open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Espanjan parlamenttivaalit 2023

**[[Espanja]]ssa järjestettiin parlamenttivaalit** 23. heinäkuuta 2023. Vaaleissa valittiin Espanjan edustajainhuoneen kaikki 350 jäsentä sekä 208 Espanjan senaatin 266 jäsenestä. Edelliset parlamenttivaalit järjestettiin 10. marraskuuta 2019.

Vuoden 2023 vaalien alla Espanjan pääministerinä toimi Espanjan sosialistisen työväenpuolueen johtaja Pedro Sánchez. Vaaleissa Kansanpuolue sai eniten ääniä ja edustajanpaikkoja, mutta yksikään puolue ei voittanut enemmistöä edustajainhuoneeseen.

## Äänioikeus ja ehdokasasettelu
Äänioikeutettuja vaaleissa ovat kaikki täysi-ikäiset Espanjan kansalaiset, jotka on merkitty Espanjan väestötietojärjestelmään. Lain mukaan ketään ei saa pakottaa äänestämään.

Vuonna 2022 voimaan astuneen lakimuutoksen nojalla ulkomailla asuvien espanjalaisten ei tarvitse enää erikseen anoa äänioikeutta henkilökohtaisesti ennen vaaleja. Nämä ns. kerjäläisäänet () poistamalla äänestysaktiivisuus ulkomailla kasvoi.

Ehdokkaaksi voivat lain mukaan asettua sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

* Äänioikeutettu kansalainen
* Saanut jonkin poliittisen puolueen, vaaliliiton tai valitsijayhdistyksen (vähintään 500 henkilöä tai 0,1 % vaalipiirin äänestäjistä)

## Tulokset

### Edustajainhuoneen vaalit

Äänestysaktiivisuus oli 70,40 % ( 4,17 %-yksikköä).

## Lähteet
Sådön kaivos

**Sådön kaivos** oli Inkoossa Södra Sådön saarella sijainnut rautamalmikaivos. Kaivoksesta louhittiin malmia ainakin vuosina 1610, 1839 ja 1843–1844. Malmia on toiminta-aikana louhittu 920 tonnia.

Kaivos on nykyisin muinaismuistolain tarkoittama kiinteä muinaisjäännös.

## Lähteet
Kalevan kisat 2024

**Vuoden 2024 [[Kalevan kisat]]** järjestettiin Vaasassa Kaarlen kentällä 27.–30. kesäkuuta 2024. Kisat nimitettiin Vasa Iddrottssällskapille, mutta järjestelyistä vastasi useampi vaasalaisseura. Kisat myönnettiin Vaasaan Suomen Urheiluliiton (SUL) vuonna 2021 pidetyssä liittovaltion kokouksessa. Kisat olivat järjestyksessään viidennet Vaasassa järjestetyt.

## Mitalistit
### Miehet
#### Juoksu- ja kävelylajit

#### Kenttälajit

### Naiset
#### Juoksu- ja kävelylajit

#### Kenttälajit

## Lähteet
Albin Lundberg

**Albin Erik Johannes Lundberg** (s. 21. helmikuuta 2002 Göteborg, Ruotsi) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Vasa IS:ää ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2015 alkaen toiminut Mikael Westö.

Kalevan kisoista Lundberg on saavuttanut seiväshypyn hopeaa vuonna 2024 sekä pronssia vuosina 2022 ja 2023. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai pronssia 2024. Nuorten arvokisoissa hän on edustanut Suomea kaksi kertaa. Alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa Tallinnassa vuonna 2021 Lundberg jäi karsinnassa ilman tulosta. Alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa Espoossa vuonna 2023 hän hyppäsi karsinnassa tuloksen 520 cm, mikä ei riittänyt finaalipaikkaan. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran Suomi–Ruotsi-maaottelussa 2023.

Ennätyksikseen Lundberg on hypännyt ulkoradoilla tuloksen 537 cm vuonna 2024 ja hallissa tuloksen 522 cm vuonna 2022.

## Lähteet
Töpöpunaröyhelö

**Töpöpunaröyhelö** (*Coccotylus truncatus*) on punaleviin kuuluva laji. Sen koko vaihtelee kasvupaikkoittain. Se on yleensä kolmesta kymmeneen senttimetriä korkea, mutta suurimmat yksilöt ovat kolmekymmentä senttimetriä korkeita. Se on väriltään ruskeanpunainen. Sekovarren tyvi on pyöreä ja sen yläosassa on muodoltaan lähinnä lehteä muistuttavia litteitä haaroja. Lajia esiintyy Itämerellä, Atlantilla ja Tyynellämerellä. Töpöpunaröyhelö muistuttaa sarvipunaliuskaa (*Phyllophora pseudoceranoides*).

## Lähteet
Kalevan kisat 2026

**Vuoden 2026 [[Kalevan kisat]]** järjestetään Jyväskylässä Harjun stadionilla 24.–26. heinäkuuta 2026. Asiasta päätti Suomen Urheiluliitto (SUL) huhtikuussa 2023. Harjun Stadion täyttää järjestysvuonna 100 vuotta. Vielä ennen kisoja kisapaikalle on luvassa noin 12 miljoonan euron arvoinen remontti. Aiemmin kisat ovat olleet Jyväskylässä kuudesti.

## Hakuvaihe
Oulu ja Pori hakivat Jyväskylän lisäksi isäntäkaupungiksi. Jyväskylä vei voiton toisella äänestyskierroksella 23 äänellä Oulun 21 ääntä vastaan.

## Lähteet
Sarvipunaliuska

**Sarvipunaliuska** (*Phyllophora pseudoceranoides*) on punaleviin kuuluva laji. Sen koko vaihtelee kasvupaikoittain yhdestä kahteenkymmeneen senttimetriin. Myös sen ulkonäkö on hyvin vaihteleva. Sen väri vaihtelee punaisesta siniseen. Sekovarren alaosa on pyöreä ja ylempänä on muodoltaan lähinnä lehteä muistuttavia litteitä haaroja. Lajia esiintyy Itämerellä, Atlantilla ja Tyynellämerellä. Sarvipunaliuska muistuttaa töpöpunaröyhelöä (*Coccotylus truncatus*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* UniProt: Taxonomy - ''Phyllophora pseudoceranoides'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Phyllophora pseudoceranoïdes''
Kalevan kisat 2025

**Vuoden 2025 [[Kalevan kisat]]** järjestettiin 1.8.–3.8. Espoossa Leppävaaran urheilupuistossa. 

Kilpailujärjestäjästä päätti Suomen Urheiluliitto (SUL) huhtikuussa 2022. Järjestävinä seuroina toimivat Espoon Tapiot ja Esbo IF.

## Mitalistit
### Miehet
#### Juoksu- ja kävelylajit

#### Kenttälajit

### Naiset
#### Juoksu- ja kävelylajit

#### Kenttälajit

## Lähteet
* Kalevan kisat 1.–3.8.2025 Espoo – LIVE-tulospalvelu

### Viitteet
Nuutti Heikkilä

**Nuutti Heikkilä** (s. 19. tammikuuta 2001 Tampere) on suomalainen kiekonheittäjä, joka edustaa Tampereen Pyrintöä. Kalevan kisoista hän on saavuttanut kiekonheiton pronssia vuonna 2022. Ennätyksekseen Heikkilä on heittänyt ulkoradoilla tuloksen 52,52 metriä vuonna 2022.

## Lähteet
Mont Nabemba

**Mont Nabemba** on Kongon tasavallan korkein vuori, jonka korkeus on 1&nbsp;020 metriä. Se sijaitsee Sanghan alueella 50 kilometrin päässä Souankésta.

Vuoren alueella on todettu olevan runsaasti rautavaroja.

## Lähteet
WormGPT

**WormGPT** on keskustelubotti, joka on suunniteltu erityisesti verkkorikollisten käyttöön. Se pohjautuu vuonna 2021 julkaistuun avoimeen GPT-J-kielimalliin. WormGPT:llä on mahdollista kehittää esimerkiksi sähköpostihuijauksia ja haittaohjelmia.

## Katso myös
* ChatGPT

## Lähteet
Vammaisyleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2023

**Vammaisyleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2023** järjestettiin Pariisissa 8. – 17. heinäkuuta 2023 stade Charlétylla. Kilpailuihin osallistui 1198 yleisurheilijaa 107 maasta.

## Menestyneimmät maat

Lähde:

## Suomalaisten menestys
Suomen joukkue koostui kymmenestä urheilijasta, joista kolme oli arvokisoissa ensimmäistä kertaa. Jokainen pääsi kahdeksan joukkoon. Mitalitaulukossa Suomi oli 33. yhdellä kultamitalilla, kahdella hopeamitalilla ja kolmella pronssimitalilla.

Lähde:

## Lähteet
Rami Kankaanpää

**Rami Santeri Teronpoika Kankaanpää** (s. 7. marraskuuta 2001 Ilmajoki) on suomalainen kiekonheittäjä. Hän edustaa Ilmajoen Kisailijoita ja hänen valmentajanaan toimii Ahti Arokallio.

Kalevan kisoista Kankaanpää on saavuttanut kiekonheiton hopeaa vuonna 2022 ja pronssia vuonna 2023. Kiekonheiton talvimestaruuskisoissa hän on voittanut SM-kultaa vuosina 2022 ja 2024 sekä hopeaa vuonna 2023. Ennätyksikseen Kankaanpää on heittänyt ulkoradoilla tuloksen 58,17 metriä vuonna 2024 ja hallissa tuloksen 55,79 metriä vuonna 2024.

## Lähteet
Seurakunta (lehti)

**Seurakunta** on vuonna 1925 perustettu kristillinen aikakauslehti. Lehti on Seurakuntaliiton ja sen jäsenseurakuntien pääjulkaisu. Lehden ensimmäinen toimittaja oli liiton johtohenkilö Heino Pätiälä.

## Historia
### Tausta
1920-luvun alussa evankelisen herätysliikkeen keskuudessa tapahtui sisäinen repeäminen, joka johti opposition eroamiseen kirkosta uskonnonvapauslain säätämisen jälkeen. Vapaat evankelis-luterilaiset seurakunnat eivät pysyneet yhtenäisenä liiikeenä vaan 1928 perustettiin kahta päähaara varten omat organisaationsa: Suomen vapaa evankelisluterilainen kirkko ja Suomen vapaa evankelisluterilainen seurakuntaliitto. Liikkeeille kiinteyttä antoi muun muassa useiden luterilaisesta kirkosta eronneiden pappien tuki ja evankeliselle liikkeelle tunnusomainen toiminnan järjestelmällinen organisointi. Evankelisen oppostion muotoutuminen näkyi myös kristillisessä lehtikentässä.

### Lehti ennen toista maailmansotaa
Seurakunta-lehden palstoilla opillisella erittelyllä oli varsinkin alkuvuosina keskeinen osuus. Lehti katsoi tavoitteekseen "puhtaan hengellisen ravinnon jakamisen". Lehti pyrki epäraamatullisten oppien paljastamiseen ja kumoamiseen. Myös evankelisen oppostioliikkeen sisäiset oppiriidat näkyivät toistuvasti lehden palstoilla.

Lehti keskittyi yhteisörajojen vakiinnuttua ennen sotavuosia entistä selvemmin vaalimaan sisäryhmäperinnettä. Opillisten artikkelien sijaan tuli yhä useammin kertomuksia, katsauksia ajan ilmiöihin ja myös aineistoa eri ikäryhmille. Toimituksen omien tekstien lisäksi julkaistiin lainauksina Lutherin, C. O. Roseniuksen ja Missouri-synodin lehtien kirjoituksia.

Lehden vuosikerrat olivat säännöllisesti 12-numeroisia. Alusta lähtien antikvatekstillä painetun lehden ulkoasu pysyi muuttumattomana ja suhteellisen vaatimattomana.

## Katso myös
* Luterilainen-lehti
* Seurakuntaliitto

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tanssilaulu

**Tanssilaulu** on tanssia säestävä ja sen rytmiä ja tempoa ohjaava laulu. Tanssilaulun perusmuotona on helposti opittava laulusävelmä, jonka taustalla taputetaan käsiä ja rytmiä tuetaan lisäksi usein yksinkertaisilla hälyääniä tuottavilla lyömäsoittimilla. Useiden maiden kansanmusiikissa tällaiset laulut ovat keskeinen ja usein vanhin osa sävelmistöä. Tanssilaulujen sanoituksissa on toisinaan säilynyt muinaistarustoa nykypäiviin asti ja teksteinä on sekä kertovia että muuhun runouteen kuuluvia luomistyön tuloksia. Kansanomaiset tanssilaulut ovat edelleen käytössä esimerkiksi laululeikkeinä ja piirileikkeinä.

Tanssilaulut kehittyivät taidelajiksi jo muinaisessa Kreikassa. Myöhemmin ne ilmenivät länsimaissa paitsi rönsyilevänä kansanperinteena myös näyttämöesityksinä. Ne kuuluivat solistin, kuoron, usean vuorottelevan kuoron sekä esilaulajan ja kuoron esityksiin. Verraten yleistä niissä on soolon ja kuoron vuorottelu. Suomalaiseen kansanmusiikkiin tanssilaulut tulivat verraten myöhään ja ne ovat muualta lainattuja. Tanssilaulujen sävelmät ovat lainautuneet ja vaikuttaneet paljon taidemusiikkiin. Niiden pohjalta kehittyi soitinmusiikissa ennen usein käytetty tanssisarja, jolla oli osaltaan vaikutusta sinfonisiin muotorakenteisiin.

## Lähteet
Salutatio

**Salutatio** on latinankielinen sana, joka tarkoitti antiikin ajan Rooman valtakunnassa juhlalliseen asuun pukeutuneiden klienttien joka-aamuista tervehdyskäyntiä suojelijansa (patronuksen) luo. Vierailun aikana heitä neuvottiin miten suorittaa päivään sisältyvät tehtävät. Klientit saivat usein myös rahalahjan (sportula), jonka suuruus keisariajalla oli 25 assia.

## Lähteet
Artrogrypoosi

**Artrogrypoosi** (arthrogryposis multiplex congenita, AMC) eli **synnynnäinen niveljäykistymäsairaus** on sairaus, johon kuuluu vähintään kahdella kehon alueella ilmeneviä niveljäykistymiä.

Artrogrypoosissa tyypillistä on jo sikiöaikainen, kohdunsisäinen vähentynyt liikkuvuus. Raajoissa on pysyviä liikkumisrajoitteita tuottavia nivelten virheasentoja ja jäykistymiä. Esimerkiksi kampurajalka on yleinen. Nivelongelmat myös aiheuttavat lihas- ja hermotusmuutoksia. Artrogrypoosiin voikin liittyä lihasheikkoutta ja lihaskudoksen fibroosia. Taudinkuva ei ole etenevä ja sen vaikeusaste on yksilöllisesti vaihteleva.

Artrogrypoosia aiheuttavat lukuisat eri mutaatiot, mutta myös perimän ja ympäristötekijöiden yhteisvaikutus voi aiheuttaa taudin puhkeamisen. Taustalla voi olla lisäksi kromosomipoikkeavuus. Artrogrypoosin periytymistapa voi olla autosomissa vallitseva, autosomissa peittyvä tai X-kromosomaalinen. Useimmiten sairauden taustalta on kuitenkin löydetty satunnainen *de novo* -mutaatio. Niveljäykistymiä aiheuttavia raskaudenaikaisia tekijöitä voivat olla myopatia, neuropatia, sidekudossairaus, puutteellinen hapensaanti, lapsiveden vähäisyys, tilanahtaus ja äidin päihteidenkäyttö. Artrogrypoosin esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/3&nbsp;000 – 1/5&nbsp;000. Hoidossa voidaan käyttää yksilöllisten tarpeiden mukaan fysioterapiaa, toimintaterapiaa ja joskus kirurgiaa. Artrogrypoosi voi myös kuulua osana moniin erilaisiin laajempiin oireyhtymiin.

## Tunnettuja potilaita
* Stefan Olsson, ruotsalainen paraurheilija (tennis)

## Lähteet
Finska Månadsposten

**Finska Månadsposten** oli vuosina 1892–1908 ilmestynyt Suomen baptistien lehti. Lehti perustettiin yhdysvaltalaisten baptistien tukemana. Lehden julkaiseminen päättyi vuonna 1908, kun *[[Finska Missionsbladet]]* korvasi lehden baptistiliikkeen yhteisenä ruotsinkielisenä lehtenä.

## Historia
### Tausta
Baptismi sai 1850-luvulta lähtien kannattajia Ahvenanmaalla ja 1860-luvun lopulla alkoi liikkeen leviäminen ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Alueesta muodostui pysyvästi liikkein tärkein alue Suomessa. Liikkeen kannatus laajeni Etelä- ja Itä-Suomeen myös suomenkielisen väestön keskuuteen. Ruotsin baptistisaarnaajat ja -lehdet antoivat tarpeellista tukea ja ohjausta. Alkuvaiheessa Suomen baptistit kuuluivat Ruotsin Sundsvallin yhteisön lähetys- ja vastuualueeseen. Tämän lisäksi 1880-luvun siirtolaisten yhteydet Yhdysvaltojen baptisteihin antoivat säännöllistä taloudellista tukea.

### Lehden perustaminen
Liikkeen oma äänenkannattaja koettiin tarpeelliseksi baptistiseurakuntien opetuksen yhtenäistämiseksi. Lehti pyrittiin perustamaan organisoitumisen alusta lähtien, mutta taloudelliset syyt estivät hanketta toteutumasta. Yhdysvalloista saadun tuen avulla *Finska Månadsposten* perustettiin syksyllä 1892. Lehden nimi muistuttaa Ruotsin baptistien päälehteä *[[Vecko-posten]]ia* ja yhdysvaltalaisten siirtolaisbaptistien *[[Nya Vecko-posten]]ia*. Vuonna 1893 lehden painos oli 2&nbsp;000 kappaletta. Lehden baptistiyhteisöä suurempi levikki selittyi Ruotsista ja Yhdysvalloista saaduilla tukitilauksilla. Vuonna 1899 levikki oli 1&nbsp;600. Lehti painettiin Vaasassa.

### Baptistiliikkeen kielellinen jakautuminen
1900-luvun alussa Suomen baptistit jakautuivat kahdeksi konferenssiksi. Puhtaasti ruotsinkielinen konferenssi käsitti 2&nbsp;000 jäsentä ja kaksikielinen Kansalliskonferenssi vajaa tuhat. *Finska Månadsposten* ja suomenkielinen *[[Totuuden Kaiku]]* jäivät kaksikielisen Kansalliskonferenssin haltuun. Ruotsinkielinen konferenssi perusti vuonna 1903 *[[Finska Missionsbladet]]* -lehden, jolle jatkossa ohjautuivat myös tukitilaukset. *Finska Månadsposten* jatkoi vuoteen 1908 saakka, jolloin tehtiin konferenssien välillä sovinto, jolla *Finska Missionsbladet* otettiin yhteiseksi lehdeksi.

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Finlands svenska baptistsamfund

## Lähteet
* 

### Viitteet
Ryan Joyce

**Ryan Joyce** (s. 20. syyskuuta 1985 Newcastle), lempinimeltään ”**Relentless**”, on englantilainen dartsinpelaaja. Hän on PDC-urallaan edennyt kahdesti major-turnauksen puolivälieriin ja voittanut kaksi Players Championship -turnausta. Joyce on lokakuussa 2023 PDC:n maailmanlistalla sijalla 36.

## Ura
### BDO-ura
Joyce eteni vuoden 2013 Turkish Openissa loppuotteluun, mutta hävisi Martin Phillipsille. Vuonna 2016 hän pääsi finaaliin Isle of Man Openissa, mutta hävisi tällä kertaa Tony O’Shealle. Saman vuoden toukokuussa Joyce sijoittui Denmark Mastersissa toiseksi ja kilpaili BDO:n World Trophy&nbsp;-turnauksessa, jossa hävisi ensimmäisellä kierroksella Jamie Hughesille.

BDO:n MM-kilpailuissa 2017 Joyce voitti ensimmäisellä kierroksella Dennis Nilssonin, kunnes putosi Martin Adamsille. Vuonna 2017 Joyce myös voitti BDO Gold Cupin.

### PDC-ura
Joyce voitti tammikuussa 2018 PDC:n kiertuekortin ja sai siten paikan ammattilaiskiertueella. Helmikuussa hän eteni ensimmäisessä Players Championship&nbsp;-turnauksessaan välieriin, joissa hävisi James Wadelle.

Joyce debytoi PDC:n MM-kilpailuissa vuodenvaihteessa 2018–2019, jolloin hän eteni kahdeksan parhaan joukkoon voittaen muun muassa kahdeksanneksi sijoitetun Simon Whitlockin erin 3–0 ja yhdeksänneksi sijoitetun James Waden erin 4–3. Puolivälierissä hän hävisi 1–5 Michael van Gerwenille, joka voitti lopulta maailmanmestaruuden.

Heinäkuussa 2020 Joyce saavutti ensimmäisen PDC-turnausvoittonsa vuoden kymmenennen Players Championship&nbsp;-kilpailun loppuottelussa Dave Chisnallia vastaan. Saman vuoden World Grand Prixissä Joyce pudotti ensimmäisellä kierroksella toiseksi sijoitetun, silloisen hallitsevan maailmanmestarin Peter Wrightin erin 2–0.

Joyce voitti vuoden 2021 Grand Slam&nbsp;-kilpailuissa oman alkulohkonsa, mutta hävisi ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Rob Crossille 4–10.

Joyce eteni karsintojen kautta vuoden 2022 World Series of Darts Finals&nbsp;-turnaukseen, jossa hän voitti Danny Baggishin sekä ykköseksi sijoitetun Dimitri Van den Berghin kunnes hävisi puolivälierissä Dirk van Duijvenbodelle lukemin 9–10. Vuoden 2023 lokakuussa Joyce saavutti uransa toisen Players Championship&nbsp;-turnausvoiton voittamalla loppuottelussa Gerwyn Pricen. Hän oli aiemmin samana vuonna edennyt kahteen PC-finaaliin, mutta hävinnyt niissä Damon Hetalle ja Gary Andersonille.

## Lähteet
Hersin tauti

**Hersin tauti** on tyypin VI glykogeenin varastoitumissairaus. Se johtuu maksan glykogeenifosforylaasin puutoksesta, joka on seuraus *[[PYGL]]*-geenin mutaatiosta. Yleensä taudinkuva on suhteellisen lievä. Ilman hoitoa Hersin tauti aiheuttaa muun muassa hepatomegaliaa, hidastuneen pituuskasvun, ketoottisen hypoglykemian, kohonneita maksan transaminaasiarvoja ja matalia prealbumiiniarvoja.

Hersin taudille erityisen tyypillinen piirre on yön yli paastoamisen jälkeen ilmenevä lievä ketoottinen hypoglykemiatila. Varhaislapsuuden ja lapsuuden aikana tauti saattaa tulla esiin hepatomegaliana, vatsan turvotuksena ja kasvun hitautena. Ilman hyvää hoitoa voivat kehittyä myös osteopenia ja osteoporoosi. Lisäksi murrosikä voi tällöin viivästyä. Fibroosi maksassa on yleinen, mutta kirroosi harvinainen. Myös maksan adenoomat ja maksasolusyöpä ovat Hersin taudissa harvinaisia. Hypotonia ja viivästynyt motoristen taitojen omaksuminen ovat mahdollisia. Lihaskramppeja voi esiintyä etenkin alaraajoissa. Hypertrofinen kardiomyopatia on ollut harvinainen. Sairastuneilla on yleensä normaali älyllinen kehitys. Harvinaisina on kuvattu haastavampia tapauksia, joihin liittyvät vakavat toistuvat hypoglykemiatilat, vaikea hepatomegalia ja aterian jälkeinen hyperlaktatemia.

Hersin taudissa maissitärkkelys ja proteiini parantavat kasvua ja kestävyyttä. Lisäksi ne lievittävät biokemiallisia poikkeavuuksia, kuten hypoglykemiaa ja ketoosia. Pituuskasvu ja luuston mineraalitiheys voivat hoidon myötä normalisoitua. Seurantaa toteutetaan muun muassa maksan ultraäänitutkimuksin. Oireet ja biokemialliset poikkeavuudet voivat vähentyä iän myötä, ja monet aikuiset ovatkin oireettomia. Hersin taudilla on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Hersin taudin kuvasi ensimmäisenä Henri G. Hers vuonna 1959. Sen esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/65&nbsp;000 – 1/85&nbsp;000, mutta monet jäävät diagnosoimatta. Suurempaa esiintyvyyttä on havaittu Skotlannissa ja Pohjois-Afrikassa. Mennoniittojen keskuudessa on todettu perustajavaikutuksen johdosta niinnkin korkea esiintyvyys kuin 1/1&nbsp;000.

## Lähteet
Monte Rite

**Monte Rite** on Bellunon maakunnassa Venetossa Italiassa sijaitseva 2 183 metriä korkea vuori.

## Historia
1900-luvun sodissa Monte Rite nähtiin hyvänä puolustuspaikkana Itävalta-Unkarin keisaria Frans Joosefia vastaan. Lopulta huipulle rakennettiin linnoitus 1912–1914. Ensimmäisen maailmansodan aikana linnoitus kesti hyvin ja kesti molempien armeijoiden yrityksiä kaataa se. Myöhemmin se tarjosi suojaa partisaaneille ja toimi toisen maailmansodan jälkeen kylän asukkaiden varastona. Vuonna 1998 Reinhold Messner löysi Monte Riten. Linnoituksesta muokattiin museo vuonna 2002 YK:n kansainvälisenä vuoristovuotena.

## Lähteet
Vyšehradin hautausmaa

**Vyšehradin hautausmaa** (tšek. *Vyšehradský hřbitov*) on Vyšehradin alueelle Prahassa Tšekissä vuonna 1869 perustettu hautausmaa, johon on haudattu monia kuuluisia säveltäjiä, taiteilijoita, kuvanveistäjiä, kirjailijoita, kemistejä ja poliitikkoja. Hautausmaan itäpäässä sijaitsee Slavínin-hauta, jonne haudataan Tšekin kuuluisimpia henkilöitä. Hautausmaan pinta-ala on 0,81 hehtaaria.

## Lähteet
Einar Løchen

**Einar Løchen** (2. marraskuuta 1850 Vang – 27. marraskuuta 1908) oli norjalainen juristi ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä vuosina 1899–1900 ja johti Norjan korkeinta oikeutta 1900–1908. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ewo

**Ewo** on Kongon tasavallassa sijaitseva kylä, joka toimii Cuvette Ouestin maakunnan hallinnollisena keskuksena. Siellä asui 9062 asukasta vuonna 2012. Kaupungissa sijaitsee myös Ewon lentoasema.

## Historia

### Lähihistoria
Vuonna 2012 Ewo valittiin Kongon tasavallan 51. itsenäisyyspäivän juhlapaikaksi. Hallinto hyödynsi tapahtumaa alueen kehittämiseen. Juhlan yhteydessä alueella otettiin käyttöön uusi lentokenttä, rakennettiin uusia teitä ja asuinrakennuksia ja sähköistettiin osa kaupungista. 

Joulukuussa 2017 Ewoon iski pyörremyrsky, joka aiheutti mittavia tuhoja ja jonka takia monet perheet menettivät kotinsa. 

## Nähtävyydet
Ewo on tunnettu Stade d'Ewon stadionista. 

## Lähteet
Illumin oireyhtymä

**Illumin oireyhtymä** on erittäin harvinainen geneettinen oireyhtymä.

Illumin oireyhtymä aiheuttaa artrogrypoosin ja syvän kehitysvammaisuuden. Artrogrypoosissa ilmenee monia niveljäykistymiä, jotka rajoittavat liikeratoja. Keskivartalon alueella voi ilmetä hypotonisuutta. Illumin oireyhtymästä kärsivien vauvojen kasvot ovat usein olleet ilmeettömät tai erittäin vähäilmeiset. Usein todettuja kasvonpiirteiden poikkeavuuksia ovat olleet silmien luomirakojen ahtaus ja pitkä ylähuulen vako. Suun pienuus saattaa oireyhtymässä vaikeuttaa syömistä, nielemistä ja puhumista. Pieni leuka voi puolestaan aiheuttaa Pierre Robinin sekvenssin ja siitä johtuvat hengitysvaikeudet. Illumin oireyhtymään liittyvät keskushermoston ja autonomisen hermoston toimintahäiriöt, jotka aiheuttavat muun muassa runsasta syljeneritystä, lämmönsäätelyongelmia ja bradykardiaa. Myös myokloniset epilepsiakohtaukset ovat mahdollisia. Illumin oireyhtymässä keskushermostoon ja luustolihaksiin kertyy kalkkia.

Illumin oireyhtymän on joskus arveltu kuuluvan tyypin I Pena–Shokeirin oireyhtymän alle. Illumin oireyhtymän periytymistavan on arvioitu olevan autosomissa peittyvä, mutta taustalla oleva geenimutaatio on jäänyt paikantamatta. Illumin oireyhtymä aiheuttaa usein kuoleman lapsen ensimmäisinä elinkuukausina. Illumin oireyhtymä kuvattiin ensimmäisen kerran vuonna 1988 ja nimettiin löytäjänsä N. Illumin mukaan.

## Lähteet
Totuuden Kaiku

**Totuuden Kaiku** on vuodesta 1896 ilmestynyt Suomen baptistien lehti. Lehti perustettiin yhdysvaltalaisten baptistien tukemana. 

## Historia
### Tausta
Baptismi sai 1850-luvulta lähtien kannattajia Ahvenanmaalla ja 1860-luvun lopulla alkoi liikkeen leviäminen ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Alueesta muodostui pysyvästi liikkeen tärkein alue Suomessa. Liikkeen kannatus laajeni Etelä- ja Itä-Suomeen myös suomenkielisen väestön keskuuteen. Ruotsin baptistisaarnaajat ja -lehdet antoivat tarpeellista tukea ja ohjausta. Alkuvaiheessa Suomen baptistit kuuluivat Ruotsin Sundsvallin yhteisön lähetys- ja vastuualueeseen. Tämän lisäksi 1880-luvun siirtolaisten yhteydet Yhdysvaltojen baptisteihin antoivat säännöllistä taloudellista tukea.

### Lehden perustaminen
Suomenkieliset baptistit saivat tukea lehden perustamiseen suoraan Yhdysvalloista 1890-luvulla. Oma lehti perustettiin vuonna 1896. Lehden nimi oli ranskalaisen baptistilehden *[[L'Echo de la Vérité|L'Echo de la Véritén]]* inspiroima. Lehti painettiin *[[Finska Månadsposten]]in* tavoin Vaasassa. Lehden painos oli 500 kappaletta ja näytenumeron avulla saatiin 200 tilaajaa. Lehden jatkuvaa julkaisemista pidettiin kuitenkin välttämättömänä suomenkielisten baptistien opetuksen ja ohjauksen takia.

### Baptistiliikkeen kielellinen jakautuminen
Johtajien väliset ristiriidat ja kielikysymys aiheuttivat kymmenvuotisen kriisin baptistiyhteisössä. *Totuuden Kaiun* perustaja Veikko Palomaa erotettiin 1898. Suomenkielinen lehti oli hänen toimitusaikanaan viljellyt suoria yhteyksiä Manner-Euroopan baptisteihin sekä harjoittanut jyrkkää polemiikkia erityisesti valtionkirkkoa vastaan. Lehti menetti nämä erityispiirteensä, kun baptistiyhteisö otti lehden haltuunsa.

1900-luvun alussa Suomen baptistit jakautuivat kahdeksi konferenssiksi. Puhtaasti ruotsinkielinen konferenssi käsitti 2&nbsp;000 jäsentä ja kaksikielinen Kansalliskonferenssi vajaa tuhat. Ruotsinkielinen *Finska Månadsposten* ja *Totuuden Kaiku* jäivät kaksikielisen konferenssin haltuun. *Totuuden Kaiku* pysyi Kansalliskonferenssin äänenkannattajana.

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Suomen Baptistikirkko

## Lähteet
* 

### Viitteet
Christiansonin oireyhtymä

**Christiansonin oireyhtymä** on X-kromosomin SLC9A6-geenin mutaatiosta johtuva harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa muun muassa kehitysvammaisuutta. X-kromosomaalisen periytymistavan takia oireyhtymä ilmenee lähinnä miespuolisilla. Naispuoliset voivat olla oireettomia tai vähäoireisia aiheuttajamutaation kantajia. Naispuolilla on harvinaisissa tapauksissa todettu lievä kehitysvamma, mutta miespuolisilla kehitysvammaisuuden aste on vaihdellut keskivaikeasta syvään.

Christiansonin oireyhtymälle tyypillisiä ulkonäköpiirteitä ovat mikrokefalia, korostunut nenä ja usein avoimena oleva suu, josta kuolaneritys on runsasta. Pää on paitsi pieni, myös tyypillisesti pitkä ja kapeanomainen. Pään ja aivojen koko jääkin jälkeen normaalijakaumasta myös lapsen kasvaessa. Epilepsiakohtauksia ilmenee usein 1–3 ikävuodesta alkaen. Myös hypotonia ja vaikeat kehitysviiveet kuuluvat oirekuvaan. Kävelytaidon saavuttaminen on mahdollista, mutta puhumaan oppiminen harvinaista. Christiansonin oireyhtymään liittyy opittujen taitojen taantuminen, joten mahdolliset opitut sanat ja kävelytaito usein häviävät oireiston edetessä. Ataksia ja dystonia ovat tyypillisiä. Käsien ja jalkojen liikkeet ovat poikkeavia sekä koordinaatio- ja tasapainopulmat tyypillisiä. Myös imemis- ja nielemisvaikeudet ovat yleisiä. Epilepsia usein pahenee ennen kuin yleensä viidentoista kuukauden ja 16 ikävuoden väliin ajoittuva kehityksen taantuminen ilmenee. Christiansonin oireyhtymään liittyy usein autistisia piirteitä ja yliaktiivisuutta. Hypotonian, nielemisvaikeuksien ja motorisen yliaktiivisuuden seurauksena kehittyy usein kakeksia. Christiansonin oireyhtymää sairastavat usein hymyilevät ja naurahtelevat ilman selkeää aihetta. Tässä mielessä Christiansonin oireyhtymä muistuttaa Angelmanin oireyhtymää. Muita Christiansonin oireyhtymän yhteydessä kuvattuja piirteitä ovat olleet korottunut kipukynnys, ummetus, refluksitauti ja poikkeavat silmänliikkeet.

Christiansonin oireyhtymän esiintyvyydestä ei ole tarkkaa tietoa, mutta sen on vaihtelevasti arvioitu sijoittuvan 1/16&nbsp;000:n – 1/100&nbsp;000:n väliin. Oireisto saattaa siis kuulua yleisimpiin X-kytkeytyneisiin kehitysvammoihin. Christiansonin oireyhtymän diagnoosi varmistetaan perimän tutkimuksella. Tutkimuksissa on todettavissa poikkeava aivosähkökäyrä. Muita tyypillisiä löydöksiä ovat neljännen aivokammion laajentuma, aivosiltakulman (*angulus pontocerebellaris*) laajentuma, suurentunut aivo-selkäydinnesteontelo pikkuaivojen yläpuolella, pikkuaivojen ja aivosillan vajaakasvu sekä ohentunut  aivokurkiainen. Tyvitumakkeissa voidaan todeta kasvaneet glutamaatti-/glutamiinipitoisuudet. Christiansonin oireyhtymän mahdollisia erotusdiagnooseja ovat Angelmanin oireyhtymä ja spinoserebellaarinen ataksia (tyyppi 29). Christiansonin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. A. L. Christianson kuvasi oireiston ensimmäisenä vuonna 1999, ja oireyhtymä yhdistettiin aiheuttajamutaatioonsa vuonna 2008.

## Lähteet
Norjan korkein oikeus

**Norjan korkein oikeus** (kirjanorjaksi *Høyesterett*, uusnorjaksi *Høgsterett*, pohjoissaameksi *Alimusriekti*) on Norjan ylin oikeusaste, joka on toiminut vuodesta 1814. Siihen kuuluu 19 tuomaria sekä johtajana toimiva justitiaari. Yleensä yhtä asiaa käsittelemässä on viisi tuomaria, poikkeustapauksissa enemmistö eli yksitoista. Myös täysistunto on mahdollinen. Korkeinta oikeutta alemmat oikeustasot Norjassa ovat käräjäoikeudet ja laamanninoikeudet. Korkein oikeus antaa vuosittain noin sata tuomiota.

## Justitiaarit

* 1814–1827: Johan Randulf Bull
* 1827–1830: Christian Magnus Falsen
* 1831–1835: Jørgen Mandix
* 1836–1854: Georg Jacob Bull
* 1855–1873: Peder Carls Lasson
* 1874–1877: Hans Gerhard C. Meldahl
* 1878–1886: Iver Steen Thomle
* 1887–1900: Morten Lambrechts
* 1900–1908: Einar Løchen
* 1909–1920: Karenus Kristofer Thinn
* 1920–1929: Herman Scheel
* 1929–1946: Paal Olav Berg
* 1946–1952: Emil Stang
* 1952–1958: Sverre Grette
* 1958–1969: Terje Wold
* 1969–1984: Rolv Ryssdal
* 1984–1991: Erling Sandene
* 1991–2002: Carsten Smith
* 2002–2016: Tore Schei
* 2016–: Toril Marie Øie

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Verkkosivut
Barbenheimer

**Barbenheimer** on internet-ilmiö, joka alkoi levitä sosiaalisessa mediassa ennen kuin kaksi menestyselokuvaa, *[[Barbie (elokuva)|Barbie]]* ja *[[Oppenheimer (elokuva)|Oppenheimer]]*, julkaistiin samanaikaisesti Yhdysvalloissa ja useissa muissa maissa 21. heinäkuuta 2023. Sana ”Barbenheimer” on kontaminaatio elokuvien nimistä. 

Elokuvat ovat kuin toistensa ”äärimmäiset vastakohdat”, sillä Greta Gerwigin Barbie-muotinukesta kertova satiirinen fantasia- ja komediaelokuva *Barbie* ja Christopher Nolanin Manhattan-projektia johtaneen fyysikko Robert Oppenheimerin elämästä kertova elämäkerrallinen trilleri *Oppenheimer* ovat teemoiltaan hyvin erilaisia.

## Vastaanotto
### Lipputulot
Molemmat elokuvat saivat laajaa suosiota ja ylittivät lipputulojen odotukset. Esimerkiksi Finnkinolle elokuvien yhtäaikainen julkaisu oli suuri menestys. Useat näytökset oli myyty loppuun huolimatta siitä, että elokuville oli varattu paljon elokuvasaleja. Variety kutsuikin ilmiötä ”vuoden elokuvatapahtumaksi”.

## Lähteet
Owando

**Owando** on kaupunki Kongon tasavallassa Kouyou-joen varrella. Se on Cuvetten maakunnan pääkaupunki ja hallinnollinen keskus. Kaupungissa asui 23952 ihmistä vuonna 2011.

Owandon päätoimialat ovat maatalous, kalastus ja metsätalous.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Snyder–Robinsonin oireyhtymä

**Snyder–Robinsonin oireyhtymä** on X-kytkeytynyt kehitysvammaoireisto, jonka piirteisiin kuuluvat kehitysvamman lisäksi muiden muassa lihas- ja luustomuutokset. Oireyhtymän taustalla on spermiinisyntaasia tuottavan *SMS*-geenin mutaatio, jonka seurauksena spermiinisyntaasin toiminta heikkenee. Koska Snyder–Robinsonin oireyhtymällä on peittyvä X-kromosomaalinen periytymistapa, sitä ilmenee lähinnä miespuolisilla. Oirekuvassa on yksilöllistä vaihtelua.

Snyder–Robinsonin oireyhtymästä kärsivillä on havaittavissa alentunut lihasmassa ja astenia jo ensimmäisen elinvuoden aikana. Pituus jää perheenjäseniin nähden lyhyeksi. Potilailla on poikkeavia kasvonpiirteitä, kuten kasvojen pitkänomaisuus ja epäsymmetrisyys sekä ylähuuleen verrattuna suuri alahuuli. Suulakihalkio todetaan useimmilla sairastuneilla. Lisäksi on kuvattu pitkäsormisuutta ja -varpaisuutta. Snyder–Robinsonin oireyhtymästä kärsivien psykomotorinen kehitys on viivästynyttä, mutta kehitysviiveen vaikeusaste vaihtelee. Jos kävely opitaan, kävelytyyli voi jäädä epävakaaksi. Jotkut potilaista eivät opi lainkaan puhumaan, toiset oppivat sen myöhään. Tuotetussa puheessa esiintyy usein dysartriaa. Oireyhtymään kuuluva kehitysvammaisuus on yleensä vaikeusasteeltaan keskivaikeaa tai vaikeaa.

Snyder–Robinsonin oireyhtymän tuki- ja liikuntaelimistön ongelmiin kuuluvat usein kyfoskolioosi, niveljäykkyys, lihaskontraktuurat ja varhain kehittyvä osteoporoosi. On kuvattu tapauksia, joissa Snyder–Robinsonin oireyhtymän yhteydessä esiintyy epilepsia tai munuaisten ja sukupuolielinten poikkeavuuksia. Oireyhtymän esiintyvyydestä ei ole tietoa, mutta sitä pidetään erittäin harvinaisena. Useimmat tapauskuvaukset ovat Pohjois- ja Etelä-Amerikasta. Oireyhtymää kuitenkin esiintyy myös Euroopassa. Hoito on oireenmukainen. Snyder–Robinsonin oireyhtymän kuvasivat ensimmäisinä Snyder ja Robinson vuonna 1969.

## Lähteet
Särki-kämä

**Särki-kämä** tai **Särkikämä** on Rovaniemen kunnassa sijaitseva järvi, jonka päävesistö on Simojoki. Särki-kämän pinta-ala on 283,11 hehtaaria.

## Historia
Vuonna 1846 rivisotilas Thomas Olofinpoika Ruonakoski (e. Niemelä) muutti Simojokivarresta Särki-kämäjärven rannalle, nykyiseen Autioniemeen, uudistilalle perheensä kanssa. Seutu oli sitä ennen ollut täysin asuttamatonta. Tila Särki-kämällä periytyi 1850-luvun alkupuolella Ruonakosken vanhemmalle pojalle, Anders Jakob Kämälle (e. Ruonakoski), ja nuorempi poika, Johan Henrik Ruonakoski, asui tilalla perheineen mäkitupalaisena 1880-luvulle. Tilan perineiden Ruonakoski-sukunimi sekä itse tilan nimi muuttuu Kämäksi 1800-luvun loppupuolella Särki-kämän mukaan.

## Lähteet
Suonna Kononen

**Suonna Kononen** (s. 1971 Trollhättan, Ruotsi) on suomalainen toimittaja, muusikko ja kirjailija.

Toimittajana Kononen on kirjoittanut muun muassa *[[Karjalainen (sanomalehti)|Karjalaiseen]]* vuodesta 1998. Pohjois-Karjalan journalistiyhdistys palkitsi hänet vuonna 2013, hän sai myös Pohjois-Karjalan taidepalkinnon 2022. Vuonna 2020 hän toimi Finlandia-palkinnon esiraadissa.

Hän on toiminut muusikkona yhtyeissä Tuhatkauno, Folkswagen ja Huojuva lato.

## Kirjalliset teokset
* *Ikimetsä / säkeitä ja muotokuvia*. Reino Rinne / piirrokset Suonna Kononen. Kuusamo Karhu-kirja, 1990 
* *Pitkät soitot : kuvitettuja levyarvosteluita Savon Sanomista vuosilta 1991-1992*. 1992
* *Vesiraja 4,8 m : valokuvia Vuotoksesta*,  Kuvat: Mikko Junninen. 1995
* *Mystiset metsätyömiehet ja keskikalja-cowboyt : retkiä suomikantriin ja sen persoonallisuuksien pariin*. Sammakko, 2018 
* *Pohjois-Karjalan arkkitehtuuriopas*. 2018
* *Konahtelua / kolumneja Karjalaisesta 1998-2019*. Kirjokansi 2019
* *Toen perrään / journalisteja Pohjois-Karjalasta*.; kuvat: Juha Inkinen. Joensuu Pohjois-Karjalan Journalistiyhdistys PKJY, 2020
* *Itä on itä : Itä-Suomea etsimässä*, kuvat Kimmo Kirves. 2022
* *Tie päättyy meren rannalle*, romaani. 2022
* *Jokisaarnat : kirjallisia melontoja*. Reuna, 2023
* *Uncle Samsara*. 2024

## Soololevyt
* *Sähkökatkos* (Levyasema Lempi, 1994) 
## Lähteet
Karl Lärka

**Karl Johan Lärka** (24. heinäkuuta 1892 Sollerö – 2. kesäkuuta 1981 Mora) oli ruotsalainen maanviljelijä ja valokuvaaja, joka ikuisti luontoa ja ihmisiä 1910– ja 1920–luvun Taalainmaalla. Hän tallensi paikallista kulttuuria myös muun muassa haastattelemalla vanhuksia ja keräämällä esineitä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Claes–Jensenin oireyhtymä

**Claes–Jensenin oireyhtymä** eli **KDM5C-kytkeytynyt kehitysvammaoireyhtymä** on X-kytkeytynyt kehitysvammaoireisto, joka johtuu KDM5C-geenin mutaatiosta. X-kromosomaalisen periytymistavan johdosta oireyhtymä aiheuttaa kehitysvammaisuutta lähinnä miespuolisilla. Oirekuva on myös heillä tyypillisesti vaikeampi kuin naispuolisilla. Naispuolisilla geenivirheen kantajilla saattaa olla normaalit kognitiiviset kyvyt tai jonkinasteisia oppimisvaikeuksia.

Vastasyntyneillä esiintyy Claes–Jensenin oireyhtymässä hypotoniaa. He myös ovat kooltaan tavallista pienempiä, ja pituuskasvu pysyy heikentyneenä. Hypotonia heikentää motorista kehitystä ja syömistä, mutta syömisvaikeudet usein helpottuvat lapsen varttuessa. Hypotonia alkaa vähitellen muuttua spastisuudeksi; vaikka lihasjänteyden kasvu aluksi voi helpottaa motoristen taitojen omaksumista, sen kohoaminen voi sittemmin alkaa estää kävelemistä. Spastisuus on selkeintä juuri jaloissa. Claes–Jensenin oireyhtymästä kärsivillä esiintyy myös hienomotoriikan heikkoutta ja puheen kehitysviiveitä. Osa potilaista omaksuu vain joitain sanoja. Puheen ymmärrys kehittyy monissa tapauksissa paremmaksi kuin puheentuotto. Lähes kaikilla miespuolisilla potilailla on todettu oppimisvaikeuksia tai kehitysvammaisuus, jonka vaikeusaste vaihtelee. Claes–Jensenin oireyhtymälle tyypillisiin ulkonäköpiirteisiin ovat kuuluneet kapea otsa, lyhyet kulmakarvat, suuret korvat ja ohut ylähuuli. Yläleukaluussa esiintyy vajaakehittyneisyyttä. Ylä- ja alaleuka voivatkin olla pienet. Lisäksi ovat esiintyneet pälvikalju ja korkea suulaki. Purentavirheitä saattaa liittyä oireyhtymään usein. Oireyhtymän yhteydessä on kuvattu myös kampurajalkaisuutta.

Claes–Jensenin oireyhtymään on joskus liittynyt epilepsiaa. Keskushermoston toimintahäiriö saattaa heikentää näköaistia. Silmät saattavat sijaita poikkeuksellisen syvällä päässä ja karsastaa. Pojilla sukupuolielimet voivat olla tavallista pienemmät ja kivekset laskeutumattomat. Käytöksen erityispiirteistä on kuvattu autismin kirjon häiriölle tyypillistä oireilua, tunnesäätelyn ongelmia, aggressiivisuustaipumusta, levottomuutta, ahdistuneisuutta ja ADHD. Erilaisia univaikeuksia voi myös kuulua oirekuvaan. Muihin Claes–Jensenin oireyhtymän piirteisiin ovat kuuluneet ummetus ja infektioalttius.

Claes–Jensenin oireyhtymän on arvioitu kattavan 2,8–3,3 % kaikista X-kytkeytyneistä kehitysvammaoireyhtymistä. Osalla potilaista oireyhtymä johtuu sporadisesta uudesta mutaatiosta. Diagnoosi voidaan asettaa kliinisen kuvan ja geenitestin pohjalta. Parannuskeinoa ei ole vaan hoito on oireenmukainen. Elinajanodote on monilla normaali, mutta jos epilepsia on vaikeahoitoinen, elinajanodote voi lyhentyä. Ensimmäisinä Claes–Jensenin oireyhtymän kuvasivat Stephan Claes vuonna 2000 ja Lars Riff Jensen 2005.

## Lähteet
Nummenjoki (Lohja)

**Nummenjoki** on Lohjalla entisessä Nummen kunnassa sijaitseva joki, joka saa alkunsa Somerniemen Oinasjärvestä. Nummenjoki laskee Pitkäjärveen ja järven eteläpäästä se jatkaa virtaamista kohti itää. Nummenjokeen yhtyy Pusulanjoki kuivatetun Hyvelänjärven kohdalla. Joki jatkaa virtaamista Saukkolan halki Musterpyy -järven kautta laskien lopulta Lohjanjärveen.

Nummenjoki kuuluu osaksi valtakunnallisesti merkittävää Nummenjoen-Pusulanjoen viljelyslaakso -maisema-aluetta. Joessa sijaitsee koskessa Oinolan kylässä Nummen ja Oinolan kylämyllyjen paikat.

## Lähteet
Petra Müller

**Petra Schersing** (o.s. **Müller**, s. 18. heinäkuuta 1965 Quedlinburg, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän on 400 metrin juoksun ja 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestin olympia-, MM- ja EM-mitalisti. Hän edusti SV Halle -seuraa.

Müller voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 400 metrillä ajalla 51,79 ja 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä Schwechatissa 1983. Hän saavutti Madridin sisäratojen EM-kilpailuissa 1986 pronssia 400 metrillä ajalla 51,59. Saman vuoden Stuttgartin EM-kilpailuissa hän sai pronssia 400 metrillä ajalla 49,88 ja juoksi kolmannen osuuden kultaa voittaneessa DDR:n 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestijoukkueessa.

Müller karsiutui 400 metrin välierissä Indianapolisin sisäratojen MM-kilpailuissa 1987. Hän voitti samana vuonna 400 metriä Euroopan cupin A-finaalissa. Rooman MM-kilpailuissa hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 49,94 ja juoksi kolmannen osuuden DDR:n kultajoukkueessa 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä.

Müller voitti 400 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Budapestissa 1988 halliennätyksellään 50,28. Ulkorataennätyksensä 49,30 hän juoksi Jenassa saman vuoden kesäkuussa. Soulin olympialaisissa hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 49,45 ja juoksi ankkuriosuuden Itä-Saksan saavuttaessa pronssia 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 50,51 ja juoksi kolmannen osuuden DDR:n kultajoukkueessa 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä.

Müller voitti DDR:n mestaruuden neljä kertaa ulkoradoilla ja kaksi kertaa hallissa.

Petra Müller opiskeli kasvinjalostusta ja työskenteli Saksojen yhdistymisen jälkeen fysioterapeuttina. Hän avioitui aktiiviuransa aikana pikajuoksija Mathias Schersingin kanssa.

## Lähteet
Sally Bauer

**Sally Viola Bauer** (29. heinäkuuta 1908 Halmstad – 15. kesäkuuta 2001 Lund) oli ruotsalainen uimari ja uimaopettaja. Hänestä tuli vuonna 1939 ensimmäinen Englannin kanaalin yli uinut pohjoismaalainen. Bauer ui myös Juutinrauman, Kattegatin ja Ahvenanmeren yli. Bauer teki 17 henkilökohtaista Ruotsin ennätystä ja saavutti kolme Ruotsin mestaruutta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Toril Marie Øie

**Toril Marie Øie** (s. 17. heinäkuuta 1960 Oslo) on norjalainen juristi ja tuomari, joka on vuodesta 2016 toiminut Norjan korkeimman oikeuden justitiaarina eli puheenjohtajana. Hän on ollut korkeimman oikeuden tuomari vuodesta 2004.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Solli plass

**Solli plass** on Oslon keskustassa Frognerin kaupunginosassa sijaitseva aukio. Sillä yhdistyvät Drammensveien, Observatoriegata, Bygdøy allé, Frognerveien, Henrik Ibsens gate ja Sommerrogata. Paikalla on aiemmin ollut Solli-niminen kartano. Kansan suussa aukiota kutsutaan myös nimellä *Lapsetorvet*, joka oli myös sen virallinen nimi vuosina 1985–2004.

## Lähistön rakennuksia

Det engelske kvarter, Oslo - Riksantikvaren-T001 01 0950.jpg|Det engelske kvarter (Paul Due ja Bernhard Steckmest, 1886). Uusrenessanssinen asuintalo purettiin vuonna 1964...
Solli plass med Ind-Eks-huset.jpg|...ja tilalle nousi 17-kerroksinen Indekshuset-konttorikompleksi.
Bygdøy allé 1 - 2009-06-21 at 14-06-28.jpg|Bygdøy allé 1 (Bernhard Steckmest, 1891)
Hydrobygget.jpg|Bygdøy allé 2: Norsk Hydron entinen päätoimisto (Erling Viksjø, 1960).
Nasjonalbiblioteket - 2010-01-17 at 15-09-19.jpg|Henrik Ibsens gate 110: Norjan kansalliskirjasto


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kirsten Emmelmann

**Kirsten Emmelmann** (o.s. **Siemon**, s. 19. huhtikuuta 1961 Warnemünde, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän saavutti arvokilpailumitaleja 200 ja 400 metrin juoksuissa sekä  4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä. Hänen edustamiaan seuroja olivat SC Empor Rostock ja SC Magdeburg. Hän on pituudeltaan 173 cm..

Emmelmann saavutti Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1979 kultaa 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä ja hopeaa 100 metrillä ajalla 11,57 sekä sijoittui viidenneksi 200 metrillä. Hän juoksi avausosuuden Itä-Saksan 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestijoukkueessa, joka voitti Euroopan-mestaruuden Ateenassa 1982 maailmanennätysajalla 3.19,05. Hän saavutti sisäratojen EM-kilpailuissa hopeaa 400 metrillä Budapestissa 1983 ajalla 51,70 ja 200 metrillä Pireuksessa 1985 ajalla 23,06 sekä pronssia 200 metrillä Madridissa 1986 ajalla 23,28.

Emmelmann juoksi avausosuuden DDR:n joukkueessa, joka voitti 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestin Euroopan-mestaruuden Stuttgartissa 1986  kisaennätyksellä 3.16,87. 400 metrillä hän sijoittui neljänneksi. Hän voitti 200 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Liévinissä 1987 ajalla 23,10. Saman vuoden Rooman MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 400 metrillä ajalla 50,20 ja juoksi toisen osuuden Itä-Saksan kultajoukkueessa 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä. Soulin olympialaisissa 1988 hän juoksi niin ikään toisen osuuden DDR:n saavuttaessa "pitkässä viestissä" pronssia. 400 metrillä hän karsiutui välierissä.

Emmelmaan juoksi 400 metrin ennätyksensä 50,07 Berliinissä 23. elokuuta 1985. Hallissa hän juoksi matkan parhaimmillaan aikaan 51,62 Budapestissa helmikuussa 1983. 100 metrin ennätyksensä 11,23 hän juoksi Dresdenissä heinäkuussa 1982 ja 200 metrin ennätyksensä 22,50 Jenassa elokuussa 1981. Hän voitti kaikkiaan viisi Itä-saksan-mestaruutta.

Kirsten Siemon avioitui 100 metrin Euroopan-mestarin Frank Emmelmannin kanssa vuonna 1984 ja työskenteli myöhemmin urheilutarvikemyyjänä.

## Lähteet
Eero Hirvinen

**Eero Matias Hirvinen** (s. 4. tammikuuta 2001 Kankaanpää) on suomalainen aitajuoksija. Hän edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2023 toiminut Antti Mero jr. Aiemmin häntä valmensi Matti Kero. Vuoteen 2025 asti hän edusti Kankaanpään seudun Leiskua.

Kalevan kisoista Hirvinen on saavuttanut 110 metrin aidoissa pronssia vuonna 2022. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 200 ja 400 metrillä pronssia 2025. Hän on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 2019. Hirvinen osallistui kisoissa 200 metrin juoksuun, jossa selvisi välieriin. Ennätyksikseen hän on juossut 100 metrillä ajan 10,41 (2025), 200 metrillä ulkoradoilla ajan 21,31 (2025) ja hallissa ajan 21,54 (2020), 60 metrin aidoissa ajan 8,13 (2022), 110 metrin aidoissa ajan 14,50 (2024) sekä 400 metrin aitajuoksussa ajan 51,76 (2025).

## Lähteet
Tiktok Music

**Tiktok Music** on vuonna 2023 ByteDancen kehittämä ja julkaisema musiikkipalvelu. Siinä on esimerkiksi Spotifysta tuttuja piirteitä. Se on rajatussa testikäytössä Indonesiassa ja Brasiliassa. Sovellus on maksullinen, mutta uudet käyttäjät voivat kokeilla sovellusta kuukauden ilmaiseksi. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan tietoa milloin sovelluksen julkaisua laajennetaan.

## Toimintaperiaate
Tiktok Musicin käyttäjät voivat kuunnella suosittua musiikkia tai vaihtoehtoisesti itse etsiä kappaleita. Sovelluksessa on myös teksti- ja sanoitushaku, jolla käyttäjät voivat löytää tuttuja kappaleita. Sovelluksessa on myös toiminto, joka tunnistaa taustalla soivan musiikin. Mahdollista kiinnostavaa kuunneltavaa palvelu ehdottaa taustalla soivan musiikin tunnistuksen avulla. Se tarjoaa ystävien kanssa jaettavia soittolistoja. Sovelluksessa on myös sosiaalinen ulottuvuus, joka mahdollistaa suosikkikappaleiden kommentoinnin sekä kuunteluseuran löytämisen.

## Lähteet
Blashemia

**Blashemia** oli vuosina 1989–1994 toiminut tamperelainen indie-metalliyhtye.

Yhtyeen jäsenistä myöhemmällä iällä tunnetuksi tuli nykyinen eduskunnan puhemies Jussi Halla-aho.

Vaikka Blashemia on virallisesti hajonnut, Halla-aho julkaisi Blashemian nimissä musiikkivideon viimeksi vuonna 2022.

## Lähteet
Jaakko Linnus

**Jaakko Matias Linnus** (s. 7. maaliskuuta 2003 Tampere) on suomalainen pikajuoksija, joka kilpailee myös aitajuoksussa. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimii Juha Lehto.

Kalevan kisoista Linnus on saavuttanut 400 metrin aidoissa hopeaa vuonna 2022 sekä pronssia vuosina 2023, 2024 ja 2025. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti viestissä kultaa 2024 ja pronssia 2025. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän sai 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä pronssia 2024 ja 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä hopeaa 2025. Lisäksi Linnus on saavuttanut nuorten sisä- ja ulkoratojen SM-kilpailuissa yhteensä 24 henkilökohtaista mitalia. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2022. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maaottelussa toiseksi Suomi–Ruotsi-maaottelun 400 metrin aitajuoksussa 2024.

Linnus edusti Suomea alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 2023. Hän osallistui kisoissa 400 metrin aitajuoksuun, jossa selvisi välieriin. Hän paransi ennätystään sekä alkuerissä että välierissä. Linnus oli mukana myös alkuerissä juosseessa Suomen 4 x 400 metrin viestijoukkueessa.

Ennätyksikseen Linnus on juossut 100 metrillä ajan 10,92 (2024), 200 metrillä ulkoradoilla ajan 21,55 (2023) ja hallissa ylipitkällä radalla ajan 21,92 (2025), 400 metrillä ulkona ajan 47,54 (2024) ja hallissa ylipitkällä radalla 48,46 (2024), 60 metrin aidoissa 19-vuotiaiden aitakorkeudella ajan 8,44 (2022), 110 metrin aidoissa 19-vuotiaiden aidoilla ajan 15,23 (2021) sekä 400 metrin aidoissa ajan 51,00 (2024).

## Lähteet
Ewon lentoasema

**Ewon lentoasema** (IATA: **EWO**, ICAO **FCOE**) on Ewossa sijaitseva lentoasema, joka on kaupungin ainoa lentoasema.

Lentoasemaa palvelee yksi hieman yli kaksi kilometriä pitkä asfaltilla päällystetty kiitotie.

## Lähteet
Louhikkokerttu

**Louhikkokerttu** (*Achaetops pycnopygius*) on afrikantöpökerttusiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan eteläisen Afrikan länsiosissa.

## Koko ja ulkonäkö
Louhikkokerttu kasvaa 17&ndash;20 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat ruskean ja mustan raidoittamat. Rinta on valkoinen mustin pilkuin. Louhikkokertun vatsa ja alaperä ovat punaruskeat.

## Levinneisyys ja elintavat
Louhikkokerttua tavataan Angolasta ja Namibiasta. Lajin elinympäristöä ovat kallioiset ruohikkoa ja pensaikkoa kasvavat alueet. Lintu liikkuu yksin tai pareittain, ja sen ravintoa ovat hyönteiset. Louhikkokerttu rakentaa kuppimaisen pesän ruohomättääseen, ja naaras munii kaksi tai kolme munaa.

## Lähteet