open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frans Widerberg

**Frans Widerberg** (8. huhtikuuta 1934 Oslo, Norja – 7. huhtikuuta 2017) oli norjalainen taidemaalari ja graafikko. Hän opiskeli Norjan Kuvataideakatemiassa vuosina 1957–1960 Alexander Schultzin opiskelijana.

Widerbergin teoksia edustaa kaksi galleriaa Oslossa, jotka ovat Kunstverket ja Galleri K. Viimeisin näyttely Widerbergin teosten kera oli esillä 28. kesäkuuta – 16. elokuuta 2019.

## Lähteet
Gabriela Mistralin koulutus- ja kulttuuriritarikunta

**Gabriela Mistralin koulutus- ja kulttuuriritarikunta** () on chileläinen ritarikunta, joka on nimetty chileläisen Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaneen runoilijan Gabriela Mistralin mukaan. Ritarikunta on perustettu 31. elokuuta 1977, ja sen kunniamerkkejä myönnetään tunnustuksena kulttuuri- ja opetusansioiden saralla. Saajan ei tarvitse olla Chilen kansalainen.

Ritarikunnassa on 3 luokkaa:

*  Suurupseeri
*  Komentaja
*  Ritari

## Lähteet
Widerberg

**Widerberg** on muun muuassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Bo Widerberg (1930–1997), ruotsalainen elokuvaohjaaja
* Frans Widerberg (1934–2017), norjalainen taidemaalari ja graafikko
* Siv Widerberg (o.s. *Palmgren*, 1931–2020), ruotsalainen kirjailija ja journalisti
Davis Cup 2023

**Davis Cup 2023** oli 111:s miesten maajoukkueiden välinen tennisturnaus. Davis Cupin maailmanlohkossa pelasi 16 joukkuetta ja yli sata joukkuetta otti osaa maanosalohkoihin. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Kanada. Lohko-ottelut pelattiin 12.–17.9. ja lopputurnaus järjestettiin 21.–26.11.2023 Málagassa. Suomi pelasi historiansa ensimmäistä kertaa Davis Cupin lopputurnauksessa. Italia voitti finaalissa Australian ja joukkue saavutti maalleen historiansa toisen Davis Cup -mestaruuden.

## Pudotuspelit
Málagassa pelaavien otteluparien arvonta suoritettiin 19. syyskuuta 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut
Gabdulla Tukai -palkinto

**Gabdulla Tukai -palkinto** (, ) on Tatarstanin tasavallan johtajan myöntämä vuosittainen palkinto, joka on nimetty kansallisrunoilija Gabdulla Tukainn mukaan. Palkinto myönnetään julkista tunnustusta saaneille taideteoksille, jotka ovat antaneet suuren panoksen kansallisen kulttuurin kehittämiseen, sekä merkittävästä tieteellisestä tutkimuksesta taide- ja kirjallisuuskritiikin alalla. Ensimmäisen kerran palkinto jaettiin vuonna 1958.

## Lähteet
Novodružesk

**Novodružesk** () on kaupunki Luhanskin alueen Siverskodonetskin piirissä Itä-Ukrainassa, Donetsin oikeanpuoleisella rannalla, 82 kilometriä aluekeskus Luhanskista luoteeseen. Rautatieasema 3-4 kilometrin päässä. Kaupungin kohdalla Donetsin vasemmalla rannalla eli vastarannalla sijaitsevat Rubižne ja piirikeskus Siverskodonetsk, joen samalla rannalla kaupungin kaakkoispuolella Lysytšansk ja luoteispuolella Pryvillja. 

Tammikuun keskilämpötila on -6,6°C, heinäkuun +21,8°C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä 494 millimetriä.

Kaivospaikkakunnan asutus on perustettu vuonna 1935. Se sai kaupunkityyppisen taajaman aseman 1938 ja kaupungiksi se tuli 1963.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 6&nbsp;705 asukasta (2022). Kaivoskaupungin väkiluku on hiipunut viime vuosikymmeninä. Väestönlaskennan 2001 aikaan asukkaita oli 9&nbsp;025, jotka olivat etnisesti lähinnä ukrainalaisia tai venäläisiä. Vuonna 1979 asukkaita oli 11&nbsp;658.

Ukrainan kesän 2020 aluehallinnollisen jaon mukaan kaupunki sijaitsee Siverskodonetskin piirissä. Tätä ennen Novodružeskia hallinoitiin osana Lysytšanskin kaupunkipiiriä (kaupunginvaltuuston kautta).

Venäjän hyökkäyssodan 2022– aikana vihollisuudet ovat ulottuneet kaupunkiin ja sen lähistölle; esimerkiksi maantiesilta ja rautatiesiltayhteydet Donets yli Rubižneen on räjäytetty poikki kaupungin lähistöltä. Kaupungin miehittäneet vieraan valtion eli Venäjän asevoimien maahantunkeutujat ovat yhdessä Luhanskin nukkevaltionsa kanssa väittäneet kesän 2022 propagandauutisissaan "vapauttaneensa" kaupungin. 
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stora Teatern

**Stora Teatern** (vuosina 1859–1880 *Nya Theatern*) on Ruotsin Göteborgissa sijaitseva vuonna 1859 valmistunut teatteri. Teatteri oli alun perin yksityinen, mutta nykyisin sen toiminnasta vastaa Göteborgin kaupunki.

Teatterin avajaisissa vuonna 1859 yleisö pukeutui mustaan, sillä kuningas Oscar I oli juuri kuollut.

## Muusapatsaat
Teatterin katolla on neljä muusaa esittävää patsasta, jotka on veistänyt Carl Ahlborn.


Stora Teatern i Göteborg, skulptur 01.jpg|Terpsikhore
Stora Teatern i Göteborg, skulptur 04.jpg|Melpomene
Stora Teatern i Göteborg, skulptur 03.jpg|Thaleia
Stora Teatern i Göteborg, skulptur 02.jpg|Kalliope

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Teatterin verkkosivut
Carl Ahlborn

**Carl Henrik Fredrik Martin Ahlborn** (13. marraskuuta 1819 – 31. maaliskuuta 1895) oli saksalaissyntyinen ruotsalainen kuvanveistäjä. Hän toimi opettajana Tukholman teknillisessä koulussa. Ahlbornin puoliso oli mitalitaiteilija Lea Ahlborn.

## Töitä
Muusapatsaat Göteborgin Stora Teaternin katolla:


Stora Teatern i Göteborg, skulptur 01.jpg|Terpsikhore
Stora Teatern i Göteborg, skulptur 04.jpg|Melpomene
Stora Teatern i Göteborg, skulptur 03.jpg|Thaleia
Stora Teatern i Göteborg, skulptur 02.jpg|Kalliope

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Omenankukissa lunta

**Omenankukissa lunta** on Lasse Raustelan käsikirjoittama ja Jussi Tapolan ohjaama television draamasarja, jota tuotti MTV-teatteri vuosina 1981–1983. Hyvin toimeentulevasta Vaaralan perheestä kertovissa tarinoissa vanhempia esittivät oopperalaulajat Kalevi Koskinen ja Riitta Pietarinen sekä lapsia Anna Haaranen, Mikko Poitsalo ja ohjaajan tytär Juulia Tapola. Muissa osissa näyttelivät muun muassa Jarmo Alonen, Petra Frey, Marjaleena Heinonen, Juha Hyppönen, Alli Häjänen, Aarre Karén, Keijo Komppa ja Ilari Paatso.

Sarjan alkuasetelmassa Vaaralan perheen isä on menestyvä mainosmies, äiti menestyvä lehtitoimittaja. Vanhin tytär on jo opiskelija, poika haluton murrosikäinen koululainen ja nuorempi tytär on päivisin hoitotädin luona, kunnes hoitosuhde äkkiä loppuu, mikä saa perheen isän miettimään töistä pois jääntiä ja ryhtymistä taidemaalariksi.

Jaksojen esittelytekstit lehtien ohjelmatiedoissa olivat asiallisia ja seikkaperäisiä:”Vaikeuksien ja helpottavien asioiden tasapaino on ilmeisesti vakio. Kun Mikon asiat alkavat luistaa, nousee ongelmia toiselta suunnalta.” (30.1.1982)”Aikuiseksi kasvaminen omaehtoisten päätösten kautta tuntuu olevan monelle vaikeaa. Ratkaisujen ketjureaktion alkuunpanevana voimana on onnellinen Lindholm.” (9.4.1983)

## Lähteet
Yhdysvaltain kunniakansalaisuus

**Yhdysvaltain kunniakansalaisuus** () on yhdysvaltalainen ani harvoin myönnettävä kunnianosoitus. Ensimmäistä kertaa tämä kunnianosoitus myönnettiin Winston Churchillille vuonna 1963 presidentti John F. Kennedyn allekirjoittamalla julistuksella.

Kunniakansalaisilla ei ole Yhdysvaltain kansalaisuuden suomia oikeuksia tai velvollisuuksia, kuten esim. oikeutta hakea Yhdysvaltain passia tai vaatimusta vannoa kansalaisuusvala. Kunniakansalaisuus on puhtaasti symbolinen kunnianosoitus. Churchill sai Yhdysvaltain diplomaattista passia muistuttavan todistuksen kunniakansalaisuudestaan, mutta se ei kelpaa matkustusasiakirjaksi. Muut kunniakansalaiset eivät ole saaneet vastaavaa todistusta.

Yhdysvaltain kunniakansalaiseksi on nimetty vain kahdeksan henkilöä, joista vain kaksi näiden omana elinaikana.

## Luettelo Yhdysvaltain kunniakansalaisista

## Lähteet
Svortland

**Svortland** on taajama Bømlon kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä ja asukasluku 3&nbsp;011 vuonna 2022.
## Lähteet
Juhani Forss

**Toivo Juhani Forss** (25. marraskuuta 1936 Kotka – 1. lokakuuta 2024 Kotka) oli suomalainen merikapteeni ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Forssin vanhemmat olivat konemestari Toivo Aleksander Forss ja Helka Alina Aaltonen. Hän avioitui 1962 Raija Marjatta Hiltusen kanssa. Forss kävi keskikoulun Kotkan lyseossa 1953 ja valmistui Kotkan merenkulkuoppilaitoksesta aliperämieheksi 1959, yliperämieheksi 1961 ja merikapteeniksi 1963. Hän toimi suomalaisten, ruotsalaisten ja saksalaisten laivojen päällystössä 1959–1971. Forss oli Oy Finnlines Ltd:n satamatarkastaja Hampurissa 1971–1973, Oy Kotka Stevedoringin teknillisen johtajan apulainen 1973, työpäällikkö 1973–1977, apulaisjohtaja 1977, varatoimitusjohtaja ja paikallisjohtaja 1978–1982 ja toimitusjohtaja 1983–1987. Oy Blomberg Ab:n, sittemmin Hamina Oy, toimitusjohtaja Forss oli 1983–1987 ja Steveco-yhtiön toimitusjohtaja 1988–1996. Forss toimi myös Oy Cadenius & Grahn Ab:n, J. Bruhn Oy:n ja Ab Bruhn Co. Oy:n toimitusjohtajana 1978–1982. Lisäksi hän toimi lukuisissa oman alansa ja muissa asiantuntija- ja luottamustehtävissä. Forss oli Kotkassa Espanjan varakonsuli 1979–1989 ja Ruotsin konsuli 1989–1997. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1996.

## Lähteet
Heine Totland

**Heine Totland** (s. 16. lokakuuta 1970 Bømlo) on norjalainen laulaja ja musikaalinäyttelijä. Hän kävi lukion musiikkilinjan Stordissa ja opiskeli Franz Lisztin musiikkiakatemiaan Unkarissa. Totland osallistui vuoden 2010 Melodi Grand Prix'hin, jossa hän pääsi semifinaalista Toinen mahdollisuus -vaiheeseen, mutta putosi siinä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Slåtterøyn majakka

**Slåtterøyn majakka** () on Norjassa Bømlon kunnassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1859, automatisoitiin 1988 ja jätettiin miehittämättömäksi 2003.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vierastila

**Vierastila** on kirjailija Miki Liukkosen postuumisti ilmestynyt viides romaani. Teoksen on julkaissut WSOY syyskuussa 2023.

Liukkonen sai käsikirjoituksen valmiiksi ennen kesän 2023 alkua. Hän kuoli heinäkuun 4. päivänä. Arvioidessaan teosta *Helsingin Sanomissa* Herman Raivio sijoittaa Liukkosen jälkimodernin maksimalismin luokkaan lajin tunnetuimpien nimien David Foster Wallace ja Thomas Pynchon rinnalle.

Yleisradion toimittaja Miia Gustafsson kirjoittaa arviossaan, että teoksen kirjailijahahmon ajatukset ja maailmankuva ovat paljolti autofiktiivisiä, vaikka tarina itsessään on sepitteellinen. Liukkosen kustannustoimittajana lähes alusta asti, 12 vuotta, toiminut Samuli Knuuti vahvistaa, että hahmon ajatukset ovat pitkälti Mikin ajatuksia.

## Teoksen synty
Knuuti kertoo teoksen syntyvaiheista, että siitä piti tulla tiivis ja kirkas, esikuvina Albert Camus'n *[[Sivullinen]]* ja Marguerite Durasin *[[Rakastaja]]*, mutta Liukkonen huomasi pian, etteivät lyhyet lauseet onnistu häneltä, ja teos paisui yli viisisataasivuiseksi, joskin lauseet ovat aiempaa lyhyempiä. Liukkonen kirjoitti nopeasti mutta puuskittaisesti, ja sekä aloituksen että päätöksen kirjoittaessaan hän oli Auroran sairaalassa psykiatrisessa hoidossa.

Teoksen kimmokkeena toimi Martin Amisin romaani *Tiedoksi*, jonka Knuuti toi Liukkoselle Auroran sairaalaan sen jälkeen kun edellinen romaanialoitus oli epännistunut. Liukkosella "jokin naksahti paikoilleen", ja kirjoittaminen lähti vauhtiin. Kun 150 liuskaa oli valmiina, "vastaan oli tullut tiiliseinä". Knuuti ehdotti erilaisia vaihtoehtoja työn jatkamiseksi, ja tiiliseinän mursi ehdotus, että Miki "kirjoittaisi itsestään, toisi itsensä mukaan romaaniin". Teos syntyi sitten nopeasti.

Kun teos alkoi olla valmis, Liukkonen lisäili ensin itse joukkoon irrallisia mieleenjohtumia mutta keksi sitten pyytää Knuutia lisäämään ne satunnaisiin kohtiin, mihin Knuuti pitkin hampain suostui. Ajatus alkoi sittemmin tuntua nerokkaalta.

## Teoksen nimi
Kun Liukkonen pääsi kirjoittamisessa vauhtiin, teoksen työnimeksi tuli Knuutin ehdotuksesta *Pettymys du jour*. Työn aikana hän hylkäsi Knuutin ehdotuksen ja löysi sille nimen *Vierastila*, joka tarkoittaa puhelimen tilaa, jonka voi laittaa päälle, jos lainaa puhelinta toiselle. Silloin puhelimella voi soittaa mutta ei pääse käsiksi sisältöön. Knuuti tulkitsee sen kirjan nimenä kuvastavan "tunnetta siitä, että on jotenkin väärässä paikassa, itsensä vieressä".

## Lähteet
Tavataan Karppisilla

**Tavataan Karppisilla** on Lasse Raustelan käsikirjoittama ja Keijo Kompan ohjaama television draamasarja vuodelta 1983. MTV:n ohjelmistossa esitetty sarja kertoo pankinjohtaja Karppisen perheestä vanhempineen, isovanhempineen ja neljine poikineen.

Sarjassa näyttelivät lapsirooleja muun muassa nykyinen elokuvaohjaaja Aleksi Mäkelä (nimellä Tane Mäkelä) ja näyttelijä Kiti Kokkonen.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* tv-kriitikon Jukka Kajavan mielestä sarja oli alkujakson perusteella ”kamala”. Hänestä sarja oli vielä yläluokkaisempi akateemisine vanhempineen kuin käsikirjoittaja Raustelan aiempi MTV-sarja *[[Omenankukissa lunta]]*, ja myös kliseinen vesselimäisine poikalaumoineen ja sananlaskuja suoltavine viisaine mummoineen.

## Lähteet
Londonin voima

**Londonin voimat** eli dispersiovoimat tarkoittavat molekyylien välillä olevia heikkoja vuorovaikutuksia. Londonin voimat ovat yksi Van der Waalsin voimista. Vuorovaikutukset aiheutuvat muutoin poolittomien molekyylien hetkellisistä elektronitiehyksien vaihteluista. Londonin voimia kuvaamaan on kehitetty kvanttimekaaninen malli.

## Lähteet
Rautatietekniikka

**Rautatietekniikkaan** kuuluu rautatieliikenteeseen ja raitioliikenteeseen liittyvä tekninen toiminta. Rautatietekniikan parissa työskentelee raidealan ammattilaisia, jotka ovat yhteydessä erilaisiin yrityksiin ja viranomaisiin. Rautatietekniikkaan kuuluvat kunnossapitotoimet, joihin sisältyvät rataverkon kunnossapidon lisäksi laiturialueista huolehtiminen. Lisäksi rautatietekniikkaan kuuluu huolenpito laiturinäytöistä, rautatieasemien kuulutuksista ja liikenteen ohjaamisen sujuvuudesta. Rataverkko on jaettu osiin siten, että jokaisella alueella on rataisännöitsijä, joka valvoo rautateiden rakentamistöitä ja kunnossapitotoimia sekä vastaa erilaisiin sopimuksiin ja lupiin liittyvistä asioista, maankäytöstä ja kilpailutuksesta. Rautateiden rakentamista valvovat lisäksi aluepäälliköt ja maankäytön sopimuksista vastaavat lisäksi viranomaiset. Rautatietekniikkaan kuuluu myös rautatieliikenteen suunnittelu, joka jakautuu myös alueellisesti.

## Lähteet
Charles Lindley

**Carl "Charles" Gustaf Lindley** (14. lokakuuta 1865 Tukholma – 12. lokakuuta 1957 Tukholma) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ammattiyhdistysmies. Hän työskenteli alun perin merimiehenä ja oli 1880-luvulla mukana perustamassa ammattiyhdistyksiä Isossa-Britanniassa. Palattuaan Ruotsiin hän osallistui Ruotsin kuljetusalan työntekijäliiton perustamiseen ja oli jäsenenä sosiaalidemokraattisen puolueen keskushallituksessa. Hän oli myös kansanedustaja valtiopäivien toisessa kamarissa 1907–1911 ja ensimmäisessä kamarissa 1912–1937.

Skulptur Charles Lindley.JPG|Lindleytä esittävä rintakuva Göteborgin työväentalon edustalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lionel (pyöreän pöydän ritari)

**Lionel** tai **Sir Lionel** on yksi pyöreän pöydän ritareista. Vulgata-syklissä ja Thomas Maloryn Le Morte d'Arthur -teoksessa Lionel on kuningas Bors of Gaunesin vanhin poika sekä Bors nuoremman veli ja Lancelotin serkku. Lionel on saanut nimensä leijonan muotoisesta syntymämerkistään. Lionel kuolee Arthurin ja Mordredin joukkojen välisessä Camlannin taistelussa.

## Lähteet
Pinnoitus

**Pinnoitus** on pintakäsittelyn menetelmä, jossa kappaleen tai kohteen pinta suojataan pinnoitteella. Pinnoitus voidaan tehdä sähkökemiallisesti, jos pinnoitettava kappale on sähköä johtava. Sähkökemiallinen pinnoitus voidaan tehdä upottamalla kappale pinnoituselektrolyyttiin tai sivelypinnoituksena. Pinnoite voidaan tehdä myös pelkällä kemiallisella tavalla. Selektiivipinnoitusta voidaan käyttää, kun pinnoitettavasta kohteesta pinnoitetaan vain tiettyjä osia. Elektroformauksella pinnoitetaan erityisiä kohteita, joita ei voida pinnoittaa muilla menetelmillä. Pinnoitettava kohde voidaan valmistaa pinnoitusta varten muilla pintakäsittelytekniikoilla, kuten pinnanmuokkausmenetelmillä tai puhdistamalla pintaa esimerkiksi rae- ja hiekkapuhallusmenetelmällä. Pinnoitus voidaan toteuttaa useilla menetelmillä, kuten termisellä ruiskutuksella. Toinen menetelmä on sulaan kastaminen, kuten kuumasinkitys. Kuumasinkityksessä muuta metallia sisältäviä kappaleita pinnoitetaan sinkillä, jolloin suojataan kappaletta ruostumiselta, kuten myös muilla metallipinnoitusmenetelmillä, joita ovat kemiallinen nikkelöinti, kiiltokromaus, kovakromaus, kromaus ja kuparointi. Metallikappaleiden pinnoituksella paitsi parannetaan niiden ruostumattomuutta, myös muutetaan niiden ulkonäköä. Osa metallien pinnoitteista ovat elektrolyyttisiä. Kovahitsaus on pinnoitusmenetelmä, joka voidaan uusia, jolloin korjataan kuluneita kohteita. Myös maalaus pintakäsittelytekniikkana on eräs pinnoitusmenetelmä, jota käytetään esimerkiksi talojen suojaamiseen.

## Lähteet
Ed Stafford

**Ed Stafford** (s. 26. joulukuuta 1975) on englantilainen tutkimusmatkailija ja retkeilijä; hänet tunnetaan ensimmäisenä ihmisenä, joka käveli Amazonjoen sen koko pituudelta.

Staffordin matka kesti 859 päivää ja hän pyrki tempauksellaan saamaan enemmän ihmisten tietoon Amazonin sademetsään kohdistuvaa tuhoutumista. Osan matkastaan hän kirjoitti blogia Prince’s Rainforests Projectille, ja matkan lopuksi blogi oli liitetty jo 300 eri artikkeliin.

Staffordin matkasta on kirjoitettu vuonna 2011 julkaistu kirja *Walking the Amazon*. Lisäksi siitä on tehty samanniminen televisiosarja.

## Lähteet
Etelä-Savon rahasto

**Etelä-Savon rahasto** on vuonna 1961 perustettu rahasto. Se toteuttaa tarkoitustaan, Etelä-Savon maakunnan henkisen ja taloudellisen kulttuurin vaalimista ja kehittämistä, myöntämällä apurahoja ja palkintoja sekä järjestämällä muutakin kulttuuritoimintaa toimialueensa 12 kunnan alueella.

Etelä-Savon rahasto muodostuu yleisrahastosta sekä lahjoituksiin ja testamentteihin perustuvista nimikkorahastoista. Nimikkorahastoista jaetaan apurahoja lahjoittajien toivomiin tarkoituksiin. Näiden alojen ulkopuolelle jääviä aloja tuetaan käyttötarkoitukseltaan vapaista varoista.

Apurahoista päätettäessä etusijalla ovat eteläsavolaiset hakijat, maakunnassa suoritettava tai siihen kohdistuva tieteellinen ja taiteellinen työ sekä maakunnallisesti merkittävät kulttuurihankkeet.

Rahaston toiminta ja päätöksenteko on itsenäistä sekä puolueista, etujärjestöistä ja instituutioista riippumatonta. Rahaston apurahoista päättää hoitokunta, joka edustaa monipuolisesti rahaston toiminta-alueen taiteen, tieteen, yhteiskunnan ja talouselämän asiantuntemusta.

Rahaston toimialuetta ovat: Enonkoski, Hirvensalmi, Juva, Kangasniemi, Mikkeli, Mäntyharju, Pertunmaa, Pieksämäki, Puumala, Rantasalmi, Savonlinna ja Sulkava.

## Aiheesta muualla
*Kotisivu: https://skr.fi/rahastot/etela-savon-rahasto
*Nimikkorahastot: https://apurahat.skr.fi/nimikkorahastot?rahasto=es
Starck (suomalainen aatelissuku)

**Starck** oli vanha suomalainen rälssisuku keskiajalta. Se oli lähtöisin Nauvon ja Paraisten pitäjistä. Suku otettiin Ruotsin ritarihuoneeseen 15. heinäkuuta 1634 aatelisena sukuna numero 222. Yksi suvun haaroista immatrikuloitiin Suomen Ritarihuoneeseen 6. helmikuuta 1818 aatelisena sukuna numero 18. Suku sammui 25. tammikuuta 1895.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Carpelan, Tor: *Ättartavlor för de på Finlands Riddarhus inskrivna ätterna* (1937–1958)

## Aiheesta muualla
*Starck, aatelissuku Europeana heraldica, Kansallisarkisto
Pinnanmuokkaus

**Pinnanmuokkaus** pintakäsittelyssä on erilaisten kohteiden pintojen muokkausta halutun laiseksi. Esineiden pinnanmuokkauksen tarkoitus voi olla esimerkiksi se, että esinettä valmistellaan pinnoitusta varten. Tällöin käytettäviä tekniikoita ovat muun muassa raepuhallus ja hiekkapuhallus. Pinnanmuokkausmenetelmiä on muun muassa mekaaninen muokkaus, jolla voidaan muokata esimerkiksi kartongin pintaa käyttämällä erityistä laitetta. Tällaista laitetta käytettäessä pinnanmuokkaus perustuu pintapaineeseen. Pinnanmuokkausmenetelmät voivat olla myös kemiallisia, kuten metallien kemiallinen puhdistus ja peittaus. Tekstiilien pintoja muokataan esimerkiksi kankaanpainannalla, laserleikkauksella tai laserkaiverruksella.

## Lähteet
Metalliorgaaninen runkorakenne

**Metalliorgaaninen runkorakenne** on yhdisteen rakenne, joka koostuu metalliklustereista ja niitä yhdistävistä orgaanisista molekyyleistä. Näin muodostuu kolmiulotteinen rakenne, joka on usein huokoinen ja jolla on suuri pinta-ala.

Metalliorgaanisen runkorakenteen klusterin metalli on tavallisesti siirtymämetalli tai lantanoidi. Klusterin koordinaatiogeometria vaikuttaa merkittävästi metalliorgaanisen runkorakenteen ominaisuuksiin. Klusterit ovat yhteydessä toisiinsa orgaanisten linkittäjämolekyylien välityksellä. Linkittäjämolekyylissä on metalliin koordinoituva ryhmä, esimerkiksi karboksylaatti-, atsiini- tai fosfiiniryhmä. Linkittäjämolekyylistä riippuen rakenne voi olla hyvin jäykkä tai joustavampi.

Metalliorgaaninen runkorakenne on tavanomaisesti hyvin huokoinen, ja yhdisteen ominaispinta-ala voi olla yli 6&nbsp;000 m2/g. Metalliklusterin ja linkittäjämolekyylien rakenteita muuttamalla voidaan helposti vaikuttaa muodostuvan yhdisteen rakenteeseen. Metalliorgaanisia runkorakenteita on tutkittu 1990-luvulta alkaen runsaasti esimerkiksi vedyn tai muiden kaasujen varastointisovellutuksiin, katalyytteinä, käytettäväksi erotusprosesseissa ja bio- ja lääketieteellisiin sovellutuksiin.

## Lähteet
MRAP

**Mine-Resistant Ambush Protected** eli **MRAP** (vapaasti ) tarkoittaa Yhdysvaltain asevoimien panssaroituja ajoneuvoja, joita valmistettiin osana MRAP-ohjelmaa. Ajoneuvojen erityinen tarkoitus on kestää erilaiset improvisoidut räjähteet ja tienvarsipommit () sekä väijytykset. Yhdysvaltain puolustusministeriön MRAP-ohjelma alkoi vuonna 2007, vastauksena tienvarsipommien suureen uhkaan ajoneuvoja vastaan Yhdysvaltain Lähi-idän sodissa. Vuosina 2007–2012 ohjelma tuotti tuhansia ajoneuvoja Irakin ja Afganistanin sotiin.

Sittemmin termiä "MRAP" on käytetty myös täysin virallisen ohjelman ulkopuolisista panssariajoneuvoista, jotka täyttävät suurin piirtein MRAP-vaatimukset. Esimerkiksi suomalaista Protolab PMPV 6×6 -ajoneuvoa on kuvailtu MRAPiksi.

## Historia
Ensimmäisiä kevyitä panssariajoneuvoja, jotka kestävät miinoja, suunniteltiin Rhodesiassa ja Etelä-Afrikassa 1970-luvulla. Ensimmäisissä oli ohjaamon alla tapahtuvan räjähdyksen sivulle ohjaava V-runko kuorma-auton alustalla. Ne olivat kohtuulisen hyvin suojattuja, mutta kömpelöitä. 1980-luvulla Etelä-Afrikan puolustusvoimille kehitettiin juuri miinasuojaukseen keskittyvä Casspir-ajoneuvo, josta tuli Yhdysvaltain MRAP-ohjelman idea ja perusta.

Vuonna 2004 suunniteltiin Cougar-ajoneuvo Yhdysvaltain merijalkaväen tarpeeseen ja siitä tuli koko ohjelman käynnistysaskel.

Virallinen MRAP-ohjelma aloitettiin vuonna 2007 Afganistanissa ja Irakissa tienvarsipommeihin kuolleiden amerikkalaissotilaiden suuren määrän takia. Ohjelmassa oli mukana useita valmistajia, yhteensä yli 50 ajoneuvomallia, ja erilaisia ajoneuvoja myös tilattiin paljon. MRAPeissa on yleensä räjähdyksiä sivulle ohjaava V-runko ja muuten panssaroitu matkustamo.

Myöhemmin samana vuonna merijalkaväki halusi vielä suojatumpia ajoneuvoja. MRAP II -ohjelman tuloksena joitain malleja paranneltiin.

Alkuperäinen ohjelma päättyi vuonna 2012, mutta sen jälkeen uusien suojattujen ajoneuvojen hankkimista on jatkettu esim. Humveet korvaavassa Joint Light Tactical Vehicle -hankkeessa.

## Ajoneuvojen luokat
MRAPien kolmen kategorian pääpiirteet:
### Category I

(Mine-Resistant Utility Vehicle, MRUV) 

Vedoltaan 4×4 ajoneuvo rakennetun alueen taisteluun.
### Category II

(The Joint Explosive Ordnance Disposal (EOD) Rapid Response Vehicle, JERRV)

Vedoltaan yleensä 6×6 ajoneuvo saattueiden johtoon, joukkojenkuljetukseen, räjähteiden purkamiseen ja pioneeri- sekä ambulanssitehtäviin.

### Category III
Miinoja ja muita räjähteitä raivaavat ajoneuvot.

## Lähteet
Pryvillja

**Pryvillja** (); ennen vuotta 1758 **Asesorske** (Асесорське), sitten **Pjata Rota** (П'ята Рота); sitten 1870-luvulla perustetun kaivoksen mukaan vuoteen 1938 saakka **Pryvolne** (), on kaupunki Luhanskin alueen Siverskodonetskin piirissä Itä-Ukrainassa, Donetsin oikeanpuoleisella rannalla, linnuntietä noin 89 kilometriä aluekeskus Luhanskista luoteeseen. 

Tammikuun keskilämpötila on -6,6°C, heinäkuun +21,8°C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä 494 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 6&nbsp;520 asukasta (2022 alussa), Väestönlaskennan 2001 aikaan asukkaita oli 9&nbsp;081, joista kansallisuudeltaan ukrainalaisia oli 71,05 prosenttia, venäläisiä 26,09 prosenttia ja valkovenäläisiä 1,48 prosenttia. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 11&nbsp;479 asukasta. 

Paikkakunta on perustettu 1600-luvulla, toisen lähteen mukaan vuonna 1753. Kaupunkityyppisen taajaman aseman kaivospaikkakunta sai 1939, kaupungiksi se tuli vuonna 1963.

Ukrainan vuonna 2020 laatiman aluejaon mukaan kaupunki sijaitsee Siverskodonetskin piirissä. Tätä ennen Pryvilljaa hallinnoitiin osana Lysytšanskin kaupunkipiiriä.

Osana hyökkäyssotaansa Venäjän asevoimat miehittivät Pryvilljan kaupungn kesä-heinäkuun taitteessa 2022. Sittemminkin on raportoitu vihollisuuksista kaupungin alueella maahantunkeutujan ja maataan puolustavan Ukrainan asevoimien välillä. Esimerkiksi syyskuun 2023 alussa uutisoitiin Venäjän tehneen ilmaiskun Pryvilljassa. 


Tiedosto:Leninpriv.JPG|Kullattu Lenin Pryvilljan keskusaukiolla.
Tiedosto:Privmine.JPG|Pryvilljan hiilikaivosta.
Tiedosto:Шахта20210108.jpg|Pryvilljan kaivosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jo Coxin murha

**[[Jo Cox]] murhattiin 16. kesäkuuta 2016** kamppanjatapahtuman aikana Bristallin kaupungissa. Cox oli työväenpuoluetta edustanut Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen kansanedustaja, joka oli asettunut tukemaan Britannian EU-jäsenyyttä vuoden 2016 kansanäänestyksessä.

Coxin murha oli ensimmäinen istuvan kansanedustajan murha Britanniassa sitten Ian Gow’n murhan vuonna 1990.

## Murha, tekijä ja motiivi
Cox oli matkalla kampanjatilaisuuteen, jossa hänen oli tarkoitus kampanjoida Britannian EU-jäsenyyden puolesta Birstallissa sijaitsevan kirjaston edustalla. Murhaaja oleskeli kirjaston läheisyydessä odottaen Coxin saapumista. Coxia ammuttiin .22-kaliperisella kiväärillä, jota oli sahattu poikki, minkä lisäksi murhaaja puukotti Coxia. Murha tallentui valvontakameralle. Silminnäkijöiden mukaan murhaaja huusi nationalistisia lausahduksia ennen tekoaan ja sen jälkeen.

Eläköitynyt 77-vuotias kaivospelastaja Bernard Carter-Kenny yritti tulla Coxin avuksi, mutta joutui itse murhaajan puukottamaksi.Hän haavoittui mutta selvisi hengissä.

Poliisi hälytettiin paikalle kello 12.53. Cox kuoli kello 13.48 ampuma- ja puukotushaavoihinsa.

Murhaaja oli 53-vuotias Thomas Mair. Hän oli työtön sekä kannatti valkoista ylivaltaa ja ihaili natseja. Pidätyksen yhteydessä hän kertoi poliisille olevansa poliittisesti aktiivinen. Lisäksi hän kertoi nimekseen ”kuolema pettureille, vapaus Britannialle”. Mair katsoi liberaalien, vasemmistolaisten ja valtamedian olevan vastuussa maailman ongelmista. Poliisi löysi kotietsinnässä hänen kotoaan runsaasti äärioikeistolaista kirjallisuutta ja natsiaiheisia esineitä. Mair oli myös vuonna 1999 hankkinut oppaan, jossa käytiin läpi ampuma-aseiden kotikutoista muokkaamista. 

## Oikeudenkäynti ja jälkipyykki
Coxin hautajaiset pidettiin 15. heinäkuuta. Itse siunaustilaisuus oli yksityinen, mutta sadat ihmiset laskivat kukkia Coxin arkkusaattueen tielle sen jälkeen.

Oikeudenkäynnin aikana Mair ei yrittänyt puolustaa itseään. Marraskuussa 2016 Mair tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Vankeus on elinkautinen, sillä teko oli oikeuden mukaan erityisen vakava ja toteutettiin natsismin tarkoitusperien edistämiseksi. Tuomionjulistuksessaan tuomari Alan Wilkie sanoi Mairille: ”Cox oli elinvoimainen, avosydäminen, osallistuva ja antelias ... Sanan todellisessa mielessä hän oli patriootti. Te vain haluatte esittää patrioottia”.

Sekä EU-eron puolesta että sitä vastaan kampanjoivat osapuolet ilmoittivat lopettavansa kampanjoinnin väliaikaisesti.

Coxilla ja hänen miehellään oli kaksi lasta, jotka olivat äitinsä kuolinhetkellä 5- ja 3-vuotiaita. Leskeksi jäänyt mies meni uusiin naimisiin vuonna 2023.

## Reaktioita
Konservatiivipuolue, liberaalidemokraatit ja UKIP ilmoittivat, etteivät asettaisi ehdokkaita Coxin vaalipiirin täytevaaliin, joka käytiin hänen tyhjäksi jääneen parlamenttipaikkansa täyttämiseksi.

Suomen pääministeri Juha Sipilä välitti osanottonsa Twitterissä jo samana päivänä ja kutsui hyökkäystä kansanedustajaa vastaan hyökkäykseksi itse demokratiaa vastaan.

Kaksi päivää murhan jälkeen Yhdysvaltain presidentti Barack Obama soitti Coxin leskelle ja välitti osanottonsa.

## Lähteet
Sebastian Soini

**Sebastian Soini** (s. 10. kesäkuuta 2006 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilvestä. Hän laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Soini on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä vain 16-vuotiaana kaudella 2022–2023, jolloin Soini pelasi kolme ottelua lainalla Mestis-joukkue Kooveessa jääden niissä ilman tehopisteitä.

Toukokuussa 2023 Soini teki Ilveksen kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kauden 2023–2024 seuran U20-joukkueessa. Soini teki liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana runkosarjan kolmannella kierroksella 16. syyskuuta 2023 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hänet merkittiin Ilveksen seitsemänneksi puolustajaksi. Soini sai ottelussa jääaikaa 7.55 minuuttia. Hän sai myös syöttöpisteen Arttu Pellin tekemään maaliin. Soini keräsi ottelusta teholukeman –1. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kuusi runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Soini pelasi myös yhden Mestarien liigan ottelun ilman tehopisteitä. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin lainalla Kooveessa, jossa Soini pelasi 32 runkosarjaottelua tehden kahdeksan syöttöpistettä ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä.

Minnesota Wild varasi Soinin viidennellä kierroksella 140. pelaajana . Samana kesänä myös QMJHL-joukkue Blainville-Boisbriand Armada varasi hänet 82. pelaajana . Soini jatkoi kaudella 2024–2025 Ilveksessä. Hän teki SM-liigauransa avausmaalin ja kauden ainoaksi jääneen tehopisteensä 11. lokakuuta 2024 kotiottelussa Oulun Kärppiä vastaan. Soinin kausi jäi rikkonaiseksi ja hän pelasi SM-liigassa yhdeksän runkosarjaottelua. Mestarien liigassa Soini pelasi kuusi ottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi myös yhdeksän ottelua Ilveksen U20-joukkueessa. Joulukuussa 2024 Soini solmi Ilveksen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

### Maajoukkueura

Soini valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2022. Soini pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia. Soini valittiin myös alle 18-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2024, mutta hän putosi kuitenkin lopullisesta kisajoukkueesta. Hän pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2025, jolloin Soini voitti Suomen joukkueessa hopeaa. Hän pelasi turnauksessa kaksi ottelua.

Yhteensä Soini on pelannut 17 nuorten ja 39 poikien maaottelua.

## Muuta
Soini opiskelee Tampereen seudun ammattiopisto Tredussa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Anna-Liisa Suurpää

**Auvo Anna-Liisa Suurpää** (o.s. Kärki, 20. marraskuuta 1937 Turku – 23. marraskuuta 2016 Helsinki) oli kielenkääntäjä, pedagogi ja oppikirjailija. Hänen isänsä oli säveltäjä Toivo Kärki (1915–1992) ja äitinsä Tuulikki Kärki (o.s. Leikas, 1913–2001).  Syntymäpaikaksi sattui Turku, koska Toivo soitti noina vuosina turkulaisessa Ramblers-orkesterissa. Sota-ajan Anna-Liisa vietti veljensä Pekan kanssa Tuulikin kotitalossa Laihialla, Toivon taistellessa Syvärin rintamalla. Sodan jälkeen perheen asetuttua Helsinkiin Anna-Liisa aloitti vuonna 1947 oppikoulun Suomalaisessa Yhteiskoulussa ja kirjoitti sieltä ylioppilaaksi keväällä 1956. Hän oli 1956–1957 vuoden ajan stipendiaattina Yhdysvalloissa Bard Collegessa New Yorkin lähellä. Suomeen palattuaan hän opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineena englantia muun muassa Auvo Kurvisen johdolla, sivuaineina ranskaa ja latinaa, ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1965.

## Työura
Suurpää käänsi englannista useita kirjoja, kuten Jeannette Eyerly: *Samanlainen tyttö* (Otava 1968), Sharon Moore: *Taivas tummenee* (Weilin+Göös 1968), Jean Merrill: *Suuri kärrysota* (Tammi 1970) ja Erich Segal: *Love Story* (Tammi 1971). Opettajanuransa Suurpää aloitti englannin ja ranskan vanhempana lehtorina Käpylän iltaoppikoulussa vuonna 1965 ja jatkoi Yhtenäiskoulussa vuodesta 1973 alkaen. Vuonna 1992 hän siirtyi Sibelius-lukioon ja pääsi sieltä eläkkeelle vuonna 2001. Opettajantyönsä ohella hän toimi aktiivisesti työryhmässä toimittamassa useita englannin oppikirjasarjoja kuten *Action*, *You too* ja *English Update*.

Suurpää sai vuonna 1998 WSOY:n tunnustuspalkinnon ansiokkaasta urasta.

## Musiikkiyhteydet
Toivo Kärki sävelsi vuonna 1947  9-vuotiaan tyttärensä kunniaksi tangon *Anna-Liisa*, jonka sanoitti Kerttu Mustonen ja lauloi levylle Henry Theel.  Samana vuonna Anna-Liisa myös lauloi "Pikku Käkenä"  Kärjen-Mustosen levytetyssä minioopperassa *Santtu Sammakoisen soittokunta*.

Vuonna 1959 hän käänsi proosana englanniksi useiden Toivo Kärjen-Reino Helismaan kappaleiden sanoja, jotka amerikkalainen Thelma M. Parker sitten kirjoitti iskelmäteksteiksi.

Suurpää oli suojelijana Maarit Niiniluodon vetämässä Toivo Kärki -teemasarjassa Vääksyssä vuosina 1999–2005. Niiniluoto ideoi ansioituneelle naislaulajalle myönnettävän Anna-Liisa -palkinnon, jonka saivat eri vuosina Paula Koivuniemi, Annikki Tähti, Katri Helena, Marion Rung ja Eila Pienimäki.

Vuonna 2000 Suurpää oli haastatteluvieraana Vexi Salmen ja Nina Honkasen 8-osaisen televisiosarjan *Liljankukka* ensimmäisessä osassa.

## Yksityiselämä
Vuonna 1961 Anna-Liisa Kärki meni naimisiin kustannustoimittaja Matti Suurpään kanssa, ja avioliitto kesti edellisen kuolemaan saakka. Heille syntyivät lapset Johanna Suurpää (1962), Lauri Suurpää (1964) ja Leena Suurpää (1970).

## Lähteet
Evika Siliņa

**Evika Siliņa** (s. 3. elokuuta 1975) on latvialainen poliitikko, joka on toiminut Latvian pääministerinä 15. syyskuuta 2023 lähtien. Tätä ennen hän toimi vuosina 2022–2023 Latvian hyvinvointiministerinä Krišjānis Kariņšin johtamassa hallituksessa. Hän on keskustaoikeistolaisen Yhtenäisyys-puolueen jäsen. Hän on toinen nainen Latvian pääministerinä sitten Laimdota Straujuman.

## Lähteet
Smithsonian Channel

**Smithsonian Channel** on yhdysvaltalainen syyskuussa 2007 perustettu yritys, joka tarjoaa erilaisia televisioviihdepalveluja. Se sisältää erilaista sisältöä Smithsonian-instituutin aikakauslehdistä, tutkimuslaitoksista sekä museoista. Kanava on saatavilla vain Yhdysvalloissa.

Smithsonian Channelista oli myös Britanniassa ja Irlannissa näytettävä sisarkanava, mutta se lopetettiin virallisesti 6. tammikuuta 2023. Yhtiön pääkonttori sijaitsee New Yorkissa.

## Lähteet
Raymond Ndong Sima

**Raymond Ndong Sima** (23. tammikuuta 1955) on gabonilainen poliitikko ja ekonomisti. Syyskuun 2023 sotilasvallankaappausta johtanut ryhmittymä on nimittänyt hänen Gabonin väliaikaiseksi pääministeriksi.

## Elämänvaiheita
Sima on kotoisin Gabonin pohjoisosista ja hän suorittanut opintonsa Ranskassa. Hänet kutsuttiin maan hallitukseen ministeriksi vuonna 1986 vastuualueenaan rakennemuutokset ja suhteiden hoitaminen Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin. 

Sima on aikaisemmin ollut syrjäytetyn Ali Bongo Ondimban tukija ja toiminut Gabonin pääministerinä vuosina 2012–2014. Hän on sittemmin ryhtynyt vastustamaan häntä ja ollut tämän vastaehdokkaana presidentinvaaleissa vuosina 2016 ja 2023. Varsinkin jälkimmäisiä vaaleja on pidetty vilpillisinä. Sima kampanjoi vuoden 2023 vaaleissa aluksi itse, mutta kehotti tukijoitaan siirtymään akateemikko Albert Ondo Ossan tukijoiksi.

Hallitukseensa Sima on ottanut henkilöitä läpi poliittisen kentän. Hän on sanonut olevansa kiinnostunut presidenttiehdokkuudesta seuraavissa vaaleissa. Uudet vaalit hän haluaa järjestää kahden vuoden kuluttua. Hän on lisännyt, että jos halutaan saada aikaan pysyviä tuloksia, hän haluaa sotilasjuntalta vapaat kädet hoitaa asioita.

## Lähteet
Kuorekoski (Rautalampi)

**Kuorekoski** on Pohjois-Savon Rautalammin Rautalammin reitin Myhin sivureitillä sijaitseva koski. Sen vesi tulee ensin Mehtiöstä Mehtiönkosken kautta Keskiseen ja laskee siitä edelleen Kuorekosken kautta Pieni-Myhiin.

## Yleistä
Kuorekoski virtaa jyrkkärinteisessä laaksossa. Koski alkaa Keskisen pohjoiseen työntyvästä alle 400 metriä pitkästä ja kapeasta lahdesta ja se laskee Pieni-Myhin etelään työntyvään parikilometriseen lahteen, jonka pohjukkaa kutsutaan Paunonpohjaksi. Siihen tulee Paunonlampeen Keskisestä toinenkin lasku-uoma, joten Keskinen on bifurkaatiojärvi. Vuonna 1980 julkaistussa Koski-inventoinnissa ei mainita kosken mittatietoja. Keskisen vedenpinnan korkeus on 104,0 metriä mpy. ja Pieni-Myhin pinnankorkeus on 97,2 metriä mpy. Koskelle tulee silloin pudotukseksi 6,8 metriä. Koski-inventoinnissa mainitaan vuonna 1919 perustettu vesimylly tai vesisaha. Kumpikin on toiminut koskessa joskus, mutta koska ja kuinka kauan, ei ole tässä tietoa. Koskessa toimii nykyään Konnekosken vesivoimalaitos, jonka pato nostaa kosken alajuoksulla vedenpintaa niin korkealle, että siihen muodostuu yli 100 metriä pitkä patolampi. Koskiuoman rinnalle rakennettiin vuosina 2006–2007 kalatie. Kosken yläpäähän laskee luoteesta Soikkurista alkava metsäpuro. Myhin reitti yhtyy Rautalammin reittiin Hankavedessä. Joissakin yhteydessä Myhin reittiä on kutsuttu myös Mehtiön reitiksi ja aikaisemmin jopa Myhinjoeksi.

## Historiaa
Kuorekosken alapäässä sijaitsee säilyttämisen arvoinen vanha vesimylly kivipatoineen ja säilynyt mylly- ja uittoruuhi. Se on pysynyt kunnossa omistajan aktivisuuden ansiosta.

## Lähteet
Mehtiönkoski

**Mehtiönkoski**  on Pohjois-Savon Rautalammin Rautalammin reitin Myhin sivureitillä sijaitseva koski. Sen vesi laskee Mehtiöstä Keskisen kautta Pieni-Myhiin. Keskisen ja Pieni-Myhin välissä sijaitsee vielä Kuorekoski.

## Yleistä
Mehtiökoski virtaa Hattuhonganvuoren lounaispuolella jyrkkärinteisessä laaksossa, joka alkaa Mehtiön 800 metriä pitkästä ja kapeasta lahdesta. Vuonna 1980 julkaistussa Koski-inventoinnissa ei koskesta ole lainkaan tietoja . Kartasta mitatun kosken pituus on noin 500 metriä. Mehtiön vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy. ja koski laskee Keskiseen, jonka pinnankorkeus on 104,0 metriä mpy. Koskelle kertyy pudotusta 3,7 metriä. Koski-inventoinnissa Myhin reittiä kutsuttiin Myhinjoeksi , jonka nimeä käytettiin aikaisemmin yleisesti . Myhinkosken etelärantaan tulee etelästä virtaava metsäpuro, joka alkaa Valkeisesta ja joka virtaa Mustalammen läpi. Myhin reitti yhtyy Rautalammin reittiin Hankavedessä.

## Luontoarvoja
Mehtiönkoski on entisöity vuonna 2007 uittoa varten tehtyjen perkauksien jälkeen niin, että taimenet alkaisivat taas kutemaan. Koski on yleinen lupakoski, jossa voi kalaluvan lunastettuaan kalastaa tiettyjen sääntöjen mukaisesti. Samalla luvalla voi kalastaa myös Ahvenkoskella. Saaliiksi tulee ainakin taimenia, mutta villin taimenen osuudesta saaliskaloista ei ole tietoa. Koskessa elää täplärapu .

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Teemu Hollanti

**Teemu Hollanti** (s. 24. syyskuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. Hollanti edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kempeleen Kiriä. Hän on edustanut myös Ykköspesikesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Kannuksen Uraa. Kaudella 2023 Hollanti saavutti Kempeleen Kirin joukkueessa SM-pronssin. Hän pelaa etenijäjokerina. Hollanti on pelannut kymmenen Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut seitsemän juoksua ja kerännyt 27 kärkilyöntipistettä. Hollanti on pelannut 14 Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin ja yhden tavallisen juoksun, tuonut 15 juoksua ja kerännyt 34 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.

## Lähteet
Emskär

**Emskär** on saari Eckerön kunnassa Ahvenanmaalla. Saari sijaitsee Eckerön lounaispuolella ja siellä asuu vakituisesti enää yksi ihminen. Saari on Suomen läntisin asuttu paikka.

Emskärissä on jatulintarha, joka on perimätiedon mukaan rakennettu vuonna 1784. Saaressa on ennen toiminut luotsiasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tosi tarina: Läntisin etuvartio Yle Areena
*
Suuri kielimalli

**Suuri kielimalli** (engl. *Large language Model,* LLM) on koneoppimisen malli, jota käytetään kielen käsittelyyn ja erityisesti generoidun tekstin luomiseen. Se on pitkälle kehitetty neuroverkkopohjainen kielimalli, joka on koulutettu käsittelemään huomattavan suuria määriä dataa. Suuri kielimalli on mahdollistanut luovien keskustelubottien kehityksen. Kehittyneimmät suuret kielimallit ovat GPT-kielimalleja, joita käytetään esimerkiksi ChatGPT tai Gemini -keskusteluboteissa.

Suuret kielimallit toimivat kielimallin tavoin eli ne kykenevät jatkamaan ja luomaan tekstiä annetun syötteen perusteella. Toiminta pohjautuu transformer-arkkitehtuuriin. Arkkitehtuurissa sanat jaetaan *tokeneiksi* kielimallin käsittelyä varten. Suuria kielimalleja esikoulutetaan antamalla suuret määrät tekstiä korpuksen muodossa. Tämän jälkeen kielimallin suorituskykyä on paranneltu hienosäädön avulla, jolloin sitä voidaan käyttää paremmin erityisten alojen tehtäviin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Halvard Olsen

**Halvard Olsen** (23. tammikuuta 1886 Kvæfjord – 5. elokuuta 1966 Oslo) oli norjalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi Landsorganisasjonenin puheenjohtajana vuosina 1925–1934. Norjan miehityksen jälkeen hän ryhtyi yhteistyöhön saksalaisten kanssa yrittäen siten puolustaa työväenluokan asemaa. Olsen tuomittiin vuonna 1946 seitsemäksi vuodeksi pakkotyöhön, mutta hänet vapautettiin jo vuonna 1950.

## Lähteet
Mette Nord

**Mette Nord** (s. 14. tammikuuta 1959 Drammen) on norjalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka on toiminut Fagforbundetin puheenjohtajana vuodesta 2013. Koulutukseltaan hän on sairaanhoitaja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ágios Antónios (Dodekanesia)

**Ágios Antónios** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Gyalín saaren itäpuolella pohjoiseen Nísyroksesta. Saaren pinta-ala on 0,08 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Antónios kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se on osa Emporeióksen kyläyhdyskuntaa.

Saaren korkein kohta on 35 metriä merenpinnasta laskettuna. Sillä sijaitsee Pyhälle Antoniokselle (*Ágios Antónios*) omistettu pieni kirkko, josta saari on saanut nimensä. Ágios Antónios on osa lintudirektiivin mukaista Nísyroksen ympäristön Natura-aluetta.

## Lähteet
Ágios Antónios

**Ágios Antónios** (, ”Pyhä Antonios”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Ágios Antónios, kylä Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä Kreetan saarella ja alueella
* Ágios Antónios, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Nísyrosta
* Ágios Antónios, saari Korakonísian saariryhmässä Amvrakikóslahdessa
* Ágios Antónioksen metroasema, Ateenan metron asema Peristérin kaupungissa
* Ágioi Pántes eli Ágios Antónios, saari Mirampéllonlahdessa Kreetan rannikolla
Voivodikunnan tie 795

**Voivodikunnan tie 795** () on Puolassa Włoszczowan ja Zawiercien piirikunnissa sijaitseva noin 16 kilometriä pitkä voivodikunnan tie. Se alkaa Seceminin kylässä ja päättyy Szczekocinyn kaupungissa. Tie kulkee voivodikunnan tien 786 ja valtatien 78 välillä.

## Lähteet
Divoúnia

**Divoúnia** () eli **Ounianísia** (Ουνιανήσια) eli **Ïoúnia** (Ϊούνια) on kahden pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeren kaakkoisosassa etelään Astypálaiasta ja länteen Kárpathoksesta. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Divoúnian saaret kuuluvat Kásoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Divoúnian saaret ovat osa merialueensa pienten saarten muodostamaa Natura-aluetta. Vuoteen 2013 saakka saaret kuuluivat Kárpathoksen kuntaan samassa alueyksikössä ja alueella, ja esiintyvät sellaisina vielä vuoden 2011 väestönlaskennassa. 

## Saaret

Saariparin saaret ovat:

## Lähteet
Faradonísia

**Faradonísia** () on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Léroksen luoteispuolella lounaaseen Archángeloksen saaresta. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Faradonísian saaret kuuluvat Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Saaret

Saariryhmän saaret ovat:

## Lähteet
Karofýlla

**Karofýlla** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Kásoksen saaren pohjoispuolella, koilliseen Makronísista. Saaren pinta-ala on noin 0,02 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Karofýlla kuuluu Kásoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Koúrika

**Koúrika** (, myös *Kouroúkia*, Κουρούκια, *Kourákia*, Κουράκια) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Kásoksen saaren länsirannikon edustalla. Saaret ovat on asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koúrikan saaret kuuluvat Kásoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Saaret

Saariryhmän suurimmat saaret ovat:

## Lähteet
Chamilí (Dodekanesia)

**Chamilí** () eli **Kamilonísi** (Καμηλονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa etelään Astypálaiasta ja länteen Kárpathoksesta. Saaren pinta-ala on noin 0,429 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Chamilí kuuluu Kásoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Vuonna 1940 Chamilín saarelle haaksirikkoutui *Pentcho*-laiva, joka oli kuljettamassa 514 juutalaista uudisasukasta Palestiinaan. Vuoteen 2013 saakka Chamilí kuului Kárpathoksen kuntaan samassa alueyksikössä ja alueella, ja se esiintyy Kárpathoksen kunnan osana vielä vuoden 2011 väestönlaskennassa.

Chamilí on osa merialueensa pienten saarten muodostamaa Natura-aluetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Patelída

**Patelída** () eli **Petalída** (Πεταλίδα) eli **Patélla** (Πατέλλα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Léroksen saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,014 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Patelída kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Petalída

**Petalída** () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Petalída, saari Kreetan länsirannikon edustalla
* Patelída eli Petalída, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Lérosta
* Petaloú eli Petalída, saari Tilevoḯdes-saarilla Jooniansaarten saariryhmässä
* Petaloúda eli Petalída, saari Kreetan luoteiskärjen edustalla

## Katso myös

* Petalídi, useita paikkoja
Boråsin eläintarha

**Boråsin eläintarha** () on Boråsissa Ruotsissa 40 hehtaarin alueella sijaitseva eläintarha. Boråsin kunta päätti perustaa sen Sigvard Berggrenin Afrikan-matkailun ja eksoottisten eläinhankintojen innoittamana. Eläintarha avattiin yleisölle 12. toukokuuta 1962.

1980-luvulla Boråsin eläintarha sai luontovalokuvaajana tunnetun Jan Lindbladin tiikerit. Vuodesta 1991 eläintarhan toiminnasta on vastannut Borås Djurpark AB, jonka alaisuudessa toimivat myös Boråsparken ja Borås Camping. Vuonna 2001 Boråsin eläintarhassa syntyi Ruotsin ensimmäinen norsunpoikanen Kwanza. Eläintarhan suurin siihenastinen investointi tehtiin vuonna 2010, jolloin perustettiin uusi tila karhuja varten. Karhutilasta tuli eläintarhan pohjoismaisen osion keskus. Boråsin eläintarha on keskittynyt varsinkin Afrikan suurten eläinten ja pohjoismaisten lajien esittelyyn.

Boråsin eläintarhassa syntyi vuonna 2010 kahdeksan gepardin pentue. Määrä oli niin poikkeuksellinen, että tapahtumasta uutisoitiin muun muassa *[[The New York Times]]issa* ja *[[Washington Post]]issa*. Boråsin eläintarhan gepardit kuuluvat European Association of Zoos and Aquarian eurooppalaiseen jalostusohjelmaan. 2000-luvulla Boråsin eläintarhassa on ollut noin neljäsataa eläinyksilöä, jotka ovat edustaneet noin seitsemääkymmentä eri lajia. Tarkka lajimäärä on kuitenkin vaihdellut. Vuonna 2011 Boråsin eläintarhassa kävi noin 282&nbsp;000 vierailijaa.

## Lähteet