open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
React

**React** (tunnetaan myös nimellä **React.js** tai **ReactJS**) on avoimena lähdekoodina julkaistu JavaScript-kirjasto, joka on tarkoitettu käyttöliittymien kehittämiseen. Alun perin Facebook (nykyään Meta) julkaisi Reactin verkkosivustojen kehittämiseen, mutta nykyään sitä voidaan käyttää myös mobiili- ja työpöytäsovellusten kehittämiseen. Reactilla voidaan tuottaa sovellus, joka ladataan käyttäjän selaimeen hänen saapuessa verkkosivustolle. React luo sen jälkeen sivun komponentteja dynaamisesti aina, kun jokin muutos siihen edellyttää. Verkkosivusto voidaan myös tuottaa palvelimella ja lähettää tämän jälkeen pienemmissä osissa käyttäjän selaimeen Next.js-sovelluskehyksen avulla. Mobiilisovelluskehitystä voidaan toteuttaa React Native kirjaston avulla. JSX eli JavaScriptXML on myös yksi Reactiin liittyvä käsite. 

Reactin kehittänyttä Facebookia on kritisoitu sen tavasta käyttää BSD-lisenssiä ja patenttiehtoja. Apache Foundation ilmoitti ettei Reactia voinut käyttää avoimen lähdekoodin projekteissa johtuen patentteihin liittyvistä riskeistä ja WordPress ilmoitti lopettavansa sen käytön. Vuonna 2017 React julkaistiin uudestaan MIT-lisenssillä ilman Facebookin patentteja.

## Lähteet
ZH-29

**ZH-29** on 8×57 mm IS -kaliiperinen tšekkoslovakialainen kaasumäntäntätoiminen itselataava kivääri, joka kehitettiin 1920-luvun loppupuolella. Asetta käytti muun muassa Kiinan Kansallinen vallankumousarmeija. Kivääreitä valmistettiin vain rajoitettu määrä; se oli kallis valmistaa ja se oli jonkin verran haavoittuvainen eri olosuhteille. Asetta valmisti Zbrojovka Brno.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Samonabíjecí puška ZH 29
Oshima

**Oshima** tai **Ōshima** voivat tarkoittaa:

## Maantiede
* Oshiman niemimaa, niemimaa Hokkaidōn saarella Japanissa
* Oshiman provinssi, Japanin historiallinen provinssi Oshiman niemimaalla
* Oshiman yleiskehitystoimisto, Japanin hallintoalue Oshiman niemimaalla
* Ōshima, Tokion metropolin maaseutukaupunki Izu Ōshiman saarella
* Ōshiman piirikunta, Japanin piirikunta Kagoshiman prefektuurissa
* Ōshiman piirikunta, Japanin piirikunta Yamaguchin prefektuurissa
* Amami Ōshima, Japanin saari Amamisaarilla Tyynessämeressä
* Izu Ōshima, Japanin saari Izusaarilla Tyynessämeressä
* Kii Ōshima, Japanin saari Kiin niemimaan edustalla Tyynessämeressä
* Oshima Ōshima, Japanin saari Oshiman niemimaan edustalla Japaninmeressä

## Henkilöt
* Megumi Ōshima (s. 1975), japanilainen kestävyysjuoksija
* Nagisa Ōshima (1932–2013), japanilainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
* Ryōta Ōshima (s. 1993), japanilainen jalkapalloilija

## Muuta
* *[[Ōshima (1891)|Ōshima]]* (1891), keisarillisen Japanin laivaston tykkivene
* 5592 Oshima, päävyöhykkeen asteroidi.
Liverpool Arena

**Liverpool Arena** (toimi vuosina 2008–2019 nimellä **Echo Arena**), joka tunnetaan sponsorointisyistä myös nimellä **M&S Bank Arena**, on Liverpoolissa, Englannissa sijaitseva monitoimiareena, joka valmistui vuonna 2008. Siellä järjestetään live-musiikkikonsertteja, komediaesityksiä ja urheilutapahtumia. Liverpool Arena on osa Liverpoolin tapahtumakampusta nimeltä *ACC Liverpool*, joka on yhteenliitetty areena, näyttely- ja kongressikeskus.

Areenalla järjestettiin vuoden 2023 Eurovision laulukilpailu 9., 11. ja 13. toukokuuta 2023.

## Arkkitehtuuri ja design

Liverpool Arenan on suunnitellut *WilkinsonEyre* -arkkitehtitoimisto yhteistyössä *Sport Conceptsin* kanssa. Areenalla on 7513 kiinteää istuinta, jotka ympäröivät keskellä olevaa sisäurheilutapahtumien järjestämiseen sopivaa aluetta. Konsertteja ja musiikkitapahtumia varten areenan kapasiteetti on 10 600 lattiaistuimet mukaan lukien. Seisomapaikkoineen areenan kapasiteetti on 11 000 ihmistä.

## Tapahtumia
Liverpool Arena on järjestänyt muun muassa seuraavia tapahtumia:
* Vuoden 2008 MTV Europe Music Awards
* BBC Sports Personality of the Year 2008
* BBC Sports Personality of the Year 2017
* Vuoden 2022 telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailut
* Eurovision laulukilpailu 2023

## Lähteet
Precision Time Protocol

**Precision Time Protocol** (PTP) on protokolla kellonajan synkronoimiseen lähiverkossa. PTP on IEEE:n standardi **IEEE-1588**. PTP kykenee synkronoimaan kellot parempaan kuin 100 nanosekunnin tarkkuuteen verkossa, joka on nimenomaan suunniteltu sitä varten.

Standardi IEEE 1588-2002 on julkaistu vuonna 2002. PTP pääsee parempaan tarkkuuteen kuin NTP, joka on suunniteltu toimimaan suuremmissa verkoissa kuten Internetissä. PTP:n kohteisiin kuuluvat hajautetut mittaus- ja ohjausjärjestelmät, jotka ovat suhteellisen paikallisia, joka on tyypillistä teollisuusautomaatiossa ja testaus- ja mittausympäristöissä.
PTP:tä voidaan käyttää lähiverkoissa, jotka tukevat multicast-viestintää (mukaan lukien Ethernet).
PTP:llä synkronointi tapahtuu *pääkellon* ja *asiakaskellon* välisellä pakettiliikenteellä.

## Lähteet
Rafael Orozco Maestre

**Rafael José Orozco Maestre** (24. maaliskuuta 1954 Becerril, Kolumbia – 11. kesäkuuta 1992 Barranquilla, Kolumbia) oli kolumbialainen laulaja-lauluntekijä. *Binomio de Oro* yhtyeen perustaja ja pää-ääni. Tunnetaan yhtenä Kolumbian parhaista laulajista.

## Elämäkerta
Hän syntyi Becerril 24. maaliskuuta 1954 Rafael Orozco Fernández ja Cristina Maestre Cuello kotona. Hänellä oli kolmetoista veljeä, viisi miestä ja kahdeksan naista. Hän jatkoi keskiasteen opintoja Colegio Nacional Loperena de Valledupar.

Orozco äänitti ensimmäisen albuminsa haitaristi Emilio Oviedo kanssa vuonna 1975. Sitten, vuonna 1976, hän tapasi haitarin Israel Romero juhlissa. Kaksi kuukautta myöhemmin he perustivat Binomio de Oro ryhmän Barranquilla. He voittivat 16 kulta- ja kaksi platinalevyä miljonäärimyynnistä maailmanlaajuisesti. Orozco sekoitti sävellystä elämänsä lopussa; Hän kirjoitti vaimonsa omistaman kappaleen "Solo Para Ti", joka oli maailmanlaajuinen menestys.

Hän kuoli yöllä 11. kesäkuuta 1992, kun aseistettu henkilö ampui häntä 9 kertaa hänen talonsa edessä Barranquilla.

Vuosina 2012–2013 kolumbialainen televisioyhtiö Caracol Televisión  esitti Rafael hänen elämäänsä kuvaavan televisiosarjan *[[Rafael Orozco, el ídolo]]*.

## Diskografia

### Studioalbumit

* 1975 - Adelante
* 1975 - Con emoción
* 1977 - Binomio de oro
* 1977 - Por lo alto
* 1978 - Enamorado como siempre
* 1978 - Los Elegidos
* 1979 - Súper vallenato
* 1980 - Clase aparte
* 1980 - De caché
* 1981 - 5 años de oro
* 1982 - Festival vallenato
* 1982 - Fuera de serie
* 1983 - Mucha calidad
* 1984 - Somos vallenato
* 1985 - Superior
* 1986 - Binomio de oro
* 1987 - En concierto
* 1988 - Internacional
* 1989 - De Exportación
* 1990 - De fiesta con binomio de oro
* 1991 - De américa
* 1991 - Por siempre

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Discogs
* AllMusic
Turun satamalakko 1491

**Turun satamalakko** oli 24. heinäkuuta 1491 Turun satamassa käynnistynyt lakko, joka on Suomen ja Ruotsin ensimmäinen tunnettu työtaistelu. Satamassa työskennelleiden lastaajien ja vetäjien lakko syntyi, kun Danzigista purjehtineet hansakauppiaat yrittivät puolittaa laivojen purkamiseen liittyvästä vetotyöstä suoritettavan maksun, joka oli yksi äyri purettua lästiä kohden. Pitkäksi venähtänyt lakko päättyi lopulta Tukholmasta saapuneen valtionhoitaja Sten Sturen ja piispa Maunu Särkilahden neuvottelemaan sopimuksen, joka säilytti vetäjien palkkiot entisellään.

## Kirjallisuutta
*

## Lähteet
Clodagh Rodgers

**Clodagh Rodgers** (5. maaliskuuta 1947 Warrenpoint, Downin kreivikunta, Pohjois-Irlanti – 18. huhtikuuta 2025) oli pohjoisirlantilainen laulaja. Rodgers debytoi esiintyvänä taiteilijana 13-vuotiaana toimiessaan Michael Hollidayn lämmittelijänä. Rodgers sai levytyssopimuksen Decca Recordsin kanssa vuonna 1962. 1960-luvun myötä hänestä tuli vakioesiintyjä Britannian televisiossa, mutta hänen uransa lähti merkittävään nousuun vasta vuonna 1968 hänen mentyään naimisiin John Morrisin kanssa. Morrisista tuli samalla Rodgersin manageri.

Vuonna 1969 Rodgers sai ensimmäiset singlensä ”Come Back and Shake Me” ja ”Goodnight Midnight” brittilistan kärkeen. Rodgers olikin Britannian myydyin naisartisti vuonna 1969.

Rodgers valittiin sisäisesti edustamaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa Eurovision laulukilpailuun 1971. Rodgers esitti A Song for Europe -karsinnassa kuusi kappaletta, joista edustuskappaleeksi valittiin "Jack in the Box". Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa hän sijoittui neljänneksi.

## Diskografia
### Albumit
**Clodagh* (1969)
**Clodagh* (1971)
**It's Different Now* (1972)
**You Are My Music* (1973)
**Come Back and Shake Me* (1973)
**Save Me* (1977)

## Lähteet
*https://www.allmusic.com/artist/clodagh-rodgers-mn0001837215

### Viitteet
Purnu (Inkeri)

**Purnu** () oli inkeriläinen kylä, joka kuului Toksovan luterilaisen seurakuntaan. Kylä sijaitsi Toksovan kirkonkylästä noin 20 km koilliseen. Kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuodelta 1500 ("*Purnoselkä*" Kelton pogostassa), sen asukkaat lienevät olleet inkerikkoja. Vuonna 1849 Purnussa asui 324 ihmistä (156 miestä ja 168 naista), kaikki inkeriläisiä (äyrämöisiä). 

1900-luvun alussa kylä oli vauras ja väkirikas. Maanviljelys ja karjanhoito olivat Purnussa kehittyneet pitemmälle kuin muualla Toksovassa. Taloja, joissa oli 20-30 lehmää oli Purnussa kuusi, 10-20 lehmäisiä taloja 12, ja 5-10 lehmää 54 talossa. Osuuskauppa avattiin kylässä vuonna 1909 ja se oli Toksovan menestynein.
Kylässä toimi kansankoulu vuodesta 1896, ja opettajina olivat Feodorof, Inkinen, Marttinen, Pellinen ja Kijanen. Opettaja Pellisen toimesta perustettiin Purnuun raittiusseuran haaraosaston, jossa aikoinaan on ollut 40 jäsentä. 

Mutta 1910-luvun alussa Keisarillinen Sotaministeriö esitti suunnitelman, jonka mukaan suuria alueita Pietarin pohjoispuolella pakkolunastetaan saadakseen laajentaa Ruutimyllyn luota alkavaa tykistön ampumakenttää. Neuvotteluiden tuloksena purnulaisille tarjottiin 15 ruplaa ruokaa- ja 3 ruplaa kortteerirahaa jokaista henkeä kohti aikuisille ja 9 ruplaa lapsille. Näillä ehdolla purnulaisten piti vuoden 1912 aikana lopettaa kaikki taloudellinen toiminta konnuillaan ja muuttaa pois kylästä. Syyskuun vuonna 1912 pidettiin suuret karjamarkkinat, joissa noin 700 elukkaa, lehmiä, hevosia, sekä suuret määrät ajo- ja työkaluja muutettiin rahaksi. Lopullinen poismuutto tapahtui 1 lokakuuta.

Enemmistö asukkaista muutti Toksovan lähikyliin, mm. Himakkalaan, mutta osa lähti muualle ja jopa Amerikkaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Erkki Luoto

**Erkki Veli Luoto** (18. lokakuuta 1905 Antrea – 6. heinäkuuta 1980) oli suomalainen kauppias, osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Luodon vanhemmat olivat koneenhoitaja August Wilhelm Luoto ja Ida Pesonen ja puoliso vuodesta 1931 kirjanpitäjä Aili Aleksandra Lähteinen. Luoto kävi kansakoulun 1918 ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton Osuuskauppakoulun 1929. Hän myös suoritti kursseja kirjeopistossa, kävi liikkeenjohdon jatkokoulutuksen ja teki lukuisia opintomatkoa useisiin eri maihin. 

Luoto oli Keski-Karjalan Osuusliikkeen myyjä ja myymälänhoitaja 1921–1927 sekä myymäläintarkastaja Hiitolassa 1931–1935, Loimaan Osuusliikkeen keskusvarastonhoitaja 1928–1929 ja toimitusjohtaja 1930, Sisä-Savon Osuusliikkeen toimitusjohtaja Suonenjoella 1936–1941, Osuusliike Keski-Suomen toimitusjohtaja Keuruulla 1941–1953 ja Osuuskauppa Mäki-Matin toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja Jyväskylässä 1953–1970. Hän oli myös Asuntokeskuskunta Jyväskylän Hakan toimitusjohtaja 1953–1973. 

Luodolla oli useita osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Keuruun kunnanvaltuuston jäsen hän oli 1946–1953 ja puheenjohtaja 1948–1953 ja Jyväskylän kaupunginhallituksen jäsen 1963–1968 ja kaupunginvaltuuston jäsen 1963–1972 ja puheenjohtaja 1969–1972. Sotilasarvoltaan Luoto oli reservin alikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1964. 

## Lähteet
Armas Vänttinen

**Armas Fredrik Vänttinen** (5. maaliskuuta 1904 Heinävesi – 21. lokakuuta 1972 Tampere) oli suomalainen kauppias ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Vänttisen vanhemmat olivat lautamies Oskari Vänttinen ja Henriikka Kervinen ja puoliso vuodesta 1938 Edla Helena Perttunen. Vänttinen kävi kansakoulun ja Kuopion kauppakoulun 1928–1930. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Vänttinen oli J. Vänttisen sekatavarakaupan myyjä Vesannolla 1925–1927, Kainuun Rauta Oy:n myyjä ja kauppaedustaja 1930–1935, Oy Savo-Karjalan Tukkuliikkeen rautaosaston kauppamatkustaja 1935–1939 ja Kajaanin konttorin johtaja 1939–1940 ja Keskon Kajaanin konttorin johtaja 1941–1957 ja Tampereen konttorin johtaja 1957–1966. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Vänttinen oli reservin ratsuvääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1964.

## Lähteet
Kaarlo Hildén (kauppaneuvos)

**Kaarlo Veli Hildén** (16. helmikuuta 1902 Jämsä – 2. heinäkuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Hildénin vanhemmat olivat liikennepäällikkö Karl Gustaf Hildén ja Elvira Kristina Lindholm ja puoliso vuodesta 1930 Anna Vava Marguerite Grönlund. Hildén tuli ylioppilaaksi Porvoon suomalaisesta yhteiskoulusta 1922 ja harjoitti opintoja Helsingin kauppakorkeakoulussa 1926–1928. Hän oli harjoittelija Kuusinen Oy:ssä 1928–1929, Idman Oy:n myyntipäällikkö vuodesta 1929, konttoripäällikkö ja apulaisjohtaja vuodesta 1935 ja toimitusjohtaja 1945–1955, Itsu Oy:n apulaisjohtaja vuodesta 1955 ja toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen 1961–1966, Itä-Suomalainen Sähkö Oy:n apulaisjohtaja vuodesta 1955 ja toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen vuodesta 1961 sekä Sähkökaluste Oy:n apulaisjohtaja vuodesta 1955 ja toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen vuodesta 1961. Hildén oli myös Kirjapaino Oy Libriksen toimitusjohtaja 1934–1936 ja hänellä oli useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Hildén sai 1964.

## Lähteet
Purnu (täsmennyssivu)

**Purnu** voi tarkoittaa seuraavia:

* Purnu, Aimo Tukiaisen perustama taidenäyttelykeskus Orivedellä
* Purnu, lampi Kivijärvellä
* Purnu, lampi Uuraisissa
* Hiihtokeskus Purnu, laskettelukeskus Hartolan Vuorenkylässä
* Purnu, entinen kylä Toksovassa Inkerissä Venäjällä
* Purnu, sukunimenä:
** Joonas Purnu (1829–1902), ruotsalainen lestadiolainen maallikkosaarnaaja.
Atsaleapuisto

**Atsaleapuisto** on Riihimäen Vahteristossa sijaitseva luontokohde. Puisto oli alkujaan Helsingin yliopiston ja Riihimäen kaupungin vuonna 2011 perustama puistoatsaleakenttä. Alueelle on istutettu noin 200 atsaleaa, jotka ovat peräisin 1990-luvun alussa aloitetuista risteytyksistä. Puiston atsaleat kukkivat kesäkuun alussa, yleensä juhannukseen saakka. Kukinta-aika on noin kolme viikkoa. Alueen ohitse kulkee Vahteriston ulkoilureitti Uhkolasta Suonummelle. Puiston lähistöllä ovat myös Uhkolansuo ja Vahteriston luonnonsuojelualue.

Atsaleapuisto kunnostettiin vuonna 2021 esteettömäksi pitkospuupoluksi. Puistossa on myös istumapenkkejä sekä maisematorni Helge Hirvi, jonka on toimittanut Juha Pykäläinen. Puiston parantaminen maksoi arviolta noin 50 000 euroa.

## Aiheesta muualla

* Atsaleapuiston opaskyltti, verkkoversio.

## Lähteet
Osakeyhtiö J. & E. Humelin

**Osakeyhtiö J. & E. Humelin** oli suomalainen Turussa vuosina 1881–1933 toiminut savukkeita ja piipputupakkaa valmistanut tupakkatehdas. Tehtaan perustivat vuonna 1881 avoimena yhtiönä veljekset John Oskar Humelin (1858–1920) ja Ernst Gabriel Humelin (1860–1903). He olivat työskennelleet Venäjällä tupakkatehtaissa ja tutustuneet siellä savukkeiden valmistukseen. Avoin yhtiö teki konkurssin vuonna 1899 ja toimintaa jatkamaan perustettiin osakeyhtiö.

Yhtiön tupakkatehdas sijaitsi Turussa aluksi Puutarhakadulla ja sittemmin Uudenmaankatu 9:ssä kolmikerroksisessa kivirakennuksessa, joka rakennettiin vuonna 1906. Tehtaassa oli vuonna 1898 78 työntekijää ja tuotannon arvo oli 140&nbsp;000 markkaa. Vuonna 1921 työntekijöitä oli 200, valtaosa heistä naisia. Yhtiöllä valmisti useita tuotemerkkejä muun muassa *Egypt*, *Hellas*, *Punkaharju*, *Saarijärven Paavo*, *Saimaa*, *Sota*, *Special* ja *Työkansa*. *Punkaharju*-savukkeet olivat markkinoilla yli 30 vuoden ajan, 1930-luvun alussa yhtiö valmisti eniten *Hellas*-merkkisiä halpoja savukkeita.

Humelinin tupakkatehtaan toiminta päättyi kannattamattomana kesällä 1933, syinä olivat kiristynyt kilpailu tupakkatehtaiden välillä ja tupakoitsijoiden siirtyminen pula-ajan vuoksi halvempiin savukemerkkeihin, joiden valmistus ei tehtaalle kannattanut. Tehtaan koneet ja raaka-ainevarastot myytiin Rettigin ja Strengbergin tupakkatehtaille. Tehtaan omistanut yhtiö jatkoi toimintaansa kiinteistöyhtiönä ja tehdas vuokrattiin Kudososakeyhtiö Silolle. Yhtiö purettiin vuonna 1949.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Humelinin tehtaan Punkaharju-merkkinen kartonkinen 25 savukkeen savukerasia, Suomen kansallismuseo, Kansatieteelliset kokoelmat (Finna)
* Humelinin tehtaan Egypt-merkkinen 25 savukkeen savukerasia, Forssan museo (Finna)
Julia (täsmennyssivu)

**Julia** voi tarkoittaa seuraavia:

* Julia, naisen etunimi
* 89 Julia, asteroidi
* Julia, tieteelliseen laskentaan kehitetty ohjelmointikieli
* Aqua Julia, antiikin aikainen akvedukti Roomassa
* Basilica Julia, Julius Caesarin rakennuttama kokouspaikkana käytetty rakennus Rooman Forum Romanumilla
* Curia Julia, Rooman senaatin kokouspaikkana toiminut rakennus Forum Romanumilla
* Julia, Atlantilla vuonna 2010 riehunut hurrikaani
* Ravintola Julia, ravintola Eerikinkadulla Turussa
* Julia, elokuvateatteri Hyvinkäällä
* Julia, yhdysvaltalaisen kirjailijan Peter Straubin kauhuromaani vuodelta 1975
* Julia, *Muistojeni Julia*, Fred Zinnemanin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1977
* Julia Concordia, antiikin aikainen kaupunki Venetiassa, nykyinen Concordia Sagittaria
* Julia, sukunimenä:
** Didier Julia (s. 1934), ranskalainen poliitikko
** Gaston Julia (1893–1978), ranskalainen matemaatikko, jonka mukaan on nimetty Julian joukko
** Raúl Juliá (1940–1994), puertoricolainen näyttelijä.
Bloodlust

**Bloodlust** (englantia, ) on useiden taideteosten nimi.

## Elokuvia

* *[[Bloodlust!]]*, yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1961.
* *[[Bloodlust (elokuva)|Bloodlust]]*, australialainen vampyyrielokuva vuodelta 1992.
* *[[Subspecies (elokuvasarja)|Bloodlust: Subspecies 3]]*, romanialais-yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1994.
* *[[Vampire Hunter D: Bloodlust]]*, japanilainen animaatioelokuva vuodelta 2000.
* *[[Supernatural (2. tuotantokausi)|Verenhimo]]* (*Bloodlust*), TV-sarja *Supernaturalin* jakso vuodelta 2006.

## Musiikki

* ”Bloodlust”, black metal -yhtye Venomin kappale vuodelta 1982.
* *[[Bloodlust (Through the Eyes of the Deadin albumi)|Bloodlust]]*, death metal -yhtye Through the Eyes of the Deadin albumi vuodelta 2005.
* *[[Bloodlust (Body Countin albumi)|Bloodlust]]*, thrash metal -yhtye Body Countin albumi vuodelta 2017.
Franz Ernst Neumann

**Franz Ernst Neumann** (11. syyskuuta 1798 Joachimsthal, Brandenburg – 23. toukokuuta 1895 Königsberg) oli saksalainen matemaatikko, fyysikko ja mineralogi.

## Elämä ja ura
Vuonna 1815 hän keskeytti opintonsa Berliinissä osallistuakseen vapaaehtoisena Napoleonin vastaiseen sotaretkeen ja haavoittui Lignyn taistelussa. Sen jälkeen hän pääsi Berliinin yliopistoon teologian opiskelijaksi, mutta suuntautui pian luonnontieteiden pariin. Neumannin varhaiset työt kiteiden parissa toivat hänelle mainetta, minkä ansiosta hänet nimitettiin Königsbergin yliopistoon dosentiksi. Hänestä tuli siellä vuonna 1829 mineralogian ja fysiikan professori. Vuonna 1831 hän muotoili molekyylilämmön lain (Neumannin laki) laajentamalla alkuaineiden lämpöä koskevaa lakia toteamalla, että yhdisteen molekyylilämpö on sen yhdysosien atomilämpöjen summa. Neumann julkaisi teoriansa sähkömagneettisesta induktiosta kahdessa artikkelissa (1845, 1847). Hän antoi niissä merkittävän panoksen sähködynamiikan matemaattiseen teoriaan ja vahvisti artikkeleissa matemaattisesti sähkövirtojen induktiolakeja. Hän osallistui myös matematiikan ja optiikan tutkimukseen, etenkin sovellettuna kaksoistaittumiseen, kristallografiaan ja sähkömagnetismiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ukrajinskyi visnyk (täsmennyssivu)

**Ukrajinskyi visnyk** on usean eri aikoina ilmestyneen ukrainalaisen lehden nimi:

* *[[Ukrajinskyi visnyk (1816—1819)|Ukrajinskyi visnyk]]*, ukrainalainen 1816–1819 ilmestynyt lehti
* *[[Ukrajinskyi visnyk (1906)|Ukrajinskyi visnyk]]*, ukrainalainen 1906 ilmestynyt lehti
* *[[Ukrajinskyi visnyk (Berliini)|Ukrajinskyi visnyk]]*, Berliinissä 1940-luvulla ilmestynyt ukrainalainen lehti
* *[[Ukrajinskyi visnyk]]*, ukrainalainen 1970- ja 1980-luvuilla ilmestynyt lehti
Kemijärven työväentalo

**Kemijärven työväentalo**, **”Tökäri”**, sijaitsee Kemijärvellä osoitteessa Särkilammentie 24. Talon omistaa Kemijärven Työväenjärjestöt ry.

## Historiaa
Kemijärven työväenjärjestöt -yhdistys on perustettu vuonna 1947. Alusta lähtien Kemijärven työväentalo on ollut yhdistyksen kokoontumispaikka. Alkuaan talo rakennettiin vuonna 1946 toisen maailmansodan jäljiltä saksalaisilta Ketolan lentokentän maastoon jääneistä parakeista.

## Rakennus
Talo rakennettiin talkoilla vuonna 1946. Alkuperäisen talon suunnitteli Eino Turunen. Taloa laajennettiin vuosina 1960 ja 1978. Laajennukset suunnitteli arkkitehti Pentti Aho. Tontin pinta-ala 4&nbsp;740 m² ja talon huoneistoala on 870 m². Talo on puurunkoinen, lautaverhoiltu ja siinä on peltikate. Pääkerroksessa on sali näyttämöineen. Osassa rakennusta on kellarikerros, jossa on kerhohuoneita ja sauna pesu- ja pukuhuoneineen.

Työväentaloa on saneerattu useita kertoja. Keskuslämmitys, vesijohto ja viemäri sekä WC-tilat rakennettiin vuonna 1960. Taloon asennettiin öljykeskuslämmitys. Lämmityskattila uusittiin vuonna 1990, nykyisin talo on kaukolämmössä. Kaikki korjaukset ja muutokset on tehty talkoilla ammattimiesten opastuksella.

Vuonna 1960 laajennetussa osassa on yksi ulkoseinä tiiltä. Vuonna 1978 purettiin vanha ravintola ja tilalle rakennettiin yläkertaan uusi ravintola, kokoushuone, suihkutilat ja toimistohuoneita. Voimailusalin tiloihin rakennettiin myöhemmin bändeille kaksi harjoitushuonetta. Työväentalon saliin tehtiin lämpöremontti vuonna 1982 ja ravintolan ja salitilojen väliin rakennettiin vuonna 2015 suljettava väliseinä, jolla voitiin vähentää talon lämmitystarvetta. Vuonna 2017 saatiin korjausavustusta, jolla talosta rakennettiin esteetön ja parannettiin lämpötaloutta.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on ympärivuotisessa käytössä. Tiloja vuokrataan juhla- ja kokouskäyttöön.

### Lähteet
Ukrajinskyi visnyk (Berliini)

**Ukrajinskyi visnyk** (, ’Ukrainan airut’) oli Berliinissä ilmestynyt Ukrainalaisten nationalistien järjestön (UNO) julkaisema lehti.

Lehti ilmestyi vuosina 1936–1945 epäsäännöllisesti, vuodesta 1938 kerran kuussa, sitten kaksi kertaa kuussa, kolme kertaa viikossa ja lopuksi kerran viikossa. Lehti oli OUN:n kannattaja, ja sen päätoimittajia olivat Tymiš Omeltšenko, Juri Artjušenko, Volodymyr Janiv (1940), Volodymyr Panšenko-Jurevyš, Andri Bilynskyi ja Volodymyr Marunjak (vuodesta 1941) ja Pavlo Bohatskyi (1944). Artikkelit käsittelivät politiikkaa ja yhteiskunnallisia kysymyksiä sekä ukrainalaisten emigranttien elämää Saksassa ja muualla maailmassa sekä Kansallisen liiton toimintaa. Myös Ukrainan tilannetta käsiteltiin, ja toisen maailmansodan aikana lehden levikki oli 15&nbsp;000. Jakelua oli Saksan miehittämässä Ukrainassa, kunnes Ostministerium kielsi.

## Lähteet
Justus Niemeläinen

**Justus Niemeläinen** (s. 16. tammikuuta 2002 Kontiolahti) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Hän pelaa ulkokentällä kakkoskopparina ja sisäpelissä etenijänä.

Niemeläinen debytoi Superpesiksessä kaudella 2021, kun Joensuun Maila vuokrasi hänet koppariksi Siilinjärven Pesikseen. Debyyttikaudellaan Niemeläinen pelasi 35 ottelua, joissa hän löi 0+6 juoksua ja toi 15 juoksua.

Kauden 2022 Niemeläinen aloitti kaksoisedustuksella Haminan Palloilijoissa, mutta myöhemmin kesällä hän vakiinnutti paikkansa Joensuun Mailan kokoonpanossa Topi Hurskaisen loukkaantumisen myötä. Niemeläinen pelasi kaudella 2022 yhteensä 29 ottelua Joensuun Mailan kakkoskopparina. Elokuussa 2022 Niemeläinen löi uransa ensimmäisen kunniajuoksun vierasottelussa Koskenkorvan Urheilijoita vastaan.

Niemeläinen on voittanut miesten SM-pronssia kaudella 2022 ja poikien SM-hopeaa kaudella 2020.

## Lähteet
Louis Poinsot

**Louis Poinsot** (3. tammikuuta 1777 Pariisi – 5. joulukuuta 1859 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko ja fyysikko.

## Elämä ja ura
Vuonna 1794 hänestä tuli tutkija École Polytechniqueen, jonka hän jätti vuonna 1796 toimiakseen rakennusinsinöörinä. Vuonna 1804 hänet nimitettiin matematiikan professoriksi, vuonna 1809 analyysin ja mekaniikan professoriksi ja vuonna 1816 École Polytechniquen tarkastajaksi. Joseph-Louis Lagrangen kuoltua vuonna 1813 Poinsot valittiin hänen paikalleen Académie des Sciencesiin, ja vuonna 1840 hänestä tuli julkisen opetuksen ylemmän neuvoston jäsen. Vuonna 1846 hänestä tehtiin Kunnialegioonan upseeri, ja Ranskan senaatin perustamisen yhteydessä vuonna 1852 hänet valittiin sen jäseneksi.

Poinsot tutki lukuteoriaa sekä monikulmioiden ja monitahokkaiden teoriaa ja keksi tähtimonitahokkaat. Hänen tärkeimmät saavutuksensa kuuluvat kuitenkin mekaniikan alaan. Hän käsitteli julkaisussaan *Théorie nouvelle de la rotation des corps* (1834) kappaleiden pyörimisongelmia puhtaasti geometrisen menetelmän avulla. Ansiokkaat ovat myös hänen tutkimuksensa kappaleiden tasapainosta, missä hän sovelluttaa voimaparikäsitettä. Sen lisäksi, että Poinsot julkaisi useita geometrisia ja mekaanisia aiheita käsitteleviä teoksia, hän toimitti myös useita puhdasta ja sovellettua matematiikkaa käsitteleviä artikkeleita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pinon ylivuotovirhe

**Pinon ylivuotovirhe** () on virhetilanne tietokoneohjelmassa, jolloin ajonaikaiselle pinolle varattu tila ei riitä (säie käyttää kaiken sille varatun tilan).
Virhe johtaa tyypillisesti ohjelman kaatumiseen. Ajonaikaiselle pinolle varattua tilaa voi tietyissä tapauksissa kasvattaa, mutta yleensä suositellaan muuttamaan ohjelmaa.

Tyypillinen syy on ääretön rekursio. Toinen syy on liian suuri pinosta varattu taulukko tai sen ohi kirjoittaminen. Haittaohjelmat voivat pyrkiä hyökkäykseen pinon kautta esimerkiksi ylikirjoittamalla paluuosoitteen.

## Katso myös
* Puskurin ylivuotovirhe
* Stack Smashing Protection

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* [Memory Management](https://cs.colby.edu/courses/F19/cs333/notes/8.MemoryManagement(2).pdf)  (PDF)
Ukrajinskyi visnyk

**Ukrajinskyi visnyk** (), ’Ukrainan airut’) oli Ukrainassa ilmestynyt (paitsi numero 5) maanalainen samizdat-julkaisu. Ensimmäiset numerot ilmestyivät 1970-luvun alussa Lännessä, ja niitä käännettiin englanniksi ja ranskaksi. Ukrainassa on ilmestynyt useita saman nimisiä lehtiä.

Lehden sisältö koostui Ukrainan ihmisoikeuksia puolustavista artikkeleista ja venäläistämisten paljastuksista. Siinä käsiteltiin myös ukrainalaiseen älymystöön kohdistuvista sorrosta, kuten suljetuista oikeudenkäynneistä, vankiloista ja vankileireistä sekä puolustuspuheista ja vastalausekirjeistä. Se esitti todisteet Alla Horskan surmasta sekä vainoista, jotka kohdistuivat ukrainalaisiin toisinajattelijoihin, esimerkkeinä Vjatšeslav Tšornovil, Mykola Plahotnjuk, Stepan Hmara, Oles Ševtšenko, Ivan Svitlytšny, Valentyn Moroz, Jevhen Sverstjuk, Svjatoslav Karavanskyi ja Ivan Sokulskyi.

## Historia
### 1970-luku
Numeroiden yhdestä viiteen päätoimittaja oli Vjatšeslav Tšornovil. Hänen pidätyksensä jälkeen hänen valmistelemansa numeron 6 julkaisivat maaliskuussa 1972 Myhailo Kosiv, Atena Paško ja Jaroslav Kendzyor. Lehdestä ilmestyi myös ”Kiovan versio”, jonka julkaisivat Jevhun Pronjuuk ja Vasyl Lisovyi. Lehden tekstit ovat kateissa. Vuonna 1974 ilmestyi kaksoisnumero 7–8, jonka julkaisivat Stepan Hmara ja Oles Ševtšenko. Se oli poliittisesti voimakkaasti värittynyt. Numeroa 9 uhkasi tarkastus, ja siksi se tuhottiin.

Lehti ilmestyi tammikuusta 1970 maaliskuuhun 1972 ilman päätoimittajanimeä. Lehdessä julkaistiin myös analyysejä poliittisista aiheista ja kirjallisuudesta, kirjoittajina esimerkiksi Vasyl Symonenko, Ihor Kalynets, Hryhori Tšubai ja M. Kultšynsky. Stepan Hmaran salanimellä Maksym Sahaidak toimittama kaksoisnumero 7–8 erosi aiemmista numeroista siten, että sitä sävytti pikemminkin kansallismielisyys kuin voimakas poliittisuus. Lehti alkoi ilmestyä uudestaan 1987 alkaen taas numerosta 7. Lehden perustajat eivät hyväksyneet kaksoisnumeroa 7–8. Vuonna 1975–1976 ilmestyi koneella kirjoitettuja numeroita, joista vastasi ”Ukrainan kansanrintama 2” (UZNO).

### 1980-luku
Tšornovil aloitti lehden uudestaan elokuussa 1987 perestroikan aikana numerosta 7, ja viimeinen eli 13:s numero ilmestyi 1988. Sen pohjalta syntyi ryhmä Ukrainan Helsinki-liitto (Українська Хельсинська спілка).

Mihail Gorbatšovin ja perestroikan aikana lehdessä julkaistiin ensimmäisen kerran toimittajien nimet: Ivan Hel, Vasyl Barladjanu, Myhailo Horyn, Pavlo Skotšok ja päätoimittaja Tšornovil. He kaikki olivat aiemmin olleet vangittuina poliittisista syistä. Lehti julkaisi kirjallisuutta, joka oli aiemmin kiellettyä ja sensuroitua. Suunnitelmista huolimatta lehti lakkasi ilmestymästä. Neuvostolehdistö kohdisti siihen voimakasta arvostelua, toimittajia syytettiin porvarillisesta nationalismista, ja heitä väitettiin läntisen imperialismin agenteiksi.

## Lähteet
Manelius

**Manelius** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Linda Manelius (s. 1999), näyttelijä
*Mirja Mane (oik. Mirjami Manelius) (1929−1974), näyttelijä
*Nico Manelius (s. 1991), jääkiekkoilija
*Tarmo Manelius (1929−2022), runoilija, arvostelija ja kääntäjä
K31

**Karabiner Modell 31** (**K. 31/Kar. 31/Mq. 31**) on lipassyöttöinen sveitsiläinen suoravetolukkokivääri, joka oli Sveitsin asevoimien peruspalveluskivääri vuodesta 1933 vuoteen 1958. Ase käyttää 7,5×55 mm Swiss -kaliiperin patruunoita. Ase on erittäin tarkka, sitä pidetään sujuvana käyttää ja sitä on kutsuttu yhdeksi menestyneimmistä suoravetolukkovääreistä. Asetta valmistetiin yhteensä noin puoli miljoonaa kappaletta. Asetta valmisti Waffenfabrik Bern.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Espanjan kielen aakkoset

**[[Espanjan kieli|Espanjaa]]** kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, ja aakkosistoon kuuluu 27 kirjainta.

## Historia
Espanjaa kirjoitettiin ensimmäisen kerran 1000-luvulla ja vanhin espanjaksi tunnistettava kirjoitus on *Glosas Emilianenses.*

1100-luvulta alkaen myös lakeja alettiin kirjoittaa espanjaksi, ja espanjankielinen kirjallisuus alkoi kehittymään kuningas Alfonso X:n valtakaudella. Kuningas oli itsekin runoilija ja alkoi myös kirjoittaa tietosanakirjan tapaista *Las Partidas* -kirjaa, johon kuului mm. kroniikoita, lakeja, reseptejä, metsästyskäytäntöjä ja erilaisten pelien sääntöjä. Ensimmäisen espanjan kielen kieliopin julkaisi Antonio de Nebrija.

## Välimerkit
Monista muista kielistä poiketen espanjassa käytetään kysymys- ja huutomerkkejä hieman eri tavalla. Kysymyksen tai huudahduksen aloittaa sama merkki kuin sen lopussakin, mutta se on alussa käännetty ylösalaisin. Kysymystä tai huudahdusta alustava lauseen osa jää näiden merkkien ulkopuolelle. Ylösalaisin käännettyjä merkkejä voi myös yhdistellä keskenään, mikäli esim. kysymys huudetaan ääneen.

## Lähteet
Vilho Koivisto

**Vilho Johannes Koivisto** (13. marraskuuta 1902 Tampere – 9. toukokuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Koiviston vanhemmat olivat työmies Fredrik Vilhelm Koivisto ja Johanna (Hanna) Katariina Ala-Saukko. Koivisto oli kolmesti naimissa ja hänellä oli kuusi lasta. Hän  kävi keskikoulun Tampereen klassillisessa lyseossa 1914–1919 ja suoritti Tampereen kauppaopiston 1920–1922, Sotilashallinnollinen kurssin I–II 1933–1934 ja Kadettikoulun 1934–1935. Koivisto oli Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin kanslia- ja talouspäällikkö 1924–1935, Viipurin suojeluskuntapiirin kansliapäällikkö 1935–1939, Erillinen Pataljoona 1:n huoltopäällikkö ja Säiniön perustamispaikan huoltopäällikkö 1939, Viipurin suojeluskuntapiirin suojeluskunta-asiain hoitaja ja Lappeenrannan suojeluskuntapiirin huoltopäällikkö 1939–1940, Kotijoukkojen esikunnan taloustarkastaja 1940–1941, Itä-Karjalan Sotilashallintoesikunnan huoltopäällikkö 1941–1944 ja esikuntapäällikkö ja va. komentaja 1944 sekä Jalkaväkirykmentti 5:n huoltopäällikkö 1945. Everstiluutnantiksi hän yleni 1944. Vakinaisesta palveluksesta erottuaan Koivisto oli Pohjolan Liikenteen apulaisjohtaja 1945–1946 ja pitkäaikainen toimitusjohtaja 1946–1967. Hän oli myös Viipurin Linja-Auto Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1951, Auto-osien Hankinta Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1954 ja Napapiirin Turistiauto Oy:n toimitusjohtaja ja hänellä oli useita kuljetusalan luottamustehtäviä muun muassa valtion ja liikennealan komiteoissa. Kauppaneuvoksen arvonimen Koivisto sai 1965.

## Julkaisuja
* *Jäämerentien ja Liinahamarin tavarakuljetukset vaikeina vuosina*, teoksessa *Eilispäivän Petsamo*, 1970. Jorma Pohjanpalo (toim.)

## Lähteet
Marikki Piirtola

**Marikki Piirtola** (s. 1967 Jyväskylä) on suomalainen kirjailija.

Piirtola kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen lyseosta vuonna 1986. Hän opiskeli Suomen kirjallisuutta Tampereen yliopistossa sivuaineinaan psykologia ja filosofia ja valmistui filosofian maisteriksi 2007. Hän on käynyt Viita-akatemian (1990).

Piirtola aloitti kirjailijanuransa 1980-luvun alussa runoudella. Hänen runojaan julkaistiin Kullervo Järvisen toimittamassa Tampereen työväenopiston antologiassa *Mielen tilat* (1989).
Hänen esikoisteoksensa on vuonna 1999 julkaistu romaani *Perhe*, joka kuvaa helvetillistä perhe-elämää. Kirja oli ''Helsingin Sanomien'' esikoiskirjapalkintoehdokkaana. 

Näytelmä *Kylpyamme* vuodelta 2002 voitti Pahnanpohjimmaisten näytelmäkirjoituskilpailun toisen palkinnon ja esitettiin Jyväskylän Vakiopaineessa vuonna 2003.
Piirtola sai vuonna 2021 kustannussopimuksen seitsemänosaiseen dekkarisarjaan *Sylva Harmajan tutkimuksia*. Sarjan ensimmäisenä osana ilmestyi *Kuusi Elefanttia* ja toisena osana *Kali, Durga ja Tiikeri*.
__NOTOC__
## Teokset
### Romaanit
* *Perhe*, (Like, 1999) 
* *Kuusi Elefanttia* (Basam Books, 2021) 
* *Kali, Durga ja Tiikeri* (Basam Books, 2022) 
* *Pahat enkelit* (Basam Books, 2022) 
*Narsisti (Basam Books, 2023) 

### Näytelmät
* "Kylpyamme", 2003 

### Runot
* Esileikkejä, 19.5.2007, Rakastajat-teatteri, Pori

### Sarjakuvat
* Kuinka meidän Marikista tuli tämmöttinen, 1987, Riitta Uusitalon kanssa, *[[Uusi Nainen]]* -lehti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Marikin ja Antin ihannoitua elämää Marikin ja Antin ihannoitua elämää (Helsingin Sanomat)
*Piirtola, Marikki (Kirjasampo)
*Livehaastattelussa Marikki Piirtola (Basam Books)
FP-45 Liberator

**FP-45 Liberator** (***F'''lare '''P'''rojector Caliber .'''45***) on yhdysvaltalainen .45 ACP -kaliiperinen kertalaukauspistooli, jota valmistettiin vastarintajoukkojen käyttöön akselivaltojen miehittämillä alueilla toisessa maailmansodassa. 

Aseen avulla oli tarkoitus varastaa parempi ase vihollissotilaalta. FP-45 Liberator on erittäin yksinkertainen toiminnaltaan ja teräslevystä prässättynä se oli todella halpa valmistaa, yhden aseen maksaessa vain 2,10 dollaria vuonna 1942. 

Rihlaamattoman piipun patruunapesässä olevan patruunan ampumisen jälkeen käyttäjän piti avata aseen sulkukappale ja poistaa tyhjä hylsy aseen mukana tulleella puikolla, tai vastaavalla esineellä ja ladata tilalle uusi patruuna. Aseen kahvassa on avattavan pohjalevyn takana säilytystila viidelle varapatruunalle. 

Asetta valmistettiin noin miljoona kappaletta, mutta vain pieni osa valmistetuista aseista päätyi käyttöön. Suurin osa aseista hävitettiin sodan päätyttyä käyttämättöminä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Erakkoravut (heimo)

**Erakkoravut** (Paguridae) on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Erakkoravut jaetaan 75 sukuun ja lajeja on 524. Erakkoravuilla on kapean kuoren peittämä eturuumis ja pehmeä, taipuisa ja epäsymmetrinen takaruumis. Ensimmäisessä jalkaparissa on sakset ja oikea saksi on vasemmanpuoleista kookkaampi. Viimeisin jalkapari on erikoistunut nilviäisten kuoreen tarttumiseen.

## Levinneisyys ja elintavat
Erakkorapuja tavataan kaikista valtameristä niin matalista kuin syvistäkin vesistä. Erakkoravut kätkevät pehmeän takaruumiinsa tyhjään nilviäisten, kuten kotiloiden kuoreen. 

## Lähteet
Ranskan kielen aakkoset

**[[Ranskan kieli|Ranskan kieltä]] kirjoitetaan** latinalaisin aakkosin ja aakkosistoon kuuluu 26 kirjainta.

## Historia
Ensimmäiset ranskan kieleksi tunnistettavat tekstit ovat peräisin vuodelta 842 ns. Strasbourgin valoista. Ranskaan käytettiin jonkin verran uskonnollisissa teksteissä, mutta ranskankielinen kirjallisuus sai alkunsa vasta 1100-luvulle tultaessa. Ranskankielisen kirjallisuuden ensimmäinen iso teos, Ronaldin laulut, on peräisin noin vuodelta 1200.

Viimeisin ortografinen uudistus tehtiin 1990-luvulla ja sen hyväksyi Ranskan akatemia. Uudistuksen jälkeen mm. sirkumfleksien käyttö ei enää ole ollut pakollista tiettyjen sanojen yhteydessä (esim. *voute, traitre, paraitre, huitre*).

## Lähteet
Portugalin kielen aakkoset

**[[Portugalin kieli|Portugalin kieltä]] kirjoitetaan** latinalaisin aakkosin, ja aakkosistoon kuuluu 26 kirjainta.

## Historia
Ensimmäiset merkinnät kirjoitetusta portugalista ovat peräisin 800-luvulta Galician kuningaskunnan hallinnollisista asiakirjoista. Portugali ja galego muodostivat tuolloin yhteisen kantakielen, galego-portugalin. Tätä kieltä käytettiin vielä Portugalin itsenäistymisen jälkeen: vuonna 1290 kuningas Dinis I määräsi, että kansankielestä on tehtävä kuningaskunnan hallinnon kieli ja tämän portugalin esimuodon pohjana toimivat galego-portugalinkieliset runot.

Kirjaimet K, Y ja W lisättiin aakkosistoon virallisesti vasta vuonna 1990 tehdyn ortografisen uudistuksen yhteydessä. Syitä muutokseen olivat mm. se, että monet sanakirjat käyttivät jo näitä kirjaimia ja se, että monissa portugalinkielisissä maissa käytetään sanoja, joissa käytetään kyseisiä kirjaimia.

## Lähteet
Erik Holst

**Erik Holst** (21. kesäkuuta 1922 Nakskov – 25. huhtikuuta 2013) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1966–1990, oli meppi 1977–1979 ja toimi Tanskan ympäristöministerinä 1980–1982. Koulutukseltaan hän oli koneinsinööri.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Erik Holst'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla 
* Dansk Biografisk Leksikon
Nya Wermlands-Tidningen

**Nya Wermlands-Tidningen** (**NWT**; vuosina 1836–1850 *Wermlands Tidning*) on ruotsalainen vuonna 1836 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Karlstad. Se ilmestyy kuudesti viikossa. Lehden omistavaan NWT Mediaan kuuluvat myös muun muassa paikallislehdet Skaraborgs Allehanda, Mariestads-Tidningen ja Arvika Nyheter.

NWT by night.JPG|Lehden toimitustalo vuonna 2008.
Nya Wermlands-Tidningen 1851-01-02 1.jpg|Ensimmäinen numero nykyisellä nimellä 2.1.1851.
Nya Wermlands-Tidningen 1882-12-05 1.jpg|Etusivu 5.12.1882.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Englannin kielen aakkoset

**[[Englannin kieli|Englannin kieltä]] kirjoitetaan** latinalaisin aakkosin, ja aakkosistoon kuuluu 26 kirjainta.

## Historia
Englannin kielen, ja sen esiasteiden, kirjoitus alkoi anglosaksien aikana ja ensimmäinen kirjoitusjärjestelmä tuli Skandinaviasta, kun riimuilla alettiin kirjoittaa 400-luvulla. Latinalaisia aakkosia alettiin käyttää 600-luvulla ja kirjoitusjärjestelmä saapui Britteinsaarille kristinuskon mukana.

Hastingsin taistelun seurauksena Englannin aatelisto alkoi puhumaan normandinranskaa ja englannista tuli suurimmaksi osaksi vain suullinen kieli. Englantia alettiin kirjoittaa uudelleen 1200-luvulla, kun englanninkielinen kirjallisuus alkoi taas kukoistaa. Tällöin katosivat käytöstä myös kirjaimet **ð** ja **þ**.

## Lähteet
Kuninkaallinen Bhutanin ritarikunta

**Kuninkaallinen Bhutanin ritarikunta** on bhutanilainen, yhdestä luokasta koostuva, ritarikunta, joka perustettiin vuonna 1966. Sitä jaetaan henkilöille, jotka ovat tehneet poikkeuksellisia tekoja Bhutanin uskonnollisen, sosioekonomisen tai poliittisen kasvun hyväksi tehdyistä ansioista. Saajan ei tarvitse olla Bhutanin kansalainen.

*  ritarikunnan nauha

## Lähteet
Rumphi

**Rumphi** (voidaan kirjoittaa myös **Rumpi**) on kaupunki Malawin pohjoisosissa. Kaupunki sijaitsee Rumphi-joen varrella, lähellä Rumphi-joen ja Etelä Rukuru -joen risteyskohtaa. Malawin Pohjoisen alueen pääkaupunki ja koko Malawin kolmanneksi suurin kaupunki Mzuzu sijaitsee Rumphista kaakkoon.

Rumphissa viljellään runsaasti kahvia, mutta muuten alueen maatalous on lähinnä pienviljelyä.

Rumphin lähellä sijaitsee kaksi kansallispuistoa.

## Lähteet
Johannes Gustafsson

**Johannes Gustafsson** (3. tammikuuta 1872 – 3. syyskuuta 1916 Pietari) oli suomalainen kauppias, joka teloitettiin ensimmäisen maailmansodan aikana, koska hänet yhdistettiin suomalaiseen itsenäisyysaktivismiin. Hän oli yksi erittäin harvoja Venäjän vallan loppuaikoina teloitettuja suomalaisia.

Gustafsson toimi vuodesta 1904 maakauppiaana Björkössä. Hän oli Raippaluodon kunnallislautakunnan esimies ja paikallinen Ruotsalaisen Kansanpuolueen vaikuttaja. Hän oli myös mukana aktivistien toiminnassa. Venäläiset santarmit vangitsivat Gustafssonin 24. helmikuuta 1916, ja hänet vietiin vankina ensin Viaporiin ja sitten Pietariin. Helsingissä toiminut kenttäsotaoikeus tuomitsi hänet kuolemaan ja hänet teloitettiin seitsemän kuukauden vankeuden jälkeen hirttämällä Pietarissa. Myöhemmin Gustafssonia pidettiin yhtenä Suomen itsenäisyysliikkeen varhaisista marttyyreista.

## Katso myös
*Taavetti Lukkarinen

## Lähteet
Ukkoslohikäärmeen pyörän ritarikunta

**Ukkoslohikäärmeen pyörän ritarikunta** on bhutanilainen ritarikunta, joka on perustettu vuonna 1967, mutta sitä uudistettiin vuonna 2008. Kunnianosoitusta jaetaan tunnustuksena ansiokkaasta kansallisesta palveluksesta ja ritarikunnassa on yksi luokka.

*  ritarikunnan nauha

## Lähteet
Pekka Lanko

**Pekka Lanko** (ent. Rantala; 1941 Pessalompolo, Ylitornio – 11. maaliskuuta 2016 Rovaniemi), tunnettu kutsumanimellä **”Lanko-Pekka”**, oli lappilainen tietokirjailija ja juontaja, joka tunnetaan Peräpohjolan murteen vaalijana, Tornionlaakson historian kertojana ja monenlaisten Lapin tapahtumien juontajana. Lanko oli koulutukseltaan metsätalousinsinööri ja teki työuransa metsälehtorina Lapin metsäkoululla, Tammelan työnjohtajakoululla ja Rovaniemen metsäopistolla.

## Kirjallista tuotantoa

* Rajamiehiä ja väärtejä. Lapin rajavartiosto 75 vuotta. Rovaniemi: Lapin rajavartioston kilta, 1994 (Pohjolan painotuote)
* Sannooko nimi mithään? Omakustanne, 1996. Lapin Kansan takasivun pääkirjoituksia vuosilta 1988-1994.
* Metsästäjä-lehden pakinat 1998-1999.
* Rajapaalu. Toim. Pekka Lanko [et al.]. Lapin rajavartioston kilta, 1999.
* Minun väylä. Pello: Meän väylä, 1999 (Jyväskylä: Gummerus). Meän väylä-lehden pakinoita vuosilta 1997-1998.
* Ikäheimo, Albert. Karhu-Alpi muistelee [Äänite]. Tekijät: Leino, Seppo; Hast, Mauri; Lanko-Pekka. Studio Sele 2003.
* Me tulemme taas. Tukkilaiskisat kautta aikojen. Toim. Mauri Hast, Pekka Lanko. Mauri Hast, 2009.
* Kenttä - Pessalompolon Kenttäniemi sanoin ja kuvin. Omakustanne, 2016.

## Lähteet
Aimo Sillanpää

**Aimo Sillanpää** (s. 1950) on suomalainen tähtitieteilijä, joka on toiminut vuodesta 1982 Turun yliopistossa, tarkemmin sen fysiikan ja tähtitieteen laitoksella ja myöhemmin dosenttina. 

Sillanpää väitteli tohtoriksi vuonna 1989 aiheenaan OJ-287-kvasaarin kirkastumissyklien jaksollisuus. Hänen erityistutkimuskohteenaan on aktiivisten galaksien ohella korkeaenergiainen astrofysiikka. Sillanpää on palkittu Turun kaupungin matkailupainotteisella kongressipalkinnolla aktiivisesta toiminnastaan kansainvälisten kongressien järjestäjänä. Hän on toiminut Tuorlan tähtitieteellisen seuran puheenjohtajana vuodesta 2006. Hänet tunnetaan myös revontulien tieteellisenä selittäjänä esimerkiksi matkailuyrittäjille.

## Lähteet
Ivan Šilov

**Ivan Anfimovitš Šilov** (, 19. syyskuuta 1785 Jekaterinburg, Venäjän keisarikunta – 1827 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen kuvanveistäjä ja mitalitaiteilija sekä Venäjän taideakatemian arvonimen saanut akateemikko.

## Elämäkerta
Šilov haki opiskelemaan Venäjän keisarilliseen akatemiaan. Hän valmistui akatemiasta vuonna 1806 ja sai mitalitaiteessa hopeamitalin mallintamisesta opinnäytetyönään akatemian korkeimman arvosanan. 1808 Šilov pääsi töihin Pietarin rahapajaan, jossa hänen kykynsä kaivertajana osoittautui erinomaiseksi.

Šilov sai sai akateemikon arvonimen vuonna 1810, kun hän muotoili Pietarin läänin aatelisesta kreivi Stroganovista muotokuvan mitaliin.

Vuonna 1812 Napoleonin sodan alkaessa, Šilov erosi rahapajasta ja liittyi kansanmiliisiin, jossa hän oli satakomentaja. Vuonna 1815 hän palasi takaisin opintojensa pariin ja Pietarin rahapajalle.

Šilovin teokset sisältävät vuodesta 1810 lähtien yksinomaan Aleksanteri I:n kasvokuvia esittäviä mitaleja. Kuvat esittävät keisarin fysionomista ilmettä ja luonnetta niin hyvin, että ne otettiin alkuperäisiksi kuviksi, joista vastedes muotoiltiin keisarin muotokuva mitaleihin. Vuodesta 1810 lähtien keisarin muotokuva oli sijoitettu kaikkien valmisteilla olevien mitalien etupuolelle.

## Katso myös
* Carl Leberecht
* Vladimir Aleksejev (mitalitaiteilija)

## Lähteet

* Luettelo venäläisistä taiteilijoista Keisarillisen taideakatemian vuosipäiväkirjaan, 1915, s. 278.

## Kirjallisuutta
* Shilov, Ivan Anfimovich. Venäjän elämäkerrallinen sanakirja: 25 osassa. Pietari: M. , 1896–1918.
* S. N. Kondakov. Keisarillisen taideakatemian vuosipäiväkirja. 1764–1914. Pietari: R. Goliken ja A. Vilborgin yhdistys, 1915. V. 2 (elämäkerrallinen osa). S. 278.

## Aiheesta muualla
* Shilov Ivan Anfimovich (1785–1827) . Venäjän taideakatemia
Ukkoslohikäärmeen suuren voiton ritarikunta

**Ukkoslohikäärmeen suuren voiton ritarikunta** on bhutanilainen ritarikunta, joka perustettiin 9. helmikuuta 1967. Sitä jaetaan kahdessa luokassa kunnianosoituksena siviileille uskollisuudesta ja sitoutuneisuudesta.

*  I luokka
*  II luokka

## Lähteet
Borghese (suku)

**Borghese** on italialainen ruhtinaallinen aatelissuku. Suku on vaikuttanut etenkin Roomassa ja siihen on kuulunut yksi paavi.

## Historia
Borghesen suku on lähtöisin Sienasta, ja sen edustajia toimi 1200-luvulta alkaen erilaisissa julkisissa viroissa. Varhaista yhteyttä paavinistuimeen edusti vuonna 1456 paavin lähettilääksi Napoliin nimitetty Galgano Borghese. Marcantonio Borghese (1504–1574) asettui 1500-luvulla Roomaan, ja hänen pojastaan Camillo Borghesesta tuli vuonna 1605 paavi nimellä Paavali V. Hän suosi paavina sukulaisiaan, minkä seurauksena suvun vauraus, maine ja vaikutusvalta katolisen kirkon piirissä kasvoivat. Paavali V:n adoptoima ja kardinaaliksi nimittämä siskonpoika Scipione Borghese rakennutti Roomaan tunnetun Villa Borghese -huvilan sekä useita kirkkoja ja palatseja. Hän ja useat suvun myöhemmät jäsenet tulivat tunnetuiksi taiteen keräilijöinä ja taidemesenaatteina.

Nykyiset Borgheset polveutuvat Paavali V:n veljenpojasta Marcantonio II Borghesesta (1601–1658), joka sai jo lapsena haltuunsa Sulmonan ruhtinaskunnan ja lisäksi avioliiton kautta Orsinin suvun maat sekä perintönä sukulaiseltaan Scipione Borgheselta Cencin suvulta takavarikoidut maat. Hänen poikansa Paolo Borghesen avioliiton kautta suvulle on myöhemmin päätynyt myös Aldobrandinin suvun maaomaisuus sekä Aldobrandinin ja Rossanon ruhtinaan arvot. Paolo Borghese (1845–1920) menetti suuren osan suvun omaisuudesta kiinteistökeinotteluilla Roomassa ja joutui huutokauppaamaan suvun taidekokoelmat vuosina 1891–1892. Paavinistuin osti tuolloin suvun arkiston ja Italian valtio Villa Borghesen maalauksineen. Paolon veljen Giulio Borghesen jälkeläiset ottivat käyttöön nimen Torlonia.

Suvun mukaan on nimetty myös Roomassa sijaitseva palatsi Palazzo Borghese, jonka Paavali V rakennutti valmiiksi.

## Tunnettuja jäseniä
*Paavali V (alk. Camillo Borghese, 1552–1621), paavi vuosina 1605–1621
*Scipione Borghese (alk. Caffarelli, 1577–1633), kardinaali, taidemesenaatti, sukuun adoptoitu Paavali V:n siskonpoika
*Marcantonio IV Borghese (1730–1800), taidemesenaatti
*Camillo II Borghese (1775–1832), kenraali, Piemonten kuvernööri, Pauline Bonaparten aviomies, keisari Napoleonin lanko
*Francesco Borghese (1776–1839), kenraali, Camillo II Borghesen veli
*Junio Valerio Borghese (1906–1974), laivastoupseeri, uusfasistinen poliitikko

## Katso myös
*Musta aateli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bahram Asakeran

**Bahram Asakeran** (s. 13. helmikuuta 1991) on iranilainen kevytsarjan karateka. Hän saavutti Kyokushinin Aasian-mestaruuskilpailuissa pronssia 2019 voitettuaan mitalikamppailussa Dana Aungin.

## Lähteet