open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eräjärven Seuratalo

**Eräjärven Seuratalo** on entisessä Eräjärven kunnassa (vuodesta 1973 osa Orivettä) Uiherlan kylässä sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Eräjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Perustamisvuoden lopulla yhdistyksen jäsenluku oli 50. Ensimmäinen työväentalo valmistui vuonna 1916 talkoilla, mutta se suljettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930 ja myytiin pakkohuutokaupalla paikalliselle suojeluskunnalle vuonna 1932. Uutta taloa suunniteltaessa päädyttiin muodostamaan osakeyhtiö Eräjärven Seuratalo, sillä pelättiin uudenkin talon takavarikointia. 

Uusi talo rakennettiin vesikattoon saakka vuonna 1939, ja sodan jälkeen töitä jatkettiin hiljalleen. Talon omistaa vuonna 2023 Eräjärven Seuratalo Oy.

 
## Rakennus
Talo on lautarakenteinen, ja sen katteena on mineriittiä ja peltiä. Ulkoseinät on laudoitettu ja maalattu punaisiksi. Taloon kuuluu juhlasali, ravintola, keittiö ja eteinen, ja sen pinta-ala on 320 m². 

## Toimintaa työväentalolla
Talolla on järjestetty muun muassa kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia.

Talo on ollut monta vuosikymmentä Eräjärven Työväen Näyttämön harrastajateatterikäytössä. 

## Lähteet
Kristin Hille Valla

**Kristin Hille Valla** (s. 31. joulukuuta 1944 Årdal) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan ympäristöministerinä 1989–1990 sekä Opplandin maaherrana 2001–2015. Hän on koulutukseltaan opettaja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kristin Hille Valla'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Nikkeliformiaatti

**Nikkeliformiaatti** ((HCOO)2Ni) on nikkeli- ja formiaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa nikkeliformiaatti on vihreää kiteistä ainetta. Yhdisteestä tunnetaan myös kidevedellinen dihydraatti ((HCOO)2Ni·2H2O). Kidevesi poistuu rakenteesta kuumennettaessa, ja voimakkaasti kuumennettaessa (noin 250 °C) yhdiste hajoaa metalliseksi nikkeliksi. Aine liukenee hieman veteen.

Nikkeliformiaattia valmistetaan neutraloimalla muurahaishappoa nikkelihydroksidilla tai -karbonaatilla tai veteen liukenevien nikkelisuolojen ja natriumformiaatin reaktiolla.

Nikkeliformiaattia käytetään katalyyttinä vedytysreaktioissa, erityisesti kovetettaessa rasvoja.

## Lähteet
Kawesqarilaiset kielet

**Kawesqarilaiset kielet** tai **alacalufilaiset kielet** on pieni alacalufien puhuma kielikunta, joka sijoittu maantieteellisesti Chilen eteläosiin.

Kielikuntaan kuuluu kolme kieltä:

* Eteläalacalufi
* Keskialacalufi
* Qawasqar

## Lähteet
Qawasqarin kieli

**Qawasqar**, tai **kawésqar** tai **alacalufi**, on kawesqarilainen kieli, jota puhutaan Chilessä. Vuonna 2009 kielellä oli vain 7 puhujaa, jotka käyttivät kieltä ensisijaisena kielenään. Suurin osa noin 200 kawesqarista puhuu espanjaa.

Ensimmäiset kirjalliset merkinnät qawasqarista ovat vuodelta 1698, kun ranskalainen seikkailija Jean de la Guilbaudière kokosi kielestä sanalistan. Ensimmäisen kieliopin julkaisivat jesuiitat 1700-luvulla. Tämän jälkeen kieltä on tutkittu jonkin verran. Vuonna 1999 kielelle alettiin kehittää kirjallista standardia osana laajempaa elvytysprojektia.

Kielen katsotaan olevan lähes sukupuuttoon kuollut ja se jaetaan kahteen päämurteeseen.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Kielioppi ja sanasto
Kieliopisltaan qawasqar on polysynteettinen, eli qawasqarin substantiiveihin voidaan liittää verbejä ja subjektia ilmaisevia päätteitä, minkä johdosta kielen sanat vastaavat indoeurooppalaisten kielten fraaseja tai jopa kokonaisia lauseita. Kielen luontosanasto on erityisen rikas.

Qawasqarin perussanajärjestys on SOV, mutta myös muut järjestykset ovat mahdollisia.

## Lähteet
Haapajärvi (Haapavesi)

**Haapajärvi** (myös **Kirkkojärvi**) on kulttuurimaiseman reunustama järvi Pyhäjoen reitillä Haapavedellä Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 97 kilometriä etelään. Haapaveden kuntakeskus sijaitsee järven pohjoisrannalla.

## Maantiede
Haapajärven ulottuvuus lännestä itään on 4,5 kilometriä. Järvi on kaakosta luoteeseen virtaavan Pyhäjoen laajentuma, jonka leveimmät kohdat etelästä pohjoiseen ovat puolisentoista kilometriä. Järven pohjoisimmat osat ovat Askonlahti ja Mustikkalahti, joita erottaa Erkkisenniemi. Järvi kapenee pohjoisrannan Huikarinniemestä luoteeseen. Noin 20 hehtaaria Haapajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvä alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä Askonlahden kaakkoispuolella. Syvyyskäyrien perusteella suurin osa järvestä on enintään kuusi metriä syvä.

Haapajärven eteläisimmässä osassa sijaitsee noin kymmenen hehtaarin laajuinen Tulkunsaari, jonka eteläpuolitse Pyhäjoki virtaa järveen. Idässä Tulkunsaarta erottaa mantereesta Jokitulkku. Haapaveden keskustan katuverkkoon yhtyvä seututie 793 ylittää Haapajärven länsiosan Kylpyläsaaren kohdalla.

Pyhäjoki on Haapajärven merkittävin tulo- ja lasku-uoma. Sen lisäksi järveen laskee Myllyoja etelästä Vatjusjärviltä, joiden korkeustaso on 109,3 metriä merenpinnan yläpuolella.

Haapajärvi (54.031.1.001) kuuluu Haapajärven lähialueeseen (54.031), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Pyhäjoen vesistössä (54). Toinen jakovaihe on Haapajärven alue (54.03). Haapajärven lähialueeseen kuuluu Haapajärven ohella Haapolampi (54.031.1.002), joka on osa luonnonsuojelualuetta.

## Lähteet
Leinonen (järvi)

**Leinonen** on melko sokkeloinen ja syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen järvi Liperin koillisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 87 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 10 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantiede
Leinosen ulottuvuus kaakosta luoteeseen on kaksi kilometriä. Niemimaat erottavat järven pohjoista ja läntistä osaa keskisestä ja eteläisestä osasta. Laajin niemi on Kirkkoniemi. Nimettyjä lahtia ovat Ruostelahti pohjoisessa, Kiiskilahti idässä ja Lautasuonlahti järven kaakkoisosassa. Noin viidesosa Leinosesta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven länsiosassa, jossa kymmenen metrin syvyyskäyrä kulkee noin 20 metrin päässä rantaviivasta. Toinen syvänne ulottuu Lautasuonlahdelta Kiiskinlahdelle, ja järven pohjoisosassa sijaitsee kaksi pinta-alaltaan pientä syvännettä.

Kartan perusteella Leinosessa sijaitsee kolme vähäistä, nimetöntä saarta. Järven rannoilla on melko paljon asutusta. Leinonen laskee järven länsiosasta alkavaa Myllypuroa länteen Jyrinjärveen (90,4 metriä mpy).

Leinosen vesitilavuus on 5&nbsp;386&nbsp;000 kuutiometriä.

Leinonen (04.359.1.009) kuuluu Myllypuron valuma-alueeseen (04.359), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Viinijärven valuma-alue (04.35) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Leinonen on toiseksi laajin Myllypuron valuma-alueen neljästätoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Matkalampi ja kolmantena tulee Harinjärvi, jota seuraa Kuusijärvi.

## Lähteet
Pirnesjärvi

**Pirnesjärvi** on suurelta osin huvila- ja maaseutuasutuksen reunustama järvi Haapaveden luoteisosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 4,6 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 83 kilometriä etelään. Järven luoteisrannalla sijaitsee Pirnesperä-niminen asutus ja itäpuolella levittäytyy Porerimpi-niminen luonnonsuojelualue.

## Maantiede
Pirnesjärvi muodostuu saarettomasta ja melko tasalevyisestä järvenselästä, jonka pituus kaakosta luoteeseen on 4,65 kilometriä. Leveimmät kohdat koillisesta lounaaseen ovat noin 1,2 kilometriä. Niemimaat (Kiviniemi, Pöytäniemi, Katosniemi) ovat leveitä. Eteläisimmästä osastaan Pirnesjärvi kapenee Etelälahdeksi. Ainoa pääaltaasta erkaneva järvenosa on pohjoiskolkan Mustalahti.

Pirnesjärven länsipuolitse kulkee yhdystie 18323. Järven koillista rantaa reunustavan Porerimmin kohdalla 130 metrin korkeuskäyrä kulkee yli kilometrin päässä rantaviivasta. Pirnesperän luoteispuolella sijaitsee soidensuojelualue. Pirnesjärven pohjoisrannalta alkaa Pirnesoja, jota pitkin järvi laskee länteen Pyhäjokeen.

Pirnesjärvi (54.031.1.001) kuuluu Pirnesjärven valuma-alueeseen (54.025), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Pyhäjoen vesistössä (54). Toinen jakovaihe on Pyhäjoen keskiosan alue (54.02). Pirnesjärven valuma-alueeseen kuuluu Pirnesjärven ohella Haralampi (54.025.1.002), jota ympäröi Hararäme.

Noin kaksi kilometriä Pirnesjärveltä kaakkoon sijaitsee Ainali ja viitisen kilometriä itään sijaitsee Osmanki.

## Lähteet
Lammi (Kirkkonummi)

**Lammi** on pieni ja saareton järvi Kirkkonummen luoteisosassa Tampajan länsipuolella. Sen pinta-ala on 5,075 hehtaaria ja rantaviivan pituus 980 metriä. Etäisyys Helsingin keskustasta on 31 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantiede
Lammin ulottuvuus lännestä itään on 340 metriä ja etelästä pohjoiseen 240 metriä. Rannoilla on pientaloja. Järven itäpuolinen Lammibergen kohoaa yli 75 metriä merenpinnan yläpuolelle eli yli 20 metriä järvenpintaa korkeammalle. Lammin lounaiskulmasta lähtee laskuoja lounaaseen.

Lammi (22.008.1.014) kuuluu Harvsån valuma-alueeseen (22.008), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen päävesistössä (22). Harvsån valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Storträsk-Bakträsk ja Petäjärvi.

Suomessa on kuusi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joiden nimenä on Lammi. Kirkkonummen Lammi on niistä kolmanneksi laajin. Kansalaisen Karttapaikassa on 136 Lammi-nimistä kohdetta, useimmat Lammit ovat taloja.

## Lähteet
Storträsk (Kirkkonummi, Kantvik)

**Storträsk** on humuspitoinen ja rannoiltaan kallioinen järvi Kirkkonummen länsiosassa. Sen pinta-ala on 14,2 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 31 kilometriä länsilounaaseen.

## Maantiede
Storträskin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 900 metriä. Koillisessa järvi rajautuu mäkeen, jonka huippu on yli 20 metriä järvenpintaa korkeammalla. Itärannan Brunnibergin huippu on yli 35 metriä järvenpintaa korkeammalla. Storträsk kapenee kohti lounasta, ja sen eteläisimmän osan rantaviiva ovat epämääräinen. Järven eteläkolkasta alkaa Suomenlahteen virtaava runsaan puolentoista kilometrin pituinen laskuoja. Storträskin eteläpuolisko rajautuu luonnonsuojelualueeseen, järven länsirannalla on pientaloja. Kantatie 51 kulkee järven pohjoispuolitse.

## Vesistösuhteet
Storträsk sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka välialueeseen 81V062 järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 9,2 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Falklampi

**Falklampi** on Uudellamaalla Kirkkonummella Kylmälän lähellä  sijaitseva lampi. Etäisyys Helsingin keskustasta on 33 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantietoa
Falklampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Se sijaitsee Petäjärven länsipuolella ja on muodostunut kalliomäkien väliseen painaumaan. Brunniberget, jonka laki on noin 95 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 50 metriä Falklammen pintaa korkeammalla. Pohjoisrannasta työntyy etelään lyhyt niemi. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannalle on rakennettu kymmen vapaa-ajan asuntoa ja yksi kiinteästi asuttu asunto. Niille tulee tie Kylmälästä.

## Vesistösuhteet
Falklampi sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Harvsån valuma-alueeseen (22.008) järvi kuuluu. Karttaan ei ole lammen yhteyteen piirretty ojia eikä siten laskuojaakaan näy. Se katsotaan kuuluvan Petäjärven valuma-alueeseen. Järven vedenpinnan korkeus on 43,5 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Kunzan kieli

**Kunza** on sammunut Chilen ja Perun rajalla puhuttu kieli, joka sammui 1950-luvulle tultaessa. 2000-luvulle tultaessa kieltä on tosin alettu elvyttää. Kieli on isolaattikieli eikä sillä ole tunnettuja sukulaisia. Kunzalla ei koskaan ollut kirjoitettua muotoa.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Byzacena

**Byzacena** tai **Valeria Byzacena** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Pohjois-Afrikassa ja käsitti suunnilleen nykyisen Tunisian eteläosan.

## Maantiede

Byzacenan provinssi käsitti aiemman, laajemman Africa proconsulariksen provinssin keskiosan nykyisen Tunisian eteläosassa. Sen länsipuolella sijaitsi alussa Numidia militianan provinssi ja myöhemmin Numidian provinssi, pohjoispuolella Africa proconsularis Zeugitanan provinssi ja etelä- ja kaakkoispuolella Tripolitanian provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Hadrumetum.

### Kaupunkeja

Byzacenan kaupunkeja olivat muun muassa:

* Abaradira
* Abidda
* Acholla
* Aeliae
* Afufenia
* Aggar
* Aggersel
* Ammaedara
* Amudarsa
* Ancusa
* Aphrodisium eli Africa
* Aquae
* Aquae Albae
* Aquae Regiae
* Aurusuliana
* Ausafa
* Autenti
* Auzegera
* Bahanna
* Bararus
* Bassiana
* Bavagaliana
* Bennefa
* Bladia
* Buleliana
* Cabarsussi
* Carcabia
* Cariana
* Cebarades
* Cenculiana
* Cercina
* Cibaliana
* Cillium
* Crepedula
* Cufruta
* Chusira
* Decoriana
* Dices
* Dionysiana
* Drua
* Dura
* Edistiana
* Egnatia
* Febiana
* Feradi Majus
* Feradi Minus
* Filaca
* Fissiana
* Foratiana
* Forontoniana
* Gaguari
* Garriana
* Gemellae
* Germaniciana
* Gratiana
* Gubaliana
* Gummi
* Gurza
* Hadrumetum
* Hermiana
* Hierpiniana
* Hirina
* Horrea Coelia
* Jubaltiana
* Junca
* Leptiminus
* Limisa
* Macon
* Macriana Major
* Macriana Minor
* Mactaris
* Madarsuma
* Maraguia
* Marazanae
* Marazanae Regiae
* Masclianae
* Materiana
* Maximiana
* Mediana
* Menefessi
* Mibiarca
* Midica
* Mididi
* Mimiana
* Mozotcori
* Munatiana
* Mutia
* Muzuca
* Nara
* Nationa
* Nepte
* Octaba
* Octabia
* Pederodiana
* Precausa
* Praesidium
* Putia
* Quaestoriana
* Rufiniana
* Ruspe eli Ruspae
* Rusticiana
* Sassura
* Scebatiana
* Segermes
* Selendeta
* Septimunicia
* Severiana
* Sufes
* Sufetula
* Suliana
* Sullectum
* Tabalta
* Tagarbala
* Tagaria
* Tagase
* Talaptula
* Tamalluma
* Tamata
* Tamazeni
* Tambeae
* Tanudaia
* Taparura
* Taraqua
* Tarasa
* Temuniana
* Tetci
* Thaenae
* Thagamuta
* Thala
* Thapsus
* Thasbalta
* Thelepte
* Thenae
* Theuzi
* Thiges
* Thucca Terenbenthina
* Thysdrus
* Tigias
* Tiguala
* Trofimiana
* Tubulbaca
* Turrisblanda
* Turres
* Turris Tamalleni
* Tusuros
* Unizibira
* Usula
* Uzita
* Valentiniana
* Vartana
* Vassinassa
* Vegesela
* Vibiana
* Vicus Aterii
* Victoriana
* Vicus Augusti
* Vita
* Zella

## Historia

Byzacenan alue oli aiemmin osa Africa proconsulariksen provinssia. Byzacenan provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Se kuului African diokeesiin ja mainitaan 300-luvun alussa *[[Veronan luettelo]]ssa*. Provinssia hallitsi alun perin *[[praeses]]* ja vuodesta 324 *[[consularis]]*.

300-luvulla provinssi kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Italia et African prefektuuriin ja African diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Campania (provinssi)

**Campania** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Latiumin ja Campanian.

## Maantiede

Campanian provinssi käsitti Tiberis- (nyk. Tiber), Anio- (Aniene), Liris- (Garigliano), Sagrus- (Sangro), Sepeithus- (Sebeto) ja Silarus (Sillaro) -jokien välisen alueen. Sen luoteispuolella sijaitsi Tuscia et Umbria, pohjoispuolella Valeria ja Samnium, itäpuolella Apulia et Calabria ja kaakkoispuolella Lucania et Bruttium. Provinssin hallinnollinen keskus oli Capua.

### Kaupunkeja

Campanian provinssin kaupunkeja olivat muun muassa:

* Acerrae
* Anagnia
* Antium
* Aquinum
* Ardea
* Aricia
* Atella
* Baiae
* Bovillae
* Caieta
* Calatia
* Cales
* Capua
* Casinum
* Circeji
* Cora
* Cumae
* Ferentinum
* Fregellae
* Frusino
* Lanuvium
* Lavinium
* Minturnae
* Neapolis
* Nola
* Norba
* Praeneste
* Puteoli
* Rooma (*Roma*)
* Signia
* Suessula
* Tarracina
* Teanum Sidicinum
* Trebula Balliensis
* Tusculum
* Velitrae
* Volturnum

## Historia

Campanian alue oli aiemmin osa Augustuksen Italian aluetta Latium et Campania (Regio I). Campanian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Viimeistään se on ollut olemassa vuonna 294. Campanian provinssi kuului Italian diokeesiin. Provinssi ei esiinny *[[Veronan luettelo]]ssa* ilmeisesti virheen vuoksi. Provinssia hallitsi alun perin *[[corrector]]* ja vuodesta 324 lähtien *[[consularis]]*, mutta Gratianuksen aikana (375–383) maaherran nimikkeenä oli lyhyen aikaa prokonsuli.

300-luvulla provinssi kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja *[[Notitia dignitatum]]in* mukaan Italia suburbicaria diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Caria (provinssi)

**Caria** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti Kaarian alueen Vähässä-Aasiassa nykyisessä Turkissa.

## Maantiede

Carian provinssi käsitti vanhan Kaarian (lat. *Caria*) maakunnan ja sijaitsi Vähän-Aasian ja samalla nykyisen Turkin lounaisosassa Aigeianmeren puoleisella rannikolla. Sen pohjoispuolella sijaitsi Asian provinssi, koillispuolella Phrygia Priman provinssi (myöhempi Phrygia Pacatiana), ja itä- ja kaakkoispuolella Lycia et Pamphylian provinssi (myöhemmin erilliset Lycia ja Pamphylia). Provinssin hallinnollinen keskus oli Afrodisias (lat. *Aphrodisias*).

### Kaupunkeja

Carian provinssin kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

* Afrodisias (*Aphrodisias*)
* Alabanda
* Alinda
* Antiokheia (*Antiochia ad Maeandrum*)
* Apollonia Salbakes (*Apollonia Salbaces*)
* Bargylia
* Halikarnassos (*Halicarnassus*)
* Herakleia Salbakes (*Heraclea Salbaces*)
* Iasos (*Iasus*)
* Kibyra (*Cibyra*)
* Kidrama (*Cidrama*) eli Kidramos (*Cidramus*)
* Knidos (*Cnidus*)
* Miletos (*Miletus*)
* Mylasa
* Sebastopolis eli Saleia
* Stratonikeia (*Stratonicea*)
* Tabai (*Tabae*)

## Historia

Carian alue oli aiemmin osa Asian provinssia. Carian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, jolloin Asian provinssi jaettiin useaksi provinssiksi, joista Caria oli yksi. Se esiintyy *[[Veronan luettelo]]ssa* 300-luvun alkupuolella. Provinssi kuului Asianan diokeesiin.

300-luvulta lähtien provinssi oli osa Oriensin prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului edelleen Oriensin prefektuuriin ja Asianan diokeesiin. 400-luvun alun *[[Notitia dignitatum]]in* mukaan provinssia hallitsi *[[praeses]]*. Vuodesta 491 sitä hallitsi *[[consularis]]*.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Lankku (harjoite)

**Lankku** on lihaskuntoharjoite, jota käytetään keskivartalon syvien lihasten vahvistamiseen. Lankussa ihminen asettuu noja-asentoon lattiaa vasten jalkojensa ja käsivarsiensa varaan vartalo suorana ja vatsalihakset jännitettyinä. Asennossa voi olla esimerkiksi yhdestä kolmeen minuuttia, ja sen voi toistaa muutaman kerran.

## Suoritustapoja
Lankusta on erilaisia muunnelmia. Helpoimmassa lankussa ollaan polvien ja ojennettujen käsivarsien varassa. Vaativammassa lankussa ollaan varpaiden ja kyynärvarsien varassa. Eniten tasapainoa vaativassa lankussa ollaan varpaiden ja ojennettujen käsivarsien varassa. Lankuttaa voi myös kylkiasennossa. Lankuttamisen aikana voi aktivoida muitakin lihaksia tekemällä esimerkiksi jalkojen nostoja, hartialiukuja ja lantion heilautuksia.

## Maailmanennätykset
Miesten lankutuksen maailmanennätys on Tšekin Josef Šalekin nimissä. Šalek lankutti vuonna 2023 9 tuntia, 38 minuuttia ja 47 sekuntia. Kanadalainen DonnaJean Wilde pitää hallussaan naisten maailmanennätystä, jonka hän rikkoi vuonna 2024 ajalla 4 tuntia 30 minuuttia ja 11 sekuntia.

## Lähteet
Tanikka

**Tanikka** on pitkänomainen ja kapea metsäjärvi Jänisjoen reitillä Joensuun eteläosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 97 hehtaaria. Etäisyys Joensuun keskustasta on 41 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Jänisjoki laskee Tanikkaan Ruskeakosken voimalaitoksen kautta koillisesta Loitimolta. Tanikan pituus luoteesta kaakkoon on noin 3,4 kilometriä ja levein kohta noin 400 metriä. Tanikka laskee Vihtakosken voimalaitoksen ja sen itäpuolitse virtaavan Vihtakosken kautta Jänisjokeen, jonka reitti jatkuu etelään. Tanikan keskiosaa jakaa noin 750 metriä pitkä Vatasenniemi, jonka itäpuolella sijaitsee kapea Pitkälahti. Noin viidesosa Tanikasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvät alueet eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä, vaan järven pohja kumpuilee jonkin verran. Syvimmät kohdat sijaitsevat järven eteläpuoliskon syvänteessä.

Tanikan saariluku on neljä. Saaret ovat pieniä ja ne sijaitsevat järven itärannan tuntumassa. Tanikan rannat ovat osin jyrkkää metsämaata. Tanikanvaaran huippu kohoaa yli 50 metriä järvenpintaa korkeammalle. Vatasenniemen korkein kohta on yli 40 metriä järvenpintaa korkeammalla. Tanikan itärannan myötäisesti kulkee maantie.

Jänisjoen lisäksi Tanikkaan laskee Kaationpuro luoteesta Kaatiolammelta (115,7 metriä mpy).

Tanikan vesitilavuus on 6&nbsp;251&nbsp;000 kuutiometriä.

Tanikka (01.013.1.001) kuuluu Jänisjoen yläosan alueeseen (01.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistössä (01). Toinen jakovaihe on Jänisjoen alue (01.01). Tanikka on Jänisjoen yläosan alueen laajin vakavesi. Alueen muut vähintään hehtaarin laajuiset vakavedet ovat Kaatiolampi, Valkealampi, kaksi Mustalampea, Kynsilampi ja Sittalampi.

## Lähteet
Aemilia et Liguria

**Aemilia et Liguria** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti alueita nykyisen Italian Emilia-Romagnassa, Liguriassa, Lombardiassa ja Piemontessa.

## Maantiede

Aemilia et Ligurian provinssi sijaitsi Italian luoteisosan sisämaassa. Provinssin itäpuolella sijaitsivat Venetia et Histria ja Flaminia et Picenum, eteläpuolella Tuscia et Umbria, lounaispuolella Alpes Cottiae, länsipuolella Alpes Poeninae et Graiae ja pohjoispuolella Maxima Sequanorum ja Raetia Prima. Provinssin hallinnollinen keskus oli Mediolanum.

### Kaupunkeja

Aemilia et Ligurian kaupunkeja olivat muun muassa:

* Mediolanum
* Mutina
* Novaria
* Placentia

## Historia

Aemilia et Ligurian alue oli aiemmin osa Augustuksen Italian alueita Aemilia (Regio VIII) ja Transpadana (Regio XI). Aemilia et Ligurian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Provinssin nimi ei kuitenkaan esiinny *[[Veronan luettelo]]ssa*, joka on epätäydellinen Italian kohdalla. Provinssi kuului Italian diokeesiin. 300-luvulla provinssi kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin ja tällöinkin Italian diokeesiin. Provinssia hallitsi *[[consularis]]* viimeistään vuodesta 321. Vuonna 374 sen consulariksena toimi piispa Ambrosius.

Provinssi lakkautettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin ja jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Aemilia ja Liguria. Varmuudella jako on ollut olemassa viimeistään *[[Notitia dignitatum]]in* aikoihin 400-luvun alussa.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Huarpalaiset kielet

**Huarpalaiset kielet** on pieni kielikunta, joka sijoittuu maantieteellisesti Argentiinan keskiosiin Chilen rajan lähettyville. Kielikuntaan kuuluu vain kaksi kieltä, jotka molemmat ovat kuolleet:

* Huarpa
* Millcayac

## Lähteet
Tavallinen differentiaaliyhtälö

**Tavallinen differentiaaliyhtälö** on differentiaaliyhtälö, jossa on ainoastaan yksi muuttuja.

## Määritelmä
Olkoon *F* muuttujan *x* funktio ja olkoon *y=y(x)* yhden muuttujan funktio. Tällöin yhtälöä

:F\left (x,y(x),y'(x),\ldots, y^{(n-1)}(x) \right )=y^{(n)}(x)

kutsutaan tavalliseksi differentiaaliyhtälöksi, jonka kertaluku on *n*.

## Eräiden yhtälöiden ratkaisuja
### Separoituvat yhtälöt

### Ensimmäisen kertaluvun yhtälöt

### Toisen kertaluvun yhtälöt

### Lineaariset ''n'':nnen kertaluvun yhtälöt

## Lähteet
Carl Pelo

**Carl Johan Pelo** (30. huhtikuuta 1895 Alaveteli – 4. joulukuuta 1958 Helsinki) oli Suomen puolustusvoimien kapteeni ja asesuunnittelija. 

Pelo osallistui vapaussodassa Vöyrin kaartin mukana muun muassa Tampereen valtaukseen ja ylennettiin vänrikiksi. Suoritettuaan Kadettikoulun kurssin hän jäi palvelukseen Karjalan Kaartinrykmenttiin ja toimi siellä mm. komppanian päällikkönä aina vuoteen 1926 asti. Tämän jälkeen han siirtyi aseteollisuuteen valmistuttuaan insinööriksi, työskennellen mm. SAKOlla 1930-luvun alussa. Pelo suunnitteli runsaasti omia aseitaan, mutta ne eivät päässeet tuotantoon. Pelo ei osannut noudattaa ns. virkatietä vaan otti yhteyttä Puolustusministeriön ylinpään johtoon aina Mannerheimia myöten ja onnistui näin suututtamaan esimiehensä.

Pelo syytti Aimo Lahden ja Arvo Salorannan käyttäneen Lahti-Saloranta M/26 pikakiväärissä hänen P-25 pikakiväärissään olevia keksintöjään, mutta hävisi oikeudessa tapauksen.

Pelo pantentoi myöhemmin M54 nimellä tunnetun kiväärinsä alunperin jo vuonna 1931. Hän esitteli asetta Presidentti P. E. Svinhufvudille, Mannerheimille, ja puolustusministeri Arvi Oksalalle vuonna 1933.  Tämä prototyyppi oli 7,92x 57 mm kaliiperille, mutta ruotsalaisille esitelty 6,5x 55 mm. Hän yritti myydä asettaan myös Norjaan, mutta Norjan puolustusvoimat eivät olleet kiinnostuneet edes testaamaan asetta.

Ennen talvisotaa Puolustusvoimat ei nähnyt pikakiväärejä tarpeellisena, mutta neuvostoliittolaiset AVS-36, SVT-38 ja SVT-40 vakuuttivat tarpeen niille. Suomessa ei kuitenkaan ollut mahdollisuuksia alkaa valmistaa uusia asemalleja vähäisen tuotantokapasiteetin vuoksi. Pikakivääri Pelo pääsi testeihin lopulta vasta 1954. Suomen puolustusvoimat testasi asetta 7,62x54R kaliiperille ja Ruotsin puolustusvoimat 6,5x55 mm. Kumpikaan ei ottanut asetta käyttöön, koska aika oli ajanut sen ohi. 

Pelo suunnitteli myös konepistoolin jota yritti saada kaupattua puolustusvoimille. Asetta testattiin 1956, mutta Puolustusvoimat ei kuitenkaan ollut kiinnostunut uusista konepistooleista. Puolustusvoimat nimittäin vaihtoi 1950-luvulla lopulla Interarms-yhtiön kanssa erän vanhentuneita aseita ja sotasaalisaseita 75 000 kappaleen erään Stenejä, joten Suomella oli riittävästi konepistooleja. 

Suomen Puolustusvoimat oli myös jo päättänyt siirtyä 7,62x39 mm kaliiperiin, josta järjestettiin kilpailu jonka lopulta voitti kotimainen RK 60.

## Lähteet
Huarpan kieli

**Huarpan kieli** on Argentiinassa puhuttu kuollut kieli. Se kuuluu huarpalaisiin kieliin, ja sen ainoa sukulaiskieli on millcayac, joka myös on kuollut.

Ensimmäinen sanalista kielestä koottiin vuonna 1607.

## Lähteet
Marjo Lahti

**Marjo Elina Lahti** (s. 13. maaliskuuta 1977 Lahti) on suomalainen näyttelijä. Lahti on työskennellyt elokuvissa, televisiossa, teatterissa, radiossa ja tehnyt opetustyötä. Hän on myös toiminut kouluttajana ja opiskellut hierojaksi. Televisiossa hän on esiintynyt esimerkiksi *[[Salatut elämät|Salatuissa elämissä]]*, joissa hän esitti Minna Salosta.

Lahti oli Vihreän liiton ehdokkaana vuoden 2025 kuntavaaleissa Porvoossa ja sai 87 ääntä päästen niillä varavaltuuteuksi. Lahti on kihloissa näyttelijä Antti Reinin kanssa.

## Lähteet
Millcayacin kieli

**Millcayac**, tai **milykayak**, on Argentiinassa puhuttu kuollut kieli. Se kuuluu huarpalaisiin kieliin ja sen ainoa tunnettu sukulaiskieli on huarpa.

## Lähteet
Kaiwán kieli

**Kaiwá** on Argentiinan ja Brasilian rajalla puhuttava tupi-guaranikieliin kuuluva kieli.

Vuonna 2013 kielellä oli hieman reilu 18 500 puhujaa. Suurin osa puhujista käyttää myös guaranin kieltä, minkä vuoksi kaiwá lasketaan uhanalaiseksi kieleksi.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Uusi testamentti käännettiin kaiwáksi vuonna 1986.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Järntorget

**Järntorget** (suom. *Rautatori*) on Tukholman vanhassakaupungissa sijaitseva aukio. Se oli alun perin nimeltään Korntorget, koska sinne varastoitiin Kornhamnille laivoilla tuotu vilja. Varhaisin maininta nykyisestä nimestä on vuodelta 1489, ja se viittaa torilla sijainneeseen rautavaakaan sekä rautavarastoon. Vuonna 1622 vaaka ja varasto siirrettiin Södermalmille. Järntorgetilla kohtaavat Västerlånggatan ja Österlånggatan.
## Kuvia

Vädersolstavlan 1535 (våghuset).jpg|Vaakahuone kuvattuna Vädersoltavlanissa vuonna 1535.
Södra Bankohuset, Järntorget, aug 2019.jpg|Torin laidalla sijaitsevaa Södra Bankohusetia alettiin rakentaa vuonna 1675 hieman aiemmin perustettua Ruotsin Keskuspankkia varten.
Denkmal Evert Taube Gamla Stan.jpg|Södra Bankohusetin edustalla on Evert Taubea esittävä patsas.
Järntorgsbrunnen okt 2011.jpg|Torin kaivo.
00 5284 Stockholm - Café Sundbergs in Gamla stan.jpg|Sundbergin konditoria on toiminut torin laidalla vuodesta 1793.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Valparaíson paavillis-katolinen yliopisto

**Valparaíson paavillis-katolilainen yliopisto** () on Chilen Valparaísossa sijaitseva yksityinen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1928, mikä tekee siitä Valparaíson alueen vanhimman ja Chilen neljänneksi vanhimman yliopiston. Yliopisto perustettiin Buenos Airesissa asuvan Isabel Caces de Brownin aloitteesta, joka johti yliopiston perustamiskirjan allekirjoittavan kokouksen 6. elokuuta 1924. Valparaíson piispa, Eduardo Gimpert Paut, antoi siunauksensa uuden yliopiston perustamiseksi 15. maaliskuuta 1928, joka on yliopiston perustamispäivä.

Yliopistossa oli 17 703 päätoimista opiskelijaa vuonna 2023.

Vuonna 2022 yliopiston rehtorina aloitti Nelson Vásquez Lara.

Yliopisto koostuu 9 tiedekunnasta:

* Arkitehtuuri ja kaupunkisuunnittelu
* Meri- ja maantieteet
* Filosofia ja kasvatustiede
* Luonnontieteet
* Talous- ja hallitotieteet
* Tekniikka
* Maatalous- ja elintarviketieteet
* Teologia
* Oikeustiede

## Lähteet
Screem Writers Guild

**Screem Writers Guild** on suomalaisen hard rock- ja heavy metal -yhtye Lordin kahdeksastoista studioalbumi, joka julkaistiin 31. maaliskuuta 2023. Albumin on miksannut Ilkka Herkman ja masteroinut Pauli Saastamoinen. Rajoitettu painos sisältää ”Live At Masters Of Rock” -DVD:n. Albumi henkii Hollywoodin kauhuelokuvien tematiikkaa. Kyseessä on yhtyeen ensimmäinen albumi, jolla kaikki yhtyeen jäsenet laulavat taustalauluja. Mukana albumilla on Koneen ja Hellan yhteinen soolo. Albumin avauskappaleeseen "Dead Again Jayne" on tehty musiikkivideo.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Hiisi – bassokitara
* Kone – kitara
* Mr. Lordi – laulu
* Hella – kosketinsoittimet
* Mana – rummut

## Arvostelut
* Desibeli.net:  
* Imperiumi: 6½/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Tasavallan yliopisto

**Tasavallan yliopisto** () on uruguaylainen julkinen yliopisto. Se sijaitsee maan pääkaupungissa Montevideossa ja yliopiston vetovoima tuo kaupunkiin opiskelijoita ympäri maata. Opiskelijoita yliopistossa on 156 437 ja henkilökuntaa 16 705.

Yliopisto perustettiin 18. heinäkuuta 1849 presidentti Joaquín Suárezin määräyksellä, ja aluksi se toimi nimellä **Tasavallan pääyliopisto** ().

Vuonna 2018 yliopiston rehtoriksi valittiin Rodrigo Arim, joka uusi nelivuotiskautensa vuonna 2022.

## Tiedekunnat
Yliopisto koostuu 17 tiedekunnasta:

* Maataloustiede
* Eläinlääketiede
* Taiteet
* Arkkitehtuuri ja kaupunkisuunnittelu
* Luonnontieteet
* Tekniikka
* Kemia
* Terveystiede
* Lääketiede
* Hammaslääketiede
* Käyttäytymistiede
* Liikuntatieteellinen
* Talous- ja hallintotieteet
* Yhteiskuntatieteet
* Oikeustiede
* Humanismi ja kasvatustiede
* Viestintä- ja informaatiotiede

## Lähteet
Kalevi Rinta-Panttila

**Kalevi Veli Rinta-Panttila** (8. syyskuuta 1917 Kurikka – 28. maaliskuuta 1999 Forssa) oli suomalainen maatalousyrityksen johtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Rinta-Panttilan vanhemmat olivat maanviljelijä Frans Jaakko Rinta-Panttila ja Saimi Elisabet Tuisku ja puoliso vuodesta 1945 opettaja Heidi Kaarina Herttua. Rinta-Panttila tuli ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta lyseosta 1936 ja valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1945. Hän oli Etelä-Pohjanmaan maanviljelysseuran tuotantokonsulentti 1945–194 ja ja Jokioisten kartanon peltoviljelysosaston johtaja vuodesta 1948 ja kartanon toimitusjohtaja 1969–1984. Seinäjoen työvoimapiirin päällikkönä Rinta-Panttila toimi  1945–1947. Hänellä oli myös useita maatalouden ja muita luottamustehtäviä. Jokioisten kunnanvaltuuston jäsen Rinta-Panttila oli 1969–1972 ja kunnanhallituksen jäsen vuodesta 1973 ja sen puheenjohtaja 1977–1984. Talvisotaan Rinta-Panttila osallistui Taipaleessa ja Vuosalmella, jatkosotaan Hangon lohkolla ja Aunuksen kannaksella, jossa hän haavoittui 1942. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Rinta-Panttila sai 1977.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Takamoottorirakenne

**Takamoottorirakenne** on auton rakenne, jossa moottori sijaitsee taka-akselin takana. Myös vetävät pyörät ovat takana. Takamoottori ei ole tavallinen rakenne ja moottori ei suojaa kuljettajaa onnettomuuden sattuessa. Takamoottori on yksinkertainen rakenne, joka tekee voimansiirrosta yksinkertaisen ja kevyen. Takamoottorisessa rakenteessa ei ole tarvetta kardaaniakselille ja tasauspyörästö voidaan yhdistää vaihteiston kanssa tilan säästämiseksi.

Takamoottorisessa autossa on epätasainen painojakauma. Kaikilla neljällä pyörällä on sama kuormitus jarrutuksessa, jolloin jarrutusmatka lyhenee. Takamoottorisen auton haittapuolena on taipumus yliohjautumiseen hidastaessa, jolloin autosta tulee epävakaa. Rakenne on myös huono nestejäähdytteiselle moottorille, koska se vaatii pitkiä putkia auton eteen sijoitettaville jäähdytyselementeille tai ilman ohjaamista auton takaosassa sijaitsevalle jäähdyttimelle. Takamoottorisen auton hallittavuutta on parannettu runkoa ja jousitusta kehittämällä, mutta se on silti tiedostettava asia.

Menestyksekkäisiin takamoottorisiin autoon kuuluu Porsche 911. Muita takamoottorisia autoja ovat Volkswagen Kupla, Tatra T77 ja Alpine A110. Takamoottoriset pienet henkilöautot olivat Suomessakin suosittuja 1950- ja 1960-luvulla, jolloin niitä olivat Volkswagenin eri mallien lisäksi monet Fiatin, Renaultin, Simcan ja NSU:n mallit. Viimeisiä ”perätuuppareita” eli takamoottorisia henkilöautoja oli 1980-luvulla valmistettu Škoda 105/120/130 M-sarja, kunnes vuosituhannen vaihteessa rakennetta taas sovellettiin kääpiöautoihin Renault Twingo III ja Smart Fortwo.

## Takamoottorisia automalleja

* Alpine A110
* BMW 600
* BMW 700
* Chevrolet Corvair
* DeLorean DMC-12
* Fiat 500
* Fiat 600
* Fiat 850
* Fiat 126
* Goggomobil
* Hillman Imp / Sunbeam 900
* Mercedes-Benz 130
* Messerschmitt KR200
* NSU Prinz
* NSU 110
* Porsche 356
* Porsche 911
* Porsche 959
* Porsche 997
* Renault 4CV
* Renault Caravelle ja Floride
* Renault Dauphine
* Renault 8 ja 10
* Renault Twingo III
* Simca 1000
* Škoda 1000 MB
* Škoda 105/120/130 M-sarja
* Smart Fortwo
* Steyr-Puch 500
* Subaru 360
* Subaru Fronte
* Tata Nano
* Tatra 77
* Tatra 87
* Tatra 97
* Tatraplan
* Tucker 48
* Volkswagen Kupla
* Volkswagen Transporter
* Volkswagen Typ 3
* Volkswagen Typ 4
* Volkswagen Karmann Ghia
* ZAZ 965 ja 968, Suomessa nimellä Jalta

## Katso myös
* Etumoottorirakenne
* Keskimoottorirakenne

## Lähteet
Etumoottorirakenne

**Etumoottorirakenne** on auton rakenne, jossa moottori ylettyy etuakselin eteen ja on yksi perinteisimmistä auton suunnittelutavoista. Edessä moottori jättää tilaa matkustajilla ja matkatavaroille sekä suojaa kuljettajaa onnettomuudessa. Haittapuolena on epätasainen painon jakautuminen, jolloin auton käyttäytyminen ei ole ideaalista. Moottori voidaan sijoittaa pitkittäin tai poikittain.

Tiedosto:Automotive diagrams 10 En.png|Etuvetoinen poikittainen etumoottorirakenne.
Tiedosto:Automotive diagrams 08 En.png|Etuvetoinen pitkittäinen etumoottorirakenne.
Tiedosto:Automotive diagrams 01 En.png|Etumoottorinen takavetoinen rakenne.

## Katso myös
*Keskimoottorirakenne
*Takamoottorirakenne

## Lähteet
Älä aja päälle

**”Älä aja päälle”** on Aamulehden liikenneturvallisuuskampanja, joka toteutetaan syksyisin koulujen alkaessa. Kampanjan tarkoitus on turvata erityisesti niitä koululaisia, jotka kulkevat koulutietään ensimmäistä kertaa. 

Kampanjajulisteen on suunnitellut Aamulehden mainospäällikkö Pentti Lähteenmäki ja mallina toimi Lähteenmäen nuorempi tytär. Kampanja käynnistettiin vuonna 1977 koeluontoisesti Lähteenmäen pojan koulutien varrella ja aloitettiin laajemmin vuonna 1978.

## Lähteet
Komisario Frost

**Komisario Frost** (*A Touch of Frost*) on brittiläinen televisioetsiväsarja, jota tehtiin vuosina 1992–2010. Se perustui alun perin rikoskirjailija R. D. Wingfieldin Frost-romaaneihin.

Sarjan päähenkilö on David Jasonin näyttelemä William Edward ”Jack” Frost, kokenut ja omistautunut etsivä, joka joutuu usein yhteenotoihin esimiehiensä kanssa. Hänen tapauksissaan Frostia avustavat yleensä useat eri etsivät kersantit tai konstaapelit, joista jokainen tuo eri näkökulman tapaukseen.

Suomessa sarjaa on esitetty Ylen kanavilla.

## Lähteet
Susanna Miekk-oja

**Susanna Miekk-oja** (s. 1950) on suomalainen pankinjohtaja, joka teki 40-vuotisen uran Postipankin sekä sen seuraajien Leonian, Sampo Pankin ja Danske Bankin johtotehtävissä ja sijoitustoiminnan asiantuntijana. Eläkeiässä hän perusti sijoitussalkkujen vaikuttavuusanalyysejä tekevän Tracefi Oy:n, minkä lisäksi hän toimii hallitusammattilaisena. Koulutukseltaan hän on matemaatikko.

Susanna Miekk-ojan isä oli professori Heikki Miekk-oja ja vanhempi sisar pankinjohtaja Annikki Saarela, joka niin ikään työskenteli Postipankissa 1985–1995. Susanna Miekk-oja kävi Helsingin saksalaisen koulun ja pääsi sitten Helsingin yliopistoon opiskelemaan matematiikkaa ja kansantaloustiedettä. Hän oli harjoittelijana Maailmanpankissa Washingtonissa ja Goldman Sachsilla New Yorkin Wall Streetillä, jossa hän tutustui muun muassa Yhdysvaltojen joukkolainamarkkinoihin. Hän sai vuonna 1977 Suomesta paikan Postipankin ”bondidiilerinä”, nimikkeellä kamreeri, ja oli myöhemmin mukana valtakunnallisen helibor-ohjauskoron suunnittelussa ja käyttöönotossa. Vuonna 1983 Miekk-oja aloitti Postipankin kansainvälisten luottojen ja arvopapereiden osaston päällikkönä ja oli 1988 mukana perustamassa Postipankin varallisuudenhoito-osastoa. Vuosina 1990–1993 Miekk-oja johti Postipankin Tokion edustustoa, josta Suomeen palattuaan hänet kutsuttiin pankin rahastoyhtiön toimitusjohtajaksi ja myös Suomen WWF-ympäristönsuojelujärjestön hallintoneuvoston puheenjohtajaksi. Hän on toiminut myös Aivosäätiön ja Helsingin yliopiston alumniyhdistyksen hallituksissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Susanna Miekk-ojan ja Seija Järvisen sijoitusblogi senioreille, *Taloustaito*, Veronmaksajain keskusliitto
Keskimoottorirakenne

**Keskimoottorirakenne** tarkoittaa auton rakennetta, jossa moottori on etu- ja taka-akselin välissä ja normaalisti kuljettajan ja matkustajien takana. Rakenne on lähtöisin moottoriurheilusta ja käytetty urheilullisissa autoissa. Ratkaisun etuna on ideaalinen painon jakautuminen neljälle pyörälle, koska polttomoottori on auton painavin yksittäinen osa. Tällöin kaikki neljä rengasta saavuttavat maksimaalisen potentiaalisen pidon kaarteissa, jarrutuksissa ja kiihdytyksissä. Keskimoottorirakenteessa jää vähemmän tilaa matkatavaroille ja tasaisen painojakauman johdosta auto voi olla vaikeampi hallita kun pidon menettää esimerkiksi pyörähtäessä.
Esimerkiksi Toyota MR2 käyttää keskimoottorirakennetta.
Lisäksi on keskimoottorirakenne, jossa moottori on kuljettajan edessä, mutta kokonaan etuakselin takana ("front mid-engine", FMR), esimerkiksi Honda S2000.

## Kuvia

Tiedosto:Lotus Europe series 1 1967.jpg|Lotus Europe vuodelta 1967.
Tiedosto:Rene Bonnet Djet 1 1964 (later the Matra Djet) (15650099759).jpg|Taka-akselin edelle sijoitettu moottori pilkottaa Matra Djetin konepellin alta.
Tiedosto:Ferrari F40 engine bay - Flickr - Supermac1961.jpg|Ferrari F40


## Katso myös
* Etumoottorirakenne
* Takamoottorirakenne

## Lähteet
Conspiracy (elokuva)

**Conspiracy** on yhdysvaltalainen jännityselokuva joka sai ensi-iltansa vuonna 2008. Sen on ohjannut Adam Marcus, hän on myös käsikirjoittanut sen yhdessä Debra Sullivanin kanssa. Sen pääosia näyttelevät Gary Cole, Jennifer Esposito ja Val Kilmer.

## Juoni
Yhdysvaltain merijalkavän erikoisoperaatioiden sotilas MacPherson (Val Kilmer) haavoittuu Irakissa, ja menettää siinä yhteydessä toisen jalkansa, mikä vuoksi hän joutuu jäämään eläkkeelle. Eläkkeellä ollessaan hän saa puhelun armeijakaveriltaan Miguelilta (Greg Serano), ja tämä kertoo tarvitsevansa apua. MacPherson panttaa aseensa, että saa rahat matkaan etelään New Lagoon, jossa hänen ystävänsä maatila on. Sinne päästyään hän huomaa tämän kadonneen, ja kun hän alkaa etsimään ystävänsä kukaan ei kaupungissa tunnu tietävän tästä mitään, ja hän alkaa epäilemään että John Rhodes (Gary Cole), jolla on paljon valtaa kaupungissa on tappanut hänen ystävänsä, mutta kukaan ei uskalla puhua siitä.

Elokuva ei ole saanut hyviä pisteitä arvosteluissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rocha (Uruguay)

**Rocha** on Rochan departementin pääkaupunki Uruguayssa. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli 25&nbsp;420.

Kaupunki perustettiin vuonna 1793, ja sai kaupunginoikeudet vuonna 1894. Arroyo Rocha -joki virtaa kaupungin länsirajoja pitkin.

Entinen jalkapallonpelaaja Elio Rodríguez (s. 1962) on syntynyt Rochassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomelan talo

**Suomelan talo** on Helsingin Kruununhaassa osoitteessa Maurinkatu 4 sijaitseva kuusikerroksinen asuintalo, joka valmistui vuonna 1911. Rakennusmestari Heikki Kaartisen suunnittelema rakennus edustaa arkkitehtuuriltaan myöhäisjugendia. Suomelan talossa on 34 asuntoa.

Suomelan talo kuuluu Liisanpuistikon reunalla sijaitsevaan Poron kortteliin. Sen pohjoispuolella osoitteessa Maurinkatu 6 on Svenska Klubbenista tunnettu Donnerin talo, ja toisella puolella koko korttelin eteläpuolelle levittyvä Maurinkatu 2.

Katutason kerros on graniittia ja muuten julkisivun maali on vaihtunut vuosien varrella hyvinkin vaaleasta beigestä nykyiseen punertavaan. Rakennuksen merkittävä piirre on sen kadulle näkyvä U:n muotoinen pohjakaava. Tässä pyrkimyksenä lienee ollut järjestää merinäköalaa useampaan ikkunaan. Jokaisessa kerroksessa on neljä kadunpuoleista asuntoa, ja niiden takana kaksi pienempää asuntoa. Julkisivun puoleisissa asunnoissa on erkkeri-ikkunat ja pienet parvekkeet. Rakennuksen keskiosaa korotettiin vuonna 1926, ja samalla sen yläkerrosten jugendjulkisivua yksinkertaistettiin olemaan enemmän linjassa 1920-luvun klassismin kanssa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Moorhouse Jonathan – Carapetian, Michael – Ahtola-Moorhouse, Leena: *Helsingin jugendarkkitehtuuri 1895–1915*, s. 90–91. Otava 1987. Suomentanut Annikki Suni
Rivera (Uruguay)

**Rivera** on Rivieran departementin pääkaupunki Uruguayssa Brasilian rajalla. Kaupungin asukasluku oli 64 465 vuonna 2011.  

Kaupunki perustettiin vuonna 1860. Alkuperäinen nimi oli Pereira. Kaupunki kasvoi 1800-luvun läpi brasilialaisten uudisasukkaiden tuella. 

Rivera ja Santana do Livramento Brasilian puolella ylläpitävät avointa rajaa ilman rajaesteitä tai tarkastuspisteitä. Kaupunkien asukkaat voivat vapaasti liikkua minne tahansa kahden kaupungin sisällä ilman, että heidän tarvitsee käydä läpi tarkastuksia. Yksi Riveran kaupungin tärkeimmistä taloudellisista ominaisuuksista on verovapaat kaupat. 

Montevideoon on säännöllinen bussiyhteys, ja kaupungilla on oma lentokenttä. 

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Kansallispuolue (Uruguay)

**Kansallispuolue** () on uruguaylainen liberaalinen puolue. Sen perusti vuonna 1836 silloinen presidentti Manuel Oribe. Puolue on siis Uruguayn vanhin toiminnassa oleva. Maaliskuussa 2020 kansallispuolueen Luis Lacalle Pou valittiin Uruguayn uudeksi presidentiksi.

Uruguayn sisällissodassa puolue oli toinen osapuoli, ja puolue tunnettiin nimellä *blanco*.

Puolue on ideologialtaan liberaalikonservatistinen, kristillisdemokraattinen ja sosiaaliliberalistinen. Sen päämaja sijaisee pääkaupunki Montevideossa, Uruguayn pääkaupungissa.
BOSA (olutseura)

**Boomareiden olutseura BOSA ry** tai **Akateeminen Olutseura BOSA** on Tampereelta kotoisin oleva poikkitieteellinen ja kansallinen akateeminen olutseura. BOSAn ovat perustaneet Tampereen yliopiston kauppatieteiden opiskelijat, mutta nykyään sillä on jäseniä ympäri Suomea kaikilta eri tieteenaloilta.

Yhdistyksen tarkoituksena on kehittää ja edistää olutkulttuuria ja parantaa juomatottumuksia kultivoidumpaan suuntaan ensisijaisesti Tampereen korkeakouluyhteisössä, mutta mahdollisuuksien mukaan myös muualla Suomessa ja ulkomailla.

BOSA on Tampereen ylioppilaskunta Treyn piirissä toimiva järjestö.

## Historia
BOSA ry perustettiin vuonna 2003 asemaravintola Semaforissa Tampereella 29. tammikuuta. Perustamiskokouksessa oli paikalla 13 jäsentä.

Aluksi kauppatieteiden opiskelijoiden ainejärjestö Boomi ry ei ottanut BOSAa avosylin vastaan, mutta myöhemmin Boomi otti BOSAn osaksi toimintaansa. Nykyään BOSAn toiminta on itsenäistä Boomista, mutta panemistilat sijaitsevat edelleen Boomin Klubi57-tiloissa. 

Aluksi siiderin nauttiminen oli kielletty yhdistyksessä, mutta kolme kuukautta perustamiskokouksen jälkeen päätös pyörrettiin yleisen painostuksen takia. BOSAn ensimmäinen julkinen esiintyminen oli Akateemisen Kyykän MM-kilpailuissa helmikuussa 2003, missä BOSA esitteli myös ensimmäistä kertaa Kaljavankkurinsa. Perinne on jatkunut tähän päivään asti. 

BOSA on palkinnut uutisankkuri Kimmo Wilskan kunniajäseneksi hänen vilautettuaan olutpulloa YLE Newsin uutislähetyksessä. Lisäksi yhdistys on myöntänyt kunniajäsenyyden myös kyläkauppias Vesa Keskiselle.

## Toiminta

### Panee olutta ja siideriä
BOSA pyrkii edistämään olutkulttuuria järjestämällä muun muassa maisteluita, ravintolavierailuja, juhlia, matkoja, saunailtoja sekä ekskursioita. Se pyrkii luomaan kontakteja kulinarismin ja oluen ympärille liittyvään yritystoimintaan. BOSAn yksi pitkäaikaisimmista yhteistyökumppaneista on ollut Tampereen Gastropubit. 

BOSAn ydintoimintaan kuuluu oluen paneminen ja siiderin valmistus. BOSA järjestää panoja noin kerran kuukaudessa. Yhdistys tarjoilee olutta ja siideriä, kertoo toiminnastaan ja edustaa Tampereella erilaisissa opiskelijatapahtumissa, kuten silliksillä ja fuksitapahtumissa.

### Johto
BOSAn johtohahmona, kaiken ruhtinaana ja ylivaltaisena omistajana toimii Hauska Bosasetä. Hän pukeutuu valkoiseen pukuun ja moottoripyöräkypärään. Bosasetä on muunsukupuolinen ja panseksuaali. 

### Hallinto
BOSAlla on tänä vuonna 12-henkinen hallitus Bosasedän lisäksi. Puheenjohtajana toimii vuodesta 2026 alkaen valtio-opin ylioppilas Valtteri Hakala, joka toimi jo ennen puheenjohtajuuttaan ansiokkaasti BOSAn sihteerinä vuosina 2024–2025. 

Pestin hyvästä hoidosta saa CV-merkinnän ja jouluna suklaata sekä koko ajan olutta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bosa.fi