open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Victor Lovera

**Victor Lovera** (s. 5. kesäkuuta 2000) on ranskalainen maastohiihtäjä.

Lovera sijoittui Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 21:nneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän hiihti ankkuriosuuden Ranskan hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. 50 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi, 10 kilometrin vapaan väliaikalähtökilpailussa kymmenenneksi ja yhdistelmäkilpailussa 15:nneksi.

Maastohiihdon maailmancupissa Lovera kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2023 Les Roussesin 10 kilometrin vapaan kilpailussa sijoittuen 27:nneksi. Kaudella 2024–2025 hän sijoittui ensimmäistä kertaa kymmenen parhaan joukkoon oltuaan samalla paikkakunnalla ja matkalla seitsemäs. Tämän lisäksi hänen ainoa Top 10 -sijoituksensa maailmancupissa on Falunin 20 kilometrin vapaan yhteislähtökilpailun kahdeksas sija helmikuulta 2025.

## Lähteet
Seututie 203

**Seututie 203** eli **Lentoasemantie** on Turun lentoasemalle johtava seututie Varsinais-Suomen maakunnassa. Tien pituus on noin 1,6 kilometriä. Tie kulkee valtatieltä 9 Saramäen eritasoliittymästä lentoasemalle. Saramäessä tieltä on yhteys myös Turun kaupungin omistamalle katuverkolle Urusvuoren ja Vaisteen suuntiin.

Nopeusrajoitus tiellä on 50 kilometriä tunnissa. Keskivuorokausiliikenne tiellä on noin 3600 ajoneuvoa vuorokaudessa.

Tien päällysteen kunto on hyvä tai erittäin hyvä.

## Reitti ja tieyhteydet

* Saramäen eritasoliittymä (valtatie 9), (Rydöntie) ja (Kärmekallionkatu)
* Turun lentoasema

## Lähteet
Seututie 259

**Seututie 259** on Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakunnissa kulkeva seututie. Tie kulkee Porin Lavialta Sastamalan Muohijärvelle.

Tien pituus on 28 kilometriä ja on koko matkalta päällystetty asfaltilla. Päällysteen kunto on vaihteleva, mutta pääosin tyydyttävä. Tiellä on erittäin huonokuntoinen tieosuus Lavian ja Suodenniemen välillä Pitkäsuon kohdalla.

Tien nopeusrajoitus vaihtelee 40:stä 80:een kilometriin tunnissa. Keskivuorokausiliikenne tiellä on tieosuudesta riippuen 1000-2000 ajoneuvoa vuorokaudessa.

## Reitti ja tieyhteydet

* Lavia (kantatie 44)
* Lavijärvi (yhdystie 13067)
* Miekkaojanmaa (yhdystie 13065)
* Soila (yhdystie 2591)
* Suodenniemi (yhdystie 2594)
* Hyynilä (yhdystie 13089) ja (yhdystie 2593)
* Tappitori (yhdystie 2592)
* Mouhijärvi (yhdystie 13095)
* Mouhijärvi th (valtatie 11)

## Lähteet
Kampin linja-autoasema

**Kampin linja-autoasema** voi viitata jompaan kumpaan linja-autoasemaan Helsingissä:

* Kampin vanha linja-autoasema, joka sijaitsi Kampin kentällä 1930-luvulta vuoteen 2005
* Kampin keskus, vuonna 2005 Kampin kauppakeskuksen ja Kampin metroaseman yhteyteen avattu matkakeskus maanalaisine linja-autoterminaaleineen
Janik Riebli

**Janik Riebli** (s. 27. lokakuuta 1998) on sprinttimatkoille erikoistunut sveitsiläinen maastohiihtäjä.

Planican MM-kilpialuissa 2023 Riebli sijoittui vapaan parisprintissä 13:nneksi Roman Schaadin kanssa ja perinteisen sprintissä 43:nneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän oli Valerio Grondin kanssa perinteisen parisprintissä kahdeksas. Vapaan sprintissä hän sijoittui 26:nneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui Grondin kanssa vapaan parisprintissä neljänneksi. Perinteisen sprintissä hän oli 23:s.

Riebli kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran kaudella 2018–2019 Davosin vapaan sprintissä, mutta ei selviytynyt erävaiheeseen. Puolivälieriin ja samalla välieriin hän pääsi ensi kertaa oltuaan Dresdenin vapaan sprintin yhdeksäs kaksi kautta myöhemmin. Samalla kaudella hän paransi parasta sijoitustaan yhdellä oltuaan Ulricehamnin vapaan sprintin kahdeksas. Kaudella 2021–2022 hän oli parhaimmillaan yhdeksäs Lahden vapaan sprintissä. Kaudella 2022–2023 hän sijoittui joulukuussa Val Müstairin vapaan sprintissä seitsemänneksi ja saavutti tammikuussa ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa ja samalla finaalipaikkansa Livignon vapaan sprintin kolmannella sijallaan. Hän saavutti kolmannen sijan myös seuraavan päivän parisprintissä Valerio Grondin kanssa. Kaudella 2023–2024 hän selviytyi henkilökohtaisen sprintin finaaliin kahdesti oltuaan Canmoressa kuudes ja Minneapolisissa neljäs. Seuraavalla kaudella hän sijoittui Davosin ja Lahden vapaan parisprinteissä toiseksi Grondin kanssa ja saavutti uransa toisen henkilökohtaisen palkintokorokesijoituksen oltuaan Toblachin vapaan sprintin kolmas. Hän saavutti myös ensimmäisen sprintin finaalipaikkansa perinteisellä hiihtotavalla sijoituttuaan Val di Fiemmessä kuudenneksi. Kaudella 2025–2026 on sijoittunut parhaimmillaan viidenneksi Falunin vapaan sprintissä.

## Lähteet
KotkaGas

**KotkaGas Oy** on suomalainen maakaasua toimittava yritys. Se on Kotkan Energia Oy:n tytäryhtiö. KotkaGas toimii eri puolilla Suomea.

## Lähteet
Valerio Grond

**Valerio Grond** (s. 26. lokakuuta 2000) on sprinttimatkoille erikoistunut sveitsiläinen maastohiihtäjä ja viestin MM-mitalisti. Maastohiihdon maailmancupissa hän on saavuttanut neljä palkintokorokesijoitusta, joista kolme on parisprinteistä ja yksi henkilökohtaisesta sprintistä.

Grond kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021, joissa sijoittui perinteisen sprintissä 36:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui vapaan sprintissä 18:nneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 Grond hiihti ankkuriosuuden Sveitsin hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa ja sijoittui vapaan sprintissä yhdeksänneksi. Perinteisen parisprintissä hän hiihti kahdeksanneksi Janik Rieblin kanssa. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui vapaan parisprintissä neljänneksi Rieblin kanssa ja perinteisen sprintissä 18:nneksi. Hän hiihti myös Sveitsin yhdeksänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.

Maastohiihdon maailmancupissa Grond kilpaili ensimmäisen kerran kaudella 2020–2021 Davosin vapaan sprintissä, jossa saavutti heti finaalipaikan ja kuudennen sijan. Seuraavan finaalipaikkansa hän saavutti kaksi kautta myöhemmin Livignon vapaan sprintissä, jossa sijoittui viidenneksi. Seuraavana päivänä hän oli Janik Rieblin kanssa vapaan parisprintin kolmas. Kaudella 2023–2024 hän saavutti ensimmäisen henkilökohtaisen palkintokorokesijoituksensa oltuaan Lahden vapaan sprintissä kolmas. Hän selviytyi kauden aikana sprintin finaaliin yhteensä neljä kertaa. Kaudella 2024–2025 hän sijoittui Davosin ja Lahden vapaan parisprinteissä toiseksi ja selviytyi henkilökohtaisen sprintin finaaliin kolmesti ollen parhaimmillaan neljäs. Kaudella 2025–2026 hän sijoittui vapaan sprinteissä Toblachissa neljänneksi ja Oberhofissa kuudenneksi.

## Lähteet
Martino Carollo

**Martino Carollo** (s. 19. kesäkuuta 2003) on italialainen maastohiihtäjä.

Carollo kilpaili ensimmäisen kerran aikuisten arvokilpailuissa Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 sijoittuen 50 kilometrin vapaan yhteislähtökilpailussa 28:nneksi ja vapaan sprintissä 44:nneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän hiihti kolmannen osuuden Italian pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. 10 kilometrin vapaan väliaikalähtökilpailussa hän sijoittui seitsemänneksi ja yhdistelmäkilpailussa 23:nneksi.

Maastohiihdon maailmancupissa Carollo kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2023 Toblachin vapaan sprintissä sijoittuen 44:nneksi. Muutamaa päivää myöhemmin hän sijoittui Davosissa samalla matkalla 14:nneksi. Seuraavalla kaudella hän sivusi kyseistä sijoitusta Tour de Skin loppunousussa Val di Fiemmessä. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäistä kertaa kauden 2025–2026 avausviikonloppuna Rukalla oltuaan 20 kilometrin vapaan yhteislähtökilpailussa kahdeksas. Seuraavana viikonloppuna Trondheimissa hän sijoittui 10 kilometrin vapaan väliaikalähtökilpailussa yhdeksänneksi.

Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Carollo saavutti Schilpariossa 2025 viestin hopeaa ja 10 kilometrin vapaan pronssia.

## Lähteet
Vati (astia)

**Vati** on ämpäriä matalampi ja leveämpi vesiastia, jota käytetään pyykkäämiseen ja peseytymiseen. Myös mitä tahansa koristeena, toisen astian alusena tai ruoan tarjoiluun käytettyä laakeaa astiaa voidaan kutsua vadiksi.

## Lähteet
Viinintuotanto Yhdysvalloissa

**Yhdysvallat** on yksi maailman suurimmista **viinintuottajamaista**. Viiniä tuotetaan lähes kaikissa maan osavaltioissa, eniten Kaliforniassa. Koska Yhdysvalloissa on erilaisia ilmastoalueita, siellä viljellään monenlaisia rypälelajikkeita.

Vuonna 2024 Yhdysvalloissa tuotettiin 2,45 miljardia litraa viiniä (pois lukien tislattavaksi mennyt), josta 1,92 miljardia litraa Kaliforniassa.

## Viinialueet
Kalifornian tunnetuimpia viinialueita ovat ovat Napa Valley, Sonoman piirikunta, keskirannikko, Paso Robles ja Santa Barbaran piirikunta. Kalifornian yleisimpiä rypäleitä ovat Chardonnay, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Noir ja Zinfandel.

Kalifornian pohjoispuolella länsirannikolla ovat maan toiseksi ja kolmanneksi suurimmat viinintuottajat. Oregon tunnetaan parhaiten pinot noir -viineistään, ja Washington tunnetaan Cabernet Sauvignonista, Merlot’sta, Chardonnaysta ja Rieslingistä valmistetuista viineistään.

Viiniä viljellään myös esimerkiksi Texasissa, Michiganissa ja Pennsylvaniassa. New Yorkin osavaltion tärkeimpiä viinintuotantoalueita ovat Finger Lakes ja Long Island, joista saadaan esimerkiksi riesling-viinejä sekä merlot-, cabernet franc- ja chardonnay-viinejä. Virginian viinit ovat usein eurooppalaistyylisiä.

## Historia
Viininviljely tuli Kaliforniaan vuonna 1769 espanjalaisten munkkien mukana. Välimeren alueelta peräisin olleet viiniköynnökset sopeutuivat hyvin Kalifornian maaperään. Kun Kaliforniasta löydettiin kultaa vuonna 1848, alueelle saapui myös eurooppalaisia viinitarhureita. Vuoden 1880 tienoilla Kalifornian viljelyksiin iski viinikirva, joka vähensi tuotantoa joksikin aikaa. Myös vuonna 1920 alkanut kieltolaki, sitä seurannut lama sekä toinen maailmansota verottivat  viinintuotantoa.

## Lähteet
Lucki

**Lucki Camel** (s. 30. toukokuuta 1996), taiteilijanimeltään **Lucki**, on yhdysvaltalainen rap-artisti. Luckin räppäystyyli on rauhallista ja hillittyä, joka ajoittain on lähellä mumble rappia. Hänen sanoitukset usein käsittelevät päihde- ja mielenterveysongelmia. 

Lucki kasvoi Chicagossa ja aloitti räppäämisen high schoolissa olleessaan. Hän jätti sen kesken uransa vuoksi. Lucki aloitti musiikin tekemisen Chief Keefin suosion kasvun aikaan vuonna 2012. Hän julkaisi ensimmäisen mixtapensa *Alternative Trap* vuonna 2013 nimellä Lucki Eck$. Siinä oli epätavallisia tuotannollisia ratkaisuja, kuten orkesterimaisia taustoja. Seuraavien vuosien aikana Lucki julkaisi useita projekteja, kuten *Freewave* (2015) ja *Watch My Back* (2017).

Vuonna 2019 hän julkaisi projektit *Freewave 3* ja *Days B4 III* ja vuonna 2020 *Almost There*. Vuonna 2021 Lucki julkaisi yhdessä tuottaja F1lthyn kanssa mixtapen *Wake Up Lucki*. Hänen seuraavat albuminsa saavuttivat kaupallista menestystä, *Flawless Like Me* (2022), *S*x M*ney Dr*gs* (2023) ja *Gemini!* (2024) nousivat kaikki Yhdysvaltojen Billboard 200 -albumilistan 20 korkeimman joukkoon. *Gemini!* -albumilla vieraili muun muassa Lil Yachty, Rylo Rodriguez ja 42 Dugg.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *Flawless Like Me* (2022)
* *S*x M*ney Dr*gs* (*2023)
* *Gemini!'' (2024)

## Lähteet
General Atomics XQ-67A

**General Atomics XQ-67A** on yhdysvaltalainen kokeellinen miehittämätön sotilaslentokone, jonka on kehittänyt General Atomics Aeronautical Systems.

## Kehitys
XQ-67A kehitettiin Yhdysvaltain ilmavoimien Off-Board Sensing Station (OBSS) -ohjelmassa. XQ-67A on Yhdysvaltain ilmavoimien tutkimuslaboratorion projekteja, ja General Atomics valittiin koneen suunnittelijaksi ja valmistajaksi.

XQ-67A lensi ensikerran 28. helmikuuta 2024.

XQ-67A on General Atomicsin prototyyppi Yhdysvaltain ilmavoimien Collaborative Combat Aircraft (CCA) -ohjelmaan, jonka tarkoitus on saada käyttöön miehitettyjen hävittäjien apuna toimivia miehittämättömiä ”lojaali siipimies” -drooneja. Varsinainen kilpailuehdotus sai tunnuksen YFQ-42.

## Suunnittelu
XQ-67A on miehittämätön drooni, jonka voimanlähteenä on yksi ohivirtausmoottori. Koneessa on leveähaarainen V-perä. Moottorin ilmanottoaukko on koneen päällä, ikään kuin selkämyksessä. Rungon muotoilu vaikuttaa olevan tehty matalamman tutkahavaittavuuden vaatimuksin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* General Atomicsin sivuilla
Kia EV4

**Kia EV4** on Kia Motorsin vuodesta 2025 valmistava täyssähköinen automalli. Se on saatavilla kahdessa eri korimallissa: 5-ovisena hatchbackina ja 4-ovisena fastbackina.

EV4:ään on kolme eri varustetasoa: Air, Earth, Inspiration ja GT-Line, halvimmasta kalleimpaan lueteltuina.

EV4 sai Euro NCAP -kolaritestissä täydet viisi tähteä DriveWise ADAS Pack -turvavarustepaketilla ja neljä tähteä perusvarusteilla.


Tiedosto:2026 Kia EV4 - 01.jpg|Kia EV4 fastback - edestä
Tiedosto:2026 Kia EV4, rear NYIAS 2025.jpg|Kia EV4 fastback - takaa
Tiedosto:Kia EV4 CT1 Snow White Pearl Test Vehicle (35).jpg|Kia EV4 hatchback (takaa)
Tiedosto:Kia EV4 GT-Line CT1 GT-line Exclusive Onyx Black & Off-white Interior.jpg|GT Line -malli sisältä


## Lähteet
Prinsessa Louise

**Louise Victoria Alexandra Dagmar** (20. helmikuuta 1867 – 4. tammikuuta 1931) oli Iso-Britannian prinsessa, kuningas Edvard VII ja kuningatar Alexandran tytär, joka sai arvonimeen Princess Royal.

Louise vietti suojatun lapsuuden Sandringhamin kartano]ssa Norfolkissa. Hän meni naimisiin 18 vuuotta vanhemman sukulaismiehen Alexander Duffin kanssa. Tästä tehtiin pian häiden jälkeen Fifen herttua. He asuivat Aberdeenissa Skotlannissa. Pariskunnalle syntyi kolme tytärtä. 

## Lähteet
Zala Italmas

**Zala Italmas**, lyhyesti **Italmas** (, ’kullero’, ), tunnetaan myös nimellä **Zala Izdelije 54** (, ’tuote 54’) tai **Zala Z-54** (ja joskus nimellä Geran-3), on venäläisen Zala Aero -konserniin kuuluvan Aeroskan-yrityksen suunnittelema kameralla ja räjähdepanoksella varustettu keskipitkän kantaman hyökkäysdrooni. Droonin lentomatka on 200 kilometriä ja räjähdekuormaa voi olla 40 kg. Italmas-drooni esiteltiin keväällä 2023 Iževskissä ja ainakin periaatteessa Venäjän asevoimat otti sen käyttöön hyökkäyssodassaan Ukrainassa samana vuonna. 

Italmasin käyttö yleistyi uutisoinnin perusteella vuonna 2025, jolloin Venäjän asevoimat käytti sitä muun muassa Sumyn alueelle kohdistetuissa hyökkäyksissä. Aseen hinnan on esitetty olevan 22&nbsp;000 tai 55&nbsp;000 dollaria. Italmas on ominaisuuksiltaan saman aseteollisuuskonsernin valmistamaa Zala Lancetia tehokkaampi suuremman räjähdekuorman ja pidemmän lentomatkan vuoksi, vaikka on saman hintaluokan hyökkäysdrooni. Zala Italmas on operatiivisessa käytössä esimerkiksi maaliskuussa 2026 Shahed-136 (Geran-2) ja Gerbera-droonien ohella. 

## Tekniset tiedot

## Lähteet
Erik Sermala

**Erik Sermala** (1919 Pori – 2005) oli suomalainen taidemaalari ja teatteriaktiivi. Hän opiskeli ABC-piirustuskoulussa ja Helsingissä taiteilijoiden Unto Pusa ja Unto Kaipaisen johdolla vuosina 1949-1950. Sermala oli pitkäaikainen Porin Taiteilijaseuran jäsen. Vuosina 1960-1961 hän kävi Porin Teatterin oppilaskoulun. Sermala kutsui itseään kansantaiteilijaksi.

## Kuvataiteellinen työskentely
Sermala on esiintynyt useissa yksityis- ja yhteisnäyttelyissä. Vuodesta 1969 alkaen hän osallistui Suomessa Porin Taiteilijaseuran näyttelyihin ja maakunnallisiin näyttelyihin. Turun ja Porin läänin aluenäyttelyissä hän oli mukana vuosina 1970, 1975 ja 1976. Porin taidemuseossa Sermalan teoksia oli esillä vuosina 1979, 1981, 1983 ja 1992 osana Porin Taiteilijaseuran näyttelyitä. Poriginal Galleriassa Sermalan taidetta oli nähtävillä vuosina 1984, 1990 ja 1991.

Ulkomailla hän esiintyi Saksassa Bremerhavenissa ja Bremenissä vuonna 1971 ja Stralsundissa vuonna 1979, Riikassa vuonna 1972,  Tanskan Sönderborgissa vuosina 1979 ja 1989, Ruotsin Sundsvallissa vuonna 1986 ja Unkarin Egerissä vuonna 1995. Sermalan teoksia on seuraavissa kokoelmissa: Porin kaupunki, Porin ev. lut. seurakunnat, Emil Cedercreutzin museo, Nakkilan, Euran ja Köyliön (nykyisin Säkylä) kunnat.

Tyylillisesti Sermala teki öljyvärein sommitelmia. Ne olivat mm. abstrakteja teoksia, joissa värit ja geometriset muodot olivat tärkeässä osassa. 1980-luvulla hän alkoi tehdä humoristisia tussipiirustuksia, joiden aiheet taiteilija sai mielkuvituksestaan ja unistaan.  Sermala halusi välittää piirustuksillaan ajatusta siitä, ettei vanhenemista ja kuolemaa tarvitse pelätä.

## Teatteriura
Sermalan teatteriura alkoi Porin Teatterin avustajana. Hän toimi elämänsä aikana näyttelijänä, lavastajana, käsikirjoittajana ja ohjaajana. Lisäksi hän teki elokuvia ja musiikkia. Eläkkeelle hän jäi porilaisesta Vihreästä Teatterista vuonna 1985. Uransa aikana hän teki noin sata näyttämöroolia. Sermala sai työstään useita tunnustuksia: Työväen näyttämöiden liiton hopeisen ja kultaisen ansiomerkin ja kunniakirjan sekä Porin kulttuurilautakunnan taidemitalin. Eläkkeellä Sermala perusti Sampolaan eläkeläisteatterin.

Teatterin ohella Sermala on kertonut tehneensä yhteensä 32 radio-, TV- ja elokuvaroolia. Hän on ollut mukana Visa Mäkisen elokuvissa sekä Marjatta Simulan painista kertovassa tv-ohjelmassa. Hän toimi avustajana yhdysvaltalaisessa elokuvassa Valkeat yöt, joka kuvattiin Reposaaressa.

## Musiikki ja urheilu
Kuvataiteen ja teatterin lisäksi Sermala harrasti musiikkia. Hän on kertonut opiskelleensa laulua Porin Teatterissa vuosina 1959-1960 kapellimestarien Asta Asikainen ja Leevi Rantalaiho johdolla, sekä saaneensa yksityisopetusta oopperalaulaja Heikki Hannulalta. Sermala kirjoitti kansanlauluja, joista tunnetuimpia ovat *Saarakin saapuu Porin torille*, *Viikatemies*, *Sota syttyy Suomenmaalla* ja *Kiitoslaulu*. Eläkkelle jäätyään hän istui kesällä tiistaisin ja lauantaisin Sampolassa puistonpenkillä, esitti laulujaan ja säesti itseään mandoliinilla.

Seramala oli taiteellisen työskentelynsä ohella aktiivinen urheilija, joka harrasti painia, painnonnostoa ja nyrkkeilyä.

## Lähteet
Kari Naskinen

**Kari J. Naskinen** on suomalainen toimittaja. Hän toimi *[[Uusi Lahti|Uuden Lahden]]* ensimmäisenä päätoimittajana lehteä perustettaessa vuonna 1981 ja uudelleen vuosina 1993–2008. Aikaisemmin hän työskenteli *[[Etelä-Suomen Sanomat|Etelä-Suomen Sanomissa]]* sekä kaupunkilehti *[[Lahtiset|Lahtisissa]]*.

Naskinen oli mukana perustamassa jääkiekkoseura Reipas Lahtea eli myöhempää Pelicansia vuonna 1992, kun Hockey-Reipas meni konkurssiin. Naskinen toimi Reipas Lahden ensimmäisenä puheenjohtajana. Hän sai potkut puheenjohtajan paikalta vuonna 1994, kun paljasti *Uudessa Lahdessa* seuran pelaajien palkat.

Naskinen valittiin Lahden kaupunginvaltuustoon kunnallisvaaleissa 1988 kokoomuksen listoilta. Hän kuitenkin erosi puolueesta vuonna 1990.

## Lähteet
Sanna Bråding

**Sanna Erica Bråding** (s. 5. maaliskuuta 1980 Nacka) on ruotsalainen näyttelijä.

## Rooleja
* *[[Reikä sydämessäni]]* (2004) – Tess

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Savoijin Charlotte

**Charlotte**  (n. 1442–1483) oli Savoijin prinsessa, josta tuli Ludvig XI:n toinen vaimo ja Ranskan kuningatar.

Hän meni naimisiin vuonna 1451 noin yhdeksänvuotiaana 28-vuotiaan kruununprinssi Ludvigin kanssa, vaikka sulhasen isä, Ranskan kuningas Kaarle VII, oli liittoa vastaan. Avioliitto oli Ludvigin toinen, ja astui voimaan vasta vuonna 1457. Sitä pidettiin miellyttävänä liittona, vaikka Ludvig oli harvoin vaimonsa seurassa. Liitosta syntyi kahdeksan lasta, joista kolme eli aikuisikään asti. Toiseksi nuorimmasta tuli kuningas Kaarle VIII. Kärsivällinen ja alistuva Charlotte eli eristäytynyttä elämää lastensa ja hovineitojensa kanssa kuninkaallisessa linnassa Amboisessa Loiren varrella. 

Charlotte vietti aikansa pelaamalla shakkia ja marmorikuulapeliä, kuuntelemalla luutunsoittajaa, tekemällä koruompelua ja lukemalla. Hän hankki paljon kirjoja, kun Ludvigin myöntämät varat sen vain sallivat. Hänen kuolleessaan kokoelma koostui noin sadasta käsikirjoituksesta, enimmäkseen hartauskirjallisuudesta. Hänen kirjastostaan tuli Ranskan Bibliothèque nationalen alku.

## Lähteet
Popidius Priscuksen leipomo

**Popidius Priscuksen leipomo** (VII.2.22, ) oli antiikin aikainen leipomo Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VII insulassa 2 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Popidius Priscuksen leipomo on Pompejin parhaiten tunnettuja esimerkkejä leipomosta (), joita kaupungista on tunnistettu 35. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1834, 1844 ja 1865.

Leipomo sijaitsi Pompejin kaupunkialueen keskiosissa. Rakennuksessa, samoin kuin usein muuallakin Pompejissa, mylly ja leipomo olivat yhdessä. Vehnä jauhettiin viidellä suurella laavakivisellä myllynkivellä. Ne koostuivat ylemmästä tiimalasin muotoisesta osasta (*catillus*) ja alemmasta kartionmuotoisesta osasta (*meta*). Vilja kaadettiin catillukseen, jota pyörittivät orjat tai eläimet; se jauhoi viljan ja pudotti jauhon alapuolelle.

Leivät paistettiin rakennuksen keskellä sijainneessa suuressa uunissa. Leipomossa ei poikkeuksellisesti ollut myyntitiskiä, ja siksi arvellaan, että leivät valmistettiin tilauksesta tai myytiin tukkuna tai kaduilla kiertävien kauppiaiden välityksellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aqua Augusta (Campania)

**Aqua Augusta** eli **Aqua Augusta Campaniae** (lat.), nykyisin myös **Serinon akvedukti** (), oli antiikin aikainen akvedukti Campaniassa Italiassa. Se sai alkunsa nykyisestä Serinosta ja johti vettä useisiin roomalaisaikaisiin kohteisiin nykyisen Napolinlahden alueella, mukaan lukien Neapolis ja Pompeji.

## Historia

Aqua Augustan tai ainakin sen ensimmäisen osuuden rakennutti Marcus Vipsanius Agrippa noin vuosina 33–20/12 eaa. Se sai nimensä tuon aikaisesta keisari Augustuksesta. Sitä laajennettiin myöhemmin; esimerkiksi osuus Misenumiin saatettiin rakentaa keisari Claudiuksen aikana. Akveduktin tarkoituksena oli tarjota vettä merkittävälle alueelle, jossa sijaitsivat muun muassa tärkeät Misenumin laivastotukikohta ja Puteolin satama, sekä laajat alueet, joissa oli paljon roomalaisen yläluokan huviloita.

Akvedukti vaikuttaa selvinneen suhteellisen hyvin Vesuviuksen vuoden 79 purkauksesta, mutta se kärsi suurempia vaurioita vuoden 472 purkauksessa, jonka jälkeen se lienee ollut paljolti ellei kokonaan pois käytöstä. Akveduktin osia kunnostettiin käyttöön Napolin kuningaskunnassa 1600- ja 1800-luvuilla.

## Rakennelma

Akvedukti tai oikeammin akveduktijärjestelmä koostui pääakveduktista ja useista sivuhaaroista eri kaupunkeihin. Pääakveduktin pituus oli noin 96–105 kilometriä. Sivuhaaroja oli noin 12–14, ja järjestelmän kokonaispituus oli noin 140–150 kilometriä, mikä tekee siitä pisimmän roomalaisen akveduktin ennen Konstantinopoliin johtaneen suuren akveduktin valmistumista 400-luvulla. Esimerkiksi Pompejin sivuhaaran pituus oli noin 14 kilometriä.

Akvedukti sai alkunsa lähteestä, joka tunnettiin nimellä Fons Augusteus; nykyisin ne tunnetaan Acquaron ja Pelosin lähteinä. Lähteet sijaitsivat lähellä nykyistä Santa Lucia di Serinoa noin 371–376 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Lähellä 320 metrin korkeudessa sijaitsi toinen lähde, josta sai alkunsa päinvastaiseen suuntaan Beneventumiin kulkenut akvedukti.

Akveduktin maksimikapasiteetti alkupäässä oli arviolta noin 550 litraa sekunnissa (l/s) eli noin  kuutiometriä päivässä. Vesikanavan leveys oli noin 0,8–1,5 metriä. Akveduktin kaltevuus oli keskimäärin 0,33 %, mutta se vaihteli huomattavasti eri osuuksilla ollen 0,016 % ja 0,73 % välillä.

Akveduktissa oli useita teknisesti haastavia osia, mukaan lukien noin kuusi kilometriä pitkä tunneli vedenjakajana toimineiden Apenniinien ali sekä toinen noin kaksi kilometriä pitkä tunneli, joka kulki Sarnus-joen tasangon poikki. Myös Campanian tasangolla tarvittiin sekä pitkiä tunneleita että pitkiä kaarisiltaosuuksia. Akveduktin kaukaisimpana päätepisteenä toimi Piscina Mirabilis -nimellä tunnettu suuri vesisäiliö Misenumissa noin 10 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Näin akveduktin kokonaispudotus oli noin 366 metriä.

Akveduktista saivat vetensä muun muassa seuraavat paikat (alkulähteiltä eteenpäin):

* Abellinum
* Acerrae
* Atella
* Nola
* Pompeji (Vesuviuksen portin *castellum aquae*, sai vettä n. 46 l/s)
* Herculaneum
* Neapolis
* Puteoli
* Cumae
* Baiae
* Misenum (Piscina Mirabilis, koko )

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Samnilainen palaestra

**Samnilainen palaestra** (VIII.7.29, ) oli antiikin aikainen palaestra Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VIII insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Palestra rakennettiin 100-luvulla eaa. Pompejin samnilaisella kaudella eli ennen roomalaisaikaa, mihin sen nimi viittaa. Kreikkalaisen esikuvan mukaisesti palaestra oli miesten ja poikien harjoitusalue; ovi yhdisti sen niin kutsuttuun Forum Triangulareen eli Kolmikulmaiseen forumiin, josta on löydetty palaestraan liittynyt juoksurata.

Palaestran sisäpihaa kiersi alun perin tuffikivestä tehty pylväikkö kaikilta sivuilta, mutta Isiksen temppelin kunnostuksen yhteydessä itäsivu purettiin. Lyhyen sivun keskellä oleva jalusta toimi palkintojenjakotilaisuuksien ja tapahtumien paikkana. Palaestran pihalla oli kopio Polykleitoksen *[[Doryforos]]*-patsaasta.

Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1747, 1768–1797 ja 1813.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sarnuksen kylpylä

**Sarnuksen kylpylä** (VIII.2.17–21, ) oli antiikin aikainen roomalainen kylpylä Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VIII insulassa 2 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Niin kutsuttu Sarnuksen kylpylä tehtiin yhdistämällä ja uudistamalla kaksi atrium-taloa, insulan talot 18 ja 21. Rakentaminen alkoi vähän ennen vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkausta, ja rakennus jäi keskeneräiseksi. Kokonaisuuden arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1826.

Kylpylä sijaitsi Pompejin itäosassa lähellä sille nykynimen antanutta Sarnuksen porttia. Pohjakaavaan sisältyivät sekä miesten että naisten osastot, suuri palaestra eli liikunta- ja harjoitusalue sekä *natatio* eli avoin uimallas. Arkkitehtonisesti kokonaisuus edustaa kaupungin uusinta ja edistyneintä kylpylähanketta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stabiaen kylpylä

**Stabiaen kylpylä** (VII.1.8, ) oli antiikin aikainen roomalainen kylpylä Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VII insulassa 1 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Niin kutsuttu Stabiaen kylpylä rakennettiin 200-luvulla eaa. Se on Pompejin vanhin kylpylä ja yksi koko roomalaisen maailman vanhimmista tunnetuista kylpylöistä. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1853–1857 ja 1865.

Kylpylä sijaitsi nykyisin nimillä Via Stabiana ja Via dell'Abbondanza tunnettujen katujen risteyksessä, ja on saanut nykynimensä ensin mainitusta Stabiaen portille ja Stabiaeen johtaneesta kadusta. Via dell’Abbondanzalta tullut pääsisäänkäynti johti suurelle sisäpihalle, jonka vasemmalla puolella oli allas ja oikealla pylväskäytävä miesten osastolle. Miesten tilat etenivät pukeutumishuoneesta (apodyterium) kylmään kylpyyn (frigidarium), sieltä lämpimään huoneeseen (tepidarium) ja lopulta kuumaan kylpyyn (caldarium).

Naisten osasto, jolla oli erillinen sisäänkäynti, sijaitsi lähellä miesten tiloja. Se oli jaettu samalla tavalla, mutta se oli pienempi ja vaatimattomammin koristeltu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Richard Rochefort

**Richard Rochefort** (s. 7. tammikuuta 1977 Astorville, Ontario, Kanada) on kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija.

Rochefort aloitti ammattiuransa vuonna 1997 AHL:n Albany River Ratsissa. Pelattuaan siellä viisi kautta hän siirtyi kaudeksi 2002–2003 SM-liigan Porin Ässiin korvaamaan loukkaantuneen Dave Duerdenin. Tammikuussa 2003 Rochefort siirtyi loppukaudeksi Sveitsin HC Ambrì-Piottaan. Myöhemmin hän pelasi Tanskassa, Italiassa ja Saksassa sekä Aasian liigassa.

## Tilastot

## Lähteet
*

### Viitteet
Suuri palaestra

**Suuri palaestra** (II.7.1, ) oli antiikin aikainen palaestra Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region II insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

## Historia

Pompejin Suuri palaestra rakennettiin keisari Augustuksen aikana ensimmäisen vuosisadan jaa. alussa. Se oli tarkoitettu nuorukaisten fyysistä ja henkistä koulutusta varten. Rakennus tunnetaan ”Suurena palaestrana” erotuksena Pompejin pienemmästä niin kutsutusta Samnilaisesta palaestrasta. Palaestran arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1814–1816, 1933 ja 1935–1939.

## Rakennus

Palaestra sijaitsi Pompejin amfiteatterin länsipuolella. Rakennus koostui avoimesta nelikulmaisesta pihasta, jonka sivujen pituudet olivat pohjois-eteläsuunnassa noin 140 metriä ja itä-länsisuunnassa noin 107 metriä. Se oli ympäröity pohjois-, länsi- ja eteläsivulta pylväskäytävillä, joissa oli länsisivulla 48 pylvästä ja pohjois- ja eteläsivuilla 35 pylvästä. Itäsivulla oli korkea sakaraharjainen muuri. Palaestraan johti kymmenen porttia. Pihan keskellä oli noin 35 × 22 metrin kokoinen uima-allas.

Palaestran alueelta on löydetty jäänteitä ainakin 53:sta vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkauksen uhrista, jotka olivat turhaan etsineet sieltä suojaa tai pakotietä. Seinille ja pylväisiin kaiverrettuina on säilynyt kävijöiden kaivertamia eroottisia ja runollisia graffiteja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tasavallan ajan kylpylä

**Tasavallan ajan kylpylä** (VIII.5.36, ) oli antiikin aikainen roomalainen kylpylä Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VIII insulassa 5 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Niin kutsuttu Tasavallan ajan kylpylä on saanut tutkimuksessa käytetyn nimensä yksinkertaisesti ajoituksestaan. Se rakennettiin suhteellisen varhain, Rooman tasavallan aikana 100-luvulla eaa. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1882, 1950 ja 2015.

Kylpylä sijaitsi luoteeseen Pompejin teatterista. Sen mittakaava ja koristelut ovat vaatimattomia myöhempien aikojen kylpyläkomplekseihin verrattuna, ja sen pohjakaava oli epäsäännöllinen, siinä missä keisariajan kylpylät olivat usein symmetrisia ja aksiaalisesti suunniteltuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Teatterin quadriporticus

**Teatterin quadriporticus** eli **Gladiaattorien kasarmi** (VIII.7.16, ) oli antiikin aikainen quadriporticus Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region VIII insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

Quadriporticus rakennettiin noin vuonna 80 eaa. Se liittyi alun perin Pompejin teatteriin ja toimi tilana, jossa katsojat saattoivat viettää aikaa esitysten välillä, sillä näytännöt kestivät usein koko päivän. Vuoden 62 jaa. maanjäristyksen jälkeen rakennuksen käyttötarkoitus muuttui, ja sitä alettiin käyttää luduksena eli gladiaattorien parakkeina ja koulutustilana. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1766–1769, 1774, 1779, 1791–1794 ja 1814.

Quadriporticus oli nimensä mukaisesti nelisivuinen pylväikkörakennus. Se sijaitsi teatterin kaakkoispuolella sen näyttämörakennuksen eli *[[scaenae frons]]in* takana. Se koostui pihasta, jota ympäröi 74 doorilaisesta pylväästä koostunut peristyyli. Pylväät oli tehty tuffikivestä. Rakennuksen raunioista on löydetty gladiaattorien käyttämiä kypäriä, aseita ja muita varusteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lahden Kunnallislehti

**Lahden Kunnallislehti** (vuodesta 1984 **Lahtiset**) oli vuonna 1961 perustettu Lahdessa ilmestynyt ilmaisjakelulehti. Se kuului Kaupunkilehtien liittoon.

Lehden osti vuonna 1984 Lehtimiehet, joka vaihtoi lehden nimen *Lahden Kunnallislehdestä* nimelle *Lahtiset*. Lehti ilmestyi ainakin vuoteen 1988 saakka.

## Lähteet
Adrian Molin

**Adrian Leopold Molin** (5. maaliskuuta 1880 Varberg – 10. elokuuta 1942 Tukholma) oli ruotsalainen konservatiivinen lehtimies. Hän väitteli tohtoriksi Göteborgin korkeakoulusta vuonna 1906 aiheenaan Erik Gustaf Geijerin varhainen runous. Molin aloitti toimittajan uransa *[[Svenska Dagbladet]]issa*, mutta koki sen liian maltillisena ja perusti oman *[[Det nya Sverige]]n*. Hän oli huolissaan suuresta maastamuutosta, jonka hän halusi pysäyttää. Lisäksi Molin näki Ruotsin Skandinavian johtavana valtiona ja vastusti tasavertaisuuteen perustuvaa skandinavismia. Hän halusi palauttaa Norjan Ruotsin alaisuuteen.

Molinin ajattelussa heijastui Rudolf Kjellénin kehittelemä geopolitiikka, jossa valtio nähdään orgaanisena kokonaisuutena. Yksilön tulee alistua yhteiselle hyvälle. Toisaalta hän arvosteli myös Ruotsin oikeistoa siitä, että se ajoi vain suuryritysten etuja, ja kannatti tiettyjä sosiaalisia uudistuksia kansallisen yhtenäisyyden vahvistamiseksi. Ensimmäisen maailmansodan aikana Molin halusi Ruotsin liittyvän sotaan Saksan puolelle. Naisten äänioikeutta hän vastusti. Kun natsit nousivat 1930-luvulla valtaan Saksassa, Molin ylisti Hitleriä suurena valtiomiehenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laura Haddock

**Laura Haddock** (s. 21. elokuuta 1985) on brittiläinen näyttelijä. Hän teki aluksi rooleja monissa englantilaisissa televisiosarjoissa, mikä huipentui naispääosaan sarjassa *[[Da Vinci’s Demons]]* (BBC, 2013-2015). Sarjan tuoma kansainvälinen näkyvyys auttoi häntä saamaan roolin Marvel-elokuvassa *[[Guardians of the Galaxy]]* (2014) ja vielä isomman roolin elokuvassa *[[Transformers: Viimeinen ritari]]* (2017).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Anni Lindroos

**Anni Lindroos** (s. 3. lokakuuta 2001) on suomalainen hiihtäjä.

Pargas IF:ää edustava Lindroos on saavuttanut muun muasa pronssia perinteisen sprintissä vuoden 2025 Talviuniversiadeissa Torinossa ja osallistunut sprinttihiihdon maailmancupin kilpailuihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kansainvälisen yhteistyön neuvos

**Kansainvälisen yhteistyön neuvos** () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 3. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .

Arvonimi lisättiin tasavallan presidentin antaman arvonimiasetuksen liitteeseen yleisesti myönnettävistä arvonimistä 1.11.2024.

Arvonimeä ei ole vuoden 2025 loppuun mennessä vielä myönnetty.

## Lähteet
Det nya Sverige

**Det nya Sverige** oli vuosina 1907–1928 ilmestynyt ruotsalainen konservatiivinen aikakauslehti. Sen perustaja ja päätoimittaja oli Adrian Molin.
## Lähteet
Luumutomaatti

**Luumutomaatti** on tomaatin muoto, jonka hedelmät ovat soikeita, luumun tai päärynän muotoisia. Luumutomaatit ovat usein pieniä, vain hieman kirsikkatomaattia suurempia. Ne ovat maultaan usein makeita.

## Lajikkeita
* San Marzano 2
* Patio Plum
* Taiko
* Modus F1
* Ravello
* Kajsa Sweet F1
* Celsior
* Odat.

## Lähteet
Arena Idé

**Arena Idé** (entinen **Agora**) on ruotsalainen ammattiliittojen kanssa toimiva ajatushautomo. Se on radikaalin progressiivisen Arena-ryhmän osa. Arenan hallituksessa työskentelee LO:n, Sacon ja TCO:n ja yleisemmin ammattiliittojen väkeä. Arena Idé on myös ammattiliittojen rahoittama.

## Historia
Håkan A. Bengtsson ja Per Wirtén perustivat Arena-ryhmän vuonna 1993. Ajatushautomo Arena Idé perustettiin osana Arena-ryhmää vuonna 2000, ja tuolloin Boa Ruthström toimi sen toiminnanjohtajana.

## Toiminta
Arena Idé työskentelee pääasiassa talouspolitiikan, työmarkkinoiden sekä hyvinvoinnin ja demokratian parissa. Ajatushautomo pyörittää Arena Academya. Se on tulevaisuuden mielipidevaikuttajille suunnattu koulutusohjelma, joka keskittyy talouspolitiikkaan, työmarkkinoihin ja hyvinvointikysymyksiin.

### Työntekijöitä

* Lisa Pelling, politiikan tutkimuksen tohtori ja Arena Idén johtaja. Aiempi Arena Idén tutkimusjohtaja vastuualueenaan demokratia- ja hyvinvointikysymykset. 

* Elinor Odeberg, Arena Idén pääekonomisti.

## Lähteet

## Ulkoiset linkit

* Virallinen verkkosivusto
Simon Boëthius

**Simon Johannes Boëthius** (6. maaliskuuta 1850 Säfsnäs – 29. maaliskuuta 1924 Uppsala) oli ruotsalainen historioitsija ja poliitikko. Hän toimi professorina Uppsalan yliopistossa vuosina 1889–1915. Vuosina 1891–1902 Boëthius oli valtiopäiväedustaja toisessa kamarissa.

Boëthiuksen väitöskirja vuodelta 1877 käsitteli Sigismundin ajan ruotsalaista aatelistoa.

Boëthiuksen poika oli arkeologi Axel Boëthius. Filosofi Daniel Boëthius oli hänen isoisänsä veli. Kirjailija ja feministi Maria-Pia Boëthius puolestaan on hänen lapsenlapsenlapsensa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nytorgsgatan

**Nytorgsgatan** on Tukholman Södermalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu pohjois-etelä-suunnassa Glasbruksgatanilta Skånegatanille Nytorgetin luokse. Katu sai nykyisen nimensä vuonna 1885, mitä ennen sitä kutsuttiin Stadsträdgårdsgataniksi.

## Kuvia

Nytorgsgatan 5, 2010.jpg|Nytorgsgatan 5:n kohdalla sijainneesta noin vuonna 1730 rakennetusta puutalosta on säilynyt vain lyhyt pätkä, jossa on yksi kahdenkymmenen neliömetrin kokoinen asunto.
Nytorgsgatan 5, 1906.jpg|Sama puutalo vuonna 1906.
Nytorgsgatan juni 2019.jpg|Kävelykatuosuutta


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Harini Amarasuriya

**Harini Amarasuriya** (, ; s. 6. maaliskuuta 1970) on srilankalainen tutkija ja poliitikko. Hän on Sri Lankan pääministeri marraskuusta 2024 alkaen.

Amarasuriya valittiin pääministeriksi sen jälkeen kun Kansallisen kansanpuolueen johtaja Anura Kumara Dissanayake astui presidentin virkaan syyskuun 2024. Hänestä tuli myös oikeus-, koulutus- ja työministeri. Sri Lankassa presidentti johtaa hallitusta ja nimittää ministerit kansanedustajien keskuudesta, kun taas pääministeri toimii presidentin sijaisena ja johtaa hallitsevaa puoluetta. Amarasuriya on maan ensimmäinen sellaineen naispääministeeri, jonka perheenjäsenet eivät ole aikaisemmin vaikuttaneet politiikassa. 

Amarasuriyan ura yhteiskunnallisena vaikuttajana alkoi vuonna 2011, kun hän osallistui mielenosoituksiin, joissa vaadittiin ilmaista koulutusta. Amarasuriya on sittemmin tullut tunnetuksi nuorten kehityksen, lastensuojelun ja sukupuolten tasa-arvon sekä muiden sosiaalisen oikeudenmukaisuuden kysymysten puolustamisesta.

Amarasuriyalla on sosiologian kandidaatin tutkinto Delhin yliopistosta ja sovelletun antropologian ja kehitystutkimuksen maisterin tutkinto Macquarien yliopisto]sta Sydneystä, Australiasta. Vuonna 2011 hän kirjoitti tohtorin väitöskirjansa lastensuojelusta Sri Lankassa ja suoritti tohtorin tutkinnot sosiaaliantropologiassa ja kansainvälisessä terveydessä ja kehityksessä Edinburghin yliopistossa ja Queen Margaretin yliopistossa. Hän on opettanut Sri Lankan avoimessa yliopistossa ja toiminut aktiivisesti yliopiston hallinnollisissa johtotehtävissä.

## Lähteet
Pihvitomaatti

**Pihvitomaatti** on tomaatin muoto, jolla hedelmät ovat suurikokoisia. Hedelmä on yleensä litteä ja uurteinen. Hedelmässä on paljon siemenlokeroita ja hedelmäliha on kiinteää.

## Lajikkeita
* Buffalosteak F1
* Cherokee
* Brandywin
* Brandtwine Yellow
* White Beauty
* Ananori F1.

## Lähteet
Neryyliasetaatti

**Neryyliasetaatti** (C12H20O2) on tyydyttymättömiin estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää ainesosana hajusteissa ja aromiaineissa. Luonnossa ainetta esiintyy muun muassa sitruksissa, inkiväärissä, myrtissä ja nappiolkikukissa. Neryyliasetaatti on geranyyliasetaatin isomeeri.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa neryyliasetaatti on väritöntä tai kellertävää nestettä, jonka makea tuoksu on sitrushedelmien- tai ruusunkaltainen. Aine on aromiltaan makeaa ja muistuttaa hunajaa. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja liukenee paremmin esimerkiksi etanoliin.

Neryyliasetaattia valmistetaan nerolin ja etikkahapon tai etikkahappoanhydridin välisellä esteröintireaktiolla. Katalyytteinä reaktiossa käytetään happoja. Yhdisteen valmistamiseen on kehitetty myös bioteknisiä menetelmiä.

Neryyliasetaattia käytetään tuomaan hajuvesiin ja muihin kosmetiikkatuotteisiin ja puhdistusaineisiin sitrusten tai jasmiinintuoksua. Yhdistettä käytetään myös aromiaineena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Food Component Database (FooDB): Neryl acetate 
* [Pherobase: Floral Compound - neryl acetate (Z)-3,7-Dimethyl-2,6-octadienyl acetate] 
* [Pherobase: Plant Compound - neryl acetate (Z)-3,7-Dimethyl-2,6-octadienyl acetate]
Ludus matutinus

**Lūdus mātūtīnus** (lat.) eli "aamukoulu" oli yksi antiikin Rooman gladiaattorikouluista, joissa gladiaattoreita valmennettiin taistelemaan amfiteatteriesityksissä. Ludus matutinus harjoitti taistelemaan varsinkin eläimiä vastaan Colosseumin matineaesityksiä varten, jotka edelsivät päätapahtumia. Koulutettavista tuli joko metsästäjiä *(venatores)* tai eläintaistelijoita *(bestiarii).* Koulu sijaitsi Colosseumin vieressä nykyisen Piazza del Colosseon varrella.

Ludus matutinus oli yksi neljästä lähellä Colosseumia sijaitsevasta gladiaattorikoulusta. Muut olivat Ludus magnus, Ludus Dacicus ja Ludus Gallicus. Tärkein oli Ludus magnus, ja ainoastaan sen jäänteet ovat vielä nähtävissä Roomassa. Kahteen muuhun sijoitettiin daakialaisia ja gallialaisia sotavankeja ainakin alkuvaiheessa. 

Ludus matutinus ilmeisesti sijaitsi Colosseumin vieressä sen kaakkoispuolella nykyisen Via Celio Vibenna -kadun varrella ja lähellä Ludus magnus -koulua. Se oli nähtävästi rakennettu Senecan mainitseman ludus bestiarius -koulun paikalle. 

## Lähteet

* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
* 

### Viitteet
Gustaf Ljunggren

**Gustaf Håkan Jordan Ljunggren** (6. maaliskuuta 1823 Lund – 31. elokuuta 1905 Lund) oli ruotsalainen kirjallisuushistorioitsija. Hän toimi estetiikan sekä kirjallisuus- ja taidehistorian professorina Lundin yliopistossa vuosina 1859–1889. Ljunggren oli Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1866 ja Lundin yliopiston rehtori 1877–1885.

Ljunggrenin väitöskirja vuodelta 1847 vertaili Euripideen *[[Medeia]]a* ja William Shakespearen *[[Othello]]a*.

## Julkaisuja
* *Framställning af de förnämsta esthetiska systemerna* (1856–1860)
* *Svenska dramat intill slutet af sjuttonde århundradet* (1864)
* *Bellman och Fredmans epistlar; en studie* (1867)
* *S:t Knutsgillet i Lund* (1869)
* *Från en resa* (1871)
* *Svenska vitterhetens häfder efter Gustaf III:s död* (I-V, 1873–1895)
* *Svenska akademiens historia 1786–1886* (1886)
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svenskt biografiskt lexikon
Generatiivinen tekoäly

**Generativiinen tekoäly** on tekoälymalli, jonka avulla voidaan tuottaa uutta sisältöä, kuten tekstiä, kuvia tai videoita generatiivisten mallien ja esimerkkiaineiston avulla,  perustuen käyttäjän antamiin ohjeisiin eli kehotteeseen. Generatiivinen tekoäly käyttää uuden sisällön luomiseen syväoppimista, joka on kehittynyt koneoppimisen muoto.

Generatiivisen tekoälyn pohjalta on luotu useita sovelluksia, kuten keskustelubotit ChatGPT, Claude, Copilot, Google Gemini ja Grok. Lisäksi on luotu tekstistä kuvia luovia tekoälymalleja kuten DALL-E, sekä tekstistä videoita luovia tekoälymalleja kuten Sora.

Generatiivista tekoälyä voidaan käyttää monissa sovelluksissa, kuten ohjelmistokehityksessä, terveydenhuollossa, taloudessa, viihteen alalla, taiteessa, myynnissä ja markkinoinnissa, sekä tuotesuunnittelussa. Vaihtoehtoisesti generatiivista tekoälyä on käytetty kyberrikollisuudessa, sekä muun muassa misinformaation luomiseen, kuten valeuutisten ja deepfake-väärennösten luomiseen.

## Lähteet
Mozart (peruna)

**Mozart** on talviperunoihin kuuluva perunalajike. Se on hyvin tauteja kestävä ja hyväsatoinen. Se sopii niin suurtalouskäyttöön kuin kotikäyttöön ja myös vientiin ulkomaille.

Mozart on sileä, punakuorinen ja hieman jauhoinen. Se sopii uuniperunaksi, keittoihin ja soseperunaksi.

## Lähteet
Espeluche

**Espeluche** () on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 37 kilometriä Nyonsin kaupungista luoteeseen.

Espeluchen kylä on yksi harvoista Montélimarin alueen kylistä, joka ei sijaitse kukkulan laella. Ensimmäiset jäljet ihmisasutuksesta kunnan alueella ovat peräisin neoliittiselta- ja pronssikaudelta. Myös lukuisten roomalaisten huviloiden jäänteitä on löydetty kylän lähellä. Espeluchen kylä on kuitenkin kehittynyt pääasiassa 1300-luvulta lähtien.

1400-luvulla kaupungin luoteispuolelle, Citelle- ja Jabronjokien yhtymäkohtaan, rakennettiin linnoitettu talo nimeltä Château de Lalo. 1500-luvulla kylää ympäröivät korkeat muurit, joissa oli kaksi porttia, yksi pohjoisessa ja yksi etelässä. Uskonnosodilta säästyneenä kaupungista tuli yksi alueen vauraimmista. Nykyään jäljellä on vain pohjoinen portti. Yksi kunnan nähtävyyksistä on vanhaa linnan viereen rakennettu oikeustalo, josta herrat jakoivat aikoineen oikeutta. Entisen kappelin paikalle rakennettiin Saint-Étiennen kirkko 1800-luvun puolivälissä. Kaikki sisätilat ovat alkuperäisiä, mukaan lukien patsaat.


Tiedosto:Espeluche (Voûte).jpg|Kaupungin portti.
Tiedosto:Espeluche - Banc de justice 2.JPG|Banc de justice, oikeustalo.
Tiedosto:Chateau de Lalo, entrée secondaire.jpg|Château de Lalo.
Tiedosto:Espeluche - Fontaine.JPG|Suihkulähde.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Takatukka (kappale)

**Takatukka** on harmonikansoittaja Antti Paalasen kappale. Paalanen kilpaili kappaleella vuoden 2026 Uuden Musiikin Kilpailussa ja sijoittui toiseksi. Kappale julkaistiin 21. tammikuuta 2026, viidentenä vuoden 2026 Uuden Musiikin Kilpailun kappaleena. Kappaleen ovat tehneet Antti Paalanen, Heidi Maria Paalanen, Lauri Halavaara ja Saara Törmä.

## Listasijoitukset

## Lähteet
La Coucourde

**La Coucourde** () on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Rhônejoen varrella, noin 54 kilometriä Nyonsin kaupungista luoteeseen.

Kunta sijaitsee Pariisin ja Nizzan välisen vilkkaan tien, Route Nationale 7:n varrella, 11 kilometriä alueen suurkaupungista Montélimarista pohjoiseen. La Coucourde sijaitsi jo aiemman Pariisin ja Marseillen yhdistävän tien varrella, jossa postivaunut pysähtyivät syömään ja lepäämään paikalliseen majataloon. Kaupungintalo sijaitsee entisessä historiallisessa majatalossa.

La Coucourde koostuu useista pikkukylistä. Yksi niistä on 600-luvulta peräisin oleva muinainen linnoitettu kylä Lachamp. Kylässä on vanha 1100-luvun kappeli. Lachamp liitettiin La Coucourdeen 1700-luvun lopun Ranskan vallankumouksen jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tuotantotalouden Kilta Kapital

**Tuotantotalouden Kilta Kapital ry** on Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston (LUT) tuotantotalouden opiskelijoiden kilta. Kilta on perustettu syksyllä 2023, ja se on vanhin LUT-Yliopiston Lahden kampuksen kilta.

## Historia
Kapital perustettiin syksyllä 2023 LUT-yliopiston Lahden kampukselle, kun tarve tuotantotalouden opiskelijoiden omalle ainejärjestölle ilmeni eikä edunvalvontaa ollut enää järkevä hoitaa Kaplaakin toimesta Lappeenrannasta. Kapital on toiminut aktiivisesti opiskelijoiden edunvalvojana ja yhteisön rakentajana Lahden kampuksella.

## Toiminta
Tuotantotalouden Kilta Kapital ry järjestää jäsenilleen erilaisia opiskelija- ja verkostoitumistapahtumia sekä osallistuu opiskelijoiden edunvalvontaan LUT-yliopiston Lahden kampuksella.

Killan tapahtumatoimintaan kuuluvat muun muassa akateemiset pöytäjuhlat eli sitsit, joita järjestetään tavallisesti syksyllä ja keväällä. Lisäksi kilta järjestää vuosittain marraskuussa vuosijuhlan. Uusille opiskelijoille suunnattuja tapahtumia ovat esimerkiksi fuksisitsit sekä Freshers’ Promotion yhdessä muiden Lahden kiltojen kanssa.

Kilta järjestää myös yritysvierailuja ja excursioita. Näistä yksi on suunnattu erityisesti uusille opiskelijoille ja toinen kaikille killan jäsenille. Yritysyhteistyö on osa killan toimintaa, ja siihen kuuluu esimerkiksi yritysvierailujen ja rekrytointimahdollisuuksien järjestäminen kansainvälisille opiskelijoille.

Killalla on noin 120 jäsentä. Toimintaa johtaa vuosittain valittava hallitus, jossa on tyypillisesti 6-8 jäsentä. Killalla on yhteinen kiltahuone Lahden kampuksella muiden kiltojen SoSA ry ja Fuusio ry kanssa. Killan tunnuksiin kuuluu maskotti Minttu sekä tummansiniset opiskelijahaalarit.

## Alumnitoiminta
Kapitalin alumnit ovat järjestäytyneet Kaplaakin Alumni ry:n alaisuuteen yhdessä LUT-yliopiston toisen tuotantotalouden killan Kaplaakin alumnien kanssa. Alumnitoiminta tarjoaa valmistuneille mahdollisuuden ylläpitää yhteyttä opiskelukavereihin ja osallistua tapahtumiin, kuten vuosittaiseen Täyskymppi-tapahtumaan.

## Katso myös

* Teekkarikulttuuri
* Luettelo Suomen teekkarikilloista
* Kilta (ainejärjestö)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kapitalin kotisivut