open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uvulaari

**Uvulaarit** ovat konsonanttiäänteitä, joiden ääntöpaikka on nielun takaosassa sijaitseva uvula, jota kohti kieli kurkottaa.

Uvulaarit ovat melko harvinaisia äänteitä: suurimmassa osassa maailman kielistä (80,9 % WALS:in mukaan) ei ole uvulaareja. Esimerkkejä uvulaarikonsonanteista ovat mm. ranskan kielen R-kirjain, joka voi olla joko uvulaarinen frikatiivi [ʁ] tai tremulantti [ʀ] murteesta riippuen. Myös arabian kielen [q] on uvulaari..

## Lähteet
Federaalityyli

**Federaalityyli** () oli siirtomaatyylin jälkeen Yhdysvalloissa vaikuttanut uusklassistinen arkkitehtuurin suuntaus. 

Federaalityylistä tuli hallitseva tyylisuuntaus Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen jälkeen, ja se säilytti asemansa aina 1830-luvulle saakka. Federaalityylissä oli vaikutteita palladionismista, Yrjöjen aikakauden arkkitehtuurista, Robet Adamin arkkitehtuurista, vapaamuurarien symboliikasta ja empiretyylistä sekä Thomas Jeffersonin myötä selkeästä uusklassismista.

Federaalityylin huomattavimpia edustajia olivat Thomas Jefferson ja Benjamin Latrobe. Suuntauksella oli selkeät filosofiset siteet Rooman tasavaltaan, jota nuori Yhdysvallat amerikkalaisten mielestä heijasti.

Jefferson käytti Nîmesin roomalaista Maison Carrée-temppeliä Richmondin vuosina 1785–1789 rakennetun Capitol-rakennuksen esikuvana. Richmondin Capitol oli ensimmäinen rakennus Yhdysvalloissa, joka rakennettiin kokonaisuudessaan roomalaisen temppelin mallin mukaan. Jeffersonin mittavin federaalityyliä edustava hanke oli vuosina 1817–1826 rakennettu Virginian yliopisto. Yliopiston kirjasto suunniteltiin Rooman Pantheonin mukaan. Presidenttikaudellaan Jefferson vahvisti federaalityylin asemaa ja edisti uuden pääkaupungin rakennushanketta, joka tulisi noudattamaan uusklassismin henkistä federaalityyliä.

Yhdysvaltain kongressitalon alkuperäisen suunnittelijan William Thorntonin myöhäiskauden töissä on selvästi nähtävissä Jeffersonin oikeaoppisen klassismin vaikutusta. Jefferson vaikutti vahvasti myös toiseen kongressitalon arkkitehdeista, Benjamin Latrobeen. Latroben päätöitä on Baltimoren katolinen katedraali, jota voidaan pitää yhtenä federaalityylin loistavimpana esimerkkinä Yhdysvalloissa. Tämän työn jälkeen Latrobe kutsuttiinkin Washingtoniin valvomaan Capitolin rakennustöitä.

## Lähteet
*Curl, James Stevens: Dictionary of architecture. Oxford University Press 1999. 
*Jokinen, Teppo ja Honkala, Liisa: Arkkitehtuurin sanakirja. WSOY 2000. 

### Viitteet
Ján Kollár

**Ján Kollár** (1793 Mošovce, Unkarin kuningaskunta, nyk. Slovakia – 1852 Wien, Itävallan keisarikunta) oli slovakialainen runoilija ja pappi. Hän oli pappina Budapestissa ja arkeologian professorina Wienin yliopistossa. Hän oli panslavismin uranuurtaja. Omien runojensa lisäksi hän julkaisi kansanlaulukokoelman *Národnie zpievanki* (1834).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kongespeilet

**Kongespeilet**, muinaisnorjaksi: *Konungs skuggjá* ('Kuninkaan peili') on keskiaikainen teksti, joka on laadittu 1200-luvulla. Se opastaa ruhtinasta hyvään käytökseen, mutta sisältää myös kirkollisen ja maallisen vallankäytön rajankäyntiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ville Kinaret

**Ville Kinaret** (s. 1983 Himanka) on suomalainen muusikko, juontaja, kolumnisti ja urheiluselostaja. Kinaret on rumpali muun muassa yhtyeissä Deep Insight, Rebelhead ja hän on soittanut livekokoonpanoissa kuten Kolt, Deuteronomium ja M. A. Numminen. Suuren yleisön tietoisuuteen Kinaret tuli Radio Cityn ja SuomiRockin aamujuontajana.

## Ura
Kinaret liittyi rumpalina Deep Insight -rockyhtyeeseen vuonna 2005  ja samoihin aikoihin myös tamperelaiseen metallibändi RebelHeadiin. Kun Deep Insightin kansainvälinen toiminta alkoi hiipua 2010 Kinaret aloitti viestintäalan opinnot Laajasalon opistossa, josta valmistui urheilutoimittajaksi. Kinaret oli lyhyen hetken ''Ilta-Sanomilla'' ennen kuin siirtyi 2011 The Voice -radiokanavalle. The Voicella hän juonsi muun muassa ohjelmia ''Voicen iltapäivä'' ja ''Illan Villeimmät''. 2013 Kinaret siirtyi Radio Citylle juontamaan *[[Kansanvalinta]]*-radio-ohjelmaa. Hän aloitti vuonna 2014 Radio Cityn aamujuontajana yhdessä Mikko Honkasen kanssa ''Cityn Aamussa''. Vuodet 2017–2019 Kinaret juonsi SuomiRockin aamuohjelmaa yhdessä Mikko Honkasen ja Shirly Karvisen kanssa. Vuonna 2020 Kinaret ja Honkanen palasivat Radio Cityn aamuihin ennen kuin syksyllä 2020 Kinaret ilmoitti jäävänsä radiosta juontajana pois. Nykyään hän toimii musiikkipäällikkönä Bauer Medialla ja kirjoittaa "Viiltävä kynä" -nimistä kolumnia *[[Kalajokiseutu]]*-lehteen.

2021 Viaplay julkisti, että Kinaret on yksi Viaplayn talvilajien selostajista.

## Yksityiselämä

Kinaret asuu Espoossa, hänellä on kolme poikaa. Hän on kertonut harrastavansa nyrkkeilyä, pyöräilyä, metsästystä ja vaellusta.

## Aiheesta muualla
* 
* Viiltävä kynä -kolumni
* Cityn Aamu podcast
Morjim

**Morjim** on Intian Goan osavaltiossa sijaitseva noin 6&nbsp;800 asukkaan kaupunki.  Morjimin ranta on uhanalaisten etelänbastardikilpikonnien suosima munimispaikka.

Morjimin asukkaista noin 82 prosenttia on uskonnoltaan hindulaisia. Kristittyjä väestöstä on noin 18 prosenttia. Morjimissa sijaitsee neljä temppeliä, joiden arkkitehtuuri sisältää goalaista kaavitaidetta, jossa rakennukseen etsataan kuvia. 

Alueella on huomattava määrä venäläistä liiketoimintaa ja turismia, joka on toisinaan aiheuttanut vastakkainasettelua paikallisten ja ulkomaalaisten välillä. Goan poliisi ei tue väitteitä järjestäytyneen venäläisrikollisuuden toiminnasta alueella, mutta huhut ovat yleisiä kantaväestön keskuudessa. Parlamentaarikko Shantaram Naik syytti venäläisiä paikallisten turmelemisesta ja hyväksikäytöstä vuonna 2010.

## Lähteet
Wolfgang Koeppen

**Wolfgang Koeppen** (1909 Greifswald, Saksa – 1996 München, Saksa) oli saksalainen kirjailija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat kolme 1950-luvun alkupuolen romaania, joissa hän käsittelee Saksan sodanjälkeistä jälleenrakennuksen kautta kriittisesti: *Kyyhkyset ruohikolla* (1951), *Kasvihuone* (1953) ja *Der Tod in Rom* (1954). Omaelämäkerrallisessa teoksessaan *Jugend* (1976) hän kuvaa porvarillisten normien ulkopuolella viettämäänsä nuoruutta. Hän on kirjoittanut myös matkakirjoja.


Grab Wolfgang und Marion Koeppen.jpg|Wolfgang Koeppenin leposija sukuhaudassa, Münchenissä.

## Suomennetut teokset
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
HIFK Gymnastics

**HIFK Gymnastics** on suomalainen voimisteluseura. Se syntyi vuonna 2021, kun perinteikkäät helsinkiläisseurat Alppilan Salamat, Suomen Taitovoimisteluklubi ja Voimisteluseura Kieppi yhdistyivät. Seura liittyi HIFK:n jäsenyyteen ja aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 2021. Seuran ensimmäinen puheenjohtaja on Piia-Noora Kauppi.

Voimistelu on ollut lajina HIFK:ssa jo aikaisemminkin. Vuonna 1907 HIFK perusti voimistelujaoston, mutta sen toiminta hiipui vuosikymmenten aikana. 

HIFK Gymnastics on ilmoittanut haluavansa olla suomalaisen voimistelun suunnannäyttäjä ja pyrkivänsä tarjoamaan parasta mahdollista valmennusta niin harrastajille kuin huippu-urheilijoille. Seuran lajit ovat naisten ja miesten telinevoimistelu sekä TeamGym. Seura tarjoaa selkeän kehityspolun voimistelun harrastajalle. Voimistelu voi olla myös kakkoslaji tai oheisharjoittelua muiden lajien urheilijoille. 

Toiminnassa on mukana 2&nbsp;000 voimistelijaa, joista 1&nbsp;700 on harrastevoimistelijoita. Seuran kilpavoimistelijat ovat voittaneet yli sata Suomen mestaruutta.

HIFK Gymnasticsin voimistelijat harjoittelevat Töölön kisahallilla, Liikuntamyllyssä, Urhea-hallissa ja kouluilla eri puolilla Helsinkiä. Tulevaksi kotipaikaksi on kaavailtu suunnitteluvaiheessa olevaa Garden Helsinki -tapahtuma-areenaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* HIFK Gymnastics
Carl Osvald de la Chapelle

**Carl Osvald de la Chapelle** (9. marraskuuta 1868 Helsinki – 14. joulukuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, juristi  ja valtiopäivämies.

De la Chapellen vanhemmat olivat prokuraattori, vapaaherra Frans Richard de la Chapelle ja Alina Emilia Toll ja puoliso vuodesta 1895 Thyra Fredrika Nummelin. De la Chapelle tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti tuomarintutkinnon 1894 sekä ylemmän hallinnollisen tutkinnon 1895 ja sai varatuomarin arvon 1898. Hän palveli ensin senaatin talousosastolla ja oli sitten tullihallituksen ylimääräinen kanslisti vuodesta 1900 ja asianajaja Helsingissä.

De la Chapelle oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900 ja 1904–1905.

## Lähteet
Hehkunapostaja

**Hehkunapostaja** (*Pterocaesio tile*) on napsijoihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta. 

## Koko ja ulkonäkö
Hehkunapostaja voi kasvaa suurimmillaan 30 cm pitkäksi, mutta tyypillinen pituus on noin 20 cm. Ruumiinmuodoltaan kala on pitkänomainen ja selkäevä on pitkä. Hehkunapostajan selkä on väriltään vihreä ja kylkiviivan kohdalla kulkee musta juova. Sen alla on neonsininen juova. Vatsastaan laji on punertava. Hehkunapostajan evät ovat vaaleanpunaiset ja pyrstöevässä on kaksi mustaa raitaa.  

## Levinneisyys ja elintavat
Hehkunapostajan levinneisyysalue on laaja ja se ulottuu Itä-Afrikan rannikolta Japaniin ja Australsaarille. Lajin elinympäristöä ovat koralliriutat alle 60 metrin syvyydessä. Kala liikkuu parvissa, joissa voi olla myös muita napostajalajeja. Hehkunapostajan ravintoa ovat planktoneläimet.

Hehkunapostajaa kalastetaan esimerkiksi verkoilla tai räjäytyskalastuksella ja myydään tuoreena tai kuivattuna ja suolattuna. Sitä käytetään myös syöttinä kalastettaessa tonnikaloja.

## Lähteet
Nicola Coughlan

**Nicola Mary Coughlan** (s. 9. tammikuuta 1987 Galway, Irlanti), on irlantilainen näyttelijä, joka on tunnettu rooleistaan muun muassa televisiosarjoissa *[[Derry Girls]]* ja *[[Bridgerton]]*.

Coughlan on opiskellut näyttelemistä Oxford School of Drama ja Birmingham School of Acting -teatterikouluissa.

## Valikoitu filmografia
### Elokuva

### Televisio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jaalan kirjasto

**Jaalan kirjasto** on Kouvolan Jaalan kaupunginosassa (Jaalan kirkonkylässä), Jaalan koululla toimiva lähikirjasto. Jaalan kirjasto kuuluu Kymenlaakson kirjastojen yhteiseen Kyyti-kirjastokimppaan.

## Lähteet
Lev Kopelev

**Lev Kopelev**, salanimi **Fritz Bunkerhocker**, (9. huhtikuuta 1912 Kiova, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 18. kesäkuuta 1997 Köln, Nordrhein-Westfalen, Saksa) oli venäläinen kirjailija, kriitikko, kääntäjä ja germanisti.

Kopelev opiskeli saksaa Harkovan ja Moskovan yliopistoissa ja toimi toisen maailmansodan aikana propagandistina. Hän sai 1945 kymmenen vuoden vankeustuomion. Kopelev loikkasi länteen 1981 oltuaan sitä ennen näkyvä toisinajattelija. Hän kirjoitti Heinrich Böllin kanssa julkisuutta saaneen teoksen *Miksi ammuimme toisiamme* (*Warum haben wir aufeinander geschossen?*, 1981). Omaelämäkerrallisissa teoksissaan hän kuvaa vankilakokemuksiaan.

## Suomennetut teokset
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Carl Gustaf Wilhelm von Christierson

**Carl (Karl) Gustaf Wilhelm von Christierson** (22. elokuuta 1836 Helsinki – 26. lokakuuta 1919 Tukholma) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies.

## Henkilöhistoria
Von Christiersonin vanhemmat olivat esittelijäsihteeri Karl Ulrik von Christierson ja Wilhelmina Charlotta Sofia Conradi ja puolisot vuodesta 1862 Sofia Lovisa Aspegren (k. 1908) ja vuodesta 1911 Emma Eleonora Wetterström. Georg Mauritz von Christierson, Edvard Waldemar von Christierson ja Axel Fredrik Adolf von Christierson olivat hänen veljiään. Carl Gustaf Wilhelm von Christierson oli ylioppilas ja tilanomistaja Kirkniemen kartanossa Lohjalla sekä Siuntiossa. Maanviljelysneuvoksen arvon hän sai vuonna 1908, oltuaan maasta karkotettuna 1903–1905. 

Von Christierson oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1872, 1891 ja 1904–1905.

Opettaja, valtiopäivämies Carl Axel Gustaf von Christierson oli Carl Gustaf Wilhelm von Christiersonin poika ensimmäisestä avioliitosta.

## Julkaisuja
* *Beskrifning öfver Gerknäs säteri intill 20:nde seklet*, 1906

## Lähteet
Carl August Wilhelm Cederholm

**Carl (Karl) August Wilhelm Cederholm (Sederholm)** (29. tammikuuta 1864 Helsinki – 20. maaliskuuta 1905 Helsinki) oli suomalainen upseeri ja virka- ja valtiopäivämies.

Cederholmin vanhemmat olivat Carl Adolf Teodor Gustafsson Cederholm ja Elisiff Wilhelmina Carolina Nymander. Cederholm oli aliluutnatti, joka työskenteli Suomen Pankissa. Syksyllä 1898 hänet nimitettiin vanhemmasta kirjanpitäjästä pankin toiseksi kamreeriksi.

Cederholm  oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1899, 1900 ja 1904–1905. Hän menehtyi viimeksi mainittujen valtiopäivien aikana.

## Lähteet
Elimäen kirjasto

**Elimäen kirjasto** on Kouvolan Elimäen kirkonkylässä toimiva Kouvolan kaupunginkirjaston lähikirjasto. Elimäen kirjasto kuuluu Kymenlaakson kirjastojen yhteiseen Kyyti-kirjastokimppaan.

Elimäen kirjasto on palvellut nykyisessä rakennuksessa vuodesta 1973. Kirjastotoiminta sai alkunsa Elimäellä vuonna 1859 vara-amiraali Etholénin paikalliselle seurakunnalle lahjoittaman kirjakokoelman pohjalta.

## Lähteet
Valtio vapauden vei

**Valtio vapauden vei** on Joonas Berghällin ja Mika Hotakaisen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2004. 

Elokuvan aiheena on asevelvollisuus Suomessa. Siinä seurataan kolmea nuorta miestä, jotka suorittavat asevelvollisuuttaan eri tavoin. Yksi heistä on valinnut varusmiespalveluksen, toinen on mennyt siviilipalvelukseen ja kolmas on totaalikieltäytyjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Hook (videopeli)

**Hook** on samannimiseen elokuvaan perustuva videopeli. Pelaaja ohjaa pelissä Peter Pan -hahmoa tavoitteenaan pelastaa lapset, jotka kapteeni Koukku (engl. Captain Hook) on napannut. Peli julkaistiin tasohyppelynä Nintendo Entertainment Systemille, Game Boylle, Commodore 64:lle ja Super Nintendo Entertainment Systemille vuonna 1992 ja Sega CD:lle, Sega Mega Drivelle, ja Game Gearille vuonna 1993. Ocean Software julkaisi graafisen point&click -seikkailupelin  Amigalle, Atari ST:lle ja MS-DOS:ille vuonna 1992.

## Aiheesta muualla
*
Jirō Osaragi

**Jirō Osaragi** (), oik. **Kiyohiko Nojiri** (; 1897 Jokohama – 1973 Kamakura) oli japanilainen kirjailija. Hän opiskeli Tokion yliopistossa yhteiskuntatieteitä. Hänen esikoisteoksensa *Ikkō-romansu* ilmestyi, kun hän oli 19-vuotias.

Osaragi toimi virkamiehenä ulkoministeriössä ennen kuin kirjat alkoivat menestyä. Hän löysi tuotannossaan tasapainon populaarikirjallisuuden ja intellektualismin välillä. Helppotajuisuudella saavuttamastaan lukijoiden suosiosta huolimatta hän oli tinkimätön humanisti.

Osaragin tunnetuin teos on *Timantti* (1948), joka oli ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen japanista englantiin tehty kaunokirjallinen käännös. Charles Pooren aikalaisarviossa *[[The New York Times]]issa* se sai loistavan vastaanoton: ”hienovarainen ja taitava yhdistelmä sellaista mitä osaa odottaa ja sellaista mitä ei odottaisi”.

## Suomennetut teokset
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaisa Hietala

**Kaisa Helena Hietala** (s. 1971 Ranua) on suomalainen yritysjohtaja ja hallitusammattilainen, joka valittiin energiayhtiö Exxon Mobilin hallitukseen toukokuussa 2021. Valinnan taustalla oli aktivistisijoittajaksi kutsuttu sijoitusyhtiö Engine No. 1, joka onnistui houkuttelemaan Exxon Mobilin suursijoittajia tukemaan Hietalan ja kolmen muun ehdokkaan valintaa yhtiön hallitukseen. Hallituksen kokoonpanoon vaikuttaminen on yksi aktivistisijoittajien keinoista saada Exxon Mobil huomioimaan strategiassaan aiempaa paremmin kestävän kehityksen periaatteet ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen.

## Työura
Valmistuttuaan Cambridgen yliopistosta vuonna 1997 Hietala työllistyi Nesteelle, jossa hän työskenteli reilut 20 vuotta. Viimeksi Hietala työskenteli yhtiön Uusiutuvat tuotteet -toimialan johtajana vuosina 2014–2019. Hietalan johdolla uusiutuvien polttoaineiden tuotannosta kasvoi aikaisemmin öljynjalostukseen keskittyneen Nesteen merkittävin liiketoiminta-alue. Hän siirtyi pois yhtiöstä Peter Vanackerin tultua yhtiön toimitusjohtajaksi. 

Hietala toimi vuoden 2021 kevääseen saakka Gaia Consultingin osakkaana. Hän luopui osakkuudesta, kun yhtiö myytiin Swecolle. Toukokuussa 2023 Hietala aloitti vastaperustetun suomalaisen Greencode Ventures -pääomasijoitusyhtiön partnerina. 

## Lähteet
AVEK-palkinto

**AVEK-palkinto** on Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskuksen (AVEK) vuosittain jakama tunnustus luovasta työstä. Palkinto myönnetään mediataiteen tai muun audiovisuaalisen kulttuurin piirissä toimivalle tekijälle tai ryhmälle. Palkinnon arvo on 15 000 euroa, ja se on siten suuruudeltaan merkittävin Suomessa jaettava mediataiteen tunnustus. 

Palkinnon myöntämisen perusteena voi olla joko yksittäinen teos, useita teoksia tai muu media- tai audiovisuaaliseen kulttuuriin liittyvä hanke.

## AVEK-palkinnon saaneet
* 2004 Heidi Tikka, mediataiteilija
* 2005 Hanna Haaslahti, mediataiteilija
* 2006 Pekka Sassi, mediataiteilija
* 2007 Adel Abidin, taiteilija
* 2008 Pia Lindman, taiteilija
* 2009 Juha Huuskonen, taiteilija-kuraattori
* 2010 Jani Ruscica, kuvataiteilija
* 2011 Lea ja Pekka Kantonen, kuvataiteilijat
* 2012 Tellervo Kalleinen ja Oliver Kochta-Kalleinen, taiteilijat
* 2013 Erkka Nissinen, mediataiteilija
* 2014 Annette Arlander, taiteilija
* 2015 Anna Estarriola, kuvataiteilija
* 2016 Salla Tykkä, taiteilija
* 2017 Kari Yli-Annala, kuvataiteilija
* 2018 Saara Ekström, kuvataiteilija
* 2019 Reija Meriläinen, taiteilija
* 2020 Jenna Sutela, taiteilija
* 2021 Tuomas A. Laitinen, taiteilija
* 2022 Azar Saiyar, mediataiteilija ja elokuvantekijä
* 2023 Pilvi Takala, taiteilija
Lähde

## Lähteet
Nastolan kirjasto

**Nastolan kirjasto** on Lahden kaupunginkirjastoon kuuluva, Nastolan kirkonkylän taajaman Rakokiven alueella sijaitseva yleinen kirjasto. 

Nastolan kirjasto oli vuoteen 2015 saakka itsenäinen kunnankirjasto. Se kuuluu osana Päijät-Hämeen kirjastojen seudulliseen kirjastokimppaan eli Lastu-kirjastoihin. Nastolan kirjaston asiakkaat voivat lainata myös muiden Lastu-kirjastojen aineistoja.

Nastolan aiemman kirjastotalon (1981) suunnitteli arkkitehti Reijo Perko arkkitehtitoimisto Perko & Rautamäestä. Rakennus purettiin uuden Rakokiven monitoimitalon rakentamisen (2019–2021) vuoksi. Nastolan kirjasto sijoittuu rakennusvaiheen väliaikaissijoituksen (6/2018-2021: Laturintie 1) jälkeen loppukesällä 2021 valmistuvaan monitoimirakennukseen (Toritie 4-8, 15550 Nastola). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nastolan kirjasto (paijat-hamewiki.fi)
Kurt Gustaf Edvard af Enehjelm

**Kurt Gustaf Edvard af Enehjelm** (7. joulukuuta 1872 Puumala – 18. huhtikuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies.

Af Enehjelmin vanhemmat olivat kirkkoherra Georg Edvard af Enehjelm ja Ulrika Johanna Standertskjöld ja puoliso vuodesta 1898 Alice Hougberg. Hän tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta ja kävi Mustialan maatalousopiston. Af Enehjelm oli maanviljelijä Janakkalan Monikkalan tilalla. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä  1904–1905.

Kurt Gustaf Edvard af Enehjelmin veli oli tilanomistaja, valtiopäivämies Hugo Edvard af Enehjelm.

## Lähteet
Ammonios Ateenalainen

**Ammonios Ateenalainen**, myös *Ammonios Lamprailainen* (; ; 1. vuosisata), oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi, joka oli kotoisin Ateenan kaupunkivaltioon kuuluneesta Attikan Lamprain kylästä. Hänet tunnetaan Plutarkhoksen opettajana.

Ammonios opetti Ateenassa ainakin vuosina 66–67, sillä Plutarkhos kertoo olleensa hänen oppilaanaan samaan aikaan kun keisari Nero oli kierroksellaan Kreikassa, mikä sijoittuu kyseisiin vuosiin. Plutarkhos kehuu Ammonioksen oppineisuutta ja käytti tätä keskustelijana dialogeissaan *[[Delfoissa olevasta E-kirjaimesta]]* ja *[[Oraakkeleiden häviämisestä]]*.

Toinen Ammonios, teoksen *De differentiis verborum* kirjoittaja, laittaa Ammonios Lampraialaisen nimiin teoksen *Alttareista* (). Athenaios mainitsee saman teoksen pidemmällä nimellä *Alttareista ja uhreista* (). On epäselvää, oliko sama Ammonios myös Athenaioksen mainitseman teoksen *Ateenalaisten hetaireioista* () kirjoittaja.

## Lähteet
Ariston Aleksandrialainen

**Ariston Aleksandrialainen** (; ; 100-luku/1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi, joka oli kotoisin Aleksandriasta Egyptistä. Hän toimi vuoden 87 eaa. tienoilla.

Ariston opiskeli filosofiaa Antiokhos Askalonlaisen ja Aristos Askalonlaisen oppilaana. Myöhemmin hän jätti näiden koulun ja ryhtyi peripateetikoksi.

Strabonin mukaan Ariston kirjoitti teoksen Niilistä Eudoros Aleksandrialaisen tavoin. Se yritti löytää selitystä Niilin vuotuiselle tulvalle. Strabon sanoo Aristonin ja Eudoroksen teosten olleen niin samankaltaisia, että he syyttivät toisiaan kopioinnista. Strabon vaikuttaa pitäneen Eudorosta syyllisempänä.

## Lähteet
Arvid Harald von Fieandt

**Arvid Harald von Fieandt** (18. marraskuuta 1873 Mikkeli – 21. elokuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri ja valtiopäivämies.

Von Fieandtin vanhemmat olivat lääninkamreeri, kamarineuvos Karl Fredrik von Fieandt ja Sofia Fredrika Poppius. Hän tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta ja valmistui hammaslääketieteen lisensiaatiksi 1899. Von Fieandt toimi hammslääkärinä Helsingissä vuodesta 1900. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä  1904–1905.

Arvid Harald von Fieandtin velipuoli oli lääkäri, professorin arvonimen saanut Karl Johan von Fieandt.

## Lähteet
Aristos Askalonlainen

**Aristos Askalonlainen** (, ; 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen keskiplatonilainen filosofi, joka oli kotoisin Askalonista.

Aristos oli Antiokhos Askalonlaisen veli ja Brutuksen ystävä. Hänen sanotaan olleen veljeään vähäisempi filosofi, mutta henkilönä ihailtava. Antiokhoksen kuoltua noin vuonna 68 eaa. Aristos seurasi häntä Platonin Akatemian johdossa. Aristoksen oppilaisiin kuuluivat Kratippos Pergamonlainen ja Ariston Aleksandrialainen. Akatemian johdossa häntä seurasi kuitenkin ilmeisesti Theomnestos.

## Lähteet
Eudoros Aleksandrialainen

**Eudoros Aleksandrialainen** (; ; 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen keskiplatonilainen filosofi, joka oli kotoisin Aleksandriasta Egyptistä. Hän toimi vuoden 25 eaa. tienoilla.

Vaikka Eudoros luettiin platonilaiseksi, hän yhdisti ajattelussaan platonismiin myös pythagoralaisia aineksia. Eudoros asetti filosofian päämäärän Platonin *[[Theaitetos (dialogi)|Theaitetoksen]]* mukaan – se oli ”kehittyminen mahdollisimman suuressa määrin jumalan kaltaiseksi” – ja katsoi, että sekä Platon että Pythagoras olivat opettaneet samoin.

Aleksanteri Afrodisiaslainen sanoo Eudoroksen kirjoittaneen kommentaarin Aristoteleen *[[Metafysiikka (Aristoteles)|Metafysiikkaan]]* ja muuttaneen teoksesta joitakin kohtia. Simplikios mainitsee Eudoroksen peripateettiseen koulukuntaan kuuluneena filosofina, ja sanoo hänen kirjoittaneen kommentaarin Aristoteleen *[[Kategoriat|Kategorioihin]]*. Tämä kommentaari oli vaikutusvaltainen platonilaisten ja stoalaisten parissa.

Strabonin mukaan Eudoros kirjoitti myös teoksen Niilistä Ariston Aleksandrialaisen tavoin. Se yritti löytää selitystä Niilin vuotuiselle tulvalle. Strabon sanoo Aristonin ja Eudoroksen teosten olleen niin samankaltaisia, että he syyttivät toisiaan kopioinnista. Strabon vaikuttaa pitäneen Eudorosta syyllisempänä. Eudoroksen teokset eivät ole säilyneet nykyaikaan.

## Lähteet
Harambe-gorillan kuolema

**Harambe-gorillan kuolema** tapahtui 28. toukokuuta 2016, kun kolmevuotias poika kiipesi liian lähelle gorilla-aitauksen kaidetta Cincinnati Zoo and Botanical Garden -eläintarhan *Gorilla World* -alueella ja putosi sinne. Aitauksessa Harambe-lännengorillauros "nappasi" pojan ja "retuutti" sitä, kunnes eläintarhan työntekijä ampui gorillan. Pojalle tilanteessa koituneet vammat eivät olleet hengenvaarallisia.

Tapauksesta kuvatusta YouTubeen julkaistusta videosta tuli viraali, ja muun muassa herätti kiivasta keskustelua siitä, kuka oli syyllinen tapahtumaan.

Primatologi Jane Goodallin mukaan tilanne vaikutti siltä, että Harambe ei käyttäytynyt väkivaltaisesti poikaa kohtaan, vaan pikemminkin yritti suojella sitä.

Harambe  oli lännengorillauros. Sen nimen oli keksinyt yhdysvaltalainen Dan Van Coppenolle, joka voitti eläintarhan järjestämän nimeämiskilpailun. Hän sai idean nimestä kuunneltuaan laulua Bob Marleyn lesken Rita Marleyn kappaletta "Harambe".

18. syyskuuta 2014 Harambe siirrettiin vanhasta eläintarhastaan Cincinnati Zoo and Botanical Garden -eläintarhaan, jotta se voisi oppia aikuisgorillojen käyttäytymistä ja liittyä uuteen sosiaaliseen ryhmään. Kuollessaan Harambe oli 17-vuotias.

## Lähteet
Holliday Grainger

**Holliday Clark Grainger** (s. 27. maaliskuuta 1988 Manchester) on englantilainen näyttelijä, joka on tunnettu muun muassa rooleistaan televisiosarjoissa *[[Sydän paikallaan]]*, *[[Borgiat, maan ja taivaan valtiaat]]* ja *[[Strike]]*.

## Yksityiselämä
Grainger on syntynyt ja kasvanut Manchesterissa. Hän on seurustellut vuodesta 2015 lähtien näyttelijä Harry Treadawayn kanssa ja heillä on toukokuussa 2021 syntyneet kaksoset.

## Valikoitu filmografia
### Elokuva

### Televisio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Eudoros

**Eudoros** (; ) voi viitata seuraaviin:

* Eudoros, kreikkalaisessa mytologiassa Hermeen ja Polymelen poika
* Eudoros, taidemaalari ja kuvanveistäjä
* Eudoros Aleksandrialainen (1. vuosisata eaa.), keskiplatonilainen filosofi
Homeros (täsmennyssivu)

**Homeros** (; ) voi viitata seuraaviin:

;henkilöitä:
* Homeros (700-luku eaa.), eeppinen runoilija
* Homeros Byzantionlainen, grammaatikko ja tragediakirjailija
* Homeros Sellios, grammaatikko

;muita merkityksiä:
* 5700 Homerus, päävyöhykkeen asteroidi.

## Lähteet
Homeros Byzantionlainen

**Homeros Byzantionlainen** (, ; 300–200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko ja tragediakirjailija, joka oli kotoisin Byzantionista. Häntä kutsuttiin myös nimellä *Homeros Nuorempi* () erotuksena vanhemmasta, tunnetummasta Homeroksesta.

Nuorempi Homeros toimi Ptolemaios Filadelfoksen aikana noin vuonna 280 eaa. Hänen isänsä oli grammaatikko Andromakhos ja äiti runoilijatar Myro. Homeros oli yksi seitsemästä runoilijasta, jotka luettiin kuuluviksi niin kutsuttuun aleksandrialaiseen plejadiin. Hänen kirjoittamiensa tragedioiden lukumääräksi mainitaan eri antiikin aikaisissa lähteissä joko 45, 47 tai 57. Hänen tragediansa ovat kokonaan kadonneet, ja niistä tiedetään vain yhden nimi, *Eurypyleia* ().

Homerokselle oli pystytetty patsas, joka sijaitsi Zeuksippoksen kylpylässä Byzantionissa.

## Lähteet
Homeros Sellios

**Homeros Sellios** (; ) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko. Hän kirjoitti hymnejä sekä leikillistä ja muuta runoutta. Proosamuodossa hän kirjoitti teoksen *Komedian hahmoista* (), joka oli tutkielma kreikkalaisten komedioiden stereotyyppisistä rooleista ja hahmojen naamioista, sekä yhteenvetoja Menandroksen komedioista ().

## Lähteet
Lamprias

**Lamprias** () on antiikin kreikkalainen nimi, joka esiintyy kolmesti filosofi ja elämäkertakirjailija Plutarkhoksen suvussa:

* Lamprias, Plutarkhoksen isoisä
* Lamprias, Plutarkhoksen toinen veli, peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi
* Lamprias, Plutarkhoksen poika, jonka nimiin on pantu hänen isänsä teosten luettelo

## Lähteet
Plutarkhos nuorempi

**Plutarkhos nuorempi** (, ; 1. vuosisata/100-luku) oli antiikin kreikkalainen kirjailija ja tunnetumman Plutarkhoksen poika. Hänen katsotaan usein kirjoittaneen joitakin niistä teoksista, jotka ovat myöhemmin päätyneet hänen isänsä nimiin (Pseudo-Plutarkhos) ja osaksi *[[Moralia]]*-kokoelmaa.

Hänen kirjoittamikseen on joskus arveltu seuraavia teoksia:

* *[[Filosofien luonnonopillisista mielipiteistä]]* (; *De placitis philosophorum*)
* *Joista* ()
* *Kuninkaiden ja sotapäälliköiden lausumia* (; *Regum et imperatorem apophthegmata*)

Kirjailijana ja ajattelijana hänen tasoaan on pidetty matalana, ja hänet on luettu niiden arvostelukyvyttömien tekstikriitikoiden joukkoon, jotka kuvittelivat löytävänsä historiallisia totuuksia runoudesta lukemalla sitä kuin proosaa. Esimerkkinä tästä esitetään se, että hän tulkitsi tarujen seireenit vietteleviksi ilotytöiksi.

## Lähteet
Theomnestos (platonisti)

**Theomnestos** (, ; 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän kuului platonistiseen koulukuntaan. 

Theomnestoksen arvellaan olleen Aristos Askalonlaisen seuraaja Platonin Akatemian johdossa Ateenassa. Hänen luentojaan seurasi muun muassa Brutus, joka oli jättänyt Rooman Julius Caesarin murhan jälkeen.

Joskus Theomnestosta on esitetty samaksi henkilöksi kuin Theomnestos Naukratislainen.

## Lähteet
Theomnestos Naukratislainen

**Theomnestos Naukratislainen** (, ; 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka oli kotoisin Naukratiista Egyptistä. 

Theomnestoksesta ei tiedetä paljoakaan. Filostratoksen mukaan hän esitti luentonsa niin huolitellulla ja keinotekoisella tyylillä, ettei häntä aina otettu tosissaan. Joskus häntä on esitetty samaksi henkilöksi kuin platonisti Theomnestos.

## Lähteet
Theomnestos

**Theomnestos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Theomnestos (1. vuosisata eaa.), Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi
* Theomnestos (300/400-luku jaa.?), eläinlääkinnästä kirjoittanut
* Theomnestos (1. vuosisata jaa.), kuvanveistäjä
* Theomnestos (300-luku eaa.), taidemaalari
* Theomnestos Naukratislainen  (1. vuosisata eaa.), filosofi
* Theomnestos Sardislainen, kuvanveistäjä
* Theomnestos, kyynikkofilosofi

## Lähteet
Edvard Ananias af Forselles

**Edvard Ananias af Forselles** (6. lokakuuta 1853 Pietari – 30. maaliskuuta 1933) oli suomalainen vapaaherra, upseeri, tilanomistaja ja valtiopäivämies.

Af Forsellesin vanhemmat olivat kenraali Edvard Gustaf af Forselles ja Olga von Brandt. Sotilasuralle ryhtynyt af Forselles tuli palvelukseen porte-épéejunkkariksi ja yleni vänrikiksi 1875 ja aliluutnantiksi seuraavana vuonna. Luutnantiksi 1878 ylennetty af Forselles erosi sotapalveluksesta saman vuoden lopussa ja osti Lahnuksen tilan Espoosta. Hän myi sen 1906 ja osti toisen tilan Porvoon pitäjästä 1910. Af Forselles omisti myös kiinteistöjä sekä Porvoossa että Helsingissä. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900 ja 1904–1905.

## Lähteet
Plutarkhos (täsmennyssivu)

**Plutarkhos** (; ) voi viitata seuraaviin henkilöihin:

* Plutarkhos Khaironeialainen (n. 45–125), filosofi ja elämäkertakirjailija; tunnetuin Plutarkhos
* Plutarkhos Khaironeialainen nuorempi (1. vuosisata/100-luku), vanhemman Plutarkhoksen poika
* Plutarkhos Ateenalainen (n. 350–430), uusplatonilainen filosofi
* Plutarkhos (500-luku), keisari Justinianuksen sihteeri, joka kirjoitti historiateoksen tämän valtakaudesta
Lamprias (Plutarkhoksen poika)

**Lamprias** () oli filosofi ja elämäkertakirjailija Plutarkhoksen poika. Hänen nimiinsä on pantu hänen isänsä teosten luettelo. Tätä nuorinta Lampriasta ei tule sekoittaa Plutarkhoksen suvun muihin Lamprias-nimisiin henkilöihin.

## Lampriaan luettelo

Lamprian nimiin laitetun Plutarkhoksen teosten luettelon otsikko on ”Plutarkhoksen kirjojen luettelo” (). Se on säilynyt nykyaikaan, ja tutkimuksessa se tunnetaan nimellä ”Lampriaan luettelo”. Luettelo käsittää 227 teosta, joista vain 83 on säilynyt nykyaikaan. Toisaalta siitä puuttuu 18 säilynyttä teosta sekä 15 teosta, jotka tunnetaan niminä luettelon ulkopuolelta ja joista on säilynyt katkelmia.

Luettelon alussa on kirje, jossa kirjoittaja kutsuu itseään Plutarkhoksen pojaksi. Ajatus siitä, että kyseessä olisi Lamprias, on peräisin *[[Suda]]sta*. *Suda* on kuitenkin usein epäluotettava lähde, eikä Plutarkhos mainitse teoksissaan Lamprias-nimistä poikaa. Luettelo ei myöskään vaikuta siltä, että se olisi peräisin joltakulta, joka olisi ollut niin lähellä Plutarkhosta sekä sukulaisuudeltaan että ajoitukseltaan, sillä se sisältää myös teoksia, jotka on kirjoitettu vasta paljon, jopa satoja vuosia, myöhemmin (Pseudo-Plutarkhos). On kuitenkin mahdollista, että nämä teokset olisi lisätty luetteloon myöhemmin, ja alkuperäinen luettelo olisi todella peräisin Lampriaalta Plutarkhoksen pojalta.

Lampriaan luettelon varhaisimmat käsikirjoitukset ovat 1100-luvulta. Luettelon ensimmäisen painetun laitoksen (*[[editio princeps]]*) julkaisi David Hoeschelius firenzeläisestä käsikirjoituksesta vuonna 1597. Hänen laitoksensa sisälsi myös latinankielisen käännöksen. Myöhemmin luettelo painettiin uudelleen osana Plutarkhoksen teosten Frankfurt-laitosta. Myöhemmissä versioissa tekstiä on korjattu venetsialaisen käsikirjoituksen perusteella.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* ”Lamprias Catalogue”. Teoksessa
Maansisäinen pakolainen

**Maansisäinen pakolainen** on henkilö jonka on ollut pakko lähteä kodistaan, mutta pysyy kotimaansa rajojen sisällä. Heitä kutsutaan usein pakolaisiksi, vaikka ne eivät kuulu pakolaisen oikeudellisten määritelmien piiriin.

Vuoden 2014 lopussa arvioitiin, että maailmanlaajuisesti oli 38,2 miljoonaa sisäisiä pakolaisia, mikä on korkein taso vuodesta 1989, ensimmäisenä vuonna, jolta maailmanlaajuisesti sisäisiä pakolaisia ​​on saatavilla. Suurimmat sisäisten pakolaisten populaatiot olivat Syyria (7,6 miljoonaa), Kolumbia (6 miljoonaa), Irak (3,6 miljoonaa), Kongon demokraattinen tasavalta (2,8 miljoonaa), Sudan (2,2 miljoonaa), Etelä-Sudan (1,9 miljoonaa), Pakistan (1,4 miljoonaa), Nigeria (1,2 miljoonaa) ja Somalia (1,1 miljoonaa).

## Katso myös
* Pakkomuutto

## Lähteet
Jevgenija Tarasova

**Jevgenija Maksimovna Tarasova** (; s. 17. joulukuuta 1994 Kazan) on venäläinen taitoluistelija. Hän on voittanut pariluistelussa Vladimir Morozovin parina kaksi Euroopan-mestaruutta ja saavuttanut maailmanmestaruuskilpailuissa mitaleja. Olympiahopeaa hän on saanut joukkuekilpailussa.

Tarasova ja Morozov saavuttivat pariluistelussa hopeaa vuoden 2013 talviuniversiadeissa. Nuorten MM-kilpailuissa he sijoittuivat viidenneksi vuonna 2013 ja saavuttivat hopeaa vuonna 2014. Seuraavasta kaudesta alkaen he ovat edustaneet Venäjää aikuisten arvokilpailuissa. Vuonna 2015 he saavuttivat EM-pronssia Venäjän ottaessa kolmoisvoiton ja sijoittuivat MM-kilpailuissa kuudenneksi. Vuonna 2016 he uusivat EM-pronssinsa ja olivat MM-kilpailuissa viidensiä. Kaudella 2016–2017 he voittivat Grand Prix -finaalin. Samana talvena he voittivat Ostravassa Euroopan-mestaruuden ja ylsivät Helsingin MM-kilpailuissa pronssille. Kaudella 2017–2018 Tarasova ja Morozov voittivat ensimmäisen aikuisten Venäjän-mestaruutensa sekä Rostelecom Cupin ja Internationaux de Francen. Moskovassa he voittivat toisen Euroopan-mestaruutensa ja saavuttivat Milanon MM-kilpailuissa hopeaa. Siinä välissä he sijoittuivat Pyeongchangin olympialaisissa pariluistelussa parhaina venäläisinä neljänneksi ja saavuttivat joukkuekilpailussa hopeaa.

Kaudella 2018–2019 Tarasova ja Morozov voittivat Skate American, Rostelecom Cupin ja Venäjän-mestaruuden. Arvokilpailuista he saivat EM- ja MM-hopeaa. Vuonna 2020 he ehtivät saavuttaa EM-hopeaa ennen kuin koronaviruspandemia katkaisi kauden ja peruutti MM-kilpailut. Vuonna 2021 he voittivat Venäjän-mestaruuden ja sijoittuivat MM-kilpailuissa neljänneksi edellään kaksi venäläisparia ja yksi kiinalaispari. Vuonna 2022 he saavuttivat EM-hopeaa venäläisparien ottaessa kolmoisvoiton.

Tarasova ja Morozov luistelivat ennätyspisteensä Saitaman MM-kilpailuissa 2019 saavuttaessaan hopeaa. Heidän lyhytohjelmapisteensä olivat tuolloin 81,21 ja vapaaohjelmapisteensä 147,26, mikä tiesi yhteispisteiksi 228,47. Tarasova on pituudeltaan 159-senttimetrinen ja Morozov 187-senttimetrinen. Heidän valmentajinaan toimivat Marina Sujeva, Maksim Trankov ja Sergei Voronov. Heidän aiempia valmentajiaan ovat olleet muun muassa Nina Mozer ja maailmanmestari Robin Szolkowy.

## Lähteet
Vladimir Morozov

**Vladimir Morozov** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Vladimir Morozov (s. 1940), neuvostoliittolainen meloja ja olympiavoittaja
* Vladimir Morozov (s. 1952), neuvostoliittolainen meloja ja olympiavoittaja
* Vladimir Morozov (s. 1992), venäläinen taitoluistelija
* Vladimir Morozov (s. 1992), venäläinen uimari
Le Palais

**Le Palais** () on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Belle Îlen saaren pohjoisrannalla. Le Palais on saaren pääkaupunki.

Kaupungin nähtävyys on Belle Îlen linnoitus, jonka Vauban rakennutti nykyiseen muotoonsa 1600-luvulla. Kaupungissa on runsaasti jäljellä rakennuksia 1600- ja 1700-luvuilta.

Le Palaisiin on lauttayhteys mantereelta Quiberonin, Vannesin ja La Turballen satamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
John Garrison

**John Bright ”Jack” Garrison** (13. helmikuuta 1909 West Newton, Massachusetts – 13. toukokuuta 1988 Cambridge, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.

Garrison kuului Yhdysvaltain miesten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa olympiahopeaa Lake Placidissa 1932, olympiapronssia Garmisch-Partenkirchenissä 1936 ja maan historian ensimmäisen maailmanmestaruuden Tšekkoslovakiassa 1933.

## Lähteet
* 
* Profiili United Stated Hockey Hall of Fame Museum 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Etiopiansinappi

**Etiopiansinappi** tai **abessiniansinappi** (*Brassica carinata*) on ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji. Etiopiansinappia esiintyy luontaisesti lähinnä Itä-Afrikassa päiväntasaajan seudulla, mutta sitä viljellään myös ainakin Uruguayssa biopolttoaineiden raaka-aineeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*UPM: Brassica carinata – tuottoisa talviviljelyn vaihtoehto
*iNaturalist: Brassica carinata
*UniProt: Taxonomy - Brassica carinata (Ethiopian mustard) (Abyssinian cabbage) 
*Plant list: Brassica carinata 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI):  Brassica carinata (African cabbage)
Werner Korff

**Werner Korff** (18. joulukuuta 1911 Berliini – 11. helmikuuta 1999) oli saksalainen jääkiekkoilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Korff kuului Saksan miesten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa olympiapronssia Lake Placidissa 1932 ja MM-pronssia Italiassa 1934. Koska turnauksilla oli samanaikaisia eritasoisia arvoja, oli Lake Placidin olympiapronssi samalla MM-pronssi ja Italian MM-pronssi myös Euroopan mestaruus. Vuoden 1933 MM-kilpailuissa Korffin edustama Saksa sijoittui viidenneksi mutta oli eurooppalaisista maista kolmanneksi paras ja saavutti siten EM-pronssia.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Trappin talo

**Trappin talo** on Turussa, Aurajoen rannassa osoitteessa Läntinen Rantakatu 5 sijaitseva historiallisesti arvokas kiinteistö, joka on valmistunut vuonna 1830. Empireä edustavan rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Charles Bassi.

## Historia ja arkkitehtuuri
Alkuperäinen Trappin talo oli samalla paikalla sijainnut kolmikerroksinen kivirakennus, joka tuhoutui vuoden 1827 Turun palossa. Talon omistanut kauppaneuvos Christian Trapp harkitsi luovuttavansa joenrantatontin Turun kaupungille uuden torin rakentamista varten, mutta uuden asemakaavan laatinut Carl Ludvig Engel sijoittikin kauppatorin toiseen paikkaan. Arkkitehti Charles Bassi sai vuonna 1828 Trappilta toimeksiannon suunnitella paikalle uusi, hieman matalampi talo. Talo rakennettiin vuosina 1829–1830.

Ajan porvaristalojen tyyliin Trappin talon huoneet ovat peräkkäin. Kellariin johtavissa kiviportaissa on säilynyt muun muassa trilobiitteja ja muita fossiileja. Vielä 1960-luvulla Trappin taloa ympäröi puutalojen umpikortteli.

Talossa toimi vuodesta 1891 Heurlinska skolan -tyttökoulu, jonka Augusta Heurlin oli perustanut vuonna 1861. Koulu sai vuonna 1891 ensimmäisenä Suomessa oikeudet antaa tytöille ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta. Se yhdistettiin vuonna 1955 Svenska flickskolanin kanssa, jolloin syntyi valtion omistama Åbo svenska flicklyceum. Sille valmistui vuonna 1966 uusi rakennus Samppalinnanmäelle. Koulutoiminta Trappin talossa päättyi.

Myöhemmin rakennuksessa ovat toimineet muun muassa ranskalainen kahvila Café de France ja Ranskan Turun-konsulaatti. Nykyään siinä toimii kahvila Café Art.

## Lähteet
Luettelo Latvian puolueista

Tämä artikkeli on **luettelo** **[[Latvia|Latvian]] [[puolue]]ista**.

## Latvian parlamentissa tai Euroopan parlamentissa edustetut puolueet

## Lähteet
Kuusankosken kirjasto

**Kuusankosken kirjasto** on Kouvolan Kuusankoskella toimiva Kouvolan kaupunginkirjaston lähikirjasto. Se kuuluu Kymenlaakson kirjastojen yhteiseen Kyyti-kirjastokimppaan.

Kuusankosken kirjasto on suunnitellut arkkitehtitoimisto Brunow & Maunula, jonka suunnittelema on myös viereinen Kuusankoskitalo.

## Lähteet
Salatut elämät – 24. esityskausi (2021–2022)

***[[Salatut elämät]]*** -saippuasarjan **24. kauden** esittäminen alkoi MTV3-kanavalla elokuussa 2021 ja päättyi kesällä 2022.

Kauden kaksi ensimmäistä jaksoa julkaistiin ennakkoon maksullisessa C More -suoratoistopalvelussa 6. ja 13. elokuuta 2021. Seuraavat neljä jaksoa julkaistiin ennakkoon 20. elokuuta 2021 ja 23. elokuuta 2021 palvelussa julkaistiin seuraavat yhdeksän jaksoa. Televisiossa jaksojen esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 23. elokuuta 2021, kun yhden viikon aikana esitettiin 15 jaksoa klo 19.30–21.00 ohjelmapaikalla. 

Koronapandemian vuoksi sarjasta uloskirjoitetut Inkeri Mertasen näyttelemä Dahlia Mustavaara sekä Maija-Liisa Peuhun näyttelemä Ulla Taalasmaa tekivät paluun sarjaan syyskaudella 2021. Kaudella sarjaan palasivat myös Markku Pullin esittämä Joonatan Sievinen sekä Tuija Piepposen esittämä Mirja ”Mirkku” Mattila. Tammikuussa 2022 kerrottiin myös, että Tiia Elgin esittämä Eva Tamminen ja Monika Lindemanin esittämä Linda Eerikäinen palaavat sarjaan. Huhtikuussa 2022 kerrottiin, että Aarni Kivisen esittämä Panu Kaukovaara palaa sarjaan 12 vuoden tauon jälkeen. Vielä kauden päätösjaksossa sarjaan palasi Nora Rinteen esittämä Camilla Mustavaara, joka on sarjassa ollut viime ajat koomassa.

Kaudella sarjasta poistuivat keskeisissä rooleissa olleet Susanna Laineen esittämä Marika Honkanen, Aku Sipolan Jere Sievinen, Roope Puhakan Severi Sievinen ja Mia Ehrnroothin esittämä Cindy Rintala. Samalla kaudella sarjaan pitkältä tauolta palannut Maija-Liisa Peuhu poistui myös sarjasta, näyttelijän sairastuttua koronavirustautiin. Hänen esittämäänsä Ulla Taalasmaata on nähty kuitenkin satunnaisesti videoyhteyden välityksellä.

## Henkilöt
### Päähenkilöt

### Sivuhenkilöt

## Jaksot

1 Keskikatsojamäärä televisiossa jakson ensiesityspäivänä.

## Lähteet
Arthur Kopit

**Arthur Kopit**, alun perin **Arthur Lee Koenig** (10. toukokuuta 1937 Manhattan, New York, Yhdysvallat – 2. huhtikuuta 2021 Manhattan, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija. Hänen läpimurtonäytelmänsä oli absurdi satiirinen farssi *Oh Dad, Poor Dad, Mamma’s Hung You in the Closet and I’m Feelin’ So Sad*, jolla hän parodioi absurdia teatteria ja yhdysvaltalaista psykologisointia.

## Suomennetut teokset
* *Siivet: kuunnelma* (*Wings*), suom. Ari Koskinen, Helsinki, Yleisradio 1981
* *Kamarimusiikkia* (*Chamber music*), suom. Seppo Loponen, Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto [i.a.]
* *Isä, isä raukka,  suom. [[Otso Appelqvist]], (1963)
* *Phantom – Pariisin oopperan kummitus*, suom. Marika Hakola, (2019)

===Suomessa esitettyjä näytelmiä===
;Lähde
* *Isä, isä raukka*, esitetty 1962
* *Oopperan kummitus*, esitetty 1993
* *Tie Nirvanaan*, esitetty 2005
* *Nine*, esitetty 2011
* *Phantom - Pariisin oopperan kummitus'', esitetty 2019

## Lähteet
Marian Adámek

**Marian Adámek** (s. 2. lokakuuta 1997 Třinec) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Tšekin Extraligassa pelaavaa HC Ocelaři Třineciä. Adámek on voittanut Třinecin joukkueessa kaksi Tšekin mestaruutta.

## Ura
### Seuraura
Adámek debytoi Tšekin Extraligassa kaudella 2014–2015 HC Ocelaři Třinecin joukkueessa. Hän pelasi debyyttikaudellaan yhden ottelun ilman tilastomerkintöjä. Aikaisemmin hän oli pelannut Tšekin juniorisarjoissa vuodesta 2010 lähtien voittaen mestaruuden B-nuorissa vuonna 2015 ja A-nuorissa vuonna 2016. Kaudella 2015–2016 Adámek pelasi yhdeksän ottelua Extraligassa ja 26 ottelua Třinecin U20-joukkueessa. Seuraavan kauden hän pelasi lainalla 1. česká hokejová ligassa HC Frýdek-Místekin joukkueessa.

Adámek teki ensimmäiset tehopisteensä Extraligassa kaudella 2017–2018 pelaten 38 ottelua tehoin 1+2=3. Seuraavalla kaudella tuli yksi maali 27 ottelussa, ja Adámekin edustama Třinec voitti kauden päätteeksi Tšekin mestaruuden. Kaudella 2019–2020 Adámek jäi Extraligassa pisteittä mutta oli yhä lainalla Frýdek-Místekissä Tšekin kakkostasolla ja teki siellä tehopisteet 2+16=18 pelaamassaan 28 ottelussa.

Kaudella 2020–2021 Adámek teki tähänastiset ennätyspisteensä Extraligassa pelaamalla 37 ottelua tehopistein 3+11=14. Pudotuspeleissä hän keräsi kaksi syöttöpistettä ja voitti lopulta Tšekin mestaruuden Třinecin voittaessa HC Bílí Tygři Liberecin finaalisarjassa lukemin 4–1. Adámekin nykyinen sopimus HC Ocelaři Třinecissä päättyy kauden 2021–2022 jälkeen.

### Maajoukkueura
Adámek on pelannut 40 nuorten maaottelua tehopistein 0+5=5 keräten 12 rangaistusminuuttia. Lisäksi hän on edustanut Tšekkiä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sveitsissä 2015.

## Lähteet
Voipa Sulkava

**Voipa Nuorukainen Sulkava** (9. huhtikuuta 1884 Virrat – 31. heinäkuuta 1970 Virrat) oli opettaja ja kuvanveistäjä. Hän vaikutti Liedenpohjan kylämuseon perustamiseen ja teki suunnitelmat Liedenpohjan kirkkoa varten.

Parhaat taiteen luomisvuodet Sulkavalla olivat Tampereella, jossa hän toimi poikien veistonopettajana. Synnynnäinen taiteellinen lahjakkuus ja opiskelut muun muassa Pariisissa muodostivat pohjan hänen laajahkolle taidetuotannolleen.

## Teoksia
* *Topeliuksen muistomerkki* Kangasalan Haralanharjulla, 1949
* *Vaivaispoika* Virtain kirkolla, 1956


Zacharias Topelius memorial 2.jpg|Voipa Sulkava: Sakari Topeliuksen muistomerkki (1949), Kangasala
Voipa Nuorukainen Sulkava Vaivaispoika 1956.JPG|Voipa Sulkava: Vaivaispoika (1956), Virrat


## Lähteet
Jeremy Swayman

**Jeremy Swayman** (s. 24. marraskuuta 1998 Anchorage, Alaska) on yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti. Hän edustaa NHL-seura Boston Bruinsia.

Swayman edusti yliopistotasolla Mainen yliopistoa vuosina 2017–2020. Junioriurallaan hän saavutti MM-pronssia alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018. Boston Bruins varasi Swaymanin vuoden 2017 varaustilaisuuden 111. pelaajana. Swayman debytoi NHL:ssä huhtikuussa 2021 Philadelphia Flyersia vastaan. Elokuussa 2023 Swayman teki Bruinsin kanssa yksivuotisen ja 3,475 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan Bostonissa kymmenen ottelua voittaen niistä seitsemän. Lokakuussa 2024 Swayman teki Bruinsin kanssa kahdeksan vuoden mittaisen ja yhteensä 66 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.

Swayman teki maajoukkue debyyttinsä vuoden 2022 jääkiekon MM-kilpailuissa.  hän saavutti hopeaa. MM-kilpailuissa 2025 ja Milanon ja Cortinan talviolympialaisissa 2026 hän voitti kultaa.

## Lähteet
Morten Korch

**Morten Korch** (1876 Over Holluf, Tanska – 1954 Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen kirjailija. Ensimmäisissä teoksissaan hän kertoi kotikaupungistaan mutta siirtyi 1910 viihdekirjallisuuteen. Hän kirjoitti yli sata viihderomaania. Niille on ominaista maaseutunostalgia, romantiikka ja dramaattiset käänteet.

## Suomennetut teokset
* 

## Lähteet
Université Paris-Dauphine

**Université Paris-Dauphine** on yliopisto Pariisissa Ranskassa. Se on ainoa instituutio Ranskassa, joka on sekä *[[Grandes écoles|grande école]]* että yliopisto. Dauphine perustettiin taloustieteiden tiedekuntana vuonna 1968 entiseen Naton päämajaan Länsi-Pariisissa 16. kaupunginosassa.

Dauphine on tunnettu opetuksestaan finanssissa, taloustieteessä, matematiikassa, oikeustieteessä ja liiketoimintastrategiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Université Paris-Dauphinen kotisivut