hän asettui Helsinkiin ja ryhtyi siellä harjoittamaan lauluopintoja. Hän jatkoi näitä opintoja ulkomailla Saksassa ja Italiassa. Eeva Lahdensuo piti omia konsertteja, lauloi solistitehtäviä kuorokonserteissa ja toimi laulunopettajana, joskin horjuva terveys haittasi hänen työtään. Eeva Lahdensuo kuoli 44-vuotiaana joulukuussa 1925 pitkällisen sairauden jälkeen.

Eeva Lahdensuo oli naimisissa teatterinjohtaja Jalmari Lahdensuon kanssa. Professori Heikki Klemetti oli Eeva Lahdensuon veli.

## Lähteet
Teivaalanharju

**Teivaalanharju** (myös **Ylöjärvenharju**) on Ylöjärvellä sijaitseva noin 10 kilometrin pituinen harju. Harju ulottuu Tampereen rajalta Lamminpäästä aina Hämeenkyrön rajalle Pinsiöön.

Harju on tärkeää pohjavesialuetta, ja Soppeenmäen vanhan sorakuopan alueella on vedenottamo.

## Historia
Ensimmäisen maailmansodan ajalta löytyy alueelta puolustusvarustuksia ja juoksuhautoja. Varustuksia alettiin tehdä marraskuussa vuonna 1916 Tampereen suojaksi, ja työt jatkuivat syksyyn 1917 asti. Alueella käytiin lyhyt taistelu maaliskuussa 1918 osana Tampereen taistelua ja Suomen sisällissotaa. Näissä juoksuhaudoissa piilottelivat sisällissodan aikana punaiset. Taistelussa kuoli kaksi valkoista, ja luultavasti kahdeksan punaista. Punakaarti perääntyi tappion jälkeen Epilään ja Pispalaan. 

## Lähteet
Iberian pyriittivyöhyke

**Iberian pyriittivyöhyke** (, , ) on geologinen vyöhyke Pyreneiden niemimaan eteläosassa, jossa on runsaasti malmiesiintymiä ja kaivoksia. Vyöhykkeen pituus on n. 250 km ja leveys 30–50 km, ja se ulottuu luoteesta Alcácer do Salista Portugalin puolella lounaaseen Sevillan lähelle Espanjaan. Alueella on harjoitettu kaivostoimintaa tuhansien vuosien ajan. Pyriittivyöhykkeellä on alunperin ollut n. 2000 miljoonaa tonnia malmia, ja sitä on edelleen jäljellä paljon. Se on maailman suurimpia sulfidimalmien esiintymiä.

## Ominaisuudet
Pyriittivyöhyke syntyi 350 miljoonaa vuotta sitten devonikaudella tuliperäisen toiminnan seurauksena. Tuloksena oli kahdeksan valtavaa VMS-esintymää, jotka koostuvat pääosin rikkikiisusta. Sen lisäksi alueella on merkittäviä kuparikiisun, sinkkivälkkeen, lyijyhohteen ja kassiteriitin esiintymiä. Vyöhykkeeltä tunnetaan yli 250 malmiesiintymää.

## Historia
Pyriittivyöhykkeellä on ollut kaivostoimintaa tuhansien vuosien ajan, ja sitä on louhittu keskeytyksettä 700-luvulta eaa. asti. Kun alue liitettiin Rooman valtakuntaan osana Lusitanian provinssia kaivostoiminta lisääntyi selvästi. Sieltä saatiin kultaa, hopeaa, kuparia, tinaa, lyijyä ja rautaa. Mineraalirikkauksien hyödyntäminen ja suojelu tekivät seudusta strategisesti tärkeän.

Keskiajalla kaivostoiminta taantui mutta ei lakannut, ja teollisen vallankumouksen myötä se lisääntyi jälleen. 1800-luvun lopulla alueella oli kymmeniä toimivia kaivoksia, joissa louhittiin ennen kaikkea rikkikiisua. Rikin tuotanto oli merkittävä teollisuudenala aina 1950-luvulle asti. Nykyään kaivostoiminta on jälleen vähemässä.

Vuonna 2024 aktiivista kaivostoimintaa oli seitsemässä kohteessa, joista kaksi, Aljustrel (kuparia, sinkkiä ja lyijyä) ja Neves-Corvo (kuparia ja sinkkiä) ovat Portugalissa, ja viisi Espanjassa: Las Cruces (kuparia), Riotinto (kuparia ja hopeaa), Sotiel (kuparia, sinkkiä, lyijyä, hopeaa ja kultaa), Magdalena (kuparia), ja Aguas Teñidas (kuparia).

## Kuvia

Poco sta Barbara.jpg|Santa Barbaran nostokuilu Neves-Corvon kaivoksessa.
Vista de la Mina cobre Las Cruces. Gerena.jpg|Las Crucesin avolouhos.
Teleras de la mina de Sotiel Coronada.jpg|Kaivoksen sivukiveä Sotielissa.
Zona Patrimonial Cuenca Minera de Riotinto-Nerva (8093504336).jpg|Ilmakuva Riotinton avolouhoksesta.
Noria romana (49472498268).jpg|Roomalaisten Riotintossa käyttämä vesiratas.


## Lähteet
Max Laatikainen

**Max Laatikainen** (s. 14. syyskuuta 2008 Karlstad, Ruotsi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Kiekko-Espoota. Hänellä on juniorisopimus ja hän on pelannut pääasiassa seuran U20-joukkueessa. Laatikainen laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Laatikainen syntyi Ruotsin Karlstadissa, kun hänen isänsä Arto pelasi tuolloin SHL-joukkue Färjestadissa. Laatikainen vietti lapsuutensa kuitenkin pääasiassa Espoossa. Hän on Espoo Bluesin kasvatti. Vuonna 2019 Bluesin juniorit siirtyivät Kiekko-Espoon alaisuuteen. Kaudella 2023–2024 Laatikainen voitti U16 SM-pronssia. Kauden 2024–2025 päätteeksi hän voitti U20 SM-hopeaa.

Kaudella 2025–2026 Laatikainen teki SM-liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana 13. joulukuuta 2025 Pelicansia vastaan. Hänet merkittiin Kiekko-Espoon seitsemänneksi puolustajaksi. Laatikainen sai ottelussa jääaikaa 13.30 minuuttia. Hän sai vastuuta myös ylivoimalla.

### Maajoukkueura
Laatikainen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2024. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2025. Yhteensä Laatikainen on pelannut 38 poikien maaottelua.

## Yksityiselämä
Laatikaisen isä Arto pelasi omalla urallaan puolustajana SM-liigassa yhteensä 1024 runkosarjaottelua ja hän on liigan kaikkien aikojen neljänneksi eniten otteluita pelannut pelaaja. Arto Laatikainen voitti kolme Suomen- ja yhden Ruotsin-mestaruuden. Hän toimii nykyään Maxin edustaman Kiekko-Espoon U20-joukkueen apuvalmentajana.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Safiiriheloahven

**Safiiriheloahven** (*Caesioperca rasor*) on heloahveniin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Australian rannikolta.

## Koko ja ulkonäkö
Safiiriheloahven voi kasvaa 25–26 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan hoikka, lyhyehkö ja soikea. Selkäevä on pitkä, rintaevät ovat pitkät ja pyrstöevä on haarautunut. Täysikasvuiset koiraat ja naaraat eroavat toisistaan väreiltään. Koiraskalat ovat selästään sinertäviä ja kyljistään kellertäviä ja päässä on sinisiä juovia. Ruumiissa on tumma viirumainen pilkku. Safiiriheloahvennaaraat ovat vaaleanpunertavia ja silmien alla on sininen juova.

## Levinneisyys ja elintavat
Safiiriheloahvenen levinneisyysalue ulottuu Länsi-Australian etelärannikolta Tasmaniaan ja Uuteen-Etelä-Walesiin. Lajin elinympäristöä ovat kivikkoiset koralliriutat niin ulapalla kuin lähellä rannikkoakin. Kala elää parvissa ja syö erityisesti pieniä äyriäisiä. Joskin joissain lähteissä ravinnoksi mainitaan lähinnä kalat.

Safiiriheloahven on toisinaan vapaa-ajankalastajien kohde.

## Lähteet
Janne Hyvönen (paloittelumurhaaja)

**Janne Hyvönen** (1974 – 25. toukokuuta 2025 Pori) oli suomalainen murhaaja ja kannibaali. Hän tuli tunnetuksi Virpi Buttin (1972–2021) rikostoverina ja entisenä seurustelukumppanina.

Hyvönen nousi esille mediassa vuonna 2002 Virpi Buttin kanssa suoritetusta paloittelusurmasta.

Vuonna 2002 Hyvönen puukotti miehen kuoliaaksi Virpi Buttin asunnossa Tampereella. Vuonna 2003 Butt puolestaan murhasi miehen  Pirkkalassa, jolloin Butt soitti ruumiinhävittämisapuun Hyvösen. Tapaus nousi mediassa suuresti esille myös sen vuoksi, että Hyvönen kertoi syöneensä uhrin lihaa. "*Heitin koivet uuniin ja paistoin. Pitihän ne suolata ja maustaa. Sitten söin",* Hyvönen kertoi oikeudessa.

Janne Hyvönen kuoli rivitalossaan Porissa entisen Lavian kunnan alueella 25. toukokuuta 2025. Ennen kuolemaansa Hyvöseen kohdistettiin uhkauksia ja hän joutui pahoinpitelyn uhriksi. Hyvönen kuoli kotonaan Lavialla henkirikoksen uhrina, josta epäiltiin aluksi samassa rivitalossa asunutta kirvesmurhaaja Jyrki Palomäkeä. Palomäki paljastui syyttömäksi ja lopulta pääepäillyksi jäi 43-vuotias mies, jolla on myös vakavaa rikostaustaa, sillä hänet on aiemmin tuomittu palkkamurhan yrityksestä ja hänellä on moottoripyöräjengitaustaa.

## Lähteet
Eerik Kolehmainen

**Eerik Kolehmainen** (s. 20. kesäkuuta 2006 Lahti) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Kolehmaisella on juniorisopimus ja hän on pelannut pääasiassa seuran U20-joukkueessa, jonka varakapteenina hän toimii.

## Ura
Kolehmainen on Pelicansin kasvatti. Kaudella 2022–2023 hän toimi seuran U18 Akatemia-joukkueen varakapteenina. Kaudella 2025–2026 Kolehmainen nousi Pelicansin U20-joukkueen kapteenistoon. Hän oli joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+19=34. Kolehmainen teki SM-liigadebyyttinsä 13. joulukuuta 2025 vieraissa Kiekko-Espoota vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin kakkosketjun oikeaan laitaan Anton Kettusen ja Konsta Hirvosen viereen. Kolehmainen sai ottelussa jääaikaa 8.04 minuuttia. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. Kolehmainen pelasi SM-liigan runkosarjassa kahdeksan ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Ensimmäisessä pudotuspeliottelussaan ensimmäisen kierroksen avausottelussa 20. maaliskuuta 2026 vieraissa JYPiä vastaan hän teki myös liigauransa avausmaalin.Seuraavan maalinsa hän teki seuraavana päivänä JYPiä vastaan.  

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Fedja Kamari

**Fedja Kamari** (s. 2. maaliskuuta 1994 Kuopio) on helsinkiläinen muusikko ja audiotoimittaja. Musiikkia hän tekee taiteilijanimellä **Handshaking** ja tuli ensin tunnetuksi Töölön Ketterä -duon tuottaja–laulajana. Vuosina 2021 ja 2023 hän julkaisi sooloalbumit. Vuoden 2024 lopusta alkaen hän työskentelee Uuden Jutun audiotoimittajana.

## Diskografia
### Albumit
* 2021 – *Garden Clogs*

* 2023 – *There was a chance*

## Katso myös
* Töölön Ketterä
* Uusi Juttu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Alt Agency: Handshaking
* Uusi Juttu: Fedja Kamari
* Handshaking Soundcloudissa
Toivo K. Pajari

**Toivo Kallio Pajari** (31. toukokuuta 1886 Parikkala – 18. joulukuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen konsuli ja toimitusjohtaja.

Toivo Pajarin vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Matti Pajari ja Beata Lemettinen. Pajari pääsi ylioppilaaksi Viipurin reaalilyseosta 1907 ja sai päästötodistuksen Suomen Liikemiesten Kauppaopistosta 1909. Hän opiskeli samalla lakitiedettä Helsingin yliopistossa. Pajari teki useita opintomatkoja Venäjälle ja useihin Euroopan maihin.

Pajari oli työssä 1909–1910 M. Saaren kivihiililiikkeessä Moskovassa ja Pietarissa. Sen jälkeen hän oli Koskensaaren Oy:n konttoripäällikkönä Helsingissä 1910–1911, Suomalainen Liike Oy:n apulaisjohtajana Kotkassa 1911–1912, Suomen Rautasänky Oy:n toimitusjohtajana Helsingissä 1913–1914, SOK:n teollisuustavaraosaston hoitajana 1914–1918 ja saman liikkeen rautatavaraosaston hoitajana 1918–1922. Hän oli sen jälkeen V. J. Hiltusen agentuuriliikkeessä myyjänä 1922–1923 ja tuli sitten vuonna 1923 Oy Mediator Ab:n toimitusjohtajaksi ja samalla Kattohuopayhdistyksen toimitusjohtajaksi 1925. Hän oli Kolumbian konsulina Helsingissä.

Pajari kuului useiden liikkeiden johtokuntiin sekä oli muun muassa Helsingin Agenttiyhdistyksen johtokunnan puheenjohtajana ja Suomen Agénttiyhdistysten Liiton johtokunnan jäsenenä ja rahastonhoitajana. Hän oli myös Suomen Teollisuusliiton hallituksen varajäsen. Pajari kirjoitti useihin kaupallisiin julkaisuihin sekä aikaisemmin myös osuustoiminnallisiin julkaisuihin.

Toivo K. Pajari oli naimisissa Magda Maria Kockin kanssa. Heidän poikansa oli toimitusjohtaja, pääkonsuli Pentti Pajari. Toivo K. Pajarin veli oli kemisti, opettaja, päätoimittaja ja väestönsuojelumies Kosti Pajari.

## Lähteet
Karoline Simpson-Larsen

**Karoline Simpson-Larsen** (s. 4. elokuuta 1997) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän on voittanut olympiakultaa viestihiihdossa.

Simpson-Larsen sijoittui nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 23:nneksi yhdistelmäkilpailussa vuonna 2017 ja alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa 14:nneksi perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä vuonna 2020. Ensimmäisissa aikuisten arvokilpailuissaan, Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026, hän voitti Norjan viestijoukkueessa kultaa. Hän oli lisäksi 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kuudes, 20 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kolmastoista ja 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa neljästoista.

Simpson-Larsen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Holmenkollenilla maaliskuussa 2019. Hän sijoittui maailmancupissa kymmenen parhaan joukkoon ensimmäisen kerran Les Rousses'ssa tammikuussa 2025, kun hän oli vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä kymmenes. Marraskuussa 2025 hän sijoittui Rukalla perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä kahdeksanneksi ja vapaan hiihtotavan 20 kilometrin yhteislähtökilpailussa kuudenneksi. Joulukuun alkupuolella hän oli Trondheimissa sijoilla 10 ja 11. Viikkoa myöhemmin hän voitti Davosissa vapaan hiihtotavan 10 kilometrin kilpailun. Tour de Skillä hän voitti päätösetapin, 10 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailun Val di Fiemmessä ja oli kokonaiskilpailussa seitsemäs. Maailmancupkauden 2025–2026 normaalimatkojen cupissa hän sijoittui viidenneksi.

Simpson-Larsen on sijoittunut Norjan-mestaruuskilpailuissa parhaimmillaan neljänneksi perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä vuonna 2025. Hän hiihtää Salomon-merkkisillä suksilla.

## Lähteet
Välikylä (Kälviä)

**Välikylä** on kylä Kokkolan Kälviällä. Välikylästä on noin 25 kilometriä Kokkolan keskustaan. Välikylä on harvaan asuttua seutua, suurin osa kylän pinta-alasta on metsää.

Välikylällä oli myös koulu vuosina 1908–2006 nykyisessä Liljan kartanossa. 

## Lähteet

* Annika Harjula: Kälviän kulttuurimaisemainventointi. Painettu 2003.
* Jukka Niemi: Lähes vuosisata opinahjona. Painettu 2017.
Johan Keller

**Johan Christopher Henrik Hummelhof Keller** (1830–1884) oli tanskalainen filantrooppi ja koulunjohtaja. Hän organisoi kuurojen opetusta Tanskassa. Hän otti  1856 johtaakseen erään kuurojenkoulun, jossa oli silloin seitsemän oppilasta ja hänen kuollessaan 150. Hän perusti 1865 koulun vajaakykyisiä varten, 1869 työkodin kuuroille tytöille ja 1879 turvakodin kehitysvammaisille. Laitokset yhdistettiin yhteisen johdon alaisiksi nimellä De Kellerske aandssvageanstalter, ja valtio otti ne vastuulleen 1895. Keller julkaisi oppikirjoja ja toimitti aikakauskirjoja *Nordiske blade for døvstumme" (1863-1804) sekä *Nordisk tidskrift for blinde-, døvstumme- oeh aandssvage-skolen'' (vuodesta 1867).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Einar Hedegart

**Einar Hedegart** (s. 8. marraskuuta 2001) on norjalainen maasto- ja ampumahiihtäjä. Hän on maastohiihdon kaksinkertainen olympiavoittaja. 

Hedegart menestyi ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2023. Hän voitti kultaa viestissä, saavutti hopeaa normaalimatkalla ja takaa-ajossa sekä sijoittui neljänneksi pikakilpailussa. Samana keväänä hän kilpaili maailmancupin kilpailuissa Oslossa.

Maastohiihtoon Hedegart alkoi keskittyä kaudella 2023–2024, jolloin hän sijoittui Norjan-mestaruuskilpailuissa vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä seitsemänneksi. Kaudella 2024–2025 hän voitti kolme FIS Cupin kilpailua ja kilpaili kahdesti maailmancupissa: Lillehammerissa hän sijoittui joulukuussa kahdeksanneksi ja Holmenkollenilla maaliskuussa toiseksi, molemmissa kilpailumatkana vapaan tyylin 10 kilometriä. Kauden 2025–2026 maailmancupissa Hedegart sijoittui Rukalla marraskuussa 20 kilometrin yhteislähtökilpailussa toiseksi ja voitti sitten joulukuussa 10 kilometrin kilpailun sekä Trondheimissa että Davosissa, kaikki jälleen vapaalla hiihtotavalla. Tammikuussa hän voitti Gomsissa vapaan hiihtotavan parisprintin Harald Østberg Amundsenin kanssa. Milanon ja Cortinan talviolympialaisissa 2026 hän hiihti kolmannen osuuden Norjan kultaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. Hän voitti kultaa myös parisprintistä yhdessä Johannes Høsflot Klæbon kanssa. 10 kilometrin vapaan hiihtotyylin kilpailussa hän saavutti pronssia. Olympialaisten jälkeen hän voitti Holmenkollenin 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun. Hän sijoittui kolmanneksi Lake Placidin 20 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa.

Hedegart hiihtää Salomon-merkkisillä suksilla.

## Lähteet
Dickensin Joulutarina (radiokuunnelma)

**Dickensin Joulutarina** on Yleisradion tuottama Charles Dickensin Joulutarinaan perustuva kuunnelma. Kuunnelma lähetettiin ensimmäisen kerran vuonna 1970. Sen on kirjoittanut Charles Dickensin alkuperäisen teoksen pohjalta Veli Sandell ja ohjannut Seppo Wallin. Sen kuorolaulut esittää joukko Pohjois-Tapiolan yhteiskoulun oppilaita johtajanaan Heikki Saari.

Kuunnelma on kuunneltavissa Yle Areenassa. Yle Tallennemyynti on julkaissut kuunnelman myös C-kasetilla sekä CD-levyllä.

## Rooleissa

Muissa rooleissa: Jarmo Hyttinen, Mikko Kauranen, Anita Sohlberg, Heikki Heino, Tarmo Manni, Kauko Kokkonen, Seppo Sariola, Tiina Harpf, Tuomas Harpf, Uolevi Vahteristo, Martti Romppanen, Pentti Viljanen, Aino Lehtimäki, Leena Lounela ja Jussi Luonela.

## Lähteet
Maria Luís Albuquerque

**Maria Luís Casanova Morgado Dias de Albuquerque** (s. 16. syyskuuta 1967 Braga, Portugali) on portugalilainen poliitikko ja joulukuusta 2024 lähtien rahoituspalveluista sekä säästö- ja investointiunionista vastaava EU-komissaari von der Leyenin II komissiossa.

## Ura
Maria Luís Albuquerque on opiskellut taloustiedettä Lissabonissa Lusíada-yliopistossa, jossa hän on valmistuttuaan myös opettanut (vuosina 1991–2006) makrotaloutta ja markkinamatematiikkaa, sekä finanssi- ja rahataloutta Lissabonin talous- ja liikkeenjohtokorkeakoulussa (ISEG) (1994–1997). Syyskuusta 2023 lähtien hän on ollut valtiotieteen väitöskirjaopiskelijana Lissabonin yliopistossa.
Valmistuttuaan Albuquerque työskenteli vuosina 1996–2001 valtion virkamiehenä valtiovarain- ja talousministeriössä, sen jälkeen (2001–2007) rautatieinfrayhtiö REFERin talousjohdossa ja (2007–2011) luotto- ja varainhallintayhtiö ICGP:ssä. Vuosina 2011–2013 hän toimi valtiovarainministerin sijaisena, sen jälkeen (2013–2015) valtiovarainministerinä. Portugalin parlamentissa hän istui 2015–2019. Lähdettyään politiikasta hän toimi yksityisellä sektorilla useiden eri yritysten palveluksessa.

Poliitikkona Albuquerque muistetaan erityisesti Portugalin 2010-luvun alussa kokeman velkakriisin aikaan tiukkaa talouskuria vaatineena, fiskaalikonservatiivisena valtiovarainministerinä. Hänen nimityksensä herätti arvostelua ja epäilyjä eturistiriidoista, mutta Ursula von der Leyenin mukaan Albuquerquen vankka kokemus talouselämän yksityisen sektorin johtotehtävistä vahvistaa hänen asemaansa komissaarina.

## Lähteet
Irmgard

**Irmgard** on saksalainen naisen etunimi.

Nimi Irmgard koostuu useissa muissakin germaanisissa etunimissä esiintyvistä aineksista, jotka merkitsevät ’maata’, ’maailmaa’ tai ’kaikkea’ (muinaisyläsaksan *irmin*) sekä ’suojaa’ tai ’turvapaikkaa’ *(gard).* Nimen variantteja ovat mm. *Irmingarde* ja *Ermengarde;* Irmin-alkuisista nimistä lyhentymällä on syntynyt myös etunimi *[[Irma]].*

Irmgard oli Saksassa suosituimpia tyttölapsille annettuja nimiä erityisesti 1920-luvulla, 1950-luvulla sen suosio lähti jyrkkään laskuun, ja nykyään sitä annetaan aniharvoin.

Irmgardin nimipäivää vietetään katolisen kirkon kalenterin mukaan 4. syyskuuta, 1000-luvulla eläneen pyhän Irmgard Kölniläisen muistopäivänä.

## Tunnettuja Irmgardeja

* Irmgard Furchner (1925–2025), saksalainen Stutthofin keskitysleirin sihteeri
* Irmgard (Irma) Ilse Ida Grese (1923–1945), saksalainen keskitysleirivartija
* Irmgard Möller (s. 1947), saksalainen terroristi
* Irmgard Praetz (1920–2008), saksalainen pituushyppääjä
* Irmgard Schlögl (Myokyo-ni) (1921–2007), itävaltalaissyntyinen zen-buddhalainen nunna
* Irmgard Seefried (1919–1988), saksalainen sopraano
* Irmgard von Stephani (1895–2007), Saksan vanhin elossa oleva henkilö vuosina 2005–2007)

## Lähteet
Friedrich Ludwig Keller

**Friedrich Ludwig Keller** (1799–1860) oli sveitsiläinen oikeusoppinut ja poliitikko.

Keller oli vuodesta 1825 siviilioikeuden professori Zürichin poliittisessa opistossa. Hänet valittiin 1830 suureen neuvoskuntaan. Heinäkuun 1830 vallankumouksen aikana hän johti Zürichin radikaalia puoluetta ja oli 1831–1837 ylioikeuden presidentti. Hän osallistui kantonin edustajana valaliittokunnan edustuslaitoksessa lainsäädäntötöihin, etenkin vuoden 1833 liittouudistusehdotukseen. Hän oli vuodesta 1833 ylimääräisenä ja vuodesta 1887 vakinaisena professorina Zürichin korkeakoulussa. Kun radikaali puolue menetti 1839 asemansa, hän keskittyi opettajatoimeen. Hän oli vuodesta 1843 roomalaisen oikeuden professori Hallessa ja 1847 Georg Friedrich Puchtan jälkeen Berliinissä. Hän teki poliittisen käännöksen ja edusti vuodesta 1849 konservatiiveja Preussin edustajakamarin ja vuodesta 1850 Erfurtin parlamentin jäsenenä.

## Julkaisut
* *Über Litiscontestation und Urtheil* (1827)
* *Der römische Civilprocess und die Aktionen* (1852; 6. p. 1883)
* luennot pandekteista (1861; 2. p. 1867).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Forsythin piirikunta (Georgia)

**Forsythin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Georgian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 251&nbsp;283 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Cummingin kaupunki, joka on myös piirikunnan ainoa kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1832, ja se on nimetty Yhdysvaltain sisäministeri John Forsythin mukaan. Piirikunta sijaitsee Atlantan metropolialueella.

## Väestö
Vuoden 2020 väestönlaskennassa Forsythin piirikunnan asukasluku oli 251&nbsp;283. Asukkaista valkoisia oli 65,1&nbsp;%, aasialaisia 18,3&nbsp;%, mustia 4,1&nbsp;% ja alkuperäisasukkaita 0,4&nbsp;%. Asukkaista 4,1&nbsp;% kuului johonkin muuhun rotuun ja 8,1&nbsp;% kuului kahteen tai useampaan rotuun. 10,0&nbsp;% oli hispaanoja tai latinoita mistä tahansa rodusta. 30,0&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 25,9&nbsp;% oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eurybates-ryhmä

**Eurybates-ryhmä** on asteroidiryhmä, joka kuuluu Jupiterin L4-pisteessä kiertäviin Troijalaisiin asteroideihin. Ryhmä on nimetty asteroidin 3548 Eurybates mukaan, jonka ympärillä ryhmä kiertää. Ryhmä on tiiviimpi kuin tausta-asteroideilla ja ryhmän asteroidien väri erottuu taustalla olevista troijalaisista asteroideista.
Ryhmässä on noin 218 kohdetta. Ryhmän asteroidit voidaan luokitella C/P-tyyppeihin asteroidien taksonomiassa (Bus 2002; Grav 2012).

## Lähteet
Mantes-la-Ville

**Mantes-la-Ville** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee Seinejoen varrella, noin 58 kilometriä Pariisista länteen.

Mantes-la-Ville on ollut vuonna 974 perustetun Saint-Étiennen kirkon ympärille kehittynyt maaseutukylä, jonka pääelinkeino oli viininviljely. 1800-luvun puolivälissä rakennettu rautatie johti kaupungin teollistumiseen. 1800-luvun puolivälin ja 1900-luvun puolivälin välillä syntyi uusia yrityksiä, joista monet keskittyivät rautatien ympärille, joko radan ja vaunujen kunnossapitoon. Entiset maatalousalueet muutettiin vähitellen asuinalueiksi. Myös yrittäjät perustivat työläisasuntoalueita, joista osa on edelleen asuttuja. Kaupungin alueelle keskittyi myös soitinteollisuutta, joista yhä on jäljellä klarinetejä valmistava Buffet Crampon sekä saksofoneja valmistava Selmer.

1960- ja 1970-luvut merkitsivät Mantes-la-Villen teollistumisen huippua A13-moottoritien rakentamisen myötä. Moottoritie halkaisi kaupungin, mutta toi samalla mukanaan eri alojen teollisuusyrityksiä. 1900-luvun loppua kohti teollisuuslaitoksia lopetettiin, ja kaupunki on muuttunut palvelualojen keskittymäksi.

## Tunnettuja kuntalaisia
*André Brochant de Villiers (1772-1840), geologi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
John Philip Kemble

**John Philip Kemble** (1757–1823) oli englantilainen näyttelijä. Hän aloitti uransa 1776, näytteli Britannian eri kaupungeissa ja vuodesta 1783 Lontoon Drury Lane -teatterissa, jonka johtaja hän oli myöhemmin vuoteen 1801. Hän oli 1812–1814 pois teatterimaailmasta. Häntä pidettiin aikanaan Englannin taitavimpana näyttelijänä. Heikon terveyden vuoksi hän luopui 1817 lopullisesti teatteriurasta. Uran alkuvaiheissa hänen pääosansa oli Hamlet, mutta myöhemmin hän näytteli lähinnä vakavia karakteeriosia esimerkiksi näytelmissä *[[Macbeth]]*, *[[Kuningas Juhana]]* ja *[[Coriolanus (Shakespeare)|Coriolanus]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
5258 Rhoeo

**5258 Rhoeo (1989 AU1)** on suuri asteroidi, joka jakaa Jupiterin kiertoradan eli luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidin kiertoaika Auringon ympäri on  (noin ), jolloin se on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidin läpimitta on noin  ja sen pyörähdysaika akselinsa ympäri on . 

Asteroidi on nimetty mytologian Rhoeon mukaan, joka oli Apollonin rakastaja ja Aniuksen äiti.

## Lähteet
353189 Iasus

**353189 Iasus (2009 RQ76)** on keskikokoinen asteroidi, joka jakaa Jupiterin kiertoradan eli luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidin kiertoaika Auringon ympäri on  (noin ), jolloin se on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidin läpimitta on todennäköisesti  &ndash; . 

Asteroidi on nimetty Troijan sodassa taistelleen kreikkalaisen sankarin mukaan.

## Lähteet