8. kaupunginosa (Vaasa)

**8. kaupunginosa** on yksi Vaasan keskustassa sijaitsevista, asemakaavassa määritellyistä numeroidusta kaupunginosista. Sen erottaa yhdeksännestä kaupunginosasta eli Hietalahdesta Korsholmanpuistikko. Kaupunginosan pohjoisrajana on Vaasanpuistikko, lännessä se rajautuu Kauppapuistikkoon ja idässä Ratakatuun. Kaupunginosassa sijaitsee Kapsäkiksi kutsuttu puutaloalue, joka on vanha vähävaraisten asuinalue.

Kahdeksas kaupunginosa on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi alueeksi. Kaupunginosan pohjoisimmat torin lähistöllä olevat korttelit, joissa myös kaupunginteatteri ja kauppahalli sijaitsevat, ovat osa Vaasan ydinkeskustaa.

Kaupungin tilastollisessa osa-aluejaossa kahdeksannen kaupunginosan alue muodostaa rajoiltaan vastaavan **Keskusta 8** () nimisen pienalueen Keskustan suuralueella.

## Historia

Carl Axel Setterberg laati Vaasan palon jälkeen uuden Vaasa asemakaavan, joka tuli sijoittumaan Klemetinniemelle. Tämä alue jaettiin puistikoiden avulla kymmeneen kaupunginosaan. Setterbergin asemakaavassa 8. kaupunginosa jakautui kahdeksaan kortteliin, joissa jokaisessa oli kahdeksan tonttia, yhteensä 64 kappaletta. Näistä tonteista puolet eli 32 oli varattu vähävaraisille. Korttelit olivat muusta kaupungista poiketen itä-länsisuuntaisia. Myöskään palokatuja ei ollut. Tontit olivat pieniä ja niille sai rakentaa välittämättä rakennusmääräyksistä. Tätä aluetta alettiin kutsua nimellä Kapsäkki.

Kapsäkin rakennukset olivat vähävaraisille tyypillisiä kamarin ja eteisen sisältäviä pieniä niin kutsuttuja moramökkejä. Sama rakennustyyppi oli yleinen muun muassa Pietarsaaren Skatanilla. Tästä tyylistä on säilynyt nykypäivään yhtenäinen korttelialue, joka rajautuu Asemakatuun, Korsholmanpuistikkoon, Klemetinkatuun ja Ajurinkatuun. 1890-luvun ja 1900-luvun taitteessa alueelle rakennettiin puujugendia edustavia vuokra-asuntoja sisältäviä rakennuksia. 2000-luvun aikana korttelin rakennuksia on saneerattu ja aluetta täydennetty ympäristöön sopivilla rakennuksilla.

## Rakennuskanta

Kapsäkin talot ovat kaupunginosan vanhimpia. Asemakadun länsipuolella taloja on sekalaisesti 1930-, 1950- ja 1960-luvuilta. Korkeaa kerrostalorakentamista on erityisesti Vaasanpuistikon ja Kauppapuistikon varsilla. Klemetinkadun itäpuolen julkiset rakennukset kuten oikeustalo ja poliisiasema ovat 1990- ja 2000-luvuilta.

## Kadut
Kaupunginosan läpi kulkevat pohjois-eteläsuuntaisesti Klemetinkatu, Asemakatu ja Pitkäkatu. Länsi-itäsuuntaisesti merkittävin on Rauhankatu. Ainoat kolme palokatua sijaitsevat kaupunginosan pohjoisimmissa kortteleissa, jotka ovat nimiltään Teatterinkuja, Kauppahallinkuja ja Kirjailijankuja.

## Väestö
Kahdeksas kaupunginosa on toiseksi väkirikkain Keskustan suuralueen kaupunginosista heti Hietalahden itäosan jälkeen. Vuoden 2015 kaupunginosan asukasluku oli  ihmistä, vuonna 2024 siellä asui  asukasta. Työpaikkoja alueella oli  kappaletta vuonna 2013.

Vuoden 2015 tilastojen mukaan asukkaista äidinkielenään suomea puhui 64,8&nbsp;%, ruotsia 21,6&nbsp;% ja muita kieliä 13,6&nbsp;%. Opiskelijoiden osuus alueen työvoimasta oli 26,0 prosenttia vuonna 2013. Samana vuonna työttömien osuus oli Keskustan alueista suurin, 12,5 prosenttia.

## Kuvia

Tiedosto:Vasa Finska teatern.jpg | Vaasan kaupunginteatterin rakennus Pitkäkadulla.
Tiedosto:Klemetinkatu, Vaasa.jpg | Klemetinkatua.
Tiedosto:Sale Korsholmanpuistikko, Vaasa.jpg | Sale Korsholmanpuistikko.
Tiedosto:Kasarminkadun tiilitalot, Vaasa.jpg | Kasarminkatu ja tiilisiä kerrostaloja.
Tiedosto:Ajurinkadun-Asemakadun risteys, Vaasa.jpg | Puutalo Ajurinkadun ja Asemakadun risteyksessä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla