Árpádin suku

**Árpádin suku** (unk. *Árpád-ház)* oli Unkarin ensimmäinen kuningassuku, joka hallitsi Unkaria 800-luvun lopulta vuoteen 1301.

## Suvun historia ja nimitykset
Suku on yksi Euroopan vanhimmista ja polveutuu ruhtinas Árpádista, joka johti madjaarit nykyiseen kotimaahansa Unkariin vuosina 895–896. Árpádin suvun viimeinen kuningas oli Andreas III, joka kuoli 1301 vailla perillistä.  

Suvun ensimmäisenä kuninkaana on tapana mainita Tapani (unk. ''István'') I Pyhä (?975–1038), jota pidetään kristityn kuningaskunnan perustajana ja Unkarin ensimmäisenä ”apostolisena kuninkaana”. Tapani kruunattiin legendan mukaan paavi Sylvester II:n lähettämällä kruunulla vuonna 1000. Tapania edeltäneitä hallitsijoita on historiankirjoituksessa tavattu nimittää (suuri)ruhtinaiksi. Itse asiassa myös Tapania edeltäneitä Unkarin hallitsijoita, esimerkiksi hänen isäänsä Gézaa, nimitetään latinankielisissä aikalaislähteissä ”kuninkaiksi” (*rex*), eikä kruunauksessa olennaista ollut kuninkaan arvonimi sinänsä vaan kirkon siunaus ja asema Euroopan hallitsijoiden vertaisena eikä esimerkiksi Saksan keisarin vasallina.

Historiantutkija András Gerőn mukaan ei itse asiassa tiedetä, miten Árpád-suvun kuninkaat itse ja heidän aikalaisensa tätä dynastiaa nimittivät. Árpád-suvusta tai Árpádin huoneesta on puhuttu vasta 1700-luvulta lähtien, jolloin jesuiitta-historiantutkijat ottivat tämän nimityksen käyttöön osana kansallista historiankirjoitusta. 1200-luvun lopun kronikoitsijan Simon Kézain mukaan Unkarin kuninkaat olivat *de genere turul,* ’turul-linnun heimoa’ (kotkaa tai haukkaa muistuttava tarulintu *turul* oli tarun mukaan symbolisesti saattanut Árpádin isoäidin Emesen raskaaksi ja johdattanut Árpádin johtamia unkarilaisia heidän saapuessaan Unkariin), mutta tiedossa ei ole, käytettiinkö tätä nimitystä yleisemmin.

## Suvun jäsenet
Dynastian 400 vuoden aikana Árpádin kuningashuone synnytti 21 kuningasta, heidän joukossaan useita erinomaisia ​​organisoijia, valtiomiehiä ja sotapäälliköitä, jotka auttoivat tekemään Unkarista kukoistavan ja voimakkaan keskiaikaisen valtakunnan. Useiden dynastisten avioliittojen kautta Árpádin suku yhdistyi muihin Euroopan hallitsijasukuihin, niin että viimeisen Árpád-kuninkaan Andreas III:n kuoltua perinnöstä kilpailevat kruununtavoittelijat olivat kaikki naislinjaa myöten Árpád-suvun jälkeläisiä, myös lopulta Unkarin valtaistuimelle noussut Kaarle Robert, josta alkoi Unkarissa Anjou-dynastian valtakausi. Myös Anjou-suvun kuninkaat korostivat mielellään polveutumistaan Árpádeista. 

Pyhimyksiksi tai autuaiksi on julistettu lukuisia Árpád-suvun jäseniä ja jälkeläisiä:

* Pyhä Imre (n. 1007–1031), Tapani Pyhän poika
* Unkarin kuningas Tapani I Pyhä (?975–1038)
* Skotlannin Pyhä Margaret (1047–1093), jonka äidin Agathan (unk. *Ágota*) väitetään olleen Tapani Pyhän tytär tai sisar
* Unkarin kuningas Ladislaus I Pyhä (1046–1095)
* Unkarin Pyhä Irene (unk. *Árpád-házi Szent Piroska*, 1088–1134), Ladislaus I:n tytär ja Bysantin keisarin Johannes II Komnenoksen puoliso, ortodoksisen kirkon pyhimys
* Skotlannin David I (1082/1084–1153), Skotlannin Pyhän Margaretin poika
* Pyhä Elisabet (1207–1231), Unkarin Andreas II:n tytär; hänen tyttärensä Gertrud (1227–1297) julistettiin autuaaksi
* Prahan Pyhä Agnes (1205–1282), Böömin Ottokar I:n ja Unkarin Béla III:n tyttären Constantian tytär
* Pyhä Kinga (1224–1292) ja Unkarin Pyhä Margareta (unk. *Árpád-házi Szent Margit,* 1242–1270), sekä Autuas Jolanta ja Autuas Constantia, kaikki Unkarin Béla IV:n tyttäriä
* Autuas leski Elisabet (unk. *Árpád-házi Boldog Erzsébet özvegy,* n. 1260 – n. 1320), Tapani V:n tytär
* Pyhä Isabella (Elisabet) Aragonialainen (1271–1336), Violanta Unkarilaisen (Andreas II:n tyttären) pojantytär
* Autuas neitsyt Elisabet (unk. *Árpád-házi Boldog Erzsébet szűz,* 1292–1338), viimeisen Árpád-sukuisen kuninkaan Andreas III:n tytär ja Árpád-kuningassuvun mieslinjan viimeinen jälkeläinen.

## Viitteet

## Katso myös
Luettelo Unkarin hallitsijoista: Árpádien hallitsijasuku

## Aiheesta muualla
*Árpád dynasty *Britannica.com*