open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuninkuusravit 1931

**Kuninkuusravit 1931** olivat kahdeksannet Kuninkuusravit. Ne järjestettiin 29.–30. elokuuta 1931 Helsingissä Käpylän raviradalla. Ravikuninkuuden voitti Frans Vanhatalon omistama ja ohjastama tamma Tomu.

Vuosien 1924-1930 Kuninkuusravit oli pidetty Lahdessa. Niiden järjestäjinä toimivat Lahden hevosystäväinseura ja Suomen Ravirengas. Vuoden 1930 Kuninkuusravien jälkeen kilpailut siirtyivät kokonaan Suomen Ravirenkaan vastuulle. Se päätti järjestää ne joka toinen vuosi Helsingissä ja joka toinen vuosi vuorotellen Viipurissa, Turussa, Tamperella, Seinäjoella ja Lahdessa.

Kuninkuuskilpailuun oli ilmoitettu seitsemän hevosta, joista neljä oli tammoja. Kilpailu suoritettiin niin sanottuna ennätysajona, jolloin kaksi hevosta kiersi rataa samanaikaisesti. Hevosten paremmuusjärjestys ratkaistiin sijaipisteillä. Ravikuninkaaksi seppelöitiin hallitseva ravikuningas tamma Tomu, joka oli nopein kaikilla kolmella matkalla. Kilpailumatkat juostiin totutusta poikkevassa järjestyksessä. Lauantainan juostiin ainoastaan 3 000 metriä ja 1 609 metriä sekä päätösmatkana juostu 2 000 metriä suoritettiin sunnuntaina.

### Osallistujat
Tammat on merkitty tähdellä.

### Tulokset

## Lähteet
*
### Viitteet
Kuninkuusravit 1932

**Kuninkuusravit 1932** olivat yhdeksännet Kuninkuusravit. Ne järjestettiin 3.–4. syyskuuta 1932 Tampereella Hippoksen raviradalla. Ravikuninkuuden voitti Frans Vanhatalon omistama ja ohjastama tamma Tomu, jolle titteli oli kolmas perättäinen.

Vuoden 1932 Kuninkuusravit olivat ensimmäiset Tampereella järjestetyt. Tampereen Hippoksen rata oli kilpailuja varten päällystetty uudelleen urheilukentillä käytetyllä hiilimurskalla. Kilpailuun ilmoitettiin ainoastaan kuusi hevosta, joista kolme oli tammoja. Yleisömäärä jäi vähäiseksi, sillä lauantaina kilpailuja seurasi vain 300 katsojaa ja sunnuntaina noin tuhat.

### Osallistujat
Tammat on merkitty tähdellä.

### Tulokset

## Lähteet
*

### Viitteet
Neuroestetiikka

**Neuroestetiikka** on 2000-luvun alussa syntynyt tieteenala, joka pyrkii neurotieteen menetelmin selittämään taiteen, erityisesti kuvataiteen tekemistä tai sen vastaanottoa tai esteettistä kokemusta yleensä. 

## Lähteet
Maria Ehrich

**Maria Ehrich** (s. 26. helmikuuta 1993 Erfurt) on saksalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa lapsinäyttelijänä ja on sittemmin näytellyt muun muassa fantasiaelokuvassa *Saphirblau* ja epookkisarjassa *Ku'Damm 56*.

## Ura
Ehrich aloitti näyttelijän uransa jo kymmenvuotiaana, jolloin hänellä oli sivurooli televisiotuotannossa *Eine Mutter für Anna*. Samoihin aikoihin hän teki ensimmäisen pääroolinsa, joka oli Mariettan osa kansainvälisessä elokuvassa *Mein Bruder ist ein Hund*. Vuonna 2008 hänet palkittiin tyttären roolistaan televisioelokuvassa *Die Frau vom Checkpoint Charlie*. Ehrich näytteli pääroolin fantasiaelokuvassa *Rubinrot* (2013) ja sen jatko-osassa *Saphirblau* (2014). Hänellä oli keskeinen rooli epookkisarjassa *Ku'Damm 56* (2016) ja sen jatko-osissa *Ku'Damm 59* (2018) ja *Ku'Damm 63* (2021).

## Lähteet
Navajoiden reservaatti

**Navajoiden reservaatti** tai **Navajomaa** (, ) on navajo-intiaaneille varattu reservaatti, joka sijaitsee Utahin, New Mexicon ja Arizonan alueilla.

Pinta-alaltaan reservaatti on noin 71&nbsp;000 neliökilometriä, mikä tekee siitä Yhdysvaltain suurimman intiaanireservaatin.

Navajot saapuivat Yhdysvaltain eteläosiin oletettavasti jossain vaiheessa 1500-luvulla. Kun amerikkalaiset löysivät navajoiden mailta öljyä 1920-luvulla, nousi tarve organisoida hallitus, koska ainoastaan Yhdysvaltain liittovaltio voi tehdä sopimuksia alkuperäisväestön kanssa. Navajoiden omat hallintoelimet perustettiin vuonna 1923.

## Laillinen status ja hallinto
Navajoiden reservaatti on yksi Yhdysvaltain liittovaltion 547 tunnustamasta reservaatista, joka on myös suvereeni. Navajoiden reservaatilla ei kuitenkaan ole omaa perustuslakia.

Reservaatin pääkaupunki, Window Rock, sijaitsee Arizonan puolella.

Navajomaa on jaettu 110 kaupunkiin (), joista valitaan yhteensä 88 edustajaa Navajoiden neuvostoon. Nykyään neuvosto on reservaatin lakiasäätävä elin. Valta jaettiin kolmeen osaan vuonna 1991, ja reservaatilla on lisäksi omat toimeenpanevaa ja oikeudellista valtaa käyttävät elimensä. Toimeenpanevaa valtaa käyttää presidentti, joka valitaan vaaleilla. Vuodesta 2023 lähtien presidenttinä on toiminut Buu Nygren. Presidentti, varapresidentti ja neuvoston jäsenet valitaan neljän vuoden välein pidettävissä vaaleissa. 

## Talous ja koulutus
Reservaatti sijaitsee pääsääntöisesti kuivalla alueella, mikä vaikuttaa sen talouteen: merkittävä osa reservaatin asukkaista ansaitsee elantonsa reservaatin ulkopuolella. Työn perässä on myös muutettu esimerkiksi Kansas Cityyn tai Los Angelesiin. Kotitalouksien mediaanitulot olivat vuonna 2021 vain 30&nbsp;275 dollaria, mikä on alle puolet Yhdysvaltain vastaavasta luvusta.

Vuonna 2015 reservaatin työttömyysasteen arvioitiin olevan 40–60 prosenttia. Merkittävä työllistäjä ovat olleet hiilikaivokset, jotka ovat puolestaan vaikuttaneet negatiivisesti alueen luontoon ja ihmisiin.

Reservaatin asukkaista 7,9 prosentilla on vähintään kandidaatintutkinto tai korkeampi koulutus (Yhdysvalloissa keskimäärin 35 prosenttia). Vuonna 2013 perustettiin Navajo Technical University, joka on ensimmäinen reservaatin alueelle perustettu yliopisto.

## Väestö ja kulttuuri
Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan reservaatin alueella asui 165&nbsp;158 henkilöä. Väestöstä 21,6 prosenttia puhuu kotona jotain muuta kieltä kuin englantia. Navajon kielestä tuli reservaatin virallinen kieli vuonna 2024.

Intiaaniheimoilla on oikeus määritellä itse, kuka kuuluu heimoon ja kuka ei. Tullakseen virallisesti navajoksi () henkilön täytyy olla vähintään 25-prosenttisesti navajotaustainen. Navajoiden reservaatti suosii tällaisia jäseniä muun muassa reservaatin alueen työllistämisessä.

Samaa sukupuolta olevien avioliitto on ollut kielletty lailla vuodesta 2005 lähtien. Reservaatti ei myöskään tunnusta muualla solmittuja samaa sukupuolta olevien parien avioliittoa.

## Lähteet
Jetit (yhtye)

**Jetit** oli Jukka Järvelän ja Pentti Lindqvistin muodostama 1970-luvun alkupuolella toiminut lauluduo, jonka singleinä julkaistut kappaleet olivat lähinnä Nacke Johanssonin säveltämiä tai Vexi Salmen käännöksiä (muun muassa Christie-yhtyeen kappale "Iron Horse" kääntyi "Eteenpäin"). 

## Lähteet
https://finnishsongwriters.wordpress.com/tag/jetit/
Sadıyq Äbelxanov

**Sadıyq Fäxretdin ulı Äbelxanov** (, ; 1915–1943) oli tataaritaustainen neuvostoliittolainen tykkimies ja kersantti, joka otti osaa talvisotaan ja suureen isänmaalliseen sotaan. 28-vuotiaana menehtyneelle Abelhanoville myönnettiin Leninin kunniamerkki sekä Neuvostoliiton sankari -nimike.

Abelhanov syntyi tataariperheeseen Nižni Novgorodin kuvernementin Sergatšin kihlakunnan kylässä Semoçki (ven. *Semjonovka*). Vuosina 1938–1940 Abelhanov palveli puna-armeijassa ja oli osallisena Mannerheim-linjan hyökkäyksissä. Demobilisoinnin jälkeen hän asusti ja työskenteli tehtaassa Leningradin kaupungissa.

Suuren isänmaallisen sodan aikana Abelhanov astui palvelukseen taas vuonna 1942. Tykkimies-kersantti Abelhanov taisteli eturintamalla lokakuusta eteenpäin, edeten Dneprjokea. Abelhanov oli ensimmäinen, joka avasi tulen saksalaista pommikonetta vastaan ja hänet nimettiin rykmentin komentajaksi. Abelhanov oli merkittävässä roolissa pommituksista henkiin jääneiden pelastamisessa. Hän menehtyi lopulta itse taistelujen aikana.

Abelhanov haudattiin Ukrainan Dnipropetrovskin alueen Voiskovoien kylän joukkohautaan. Abelhanovin mukaan on nimetty katu ja koulu hänen kotikylässään nykyisellä Nižni Novgorodin alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Газета «Медина аль-Ислам», №18, страница 12
Navajoiden reservaatin presidentti

**Navajoiden reservaatin presidentti** (, ) on Navajoiden reservaatin toimeenpanovaltaa käyttävä viranhaltija, jonka valitsevat reservaatin asukkaat neljän vuoden välein. Samoissa vaaleissa valitaan myös varapresidentti ja Navajoiden neuvoston edustajat. Nykyisenä presidenttinä toimii Buu Nygren, joka vannoi virkavalansa 10. tammikuuta 2023.

Reservaatin säätämien lakien mukaan presidentiksi voidaan valita sellainen henkilö, joka on vähintään 30-vuotias ja kuuluu virallisesti navajoihin. Lisäksi hänen tulee asua reservaatin alueella vähintään kolme vuotta ennen vaaleja. Samat vaatimukset koskevat myös varapresidenttiä. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla.

Presidentin alaisuudessa toimii 10 ministeriötä ().

Sekä presidentti että varapresidentti saavat halutessaan reservaatin tarjoaman asuntoedun Window Rockissa. Mikäli he eivät ota tätä vastaan, reservaatti ei vastaa presidentin ja varapresidentin elinkustannuksista.

## Lähteet
Artturi Syvänoro

**Artturi Syvänoro**, vuoteen 1935 **Serenius** (24. maaliskuuta 1903 Ruotsinpyhtää – 24. maaliskuuta 1989 Jyväskylä) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Syvänoron vanhemmat olivat työmies Juho Serenius ja Matilda Pekkola ja puoliso vuodesta 1925 Alja Virtanen. Syvänoro kävi kansakoulun ja suoritti Viipurin kauppaoppilaitoksen kauppakoulun 1928 ja kauppaopiston 1931. Hän oli varastomies Viipurissa vuodesta 1920 ja perusti 1926 kangas- ja lyhyttavaraliikkeen, vuodesta 1935 A. Syvänoro Oy ja vuodesta 1959 Ky Syvänoro & Kumpp, ja oli yhtiön toimitusjohtaja 1926–1969 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1970. Syvänoro oli myös Asunto Oy Väinönkatu 30:n perustajaosakas, isännöitsijä ja toimitusjohtaja vuodesta 1951. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen 1946–1950 ja kaupunginhallituksen jäsen 1947–1950. Syvänoro oli lisäksi Suomen Kangas- ja Lyhyttavarakauppiaitten Liiton, sittemmin Tekstiilikauppiaiden Liitto, perustajajäsen 1936 ja liiton hallituksen jäsen vuoteen 1969 asti ja hänellä oli myös useita muita kaupan alan luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Syvänoro oli reservin alikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966. 

## Julkaisuja
* *Artturi Syvänoro: perustajajäsen: hallituksen jäsenenä 32 vuotta: tekstiilialalla vuodesta 1926*, 1986. Teoksessa *Tekstiilikauppiaiden liitto ry: juhlajulkaisu* 

## Lähteet
Edward Stockmann

**Edward Frans Olof Stockmann** (2. joulukuuta 1909 Helsinki – 3. elokuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Stockmannin vanhemmat olivat johtaja Frans Stockmann, Stockmannin perustajan G. F. Stockmannin poika, ja Edith Douët ja puolisot Gerd Flander, 1938–1946 Maire Helin ja vuodesta 1947 Rose-Marie Bismark. Stockmann tuli ylioppilaaksi Läroverket för gossar och flickor -koulusta 1930 ja harjoitti opintoja Svenska handelshögskolanissa 1931–1934. Hän oli Stockmann-yhtiön osto-osaston sisäänostaja 1934–1941, prokuristi vuodesta 1938, apulaisjohtaja vuodesta 1942, Helsingin tavaratalon apulaismyyntipäällikkö ja myyntipäällikkö 1954–1968, Helsingin tavaratalon johtaja 1968–1969 ja tavaratalotoiminnan ja Sesto-yksikön johtaja 1969–1974. Stockmannilla oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin yliluutnantti (1957). Kauppaneuvoksen arvonimen Stockmann sai 1966.

## Lähteet
On the Prowl

__NOTOC__
**On the Prowl** on yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Steel Pantherin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 24. helmikuuta 2023. Albumin miksasi *Jay Ruston*.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Michael Starr - laulu
* Russel John Parrish - kitara
* Joe Lester - bassokitara
* Stix Zadinia - rummut

## Lähteet
Henry Briggs

**Henry Briggs** (latinaksi **Briggius**) (1556  Warley Wood, Halifax, Yorkshire, Englanti – 26. tammikuuta 1630 Oxford, Englanti) oli englantilainen matemaatikko, joka julkaisi kymmenkantaisen logaritmifunktion, minkä lisäksi hänet tunnetaan nykymuotoisen jakokulman kehittäjänä.

## Elämä ja ura
Briggs valmistui St John's Collegesta Cambridgessa vuonna 1581 ja sai yliopiston jäsenyyden (fellow) vuonna 1588. Vuonna 1592 hänestä tuli Thomas Linacren perustaman fysiikan luennon pitäjä  ja vuonna 1596 ensimmäinen geometrian professori Gresham Housessa Lontoossa. Vuonna 1619 hänet nimitettiin Oxfordin geometrian professoriksi. Vuonna 1622 hän julkaisi pienen tutkielman luoteisväylästä *North-West Passage to the South Seas, through the Continent of Virginia and Hudson's Bay*, ja vuonna 1624 *Arithmetica Logarithmica* -teoksensa. Briggs tunnetaan ennen kaikkea kymmenkantaisen logaritmifunktion eli Briggsin logaritmin julkaisijana,  joka jatkoi skotlantilaisen John Napierin (Neperin) työtä, ja jonka Briggs esitteli teoksessa *Loga-rithmorum Chilias Prima* (1617). Briggsin logaritmitaulukot painettiin Goudassa vuonna 1631 ja julkaistiin vuonna 1633 nimellä *Trigonometria Britannica*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kerkonkosken työväentalo

**Kerkonkosken työväentalo** oli Rautalammin kunnan Kerkonkosken kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Kerkonkosken työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui vuonna 1911. Edellisenä vuonna yhdistyksellä oli 20 jäsentä mutta vuonna 1912 jo 46, eli oman talon myötä toiminta vilkastui. Yhden lähteen mukaan yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1931. Yhdistyksen lakkauttamista oli kuitenkin käsitelty käräjillä jo vuonna 1928, ja yhdistys poistettiin kihlakunnanoikeuden päätöksellä yhdistysrekisteristä jo tuolloin.

Vuonna 1933 perustettiin Kerkonkosken sosialidemokraattinen työväenyhdistys, joka anoi taloa valtiolta ja sai sen vuonna 1948. Ennen tätä talo oli mahdollisesti Kuopion sosialidemokraattisen piirijärjestön hallussa, sillä piirijärjestö esitti talolla elokuvan vuonna 1939. Lisäksi Kerkonkosken työväentalolla vietettiin tupaantuliaisjuhlaa jo vuonna 1934, eli se ilmeisesti katkon jälkeen avattiin tuolloin uudelleen. Juhlan lehti-ilmoituksessa ei kuitenkaan mainittu suoraan, kuka juhlan järjesti. Ohjelmasta huolehti Rautalammin sosialidemokraattinen työväenyhdistys. Kerkonkosken sosialidemokraattinen työväenyhdistys rakensi myös tanssilavan kesätoimintaa varten. Toiminta ei kuitenkaan ollut taloudellisesti kannattavaa, joten yhdistys myi sekä talon että lavan 1960-luvulla. 

## Rakennus
Talon pinta-ala oli 120 neliömetriä ja korkeus 5 metriä. Sen salissa oli istumapaikat sadalle hengelle sekä näyttämö. Lisäksi talossa oli ravintola sekä putka juopuneita varten. Kun talo oli siirtynyt Kerkonkosken sosialidemokraattiselle työväenyhdistykselle, siinä tehtiin sisäremontteja ja asennettiin huopakatto. Sähköjä taloon ei ilmeisesti koskaan vedetty. 

## Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1916 talolla järjestettiin ”kirjallinen iltama”, jonka lopussa oli myös tanssia. Vuonna 1951 kansanedustaja Heikki Simonen puhui talolla.

## Lähteet
Prinsessa Pikkiriikki (elokuva)

**Prinsessa Pikkiriikki** on Lauri Maijalan ohjaama suomalainen elokuva, joka tuli ensi-iltaan maaliskuussa 2024.

Kirjailija Hannele Lampelan *[[Prinsessa Pikkiriikki]]* -kirjoihin perustuvan elokuvan käsikirjoittaa Tuuli Kanervankallio ja kirjailija Lampela.

Elokuvassa Pikkiriikki saa kuulla, että äidin sisuskaluissa asusteleva pikkuveli aikoo pian muuttaa Pikkiriikin huoneeseen. Pikkiriikki saa rouva Jenssenintädiltä idean ja taikoo määräilevät aikuiset Himpskattiin taikakoiransa Makkaran avulla.

Prinsessa Pikkiriikkiä näyttelee helsinkiläinen Ada Pusa. Pikkiriikin vanhempia näyttelevät Vilma Kinnunen ja Joel Hirvonen. Prinsessa Pöjöläisenä nähdään Minni Kuivalainen ja Eetun roolissa Valo Kortesmäki. Elokuvan näyttelijäkaartiin kuuluvat myös muun muassa Marja Packalén, Leena Uotila, Tom Petäjä ja Joonas Saartamo.

Elokuvan kuvaukset käynnistyivät toukokuussa 2023. Elokuvan tuotti Helsinki-filmi ja sen levitti on SF Studios.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Lähteet
Kalervo Salo

**Kalervo Gunnar Salo** (17. heinäkuuta 1913 Virrat – 21. helmikuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Salon vanhemmat olivat maanviljelijä Akseli Salo ja emäntä Ida Loiha ja puoliso vuodesta 1941 Raili Annikki Havulinna. Salo kävi Suomen Osuuskauppakoulun 1938–1939, kirjeopintoina kauppakoulukurssin, Kansanvalistusseuran kirjeopiston, myymäläintarkastajakurssin, kauppaopiston 1944–1948, Hankkijan liikkeenhoitajakurssin ja SOK:n liikkeenhoitajien kesäkurssin. Hän oli Visuveden Osuuskaupan harjoittelija ja myyjä Ruovedellä 1931–1934, Uuden Osuusliikkeen varastonhoitaja Virroilla 1934–1935, Nivalan Osuuskaupan keskusvarastonhoitaja ja myymälänhoitaja 1935–1938, Turun Osuuskaupan myymälänhoitaja 1939, Osuusliike Liiton myymäläintarkastaja Kotkassa 1939–1946, Teutjärven Osuuskaupan liikkeenhoitaja Ruotsinpyhtäällä 1947–1948, Osuusliike Toukolan toimitusjohtaja Orimattilassa 1949–1953, SOK:n Mikkelin konttorin luottotarkastaja 1953–1954 ja konttorinjohtaja 1954–1956, SOK:n johtokunnan jäsen Helsingissä 1956–1962, Helsingin Osuuskaupan toimitusjohtaja 1962–1969 ja SOK:n kenttäjohtaja ja johtokunnan jäsen 1969–1978. Salo oli myös Ruotsinpyhtään Kansanavun ja Vapaan Huollon toiminnanjohtaja 1947–1948 ja hänellä oli lukuisia osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Salo oli reservin ylivääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966.

## Lähteet
Live A Live

**Live A Live** () on Squaren kehittämä ja julkaisema roolipeli, joka on julkaistu vuonna  Super Nintendo Entertainment Systemille.

Pelistä on julkaistu uusintaversio vuonna 2022 Nintendo Switchille. Peliä ei ole lokalisoitu länsimaissa julkaisua varten ennen uusintaversiota.

## Pelaaminen
Pelissä on useita päähahmoja, jotka ovat pääosassa eri kappaleissa pelin aikana. Hahmot tulevat yhteen loppukappaleessa pelin ratkaisua varten. Pelin aikana käytetään samaa taistelumekaniikkaa, mutta eri kappaleissa on eri lähestyminen pelisuunnitteluun kuten eri tarina, pelimekaniikan piirre tai pelitaiteen tekijä. Pelin taiteen tekijät ovat tunnettuja manga-töistään ja heidän nimensä ovat esillä kappaleissa ja tekijöiden luettelossa.

Pelin taistelumekaniikka vastaa vuoropohjaista taktiikkapeliä, jossa hahmot sijaitsevat ruudukossa. Pelaajan hahmojen ja vastustajien hyökkäysalueet vaihtelevat, jonka johdosta onnistumiseen vaikuttaa hahmojen sijoittelu siten, että pelaaja osuu vastustajaan mutta välttää osumat vastustajan hyökkäyksiltä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vaajasalmen työväentalo

**Vaajasalmen työväentalo** oli Rautalammin kunnan Vaajasalmen kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Vaajasalmen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1912 yhdistyksellä oli 7 jäsentä. Talohanke oli vireillä pitkään, ja talo valmistui lopulta vuonna 1913. Talo oli vaatimaton, ja pienellä kylällä sen toiminta kävi pian kannattamattomaksi. Yhden lähteen mukaan yhdistys myi talon tontteineen osuusliike Kansanvoimalle, joka rakensi tontille myymälän 1930-luvun lopulla.

Vuonna 1933 ilmoitettiin kuitenkin lakkautetun Vaajasalmen työväenyhdistyksen talon pakkohuutokaupasta. Ennen tätä talo lienee ollut paikallisen suojeluskunnan hallussa, sillä siellä järjestettiin suojeluskunnan kesäjuhla 1931. Edellisenä vuonna talolla oli vietetty Itä-Rautalammin maamiesseuran kesäjuhlaa. Jo vuonna 1928 talvikäräjillä käsiteltiin joidenkin alueen työväenyhdistysten lakkauttamista kihlakunnanoikeuden päätöksellä. Tällöin kirjoitettiin, että Vaajasalmen yhdistys oli jo aiemmin ilmoittanut yhdistysrekisteriin lopettavansa toimintansa. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen, yksikerroksinen, ja siihen kuului ainoastaan sali ja näyttämö. Talon pakkohuutokaupassa myytiin myös sen "vähäinen kalusto ja kirjasto".

## Lähteet
Stephen Kotkin

**Stephen Kotkin** (s. 17. helmikuuta 1959) on yhdysvaltalainen historioitsija ja kirjailija. Kotkinin tunnetuimmat teokset käsittelevät Josif Stalinia.

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Irrealismi

**Irrealismi** on filosofian käsite, joka on luonut Nelson Goodman. Idea irrealismista syntyi, kun käytiin keskustelu epistemologiasta ja siihen liittyvästä fenomenalismista ja fysikalismista. Goodman esitti fenomenalimissa ja fysikalismissa ikään kuin kaksi versiota maailmasta. Hänen ajattelutavalleen oli tyypillistä kaikkia tieteitä koskeva moniarvoisuus, joka oli epistemologista. Irrealismin mukaan totuus on suhteellista asiayhteyksistä riippuen. Näin ollen irrealismin suhteen on hyväksytty useita realistisia ja antirealistisia kantoja, eikä niiden kesken ole nähty merkittävää ristiriitaa.

Moraalisissa seikoissa irrealismi yhdistyy  tiedostamattomiin asioihin liittyviin näkemyksiin. Moraalisissa kannanotoissa nähdään paitsi tiedostettuja seikkoja, myös ihmisen luonteesta johtuvia tiedostamattomia seikkoja.

## Lähteet
Suomen Suurloosi

**Suomen Suurloosi** on Suomessa toimiva vapaamuurarijärjestö, jossa oli noin 7 500 jäsentä vuonna 2020.

## Historia
Ruotsin vapaamuurarijärjestön toiminta alkoi Ruotsissa vuonna 1735 ja se tuli Suomeen vuonna 1756. Vapaamuurarius kiellettiin Venäjän vallan aikana. Suomen itsenäistyttyä vapaamuurariaatteen palautusta Suomeen alettiin suunnitella amerikansuomalaisten keskuudessa. Insinööri J. E. Tuokkola oli tutustunut Yhdysvalloissa asuessaan aatteeseen ja palattuaan Suomeen hän alkoi yhdessä amerikansuomalaisen asianajaja Toivo H. Nektonin kanssa puuhata ensimmäisen suomalaisen vapaamuurariloosin perustamista. Suomi loosi 1 perustettiin 22. elokuuta 1922 Helsingin Säätytalolla pidetyssä kokouksessa, johon osallistui New Yorkin osavaltion suurloosin suurmestari Arthur S. Tompkins seurueineen. Amerikkalaiset olisivat halunneet, että Yhdysvaltojen tapaan suomalaiseen vapaamuuraritoimintaan olisi osallistunut miehiä laajasti eri yhteiskuntaluokista, mutta Tuokkolan vaikutuksesta toimintaan kutsuttiin mukaan lähinnä liike-elämän ylintä johtoa ja muun eliitin edustajia. Loosin poliittinen aatemaailma edusti valkoisen Suomen jyrkkää oikeistolaisuutta, eikä mukaan haluttu juurikaan ottaa maalaisliiton tai edistyspuolueen kannattajia. Muun muassa presidentti Ståhlbergia pidettiin liian vasemmistolaisena järjestöön.

Vuonna 1923 Ruotsin kansallinen vapaamuurarijärjestö Svenska Frimurare Orden aloitti toimintansa Suomessa (Svenska Frimurare Orden i Finland) Suomen ruotsinkielisen kansanosan keskuudessa. Ruotsin Suuri Maaloosi ei halunnut tunnustaa amerikansuomalaisten aloittamaa Suomen muuraritoimintaa, ja välit järjestöjen välillä pysyivät pitkään hyvin viileinä. Ruotsin Suuri Maaloosi tunnusti Suomen Suurloosiin vasta vuonna 1949. Järjestöjen yhteydet ovat edelleen vain muodolliset.

Suomalaiset loosit olivat aluksi New Yorkin suurloosin alaisuudessa. Suomen itsenäinen suurloosi ry perustettiin vuonna 1924 ja rekisteröitiin 12. elokuuta 1935 nimellä Suomen Vapaiden ja Oikeutettujen Muurarien Suurloosi. 1930-luvun pula-aika ja äärioikeistolaisten liikkeiden harjoittama vapaamuurarivastainen kirjoittelu ja painostustyö upseeriliitossa ja kirkon piirissä vaikeutti järjestön toimintaa ja pienensi jäsenmäärää sotien välisenä aikana. Jatkosodan aikana toiminta oli vapaaehtoisesti keskeytetty Suomen ja Natsi-Saksan aseveljeyden vuoksi.
 
1980-luvulla järjestöstä kirjoiteltiin negatiiviseen sävyyn lehdistössä ja sen toimintaa käsiteltiin jopa eduskunnassa kansanedustaja Heli Astalan eduskuntakyselyn myötä. Järjestön nimi muutettiin Suomen Suurloosiksi vuonna 1983.

Suomen Suurloosin suurmestareita ovat olleet seuraavat henkilöt.

*Axel Solitander 1924 – 1944
*V. M. J. Viljanen 1945 – 1946
*Gunnar Jaatinen 1947 – 1951
*Toivo Tarjanne 1951 – 1969
*Aulis Kauppinen 1969 – 1975
*Jaakko Meriluoto 1975 – 1983
*Heikki Sysimetsä 1983 – 1987
*Matti Peltonen 1987 – 1993

*Pentti Somerto 1993 – 1999
*Ilkka Runokangas 1999 – 2003
*Arto Uusitalo 2003 – 2009
*Heikki Mäki 2009 – 2011
*Juhani Vuori 2011 – 2017
*Jaakko Holkeri 2017 – 2021
*Jukka Viinanen 2021– 2023
*Henrik Nylander 2023 -

## Lisää tietoa
*Vapaamuurarius Suomessa

## Lähteet
Isosafroli

**Isosafroli** (C10H10O2) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa hajusteiden ja muiden yhdisteiden valmistamiseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa isosafroli on väritöntä nestettä. Yhdisteestä tunnetaan cis- ja trans-isomeerit. Isosafroli ei liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, asetoniin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Ainetta esiintyy pienissä määrin kasvien, kuten muskottipuun ja tuoksuilangian, eteerisissä öljyissä.

Isosafrolia valmistetaan isomeroimalla safrolia emäksisissä olosuhteissa.
:

Isosafrolia käytetään hajusteena esimerkiksi saippuoissa ja muiden yhdisteiden, kuten piperonaalin, valmistukseen.

## Lähteet
Annankatu 32

**Annankatu 32** on Helsingin Kampissa Annankadun ja Kansakoulunkadun kulmassa sijaitseva seitsenkerroksinen liike- ja toimistorakennus. Rakennuksen on suunnitellut Paavo Mänttärin arkkitehtitoimisto, ja se valmistui vuonna 1987. Rakennus on nykyään Lääkärikeskus Aavan käytössä.

## Kuvaus
Rakennus edustaa tyyliltään 1980-luvun postmodernismia laadukkaine rakennusmateriaaleineen. Siinä on seitsemän maanpäällisen kerroksen lisäksi kaksi kellarikerrosta ja konehuoneita sisältävä ullakkokerros. Rakennuksen julkisivu on verhoiltu punatiilellä ja graniitilla, ja sitä koristaa pitkät vertikaaliset ikkunalinjat ja ylemmissä kerroksissa särmikkäät erkkerit. Rakennuksen vesikatto on tehty tummanruskeasta pellistä, ja katutason sisäänkäyntien yllä on ruostumattomasta teräksestä tehdyt katokset. Rakennuksen sisäpihalla on viereisen tontin kanssa yhteinen lasirakenteinen laajennusosa.

Rakennuksen kantavat ulko- ja väliseinät on tehty teräsbetonista, ja välipohjat ovat ontelolaattaa. Kevyet väliseinät on rakennettu tiilestä ja teräksiseen runkoon kiinnitetystä kipsilevystä.

## Historia
Aiemmin Annankatu 32:n tontti oli rakentamaton, ja sitä käytettiin pysäköintialueena. Uutta rakennusta suunniteltiin viereisen Frenckellin kirjapainon laajennusosaksi, ja rakennuslupaa sille hakivat Christoffer von Frenckel ja Polar-rakennusyhtiö, joka toimi kohteen rakentajana. Annankatu 32:n suunnittelusta vastasi Arkkitehtitoimisto P. Mänttäri Ky., pääsunnittelijanaan Paavo Mänttäri. Rakennesuunnittelusta vastasi Insinööritoimisto Kalervo Kakko Ky.

Rakentaminen tapahtui samaan aikaan viereisen kirjapainotalon peruskorjauksen kanssa. Koska kaupunki oli hankkinut tontista Kansakoulunkadun puolelta 260 cm leveän kaistan, uusi rakennus sijoittui katulinjassa hieman sisemmäksi kuin muut rakennukset. Vuonna 1988 Mänttärin arkkitehtitoimistolle myönnettiin Kiviteollisuusliiton antama Kivipalkinto suomalaisen luonnonkiven käytöstä.

Vuonna 1992 kiinteistössä avautui tunnettu homobaari Don’t Tell Mama (DTM). Se muutti syksyllä 2002 Iso-Roobertinkadulle, ja sen tilalle tuli Nightclub Fever -yökerho, joka oli myös suosittu homoyleisön keskuudessa. Fever sulki ovensa toukokuussa 2011 vuokrasopimuksen päätyttyä.

Annankatu 32 sekä muutamat viereisten tonttien rakennukset siirtyivät 2000-luvun alussa Fennia-ryhmän omistukseen pitkäaikaiseksi kiinteistösijoituskohteeksi.

### Muutokset ja remontit
1990-luvun loppupuolella rakennuksen ullakkokerrokseen rakennettiin sauna- ja sosiaalitiloja. 2000-luvulla ylempään kellariin rakennettiin liiketiloja, ja pysäköintialue siirrettiin alempaan kellarikerrokseen. Vuosina 2011–2014 suoritettiin laajamittainen peruskorjaus, jonka yhteydessä sisäpihalle tehtiin lasiseinäinen hissiaula, ja maanpäällistä sekä maanalaista kerrosalaa kasvatettiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Annankatu 32:n vanhan kiinteistöyhtiön historiaa porssitieto.fi
Anna Alanko

**Anna Alanko** (s. 1977 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja sosiologi. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori ja opiskellut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa. 

Alangon tutkimusaloja ovat mielenterveys, riippuvuudet ja hyvinvointivaltio. Hän on Kalevi Jäntin säätiön sihteeri ja palkintolautakunnan jäsen.

## Teokset

* *Ensimmäinen kesäpäivä.* Otava, 2022. 
* *Valoisat tunnit*. Otava, 2025. 

## Lähteet
Automaattinen taajuudensäätö

**Automaattinen taajuudensäätö** ( eli *AFC*) tai **automaattinen hienoviritys** ( eli *AFT*) on radiolaitteissa käytettävä menetelmä tai piiri, jolla värähtelypiiri pidetään automaattisesti viritettynä saapuvan radiosignaalin taajuuden mukaan. Sitä käytetään pääasiassa radiovastaanottimissa pitämään vastaanotin viritettynä halutun aseman taajuudelle.

Radioviestinnässä AFC:tä tarvitaan, koska sen jälkeen kun vastaanottimen kaistanpäästötaajuus on viritetty lähettimen taajuudelle, nämä kaksi taajuutta voivat ajautua erilleen toisistaan, jolloin vastaanotto keskeytyy. Yleisin syy taajuuksien ajautumisesta erilleen on vastaanottimen keskikaistan taajuuden ajautuminen sivuun, joka johtuu elektronisten komponenttien arvojen lämpö- tai mekaanisesta ajautumisesta. Ajautuminen voi johtua myös huonosti säädetystä lähettimen taajuudesta.

Jos vastaanotin on jo viritetty lähes halutulle taajuudelle, vastaanottimen AFC-piiri kehittää virhejännitteen, joka on verrannollinen siihen, missä määrin vastaanotin on viritetty väärin. Kehitetty virhejännite syötetään sitten takaisin virityspiiriin siten, että viritysvirhe pienenee. Useimmissa taajuusmodulaatioilmaisimissa (FM) tällainen virhejännite on helposti käytettävissä negatiivisen takaisinkytkennän avulla.

AFC:tä käytettiin pääasiassa radioissa ja televisioissa 1900-luvun puolivälin tienoilla. 1970-luvulla alettiin suunnitella vastaanottimia, jotka käyttivät taajuussyntetisaattoripiirejä, jotka syntetisoivat vastaanottimen tulotaajuuden kideoskillaattorista käyttäen erittäin stabiilin kvartsikiteen värähtelyjä. Ne pitivät taajuudet riittävän vakaina, joten AFC:tä ei enää tarvittu. 

## Katso myös
* Automaattinen tasonsäätö (automatic gain control, AGC)
Alakeyrityn työväentalo

**Alakeyrityn työväentalo** on Rautavaaran kunnan Alakeyrityn kylässä sijaitseva työväentalo. 

## Historiaa
Alakeyrityn työväenyhdistys perustettiin ensimmäisen kerran 7.12.1906, ja se liittyi seuraavan vuoden alussa SDP:en. Vuonna 1908 yhdistyksessä oli 10 jäsentä. Talo hankittiin vuosien 1910 ja 1912 välillä. Vuoden 1910 puoluetilastoon yhdistys ei ilmoittanut omistavansa taloa, mutta vuoden 1912 tilastoissa talo on.

Yhdistyksen perustamisvuodeksi mainitaan yhdessä lähteessä myös 1935. On mahdollista, että Alakeyrittyyn perustettiin toinen yhdistys tai vuonna 1935 perustettu jatkoi edellisen toimintaa. Talo tälle yhdistykselle valmistui vuonna 1950. Ilmeisesti alkuperäinen talo oli purettu tai myyty. Yhdistys oli sittemmin vuosia toimimatta ja talo ilmeisesti tyhjillään, kunnes vuonna 1980 kylällä tuli tarvetta kokoushuoneistolle. Aiemmin tähän tarkoitukseen oli käytetty kansakoulua, mutta kun koulun toiminta lakkasi, koulurakennus siirtyi yksityisomistukseen. Rakennus peruskorjattiin vuosien 1980–1986 aikana. Rautavaaran kunta tuki korjauksia 5&nbsp;000 markalla ja opetusministeriö 20&nbsp;000 markalla. Sähkötöitä lukuun ottamatta peruskorjaus tehtiin talkootyönä. Talo on mahdollisesti edelleen Rautavaaran sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen omistuksessa, mutta ei ole varmaa, onko se enää pystyssä vai onko se myöhemmin purettu.

## Rakennus
Vuonna 1950 valmistunut talo on hirsirakenteinen, ja alun perin siinä oli pärekatto. Siihen kuuluu juhlasali, keittiöllä varustettu kerhohuone sekä ulkorakennus. Peruskorjauksen yhteydessä talo katettiin aaltopellillä, sisustettiin lastulevyllä, maalattiin, sen uunit uusittiin ja talo sähköistettiin. Seinät eristettiin vuorivillalla. Talo on mitoitettu sadalle hengelle.

## Toimintaa työväentalolla
Ensimmäisellä talolla järjestettiin muun muassa iltamia ja arpajaisia. Vuonna 1950 valmistunutta taloa käytettiin peruskorjauksen jälkeen muun muassa Rautavaaran kansalaisopiston kurssitilana. Lisäksi siellä on järjestetty kokouksia ja huvitilaisuuksia.

## Lähteet
Kia EV6

**Kia EV6** on Kia Motorsin vuodesta 2021 lähtien valmistama crossover-tyyppinen sähköautomalli. Se perustuu samalle E-GMP-perusrakenteelle kuin Hyundai Ioniq 5.

EV6 sai vuoden 2022 Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi täydet viisi tähteä.

Kia EV6 valittiin Vuoden autoksi Euroopassa 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuuslahden työväentalo

**Kuuslahden työväentalo** on Siilinjärven kunnan Kuuslahden kylässä sijaitseva työväentalo. Talon omistaa nykyään Vasemmistoliiton Siilinjärven Työväenyhdistys ry. 

## Historiaa
Kuuslahden työväenyhdistys perustettiin todennäköisesti vuonna 1906. Tuolloin sen nimi mainitaan SDP:n puoluetilastossa, joskaan yhdistys ei ilmoittanut tilastoon mitään tietoja. Vuonna 1915 yhdistyksen jäsenmäärä oli 14. Huhtikuussa 1916 uutisoitiin, että yhdistystä oli loppiaisesta saakka kielletty järjestämästä iltamia, sillä loppiaisena pidetyissä iltamissa oli ollut tappelu.

Kuuslahden työväentalon rakentamishanke lähti liikkeelle vuonna 1925. Silloin Kuuslahti siirrettiin Siilinjärveen Nilsiän kunnasta. Talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1927, toisen mukaan 1929. Tämän lähteen mukaan talon otti varsinaisesti käyttöön vasta vuonna 1930 perustettu Kuuslahden sosialidemokraattinen työväenyhdistys. On mahdollista, että 1930-luvun alun kommunistilakien myötä alkuperäinen yhdistys lakkautettiin. Vuonna 1945 alkuperäinen Kuuslahden työväenyhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon ja sai talon jälleen itselleen. Nykyään talo on Vasemmistoliiton Siilinjärven Työväenyhdistyksen omistuksessa, ja sitä vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja runkorakenteinen, lautavuorattu ja punaiseksi maalattu. Katto oli alun perin päreistä, mutta vuonna 1975 asennettiin peltikatto. Sisäseinät ja katto on paneloitu. Talossa oli alun perin juhlasali, näyttämö, ravintola ja eteinen. Näyttämö purettiin vuonna 1972. Rakennus peruskorjattiin vuonna 1979. Keittiö on remontoitu vuonna 2013, ja taloon on jossain vaiheessa myös asennettu ilmalämpöpumppu.

## Lähteet
Luettelo Keski-Pohjanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet **[[Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue]]en aluevaltuutettuina**:

## Vaalikausi 2022–2025
Keski-Pohjanmaan aluevaltuustossa on valtuustokaudella 2022–2025 59 paikkaa.

### Suomen Keskusta
# Sari Innanen
# Mika Lintilä
# Antti J. Saari
# Tapio Pajunpää
# Asko Syrjälä
# Pasi Kanniainen
# Veikko Laitila
# Tapani Hankaniemi
# Piia Rautiola
# Marja Tiala
# Reetta Hjelm
# Anja Törmä
# Tapio Peltokangas
# Timo Pärkkä
# Kai-Eerik Känsälä
# Arto Alpia
# Jussi Torppa
# Anneli Palosaari
# Tuija Leivo-Rintakorpi
# Toni Korkiala
# Reino Herlevi
# Erkki Huuki
# Maija-Liisa Pulkkinen

### Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
# Tiina Isotalus
# Emilia Teerikangas
# Sirpa Orjala
# Sakari Ruisaho
# Ulla-Riitta Harju
# Emma Haapasaari
# Pirjo Urpilainen
# Kristiina Teerikangas
# Mauri Lahti

### Perussuomalaiset
# Mauri Peltokangas
# Timo Sillanpää
# Tomi Kivelä
# Ilpo Åivo
# Matti Kalliokoski
# Ville Leppälä
# Pia Sillanpää

### Kansallinen Kokoomus
# Janne Jukkola
# Anna Nurmi-Lehto
# Sakari Telimaa
# Pekka Kauppi
# Helinä Marjamaa
# Pentti Haimakainen

### Suomen ruotsalainen kansanpuolue
# Margita Lukkarinen
# Marlén Timonen
# Magnus Björkgren
# Hans Snellman
# Mats Brandt

### Suomen Kristillisdemokraatit
# Mauri Salo 
# Hanna-Lea Ahlskog
# Vuokko Lahti
# Hannu Kippo

### Muut
# Hanna Cygnel (Vihr.) (2022)
## Laura Sahlgren (2022–)
# Faisa Egge (Vihr.)
# Virpi Karhu (Vas.)
# Kauko Niemi (Vas.)
# Linda Hagström (Vkk.)

## Lähteet
Luettelo Pohjanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet **[[Pohjanmaan hyvinvointialue]]en aluevaltuutettuina**:

## Vaalikausi 2022-2025
Pohjanmaan aluevaltuustossa on valtuustokaudella 2022–2025 59 paikkaa.

### Suomen ruotsalainen kansanpuolue
# Joakim Strand
# Mikko Ollikainen
# Johanna Borg
# Hans-Erik Lindqvist
# Rainer Bystedt
# Carola Lithén
# Kenth Vikström
# Mia West
# Steven Frostdahl
# Johanna Holmäng
# Patrick Ragnäs (2022–2023)
## Gun Granlund (2023–)
# Nina Brännkärr-Friberg
# Anne Salovaara-Kero
# Sari Somppi
# Johanna Juthborg
# Gun Kaptens
# Annica Haldin
# Joacim Sandbacka
# Mikael Gädda
# Gösta Willman
# Katarina Näs
# Ann-Britt Backull
# Kim Yli-Pelkola
# Niclas Sjöskog
# Maria Tokou
# Maria Palm
# Jenni Ingo
# Gunilla Jusslin
# Karl-Gustav Svedjebäck
# Åsa-Britt Forth-Snellman
# Ramieza Mahdi
# Johan Kullas

### Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
# Kim Berg
# Matias Mäkynen
# Mervi Rantala
# Arja Miettinen
# Sari Ala-Heikkilä
# Maria Tolppanen
# Jorma Kivimäki
# Peter Sjökvist

### Kansallinen Kokoomus
# Marko Heinonen
# Tommi Mäki
# Henrik Huhta
# Petri Pihlajaniemi
# Kai Luoma
# Antti Tuomela

### Perussuomalaiset
# Helinä Sipinen
# Anne Rintamäki (2022–2023)
## Tero Frondelius (2023–)
# Päivi Karppi
# Jukka Mäkynen
# Asko Salminen

### Suomen Kristillisdemokraatit
# Peter Östman
# Martin Byggmästar
# David Pettersson
# Andreas Hjulfors

### Suomen Keskusta
# Minna Niemi
# Pasi Keskinen

### Muut
# Lotta Alhonnoro (Vihr.)
# Harri Moisio (Vas.)

## Lähteet
Ruotsin kansalaisuus

**Ruotsin kansalaisuus** on laillinen suhde Ruotsin kuningaskunnan ja yksittäisen ihmisen välillä. Maassa noudatetaan yleensä ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai adoptiolla
Vuodesta 2015 lähtien kaikki lapset, joiden vanhemmista vähintään toinen on Ruotsin kansalainen, ovat automaattisesti Ruotsin kansalaisia. Ennen vuotta 2015 syntyneet lapset saivat kansalaisuuden vain, jos äiti on lapsen syntyessä Ruotsin kansalainen. Isän kautta kansalaisuuden saattoi saada, mikäli tämä on Ruotsin kansalainen ja lapsi syntyy Ruotsin maaperällä. Mikäli lapsi syntyy Ruotsin ulkopuolella Ruotsin kansalaisuuden voi siirtää isän kautta ainoastaan, jos tämä on naimisissa lapsen äidin kanssa lapsen syntyessä.

Adoption kautta Ruotsin kansalaisuuden voi saada alle 12-vuotias hakija, joka täyttää jonkin seuraavista ehdoista:

* Adoptio on toteutettu Ruotsin tai jonkin toisen Pohjoismaan viranomaisen päätöksellä
* Adoptio on toteutettu jonkin muun maan viranomaisen päätöksellä, jonka Ruotsin viranomainen on hyväksynyt Ruotsin lakiin nojaamalla
* Adoptio on laillinen Ruotsin lain mukaan.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Kansalaisuuden voi saada hakemuksella, mikäli hakija:

* on vähintään 18-vuotias
* pystyy todistamaan henkilöllisyytensä
* on asunut Ruotsissa riittävän kauan
* on Ruotsissa asuessaan käyttäytynyt nuhteettomasti
* omaa pysyvän oleskeluluvan Ruotsissa

Vaadittu asumisaika riippuu hakijan olosuhteista ja on perustapauksissa viisi vuotta. Tohtoriopintoja Ruotsissa suorittavat hakijat voivat joissain tapauksissa sisällyttää opintoaikansa tähän. Tätä voidaan kuitenkin lyhentää seuraavissa tapauksissa:

* Hakija on elänyt vähintään kaksi vuotta avio- tai avoliitossa Ruotsin kansalaisen kanssa: kolme vuotta
* Hakija on valtioton tai pakolainen: neljä vuotta
Ruotsin kansalaisuuden saaminen ei vaadi ruotsin kielen taitoa. Vuonna 2021 maan hallitus ilmoitti harkitsevansa kielitaitovaatimuksen lisäämistä. Esityksen mukaan hakijalta vaadittaisiin tasoa A2 kirjallisessa ja suullisessa kielitaidossa ja tasoa B1 kuullun ymmärtämisessä.

### Toisten Pohjoismaiden kansalaiset
Toisten Pohjoismaiden kansalaiset voivat saada kansalaisuuden joko hakemuksella (jolloin vaadittu Ruotsissa asumisaika on kaksi vuotta) tai ilmoituksella, jolloin vähintään 18-vuotiaan hakijan on täytynyt asua maassa vähintään viisi vuotta ennen tätä eikä häntä ole tuomittu tänä aikana vankeusrangaistukseen.

## Kaksoiskansalaisuus
Ruotsi hyväksyy kaksoiskansalaisuuden. Ruotsin kansalaiset ovat myös Euroopan unionin kansalaisia.

Ruotsin kansalaiset, myös kaksoiskansalaiset, voidaan kutsua asepalvelukseen. Pohjoismaat ovat kuitenkin sopineet keskenään, että kaksoiskansalaiset suorittavat mahdollisen asevelvollisuuden asuinmaassaan.

## Lähteet
Andrew Lambrou

**Andrew Lambrou** (, s. 25. toukokuuta 1998 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia), on kyproksenkreikkalaista taustaa oleva australialainen laulaja. Hän edusti Kyprosta vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa Isossa-Britanniassa.

## Varhaiselämä
Lambrou syntyi vuonna 1998 kyproksenkreikkalaiseen perheeseen. Toinen hänen isoisistään on alun perin kotoisin Páfoksesta Kyprokselta. Lambroulla on myös juuria Límnoksen saarelta Kreikasta.

Lapsena hän kävi *AMS Music School* -nimistä koulua, jossa hän opetteli myös pianon soittoa. 5-vuotiaana Lambrou esitti Sound of Music -musikaalista tunnetun "Do-Re-Mi"-kappaleen ja saavutti esityksellään ensimmäisen sijan koulunsa järjestämässä eisteddfod-juhlassa.

## Ura
### 2013–2020: Uran alku ja ''The X Factor''
Lambrou nousi kuuluisuuteen vuonna 2013 ladattuaan YouTubeen cover-version Evanescencen kappaleesta "My Immortal". Instagramiin julkaistu 15-sekuntinen cover-versio Sam Smithin kappaleesta "Stay With Me", jonka jakoi myös espanjalainen musiikkisivusto, toi Lambroulle yhdessä yössä melkein noin 2000 uutta Instagram-seuraajaa. 

Vuonna 2015 Lambrou osallistui The X Factor Australia -kilpailun 7. tuotantokaudelle. Kilpailussa hän karsiutui tuomareiden tapaamisvaiheessa, juuri ennen live-esityksiä, mikä kuitenkin sijoitti hänet Top 20 -joukkoon. 

Julkaistuaan vuosien ajan cover-versioita netissä, Lambrou siirtyi myöhemmin kirjoittamaan omaa musiikkiaan ja kasvatti näin jatkuvasti kasvavaa fanikuntaansa. Vuonna 2017 Lambrou allekirjoitti levytyssopimuksen Sony Music Publishing -nimisen levy-yhtiön kanssa. Tämä antoi Lambroulle mahdollisuuden kehittää omia musiikillisia kykyjään ja tehdä yhteistyötä muiden artistien kanssa.

### 2021–: ''Eurovision – Australia Decides'' ja Eurovision laulukilpailu 2023
Vuoden 2021 alussa Lambrou allekirjoitti levytyssopimuksen sydneyläisen levy-yhtiön *City Pop Recordsin* kanssa ja julkaisi debyyttisinglensä nimeltä "Throne". Australian riippumattomien levy-yhtiöiden yhdistys kirjoitti pääjutussaan "Throne"-kappaleesta seuraavasti: "*Throne* on synkkä ja vakuuttava debyyttisingle, jossa nuori laulaja-lauluntekijä viestittää saapumisestaan nousevana pop-laulajana."

Heinäkuussa 2021 Lambrou julkaisi toisen singlensä nimeltä "Lemonade", josta Lambrou itse sanoi, että "[se] edustaa tietämystä siitä, että hyvä odottaa nurkan takana ja että jokaiselle on olemassa oma täydellinen ihmisensä." 24. syyskuuta 2021 julkaistiin Lambroun kolmas single nimeltään "Confidence".

Vuonna 2022 Lambrou kilpaili Australian euroviisukarsinnassa nimeltään *Eurovision – Australia Decides* kappaleella "Electrify". Kilpailussa hän sai 51 pistettä ja sijoittui sijalle 7. 

17. lokakuuta 2022 ilmoitettiin, että Kyproksen yleisradioyhtiö CyBC oli valinnut Lambroun edustamaan Kyprosta vuoden 2023 Eurovision laulukilpailuun Liverpooliin. Samassa kuussa Lambrou allekirjoitti levytyssopimuksen *Panik Recordsin* kanssa, joka on sekä Kreikan että Kyproksen johtava levy-yhtiö, ja jonka kanssa CyBC ylläpitää sopimusta Eurovision laulukilpailuun osallistumisesta ja tulevien kappaleiden julkaisemisesta.

## Diskografia
### Singlet

## Lähteet
Markivka

**Markivka** () on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Luhanskin alueen pohjoisosassa Starobilskin piirissä. Taajama sijaitsee noin 125 kilometriä aluekeskus Luhanskista pohjoiseen ja 69 kilometriä piirikeskus Starobilskin keskustasta koilliseen. Venäjän rajalle on 18 kilometriä. 

Ukrainan tilastokeskus arvioi taajaman väkiluvuksi 5&nbsp;586 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuonna 2001 Markivkan väkiluku oli 7&nbsp;361. Väestö on etniseltä taustaltaan pääosin ukrainalaisia.

Paikkakunta sai kaupunkityyppisen taajaman aseman vuonna 1960. Markivka oli Markivkan piirin hallintokeskus heinäkuuhun 2020 saakka. Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksessa taajama (ja aiempi piiri) liitettiin alueeltaan kasvaneeseen Starobilskin piiriin.

Venäjän hyökkäyssodan (2022-) alkuvaiheessa taajama miehitettiin. Esimerkiksi Markivkan vuonna 2020 valittu pormestari Ihor Dzjuba ryhtyi yhteistyöhön venäläisten miehittäjien kanssa.


Храм - сельпо - panoramio.jpg|Kirkko Markivkassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Danioninae

**Danioninae** on seeprakalojen (Danionidae) heimoon kuuluva kalojen alaheimo. Siihen kuuluu 100 lajia, joita tavataan Aasiasta ja Afrikasta. Siihen kuuluu seuraavat 9 sukua:

* *[[Betadevario]]*
* *[[Chela]]*
* *[[Danio]]*
* *[[Danionella]]*
* *[[Devario]]*
* *[[Inlecypris]]*
* *[[Laubuka]]*
* *[[Microdevario]]*
* *[[Microrasbora]]*

## Lähteet
Luettelo Etelä-Pohjanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet **[[Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue]]en aluevaltuutettuina**:

## Vaalikausi 2022–2025
Etelä-Pohjanmaan aluevaltuustossa on 59 paikkaa valtuustokaudella 2022–2025.

### Suomen Keskusta
# Lasse Hautala
# Anneli Jäätteenmäki
# Esko Lehtimäki
# Jenni Puoliväli
# Paula Sihto
# Helena Tuuri-Tammela
# Antti Kurvinen
# Esko Ahonen
# Olavi Kandolin
# Sari Palmu
# Lasse Anttila
# Kati Ojaniemi
# Pirkko Oikari
# Ville Ala-aho
# Esa Niemistö
# Aki Ylinen
# Meri Kujanpää-Mannila
# Sirpa Salomäki
# Antti Joensuu
# Silja Hiironniemi
# Juha-Pekka Keisala
# Jaakko Niemistö
# Arja Harjunpää

### Kansallinen Kokoomus
# Paula Risikko
# Elina Kärnä
# Sami Keskinen
# Harri Salonen
# Kai Pöntinen
# Janne Sankelo
# Mikko Aila
# Annu Ridanpää-Taittonen
# Jaakko Pukkinen
# Helena Lahtinen
# Jari Kankaanpää
# Lasse Rajala
# Raimo Vistbacka
# Marko Hakala
# Sami Kuula
# Riitta Koivula
# Harri Koskela (Ps.→2023→Kok.)

### Perussuomalaiset
# Marko Vainionpää
# Riitta Kangasluoma
# Risto Mattila
# Helena Rahkola
# Jarkko Ala-Riihimäki
# Petri Juurakko

### Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
# Harry Wallin
# Sirkka Penttilä
# Margit Parkkamäki
# Aarne Heikkilä
# Tapio Varmola
# Emma Kivikangas

### Suomen Kristillisdemokraatit
# Kati Nummensalo
# Hanna-Liisa Malmi
# Lasse Ruotsala

### Muut
# Piia Kattelus-Kilpeläinen (Ps.→2023→Liik.)
# Antti Perkkalainen (Vas. 2022†)
## Antti Knuuttila (Vas. 2022–)
# Heli Rämäkkö (Vkk.→2022→VL.)
# Jenni Kuisti (Vihr.)

## Lähteet
Horizon Worlds

**Horizon Worlds** (aiemmin *Facebook Horizon*) on ilmainen virtuaalitodellisuuteen perustuva verkkopeli, joka myös sisältää työkalut virtuaalitodellisuuden ympäristöjen luontiin. Peli on keskeinen osa Metan (entinen Facebook) metaversumi-strategiaa. Sen käyttö vaatii Oculus Rift S tai Meta Quest 2 -virtuaalitodellisuuslasit.
Ympäristö julkaistiin Yhdysvalloissa ja Kanadassa 9. joulukuuta 2021.

Meta Platforms ilmoitti budjetoivansa vuoden 2021 aikana 10 miljardia dollaria metaversumi-divisioonaansa kehittääkseen virtuaalitodellisuuslaitteistoa, -ohjelmistoa ja sisältöä.

Elokuussa 2022 Facebook julkaisi beeta-version virtuaalitodellisuus-etätyöympäristöstään *Horizon Workrooms*, jossa metaversumitekniikalla voidaan käydä neuvotteluja samassa virtuaalitilassa.

## Vastaanotto

Mark Zuckerberg postasi Horizon Worldista nettiin elokuussa 2022 kuvakaappauksia, kun Horizon Worlds avattiin Ranskassa ja Espanjassa. Forbes kommentoi että "tajuaako Zuckerberg kuinka kamalalta hänen Metaversuminsa näyttää?" Zuckerbergin hahmo leijui tyhjässä huoneessa, johon oli sijoitettu Eiffel-tornin ja Sagrada Familian mallit. Lehti vertasi hahmojen ulkonäköä Nintendon Mii-hahmoihin ja kommentoi että niillä ei ole edelleenkään jalkoja.

Meta asetti tavoitteeksi että Horizon Worldsilla olisi 500 000 kuukausittaista käyttäjää vuoden 2022 loppuun mennessä. Lokakuussa 2022 vuodetun raportin mukaan käyttäjien määrä oli alle 200 000 ja on laskenut keväästä lähtien. Suuri osa käyttäjistä ei palaa peliin enää aloituskuukauden jälkeen. Suuressa osassa käyttäjien luomista maailmoista ei käy kukaan, ja vain 9 prosentissa vierailee yli 50 ihmistä. Käyttäjämäärä jää kauas suositumpien VR Chatin ja jo vuonna 2003 julkaistun Second Lifen taakse.

## Viitteet