open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vieille-Toulouse

**Vieille-Toulouse** () on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Garonnejoen varrella, noin kymmenen kilometriä Toulousen kaupungista etelään.

Vieille-Toulousen alueella on ollut gallialaisten oppidum eaa., ja se on yksi Etelä-Ranskan tärkeimpiä gallilaisen asutuksen jäännöksiä. Gallialaiset kävivät tuolloin kauppaa kelttiläisten heimojen kanssa, samoin kuin roomalaisten ja iberialaisten kanssa. Kauppaa käytiin vehnän ja erityisesti viinin kanssa. Sanotaan, että Vieille-Toulousen peltoja auratessa on pintaan tullut niin paljon amforan palasia, että niitä on käytetty ympäröivien teiden korjaamiseen. Vieille-Toulousesta on 1500-luvulta lähtien tehty arkeologisia löytöjä, mutta ensimmäiset arkeologiset tutkimukset alkoivat vasta 1800-luvun lopulla. Seuraavan kerran kaivaukset aloitettiin 1950-luvulla, jolloin kunnan golfkenttää rakennettiin.

Vieille-Toulousesta löydettyjä esineitä, jotka ovat nähtävillä Toulousessa Musée Saint-Raymond -museossa.

Tiedosto:(Toulouse) Musée Saint-Raymond, Anthropomorphic statue - D 71 1 149.jpg|Patsas.
Tiedosto:(Toulouse) Musée Saint-Raymond, Amphores de Vieille-Toulouse.jpg|Amforoita.
Tiedosto:(Toulouse) Casque, Musée Saint-Raymond - D.78.6.1.jpg|Pronssikypärä (60 eaa. - 40 eaa.).
Tiedosto:MSR-Inscription-31016.jpg|Latinankielinen piirtokirjoitus (47 eaa.).


## Lähteet

## Aiheesta muualla
5160 Camoes

**5160 Camoes (1979 YO)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .

## Lähteet
Pilvilampi (pienalue)

**Pilvilampi** () on Vaasan kaupungin osa-alue Höstveden suuralueella. Alueen keskiössä on Pilvilammen tekojärvi. 

Pilvilammen alue tunnetaan lähinnä siellä sijaitsevasta retkeilyalueesta. Vaasan golfkenttä ulottuu myös osin Pilvilammen pienalueelle. Järven länsirannalla on teollisuusalue.

## Väestö
Pilvilammen pienalue on Vaasan vähäväkisimpiä. Vuonna 2015 siellä asui 32 ihmistä. Tätä vähemmän asukkaita oli vain Satamassa sekä Gerbyn ja Sundomin saaristoalueilla.

Alueen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 46,9&nbsp;% ja ruotsia 53,1&nbsp;% vuonna 2015. Pilvilammella ei asunut äidinkielenään muita kieliä puhuvia. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 16,7&nbsp;% ja työttömiä ei yhtäkään vuonna 2013.

## Lähteet
*

### Viitteet
Kerttu Toukolehto

**Kerttu-Liisa Toukolehto** (26. joulukuuta 1903 Tampere – 26. joulukuuta 1976 Tampere) oli suomalainen opettaja ja ammattiopetuksen tarkastaja.

Kerttu Toukolehdon vanhemmat olivat liikemies, tehtailija Efraim Aleksander Toukolehto, vuoteen 1906 Majlund (1871–1935) ja Jenny Amanda Einola. Hän suoritti keskikoulun 1921 ja käsityöseminaarin 1923. Toukolehto teki opintomatkoja Tanskaan 1923, Ranskaan 1929, 1937 ja 1950, Islantiin 1949 sekä Ruotsiin 1933, 1946 ja 1947.

Kerttu Toukolehto oli Helsingin käsityökoulun pukuompelun opettajana 1924–1926 ja 1928–1933, Tampereen tyttöjen ammattikoulun opettajana 1926–928 ja Helsingin tyttöjen ammattikoulun opettajana 1933–1944. Hän toimi ompelualan ammattiopetuksen tarkastajana kauppa- ja teollisuusministeriössä vuodesta 1944 alkaen ja sosiaaliministeriön työhuoltotoimiston ylimääräisenä kurssitoiminnan tarkastajana 1945–1949. Toukolehto oli ammattikasvatusneuvoston jäsenenä 1943–1945, kauppa- ja teollisuusministeriön asiantuntijalautakunnan jäsenenä 1945, keskusammattikoulujen opetussuunnitelmakomitean puheenjohtajana 1947–1948 ja invalidiammattikoulujen opetusohjelmatoimikunnan jäsenenä vuodesta 1951.

Toukolehto kuoli vuonna 1976. Hänet on haudattu Tampereella Kalevankankaan hautausmaalle.

## Julkaisuja
* *Naisten ja lasten puku- ja päällysvaatekaavoja*. Otava 1928

## Lähteet
Pysäköinnintarkastaja

**Pysäköinnintarkastaja** on henkilö, joka valvoo pysäköintiä koskevien sääntöjen ja määräysten noudattamista. Tarkastaja voi määrätä pysäköintivirhemaksun esimerkiksi pysäköinnistä ilman pysäköintikiekkoa tai pysäköinnistä kielletylle alueelle, kuten jalkakäytävälle. Suomessa pysäköinnintarkastajalla on myös oikeus pysäyttää ajoneuvo ja vaatia kuljettajalta esimerkiksi tämän tietoja, kuten henkilötunnus. Vähäisestä pysäköintivirheestä tarkastaja voi antaa suullisen tai kirjallisen huomautuksen.

Pysäköintivirhemaksun voi Suomessa määrätä myös poliisi tai kunnallinen pysäköinninvalvoja; pysäköinnintarkastajat ovat pysäköinninvalvojan alaisia. Pysäköinninvalvojan kelpoisuusvaatimus on muu oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto, pysäköinnintarkastajan työhön taas riittää liikennesääntöjen tuntemus. 

Puhekielessä pysäköinninvalvojat tunnetaan muun muassa nimillä *parkkipirkko* ja *lappuliisa*.

## Kuvia
 
Parkeringsvakt i Stockholm 1968.jpg|Tukholmalainen pysäköinnintarkastaja (1968)
Traffic-wardens-Finland-1971.jpg|Suomalaisia pysäköinnintarkastajia univormuissaan (1971)
Parking officer at work.png|Pysäköinnintarkastaja Israelissa (2008) 
Castle Street, Omagh - geograph.org.uk - 683537 (cropped).jpg|Pysäköinnintarkastaja Pohjois-Irlannissa (2008) 


## Katso myös
* Lipuntarkastaja (joukkoliikenteessä)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tornin Ritarit

**Tornin Ritarit** on vuonna 1949 perustettu veljeskunta, joka toimii Helsingin Hotelli Tornin yhteydessä. Veljeskunnan perusti kauppaneuvos Jorma Soiro sodanjälkeisessä Suomessa edistämään hotellin mainetta ja gastronomista kulttuuria.

## Historia
Jatkosodan jälkeen liittoutuneiden valvontakomissio käytti Hotelli Tornia vuosina 1944–1947. Valvontakomission lähdön jälkeen hotelli remontoitiin kokonaan, ja vuonna 1948 sen toiminta alkoi uudelleen Jorma Soiron johdolla. Hotelli oli menettänyt osan arvostaan, mutta sai myös julkisuutta valvontakomission käytön aikana. Maineen palauttamiseksi ja Tornin tunnetuksi tekemiseksi korkeatasoisena hotellina perustettiin Tornin Ritarit 19. syyskuuta 1949.

## Toiminta
Tornin Ritarit otti vaikutteita eurooppalaisista ruoka- ja viiniveljeskunnista. Lisäksi julkaistiin *Torni*-lehteä ja gastronomisia oppaita, jotka lisäsivät kulinaarisen kulttuurin tuntemusta Suomessa.

## Jäsenyys
Ritarikunnan jäsenyys on kutsuperusteinen ja on luonteeltaan kunnianosoitus. Jäseniksi kutsutaan gastronomisen kulttuurin vaikuttajia, sen edistäjiä sekä hotellin pitkäaikaisia kanta-asiakkaita. Ensimmäinen naisjäsen, eduskunnan silloinen puhemies Riitta Uosukainen, lyötiin ritariksi vuonna 1996. Vuosittain ritarikuntaan hyväksytään kolme–neljä uutta jäsentä.

## Nykytilanne
Ritarien vaikutus hotelliin ei ole enää yhtä keskeinen kuin perustamisaikoina, mutta veljeskunta jatkaa toimintaansa. Ritarien vuosipäivää vietetään edelleen 19. syyskuuta perinteisen kaavan mukaisesti. Juhlaan kuuluu Tornin kiertäminen ritariviitat harteilla ja ritarilippua kantaen, uusien ritarien lyöminen sekä yhteinen ateria hotellin ravintolassa. Ritariperinteeseen kuuluvat myös seremonialliset puheet, ruokailu ja juomien nauttiminen kolmihaaraisesta ritarilasista.

## Tunnuslause


## Katso myös

* Hotelli Torni
* Confrérie de la Chaîne des Rôtisseurs

## Lähteet
1640 Nemo

**1640 Nemo (1951 QA)** on keskikokoinen asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti  &ndash; . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on  ja sen spektrityyppi on S-luokkaa (SMASSII).

Asteroidi on nimetty Jules Vernen fiktion mukaan.

## Lähteet
Kielotie

**Kielotie** () on Vantaan Tikkurilan ja Hiekkaharjun kaupunginosissa sijaitseva pohjois–eteläsuuntainen katu. Se alkaa Keravanjoen ylittävältä sillalta Vantaan ja Helsingin rajalta ja päättyy pohjoisessa Hiekkaharjun Talkootiehen. 

Vuonna 1973 Kielotielle asennettiin Vantaan ensimmäiset liikennevalot sekä Asematien että Tikkurilantien eli silloisen Kuriiritien risteyksiin. 2020-luvulla Kielotielle Lummekujan ja Tikkurilantien väliselle osuudelle rakennetaan Vantaan pikaraitiotie.

## Rakennuksia kadun varrella

* Kielotorni (2005), asuintornitalo
* Virnatie 3 (1990), entinen autokauppa 
* Vantaan Sarastus (2018), asuintornitalo
* Kielotie 7 (1984), toimistorakennus, joka tunnetaan myös nimellä Grandinkulma: rakennuksen pohjakerroksessa toimii elokuvateatteri Bio Grand 
* Tikkurilan terveysasema, Kielotie 11 (1974)
* Tikkurilan neuvola, Kielotie 40 (1952)
* Vantaan oikeustalo, Kielotie 21 (1988)

 
Valon kortteli city block by Kielotie in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2021 May.jpg|Vantaan Sarastus
Buildings in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2004 (cropped; Lehdokkitie 2, Tikkuraitti 11).jpg|Osoitteessa Tikkuraitti 11 sijaitseva liikerakennus oli alun perin Elannon käytössä.
Tikkurilan neuvola from 1952 in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2022 April - 2.jpg|Neuvola (Kielotie 40, 1952)
Aravatalo from 1952 in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2022 April.jpg|Asuinrakennus Aravatalo (Kielotie 42, 1952)
Southern building of Kultapyrstö and construction in the background in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2022 April.jpg|Asuinrakennus Kultapyrstö (Kielotie 38, 1952). Taustalla uudisrakennuksia Kielotien ja Lummetien risteyksessä.


### Purettuja rakennuksia

* Kielotie 4–6, Tikkurilan Autotalo (purettu 2015)
* Kielotie 5, toimisto- ja liikerakennus (purettu 2023–2024)
* Kielotie 13 ja 15, virastotalot (purettu 2019–2020)
* Kielotie 21, Vantaan poliisitalo eli pääpoliisiasema (purettu 2023–2024)

## Katso myös
* Silkkitehdas 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johan Frans Olán

**Johan Frans Olán** (1850 Kiikka – 10. toukokuuta 1897 Tampere) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut kirjakauppias ja kustantaja.

Olán muutti jo alaikäisenä poikana Tampereelle ja pääsi kirjansitojan oppiin Engströmin liikkeeseen. Suoritettuaan kisälli- ja mestarinäytteensä hän avasi oman kirjansitomoliikkeensä Tampereella 1873. Pian sen jälkeen Olán sai myös kirjakauppaoikeudet ja myöhemmin hän harjoitti myös kustannustoimintaa. 

Olán oli mukana perustamassa Tampereelle vapaapalokuntaa ja oli palokunnassa osastopäällikkönä ja juhlalipunkantajana. Hän oli Tampereen rahatoimikamarin ja taksoituslautakunnan jäsenenä sekä Tampereen käsityö- ja tehdasyhdistyksen valtuutettuna.

Johan Frans Olán oli naimisissa Josefina Wilhelmina Molinin kanssa. Olánin perustaman *J. F. Olánin Kirjakauppa ja Kirjansitomon* osti vuonna 1920 Olánin poika Väinö Vilhelm Olán (s. 1881), joka oli ollut liikkeen prokuristina vuodesta 1906 alkaen päästyään ylioppilaaksi 1901 ja saatuaan Suomen Liikemiesten Kauppaopiston päästötodistuksen 1902. Väinö Olán toimi sitten liikkeen johtajana ja vuonna 1930 liike muutettiin osakeyhtiöksi *J. F. Olán Oy*, jonka toimitusjohtajana Väinö Olán jatkoi. Liikettä laajennetiin samalla myös kirjapainolla. Väinö Olán harrasti suojeluskuntatoimintaa ja urheilua. Hän oli Tampereen suojeluskunnan jäsenenä mukana Suomen sisällissodan alkuvaiheessa Suinulan retkellä ja haavoittui Suinulan verilöylyssä. Väinö Olán sai talousneuvoksen arvon 1937.

## Katso myös
* Olánin talo

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* *J. F. Olán oy 100 vuotta*.  J. F. Olán Oy, Tampere 1974
Akvamanile

**Akvamanile**  ( = vesi, *manus* = käsi) on pronssinen tai messinkinen, useimmiten taruolennon, eläimen, ratsumiehen tai ihmisen rintakuvan muotoinen vesiastia, josta keskiajan papit valuttivat vettä pestäkseen kätensä ennen ja jälkeen hostian (ehtoollisleivän) jakamista ehtoollisvieraille. Keskiajan lopulta alkaen akvamanileja alkoivat käyttää maallikotkin, etenkin ennen ateriaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
6068 Brandenburg

**6068 Brandenburg (1990 TJ2)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .

Asteroidi on nimetty Berliinin lähistöllä olevan alueen mukaan.

## Lähteet
Hideaki Anno

**Hideaki Anno** (, s. 22. toukokuuta 1960 Ube, Yamaguchin prefektuuri) on japanilainen animaattori ja ohjaaja. Hän on yksi joulukuussa 1984 perustetun Gainaxin perustajista. Anno on kärsinyt useaan otteeseen kliinisestä masennuksesta, joka on vaikuttanut hänen töihinsä: esimerkiksi *[[Neon Genesis Evangelion]]* televisiosarja muuttuu yllättäen synkäksi psykologiseksi trilleriksi.

Asteroidi 9081 Hideakianno on nimetty hänen kunniakseen.

## Lähteet
Juho Emil Teräs

**Johan (Juho) Emil Teräs** (19. syyskuuta 1875 Längelmäki – 2. lokakuuta 1957 Tampere) oli suomalainen Tampereella asunut vaatturimestari ja näyttelijä.

Vaatturin poikana syntynyt Teräs meni 1888 räätälinoppiin Erlanderille Hämeenlinnaan ja saatuaan kisällinkirjat 1893 hän työskenteli useiden mestarien palveluksessa Hmeenlinnassa ja Tampereella, kunnes vuonna 1908 perusti Tampereelle oman vaatturinliikkeen. Liike oli sittemmin alansa tunnetuimpia Tampereella. Teräs sai 1912 Tampereen Käsityö- ja tehdasyhdistykseltä mestarin arvon. Teräs teki opintomatkoja Ruotsiin, Latviaan ja Viroon. Hän oli vuodesta 1920 Tampereen Käsityö- ja tehdasyhdistyksen valtuutettuna ja sittemmin yhdistyksen sihteerinä. Hän oli Tampereen Ammattiklubin perustajia ja sen puheenjohtaja vuodesta 1924. Tampereen vaatturien kerhon kerhomestarina hän oli vuodesta 1924. Teräs edusti Tampereen Käsityö- ja tehdasyhdistystä kaikissa Suomen Käsityö ja teollisuusliiton kokouksissa vuodesta 1920 alkaen, alustaen liiton kokouksissa monia keskustelukysymyksiä. Hän oli myös edustajana kaikissa Suomen vaatturityönantajain liiton kokouksissa ja kuului jäsenenä kummankin liiton hallitukseen.

Teräs kuului nuorempana lähes 20 vuotta Tampereen Työväen Teatterin näyttelijäkuntaan ja myöhemmin hän esiintyi useasti lausujana. Hän aloitti näyttelijänä jo 1890-luvulla esiintyen räätälien ammattiosaston ja Tehtaalaisseuran näytelmäesityksissä.

Teräs kuoli vuonna 1957. Hänet on haudattu Tampereella Kalevankankaan hautausmaalle.

## Lähteet
Pyhän sydämen katedraali (Sarajevo)

**Pyhän sydämen katedraali** () on katolinen katedraali Bosnia ja Hertsegovinan pääkaupunki Sarajevossa. Katedraali on vihitty käyttöön vuonna 1889 ja sen suunnitteli arkkitehti Josip Vancaš.

## Historia

Itävalta-Unkari oli miehittänyt Osmanien valtakuntaan kuuluneen Bosnian vuonna 1878. Béni Kállay ja Itävalta-Unkarin hallinto alkoivat rakentaa Sarajevoon uusia uskonnollisia rakennuksia etenkin vanhaankaupunkiin tai sen lähelle. Tavoitteena oli monimuotoistaa osmanikaudella muslimien hallitsemaa keskustaa ja toisaalta ohjata Bosnian eri ryhmittymiä kansallismielisen liikehdinnän sijaan uskonnon pariin. Vaikutteita kaupungille kaavailtu uusi ilme sai myös Wienin Ringstraßen rakennushankkeista. Sarajevoon tuli Wienissä koulutettuja arkkitehteja, joista yksi oli vuonna 1884 saapunut Josip Vancaš. Kállay oli pyytänyt Vancašia suunnittelemaan kaupungin uuden katolisen katedraalin. Vancašia innoitti Wienin Votivkirche, jota ei kuitenkaan voitaisi rakentaa samassa skaalassa rahan ja tilan puutteen vuoksi. Vancašin suunnittelema rakennus oli lopulta yhdistelmä gotiikkaa ja uusromantiikkaa. Kokonsa puolesta rakennus muistutti pikemminkin Keski-Euroopan tavallisia kirkkoja, kuin suurkaupunkien katedraaleja.

Uusi katedraali vvihittiin kättöön vuonna 1889. Se sijaitsee aukion reunalla hieman vanhankaupungin ulkopuolella. Sisäänkäynnin puolella katedraalin julkisivulla on Jeesuksen Pyhän sydämen patsas, jonka valmisti wieniläinen kuvanveistäjä A. Hausmann. Sisätilojen relifit ja alttarin valmistivat Dragan Morak ja Franz Erler. Katedraalin urut toimitti zagrebilainen yhtiö Heferer. Katedraaliaukion tuntumaan rakennettiin myös muita uusromanttisia rakennuksia. Sarajevon ensimmäinen katolinen arkkipiispa Josip Stadler ja hänen seuraajansa Marko Alaupović haudattiin katedraaliin.

Vuonna 2014 katedraalin sisäänkäynnin edessä paljastettiin paavi Johannes Paavali II:n kolmimetrinen patsas.

## Lähteet
Şu

**Şu** () tai **Tšüi** () on joki Kirgisiassa ja Kazakstanissa. Sen pituus on 1&nbsp;186 (tai 1&nbsp;030) kilometriä ja valuma-alueen laajuus 148&nbsp;000 (tai 67&nbsp;500) neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Kirgisiassa Teskei Alatoo ja Kyrgyz Alatoo -vuorilta virtaavien Žoon-Aryk- ja Kotškorjokien yhtyessä 1&nbsp;802 metrin korkeudella. Se virtaa Ysyk-Kölin laaksoon lähelle järveä ja kääntyy sitten luoteeseen kohti Boomin rotkoa. Ennen Orto-Tokoin tekojärven rakentamista joki tulvi korkean veden aikana Ysyk-Köliin. Tšoŋ Kemin -sivujoen jälkeen alkaa Tšüin laakso, joka levenee joen virratessa Kazakstanin tasangoille. Moiynqūmin aavikolla joki hajoaa useiksi haaroiksi, jotka ehtyvät korkean veden aikana Aşşykölin painaumaan.

Joki saa vetensä lumesta, sateesta ja pohjavedestä. Sen vuotuinen vesimäärä on 3,6 kuutiokilometriä ja keskimääräinen virtaus 71 kuutiometriä sekunnissa. Vettä käytetään laajasti maatalouden keinokasteluun ja se on hyvin saastunutta. Joessa on myös pieniä voimalaitoksia.

## Lähteet
Moiynqūm

**Moiynqūm** () on hiekka-aavikko Kazakstanin Jambylin ja Türkıstanin alueilla. Se rajoittuu pohjoisessa Şujoen laaksoon ja etelässä Kirgiisivuoriin ja Qaratauhun. Aavikon pinta ala on noin 37&nbsp;500 neliökilometriä. Sen pituus on kaakkois-luoteissuunnassa 500 ja leveys 50–150 kilometriä.

Muinaisen merenpohjan ja Şujoen tuoma hiekka on pääosin kokonaan tai osittain saksaulien, tatarkasvien, marunoiden ja muun kasvillisuuden peittämää. Moiynqūmia käytetään talvilaitumena sekä osittain myös rehukasvien viljelyyn alueilla, joissa pohjavesi on lähellä maan pintaa. Vuotuinen sademäärä on 150–330 millimetriä.

## Lähteet
Qaratau

**Qaratau** () on Tienšanin luoteinen reunavuoristo Kazakstanin eteläosassa. Sen pituus on 420 kilometriä ja korkein kohta Bessas 2176 metriä. Qarataun lounaispuolella sijaitsee Syrdarjan ja koillispuolella Talasin jokilaakso.

Liuskeesta, hiekka- ja kalkkikivestä sekä dolomiitista muodostuneiden vuorten huiput ovat tasaiset ja rinteet jyrkät. Alueella on fosforiitti- ja monimetalliesiintymiä. Paikallinen erikoisuus on kautsukasvi *Scorzonera tau-saghyz*.

## Lähteet
Isaac Kimeli

**Isaac Kimeli** (s. 9. maaliskuuta 1994) on kenialaissyntyinen belgialainen yleisurheilija, joka kilpailee kestävyysjuoksumatkoilla.

Kimeli muutti Belgiaan siellä pitkään työskennelleen äitinsä perässä 15-vuotiaana. Alle 23-vuotiaiden ikäluokassa hän saavutti Belgian edustajana hopeaa 5&nbsp;000 metrin juoksussa vuoden 2015 EM-kilpailuissa ja voitti kultaa maastojuoksun EM-kilpailuissa 2016.

Kimeli osallistui yleisen sarjan EM-kilpailuihin ensimmäisen kerran Zürichissä 2014 mutta jäi 1&nbsp;500 metrin juoksussa alkueriin. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui yhdeksänneksi. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän karsiutui 1&nbsp;500 metrin alkuerissä, ja 5&nbsp;000 metrin loppukilpailussa hän tuli viidentenä maaliin mutta hänet hylättiin. Maastojuoksun EM-kilpailuissa 2018 hän saavutti hopeaa. Vuonna 2019 hän voitti timanttiliigan Brysselin osakilpailussa 5&nbsp;000 metrin juoksun silloisella ennätysajallaan 13.13,02. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän karsiutui 1&nbsp;500 metrin välierissä ja sijoittui 5&nbsp;000 metrillä 14:nneksi. Vuonna 2021 Kimeli saavutti Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa hopeaa 3&nbsp;000 metrin juoksussa. Ensimmäisissä olympialaisissaan Tokiossa 2021 hän karsiutui 5&nbsp;000 metrillä ja sijoittui 17:nneksi 10&nbsp;000 metrillä.

Vuonna 2022 Kimelin saavutuksia olivat Münchenin EM-kilpailujen 11. sija 5&nbsp;000 metrillä, Eugenen MM-kilpailujen kymmenes sija 10&nbsp;000 metrillä ja pronssimitali maastojuoksun EM-kilpailuissa. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui 10&nbsp;000 metrillä 13:nneksi. Vuonna 2024 Kimeli oli Rooman EM-kilpailuissa 10&nbsp;000 metrillä 14:s. Pariisin olympialaisissa 2024 hän sijoittui 5&nbsp;000 metrillä kahdeksanneksi ja 10&nbsp;000 metrillä 19:nneksi.

Kimeli saavutti vuonna 2025 maantiejuoksun EM-kilpailuissa 10 kilometrillä pronssia. Timanttiliigassa hän voitti elokuussa 2025 Lausannen osakilpailussa 5&nbsp;000 metriä ajalla 13.07,67. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän saavutti 5&nbsp;000&nbsp;metrillä hopeaa ajalla 12.58,78.

Kimelin ennätys 10&nbsp;000 metrillä on maaliskuussa 2024 juostu 27.07,97 ja 5&nbsp;000 metrillä 12.56,53 toukokuulta 2024.

## Lähteet
Theodor Albrecht

**Theodor Albrecht** (1843–1915) oli saksalainen geodeetti ja tähtitieteilijä. Hän oli vuodesta 1866 Potsdamin geodeettisen laitoksen havainnoitsijana ja sittemmin osastonpäällikkönä. Albrechtin työt koskevat pääasiallisesti geodeettis-astronomisia kysymyksiä, joista ensisijaisia ovat longitudieromääräykset ja napavariaatiotutkimukset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kai Cenat

**Kai Carlo Cenat III** (s. 16. joulukuuta 2001 The Bronx, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen striimaaja ja tubettaja. Hän on tilatuin ja seuratuin Twitch-striimaaja 19 miljoonalla seuraajallaan. Cenat on osa Any Means Possible (AMP) -vaikuttajayhteisöä.

Cenat luokitellaan joskus maailman tunnetuimmaksi striimaajaksi. Hän on sisältönsä kautta jojo keksinyt tai tehnyt tunnetuksi muun muassa viraalit internet-lausahdukset *rizz*, *fanum tax* ja *gyatt*. Cenat on saavuttanut suuria virstanpylväitä, kuten 700&nbsp;000 tilaajan saavuttaminen Twitchissä Mafiathon 2 -striimausmaratoonin aikana ja 1,1 miljoonan tilaajan saavuttaminen Mafiathon 3 -striimausmaratoonin aikana. Hänestä myös tuli ensimmäinen englanninkielinen striimaaja, joka ylitti 1 miljoonan katsojan katselumäärän striimatessaan LeBron Jamesin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ans

**Ans** on taajama Silkeborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1&nbsp;906 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gerby (pienalue)

**Gerbyn kylä** eli **Gerby** on yksi Vaasan kaupungin pienalueista Gerbyn suuralueella. Se sijaitsee suuralueen koillisosassa ja käsittää Gerbyn asemakaavoittamattoman alueen. Asutus alueella on pientalovaltaista ja maaseutumaista, joka on keskittynyt Singsbyntien, Isopellontien ja Nevatien varsille. Lisäksi pienalueeseen kuuluu Finnbyn alue sekä Pukinjärvestä Falabellantie, Maneesintie ja Raudikontie.

## Väestö
Vuonna 2015 Gerbyn kylän tilastollisella pienalueella asui 770 ihmistä.

Alueen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 58,8&nbsp;%, ruotsia 40,1&nbsp;% ja muita kieliä 1,0&nbsp;% vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 11,2&nbsp;% ja työttömiä 2,1&nbsp;% vuonna 2013.

## Liikenneyhteydet
Raippaluodon sillalle johtava Alskatintie kulkee alueen läpi. Singsbyntietä pitkin pääsee Mustasaaressa sijaitsevaan Singsbyn kylään.

Julkista liikennettä Gerbyn pienalueelle on vähäisesti. Maneesintien lähellä olevaa pysäkkiä käyttää Vaasan joukkoliikenteen Liftin linja 8 Pukinjärvi – Hietalahti, ja Finnbytä palvelee linja 2 Västervikiin ja keskustan kautta Ristinummelle.

## Lähteet
*

### Viitteet
6906 Johnmills

**6906 Johnmills (1990 WC)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen spektrityyppi on C-luokkaa (SMASSII).

## Lähteet
Bent Jensen

**Bent Jensen** (s. 10. toukokuuta 1938 Kjellerup) on tanskalainen historioitsija. Hän toimi Etelä-Tanskan yliopiston professorina vuosina 1980–2008. Jensen keskittyi erityisesti Tanskan ja Venäjän välisten suhteiden sekä kylmän sodan tutkimiseen. Vuosina 1989–1991 hän toimi *[[Jyllands-Posten]]in* politiikan toimituksen päällikkönä.
## Teoksia
* *Danmark og det russiske spørgsmål 1917-1924* (1979, väitöskirja)
* *Stalinismens fascination og danske venstreintellektuelle* (1984)
* *Bjørnen og haren: Sovjetunionen og Danmark 1945-1965* (1999)
* *Gulag og glemsel* (2002)
* *I begyndelsen – Livstykker* (2004)
* *Stalin: En biografi* (2005)
* *Ulve, får og vogtere* (2014)
* *Modløber – Erindringer* (2022)
## Lähteet
Heikki Pirilä

**Heikki Emil Pirilä** (18. syyskuuta 1875 Teisko – 23. tammikuuta 1949 Tampere) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut rakennusmestari ja urakoitsija.

Teiskosta kotoisin ollut Pirilä muutti jo kouluaikanaan Tampereelle ja kävi siellä käsityöläiskoulun ja teollisuuskoulun. Pirilä oli sen jälkeen vähän aikaa piirtäjänä arkkitehti B. V. Blomin toimistossa kunnes hän vuonna 1899 ryhtyi rakennusmestariksi ja urakoitsijaksi. Hän toimi rakennustöiden johtajana ja urakoitsijana rakennuttaen useita taloja Tampereelle. Aluksi Pirilä oli Asunto Oy Oman Tuvan työmaalla vastaavana rakennusmestarina ja Tampereen kauppahallin työmaalla nuorempana rakennusmestarina. Vuosina 1902—1904 hän oli vastaavana rakennusmestarina tai työnvalvojana Tampereen Säästöpankin, Tampereen Sementtivalimo Oy:n ja Lapinniemen tehtaan värjäys- ja valkaisuosaston rakennuksilla. Pirilä ryhtyi vuonna 1905 itsenäiseksi urakoitsijaksi ja hän rakensi tämän jälkeen muun muassa Kangasalan urkutehtaan rakennuksen, useita osuusmeijereitä, Äetsän voimalaitoksen, pari Kansallis-Osake-Pankin toimitaloa, Tampereen synnytyslaitoksen, Aaltosen Kenkätehdas Oy:n tehdasrakennukset ja saman yhtiön asuinrakennuksen Tammelantorin varrelle, Asunto Oy Laukonhovin ja Pirkkalan valtatie 4:n rakennukset sekä monia muita pienempiä rakennuksia. Pirilä suoritti myös Maarian ja Akaan kirkkojen korjaustyöt. Pirilä omisti useita kiinteistöjä Tampereella. Vuosina 1908—1910 hän oli Tampereen Puunjalostustehdas Oy:n isännöitsijänä. Pirilä oli Tampereen rahatoimikamarin, huoneenvuokralautakunnan, sosiaalilautakunnan, taksoituslautakunnan sekä tulo- ja omaisuusverolautakunnan jäsenenä. Hän oli Osuusliike Tuotannon hallintoneuvoston jäsenenä vuodesta 1920 ja suuren osan tästä ajasta hallintoneuvoston varapuheenjohtajana. Hän oli pitkään kirkkovaltuuston jäsenenä ja toimii palovakuutusyhdistys Varman, Kaupunkien yleisen Paloapuyhdistyksen ja Suomen Asuntokiinteistöpankin arviomiehenä. Rakennusmestarien yhteistoiminnassa Pirilä oli mukana alusta alkaen, ollen liiton perustajajäseniä.

Pirilä kuoli vuonna 1949. Hänet on haudattu Tampereella Kalevankankaan hautausmaalle.

## Lähteet
Perućica

**Perućica** on aarniometsä Bosnia ja Hertsegovinassa lähellä maan Montenegron vastaista rajaa. Alue on yksi harvoista Euroopan säilyneistä suhteellisen koskemattomista aarniometsistä.

Perućica sijaitsee Dinaarisilla Alpeilla Bosnia ja Hertsegovinan Serbitasavallassa lähellä maan Montenegron vastaista rajaa maan korkeimman vuoren Maglićin juurella Sutjeskan kansallispuistossa. Matalin kohta aarniometsän alueella on 578 metrin korkeudella merenpinnasta ja korkein 2&nbsp;386 metriä. Pinta-alaa metsäalueella on noin 1&nbsp;434 hehtaaria. Metsäalueella sijaitsee myös noin 75 metriä korkea Skakavacin vesiputous.

Eri puu- ja pensaslajeja alueella on yli 170. Puustoon lukeutuvat esimerkiksi pyökit, pihdat, lehmukset, kuuset ja vaahterat. Monet puut alueella ovat kasvaneet hyvin korkeiksi, eräs mitattu metsäkuusi oli 57,4 metriä ja korkein saksanpihta 54 metriä. Muita kasvilajeja on yli 1&nbsp;000. Eläimistöön kuuluu runsaasti eri selkärangattomia, sammakkoeläimiä, matelijoita ja kaloja. Eri nisäkäslajeja alueella esiintyy 36 ja joitakin niistä huomattavimpia ovat karhu, susi, kettu, gemssi, metsäkauris, villisika ja mäyrä.

Perućica julistettiin vuonna 1952 "tiukasti suojeltu luonnonalue" ja vuonna 1954 siitä tuli valtion hallinnoima luonnonsuojelualue. Sutjeskan kansallispuisto perustettiin vuonna 1962 ja Perućica muodostaa yhden sen olennaisista osista. Perućica on ollut vuodesta 2017 Bosnia-Hertsegovinan aielistassa Unescon maailmanperintöluetteloon.

## Lähteet
Pekingin teknillinen korkeakoulu

**Pekingin teknillinen korkeakoulu** (; , lyhennys **BIT**) on kiinalainen julkinen yliopisto, joka toimii Pekingissä. Se perustettiin vuonna 1940.

Yliopisto lukeutuu Kiinan yliopistojen Double First Class -kehitysohjelman piiriin. ARWU-yliopistoranking (2025) sijoitti oppilaitoksen maailmanlistansa sijaluokkaan 101-150. BIT-yliopistolla on maailmanlaajuisesti vahvaa osaamista esimerkiksi ilmailu- ja avaruustekniikassa, koska tieteenalakohtaisen ARWU-listauksen mukaan yliopisto sijoittui tässä aihepiirissä maailmanlistan 4. sijalle.

Opetusta annetaan kiinan ja englannin kielillä. Opiskelijoita oli yhteensä 28&nbsp;460, joista tohtoritutkintoa opiskeli 4&nbsp;247. Opetushenkilökuntaan kuului 3&nbsp;420 ihmistä (10/2023).

Yhdysvaltain puolustusministeriö (DoD) pitää BIT-yliopistoa turvallisuusuhkana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yuito Suzuki

**Yuito Suzuki** (; s. 25. lokakuuta 2001 Miura) on japanilainen jalkapalloilija, joka pelaa pääsääntöisesti hyökkäävän keskikenttäpelaajan pelipaikalla. Hän on oikeajalkainen ja pituudeltaan 175-senttimetrinen. Suzuki on edustanut seuratasolla vuodesta 2025 Saksan pääsarjassa Bundesliigassa pelaavaa SC Freiburgia. Hän kuuluu myös Japanin maajoukkueeseen.

Suzuki pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa kesäkuussa 2024  Myanmaria vastaan. Hän on pelannut syyskuuhun 2025 mennessä neljä virallista A-maaottelua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juleisy Angulo

**Juleisy Angulo** (s. 2. tammikuuta 2001) on ecuadorilainen yleisurheilija. Hän voitti keihäänheiton maailmanmestaruuden vuonna 2025.

Angulo menestyi juniorisarjoissa Amerikan maanosakilpailuissa. Yleisessä sarjassa hän voitti Ibero-Amerikan mestaruuden vuonna 2022 ja saavutti myöhemmin samana vuonna pronssia Etelä-Amerikan kisoissa. Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui neljänneksi vuosina 2021 ja 2023 sekä saavutti hopeaa vuonna 2025. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän jäi karsintaan Eugenessa 2022 ja Budapestissa 2023. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän voitti kultaa parannettuaan Ecuadorin-ennätystä ensin karsinnassa tulokseen 63,25 ja sitten loppukilpailussa tulokseen 65,12.

Angulo heitti vuonna 2019 ennätyksekseen 58,96 mutta paransi siitä vasta vuonna 2022, jolloin hän ylitti ensi kerran 60 metriä ja heitti parhaalla heitollaan 61,10. Vuonna 2023 hänen pisin heittonsa kantoi 60,60 metriin, ja vuonna 2024 hän ei kilpaillut lainkaan. Vuonna 2025 hän heitti ennen MM-kilpailuja kahdesti yli 62 metriä, ja Tokion MM-kilpailuissa hän paransi ennätyksensä 65,12:een.

## Lähteet
Kirgiisivuoret

**Kirgiisivuoret** tai **Kyrgyz Alatoo** (, ) on Tienšaniin kuuluva vuorijono Kirgisiassa ja Kazakstanin rajalla. Sen pituus on 454 kilometriä. Korkein kohta on Batyš Alamüdün (4&nbsp;895 metriä).

Sedimentti- ja metamorfisista kivilajeista, porfyriitista ja graniitista muodostuneet Kirgiisivuoret ulottuvat Ysykköljärven länsipuolelta Tarazin kaupungin itäpuolelle. Ne erottavat pohjoisen Tšüin laakson eteläisistä Talasin, Suusamyrin ja Kotškorin laaksoista. Terävähuippuisten vuorten keskikorkeus on 3&nbsp;700 metriä. Pohjoisrinteet ovat etelärinteitä loivemmat ja pitemmät. Hyötykaivannaisiin kuuluvat lyijy, rikkikiisu, kivisuola, rakennusaineet ja kivennäisvesi.

Vuotuinen sademäärä on vuorten juurella 300–400 ja vuorilla 800–1&nbsp;000 millimetriä. Varsinkin pohjoisrinteillä on paljon jäätiköitä. Joet kuuluvat Tšüin, Narynin ja Talasin vesistöihin. Rinteillä on arokasvillisuutta, kuusia, katajia ja 3&nbsp;500 metriin saakka saakka alppiniittyjä. Eläinkuntaan kuuluvat karhu, lumileopardi, ilves, susi ja villivuohet. Aluetta käytetään karjan laitumena.

## Lähteet
Mattia Furlani

**Mattia Furlani** (s. 7. helmikuuta 2005) on italialainen yleisurheilija. Hän on voittanut pituushypyssä maailmanmestaruuden sekä ulko- että sisäradoilla ja saanut olympialaisissa pronssimitalin.

Furlani menestyi kansainvälisesti jo nuorten sarjoissa, joissa hän kilpaili myös korkeushypyssä. Aikuisten arvokilpailuissa hän jäi vielä vuonna 2023 sisäratojen EM-kilpailuissa ja ulkoratojen MM-kilpailuissa pituushypyn karsintaan. Vuonna 2024 hän saavutti hopeaa Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa tuloksella 822&nbsp;cm ja Rooman ulkoratojen EM-kilpailuissa silloisella ennätyksellään 838&nbsp;cm sekä pronssia Pariisin olympialaisissa tuloksella 834&nbsp;cm. Vuonna 2025 hän saavutti hopeaa Apeldoornin sisäratojen MM-kilpailuissa tuloksella 812&nbsp;cm ja voitti kultaa Nanjingin sisäratojen MM-kilpailuissa tuloksella 830&nbsp;cm. Syyskuussa hän voitti Tokion MM-kilpailuissa kultaa omalla ennätyksellään 839&nbsp;cm.

Furlani hyppäsi pituutta 804&nbsp;cm vuonna 2022, ja tämän jälkeen hänen vuosittaiset parhaat tuloksensa ovat olleet 824&nbsp;cm, 838&nbsp;cm ja 839&nbsp;cm. Korkeushypyssä hänen ennätyksensä on 217&nbsp;cm vuodelta 2021. Hän on juossut 100 metriä aikaan 10,64 ja 200 metriä aikaan 21,12.

## Lähteet
T Swoop

**T Swoop** (oikealta nimeltään **Artin Zogiani**) on suomalainen kosovolaistaustainen rap-artisti. Hän julkaisee erityisesti kosovolaista musiikkia, tyylilajeinaan erityisesti gangsta rap, pop ja house.

T Swoop alkoi tekemään musiikkia jo vuonna 2008, inspiraationaan yhdysvaltalaiset räppärit kuten 50 Cent. Hän alkoi julkaisemaan itsenäisesti musiikkia Spotifyhin vuonna 2017, jolloin hän esiintyi Vantaan nuorisopalvelujen 100 nuorten tarinaa -kuvaprojektissa ja linjasi haluavansa tuoda kosovolaista musiikkia Suomeen.

T Swoopin läpimurtokappale oli maaliskuussa 2022 julkaistu *Mon ami*, joka sai suosiota TikTokiin julkaistun pätkän kautta. Huhtikuun 2022 alussa sillä oli Spotifyssa noin 476 000 kuuntelukertaa.

T Swoop edustaa levy-yhtiöitä M-Eazy Music ja Sony Music. Musiikkiuran lisäksi hän on kertonut harkitsevansa näyttelijän töitä.

## Diskografia
### Singlet
**Kauas pois* (2025)
**Iha mitä vaa* (2025)
**Contigo* (2025)
**Paratiisi* (2025)
**Momentti* (2024, feat. Costi)
**Tänä yön* (2024)
**Sun aika* (2024, feat. Tuuli)
**Kahdestaan (la di da)* (2023)
**Mon am*i (2022)
**Fiiliksii* (2020)
**CLV* (2020)
**Karamelli* (2019)
**En Kadu* (2019)
**Capitan* (2018)
**Safari* (2018)
**La Familia* (2017, feat. Megi)
**Flight Mode* (2017)
### EP:t
**P9* (2022)

## Lähteet
Talas (joki)

**Talas** (kirg. ja kaz. Талас) on joki Kirgisiassa ja Kazakstanissa. Sen pituus on 661 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 52&nbsp;700 neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Kirgisiassa Kirgiisivuorilta ja Talasin Alataulta virtaavien Karakolin ja Ütškošoin yhtyessä. Se virtaa kohti länttä Talasin laaksossa ja ehtyy Kazakstanissa Moiynqūmin hiekkaan. Keskimääräinen virtaus Tarazin kaupungin luona on 27,4 kuutiometriä sekunnissa. Joella on useita patorakennelmia, ja sen vettä käytetään maatalouden keinokasteluun. Joen varrella sijaitsee myös Talasin kaupunki. 

## Lähteet
Päästä päähän -salaus

**Päästä päähän -salaus** tarkoittaa salakirjoitusta, jossa salaaminen suoritetaan viestin lähettäjän laittella, ja puretaan vasta vastaanottajan päässä. Järjestely suojaa viestin luottamuksellisuuden myös niissä tilanteissa, joissa viestintäpalvelun tarjoaja on vihamielinen, tai sen järjestelmiin on kohdistunut tietoturvaloukkaus. Tämä poikkeaa esimerkiksi TLS-salauksesta, jossa pelkästään käyttäjien ja palveluntarjoajan väliset yhteydet on salattu.

Monet pikaviestinsovellukset, kuten Whatsapp ja Signal, on salattu päästä päähän. Myös PGP-salakirjoitusjärjestelmä, jota käytetään toisinaan muun muassa sähköpostin salaamiseen, on esimerkki päästä päähän -salauksesta.
## Lähteet
Luoteinen polytekninen yliopisto

**Luoteinen polytekninen yliopisto** (; , lyhennys **NPU**) on kiinalainen julkinen yliopisto, joka toimii Shaanxin maakunnan Xi’anissa. Oppilaitos on perustettu vuonna 1957 yhdistämällä vuonna 1938 perustettu Luoteinen korkeakoulu ja vuonna 1952 perustettu Xi’anin ilmailukorkeakoulu.

Yliopisto lukeutuu Kiinan yliopistojen Double First Class -kehitysohjelman piiriin. ARWU-yliopistoranking (2025) sijoitti oppilaitoksen maailmanlistansa sijaluokkaan 101–150. Yliopisto sijoittuu useilla tieteenaloilla maailman kärkiluokkaan ainakin ARWU:n tieteenalakohtaisen luokittelun perusteella. NPU sijoittui erittäin korkealle esimerkiksi ilmailu- ja avaruustekniikassa (maailmanlistan 2. sijalla), metallurgian tekniikassa (4.) ja kaukokartoituksessa (5.).

Opetus annetaan kiinan kielellä. Lukuvuosi kestää syyskuusta heinäkuulle. Opiskelijoita on yli 30&nbsp;000 ja akateemista henkilökuntaa yli 4&nbsp;300. 

Yhdysvaltain puolustusministeriö (DoD) on luokitellut BIT-yliopiston turvallisuusuhkaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
162059 Meszaros

**162059 Meszaros (1997 AM17)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti  &ndash; .

Asteroidi on nimetty tsekkiläisen tähtieteilijän Attila Mészárosin (1951–2022) mukaan.

## Lähteet
Isaac Nader

**Isaac Nader** (s. 17. elokuuta 1999) on portugalilainen yleisurheilija. Hän on 1&nbsp;500 metrin juoksun maailmanmestari vuodelta 2025. Samana vuonna hän saavutti pronssia sisäratojen EM-kilpailujen 1&nbsp;500 metrillä. Hän on juossut Portugalin-ennätykset 800 metrillä (1.43,86), 1&nbsp;500 metrillä (3.29,37) ja maililla (3.48,25).

Nader karsiutui vuoden 2021 Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 1&nbsp;500&nbsp;metrin ja 3&nbsp;000&nbsp;metrin alkuerissä. Hän saavutti saman vuoden Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa pronssia 1&nbsp;500&nbsp;metrillä ajalla 3.40,58. Hän sijoittui 2022 Belgradin sisäratojen MM-kilpailuissa 1&nbsp;500&nbsp;metrillä kymmenenneksi. Hän voitti samalla matkalla kultaa Ibero-Amerikan-mestaruuskilpailuissa 2022, mutta karsiutui alkuerissä Eugenen MM- ja Münchenin EM-kilpailuissa.

Nader karsiutui vuoden 2023 Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 1&nbsp;500&nbsp;metrin alkuerissä. Budapestin MM-kilpailuissa hän oli samassa lajissa kahdestoista. Seuraavana vuonna hän oli 1&nbsp;500&nbsp;metrillä neljäs Glasgow'n MM-hallikilpailuissa ja kymmenes Rooman EM-kilpailuissa. Pariisin olympialaisissa hän karsiutui välierissä.

Nader saavutti Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 pronssia 1&nbsp;500&nbsp;metrillä ajalla 3.37,10. Nanjingin MM-hallikilpailuissa hän sijoittui neljänneksi. Hän voitti saman matkan maailmanmestaruuden Tokiossa 2025 ajalla 3.34,10. Hän saavutti saman vuoden maastojuoksun EM-kilpailuissa hopeaa sekaviestissä.

Nader on voittanut Timanttiliigassa mailin juoksun Oslossa vuonna 2025. Euroopan-joukkuemestaruuskilpailuissa hän on voittanut 1&nbsp;500&nbsp;metriä vuosina 2021 ja 2025.

## Lähteet
Matti Skytt

**Matti Mikonpoika Skytt** eli *Sytti Matti* (2. syyskuuta 1824 Humppila – 28. marraskuuta 1905 Loimaa) oli suomalainen Humppilassa asunut metsänvartija ja tunnettu ammattimetsästäjä.

Humppilassa Huhtaan kylän Houkalla syntyneen Matti Skyttin vanhemmat olivat lampuoti Mikko Johansson (s. 1800) ja Anna Jaakontytär (s. 1797). Vanhemmilla oli vuokralla Houkan lampuotitila Huhtaalla. Hän samoili jo nuoresta pitäen metsissä ja ennen pyssynsaantia pyydysti riistaa loukuilla ja ansoilla. Skyttin maine metsästäjänä levisi ja jo nuorena hänet otettiin Jokioisten kartanon metsänvartijaksi kotikyläänsä Huhtaalle. Oltuaan noin 20 vuotta metsänvartijana Skytt erosi virastaan ja ryhtyi ammattimetsästäjäksi. Skytt oli mukana kymmenissä karhunkaadoissa ja oli mukana silloin kun viimeinen karhu surmattiin 1870-luvulla Humppilassa Jäväyssuolla. Susia ja ilveksiä Skytt surmasi poikaset mukaanluettuna yli 300 ja lisäksi 50 näätää. Hän oli myös erityisen taitava kettujen pyydystäjä ja muuta metsänriistaa kuten metsoja ja teeriä Skytt pyyti kymmenen eri pitäjän metsistä. Skytt sai myös valtion rahapalkinnon ansioituneena petoeläinten tappajana. 

Kansan keskuudessa Skyttiä pidettiin jopa noitana hänen metsämiestaitojensa vuoksi. Skytt oli salaperäinen eikä ilmaissut metsästyksestä hankkimiaan tietojaan nuoremmille metsänkävijöille. Hänellä ei ollut vakinaista asuntoa, vaan hän asusteli metsästystovereidensa ja ystäviensä luoona, jotka antoivat hänelle ruokaa, yösijan ja vaatteita. Eräät metsästykseen innostuneet tilanomistajatkin kuten Venäjän kartanon isännät Kalle Venäjä ja Jaakko Toivonen ja Humppilan Mikkolan talon isäntä pitivät Skyttiä kuukausimääriäkin luonaan ja tällöin hänellä oli tapana suorittaa myös karjapaimenen virkaa. Vielä vanhanakin Skytt liikkui metsissä vaikka hänen täytyi useasti istahtaa levähtämään voimien uupumisen takia. Ammattimaista metsästystä hän harjoitti 60 vuoden ajan. Matti Skytt oli ryyppymies kuten muutkin sen ajan metsästäjät. Hän eli nuoruutensa päivät raittiina, mutta sitten 30-vuotiaana ratkesi juomaan. Vanhoilla päivillään hän tuomitsi viinan ja katui sitä, että oli rahansa tuhlannut väkijuomiin saaden loppuikänsä elää kunnan hoitolaisena. Hän sanoi että olisi ollut rikas mies ja suuren talon omistaja ellei olisi alkanut viinan ystäväksi. Skytt sanoikin *Viina turmelee sielun ja ruumiin, pitää rahakukkaron tyhjänä ja antaa ikävät vanhuuden päivät*.

Viimeiset vuotensa Skytt eli Humppilan kunnan hoitolaisena. Hän lankesi hoitopaikassaan marraskuussa 1905 portaissa ja katkaisi jalkansa. Hänet vietiin Loimaan sairaalaan parannusta saamaan mutta onnettomuus oli ollut liian kova raihnaiselle Skyttille ja hän kuoli sairaalassa marraskuun lopulla. Skytt haudattiin Loimaan hautausmaalle nimettömään hautaan.

## Lähteet
Alderman

**Alderman** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Oltermannin vastine englannin kielessä

## Sukunimi
* Frederick Alderman (1905–1998), yhdysvaltalainen yleisurheilija ja olympiavoittaja
* Naomi Alderman (s. 1974), brittiläinen kirjailija

## Maantiede
* Alderman Islands, saaristo Uudessa-Seelannissa
Audrey Werro

**Audrey Werro** (s. 27. maaliskuuta 2004) on sveitsiläinen yleisurheilija, jonka päälaji on 800 metrin juoksu.

Werro on menestynyt nuorten arvokilpailuissa. Hän voitti alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 800 metrin juoksussa kultaa vuosina 2021 ja 2023. Saman ikäluokan MM-kilpailuissa hän saavutti 800 metrillä hopeaa vuonna 2022. Vuonna 2025 Werro voitti kultaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa.

Werro karsiutui 800 metrin juoksun alkuerissä Münchenin EM-kilpailuissa 2022 ja Budapestin MM-kilpailuissa 2023. Vuonna 2023 hän sijoittui Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa viidenneksi ja juoksi voittoon Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa Chorzówissa. Vuonna 2024 Werro karsiutui Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailujen välierissä ja Pariisin olympialaisten keräilyerissä.

Werro sijoittui vuoden 2025 sisäratakaudella 800 metrillä Apeldoornin EM-kilpailuissa kuudenneksi ja Nanjingin MM-kilpailuissa neljänneksi. Kesäkuussa hän sijoittui toiseksi Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa. Elokuussa hän voitti Timanttiliigan finaalitapahtumassa Zürichissä 800 metriä ennätysajallaan 1.55,91. Syyskuussa Tokion MM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi ajalla 1.56,17.

Werro on voittanut 800 metrin juoksussa Sveitsin-mestaruuden ulkoradoilla vuosina 2022, 2023 ja 2025 sekä sisäradoilla vuosina 2022–2025.

## Vuosittainen kehitys 800 metrin juoksussa
Lähde: 

## Lähteet
Martynas Alekna

**Martynas Alekna** (s. 25. elokuuta 2000) on liettualainen yleisurheilija. Hän kilpailee kansainvälisellä tasolla kiekonheitossa.

Alekna sijoittui nuorten sarjoissa kiekonheitossa kymmenenneksi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018, 11:nneksi alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 ja seitsemänneksi alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021.

Alekna karsiutui kiekonheiton loppukilpailusta Eugenen MM-kilpailuissa 2023 tuloksella 62,57, Rooman EM-kilpailuissa tuloksella 61,18 ja Pariisin olympialaisissa 2024 tuloksella 58,66. Maaliskuussa 2025 hän sijoittui heittolajien Euroopan cupissa kolmanneksi tuloksella 63,96. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän oli seitsemäs tuloksella 63,34.

Alekna on voittanut kiekonheitossa Liettuan-mestaruuden vuonna 2024. Hänen ennätyksensä on kesäkuussa 2023 Latvian Jelgavassa heitetty 67,23.

Martynas Aleknan isä Virgilijus Alekna ja pikkuveli Mykolas Alekna ovat menestyneitä kiekonheittäjiä.

## Lähteet
Kal-El (yhtye)

**Kal-El** on norjalainen vuonna 2012 perustettu yhtye. Yhtyeen tyylilajeja ovat doom metal ja stoner rock.

## Diskografia
; Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
(162058) 1997 AE12

**(162058) 1997 AE12** on pieni asteroidi, joka lähestyy Maata mutta ei leikkaa Maan kiertorataa. Asteroidi luokitellaan Amor-asteroideihin, jotka lähestyvät Maata. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä Maasta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
Alfvén

**Alfven**, myös **Alfvén**, tarkoittaa muun muassa seuraavia:

## Sukunimi
* Hannes Alfvén (1908–1995), ruotsalainen plasmafyysikko
* Hugo Alfvén (1872–1960), ruotsalainen säveltäjä, kapellimestari, viulisti
* Inger Alfvén (1940–2022), ruotsalainen kirjailija
* Margita Alfvén (1905–1962), ruotsalainen näyttelijä, vanhemmat Marie Krøyer Alfvén ja Hugo Alfvén
* Marie Triepcke Krøyer Alfvén (1895–1985), tanskalaissyntyinen ruotsalainen taiteilija

## Muut
* 1778 Alfvén, asteroidi
Lilian Odira

**Lilian Odira** (s. 18. huhtikuuta 1999) on kenialainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa on 800 metrin juoksu.

Odira sijoittui 800 metrin juoksussa maaliskuussa 2024 Afrikan kisoissa neljänneksi ja saavutti kesäkuussa Afrikan-mestaruuskilpailuissa hopeaa edellään joukkuetoverinsa Sarah Moraa. Pariisin olympialaisissa 2024 Odira karsiutui välierissä. Nanjingin sisäratojen MM-kilpailuissa 2025 hän karsiutui 800 metrin juoksun välierissä. Syyskuussa 2025 hän voitti Tokion MM-kilpailuissa 800 metrillä kultaa ennätysajallaan 1.54,62.

Odira on voittanut 800 metrillä Kenian-mestaruuden vuosina 2024 ja 2025. Hän alitti kahden minuutin rajan ensi kerran vuonna 2024. Hän juoksi Chorzówissa elokuussa 2025 ennätysajakseen 1.56,52, ja runsas kuukausi myöhemmin Tokion MM-kilpailujen loppukilpailussa hän paransi ennätystään aikaan 1.54,62.

## Lähteet
Džungarian Alatau

**Džungarian Alatau** (; ) on vuoristo Kazakstanin Jetısun alueella ja Kiinan rajalla. Rinnakkaisista vuorijonoista koostuvan vuoriston pituus on lounaasta koilliseen lähes 450 kilometriä ja leveys 50–190 kilometriä. Sen keskikorkeus on 1&nbsp;500–3&nbsp;000 metriä. Korkein kohta on Besbaqan (4&nbsp;464 metriä).

Balqaşin–Alakölin altaan ja Ilijoen laakson välissä sijaitseva vuoristo on muodostunut pohjoisessa hiekkakivestä, silttikivestä ja liuskeesta sekä etelässä vulkaanisista kivilajeista. Keskiosassa esiin työntyvät vanhemmat kiteytyneet kivilajit. Pinnanmuodostusta leimaavat siirrosten jakamat vuorijonot ja laaksot sekä matalien ja keskikorkeiden vuorten porrastuneisuus. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, lyijy ja sinkki.

Vuoriston reuna-alueiden aavikkokasvillisuus muuttuu ylempänä aroksi, metsäniityiksi ja alppiniityiksi. Keskiosassa on jäätiköitä, joiden yhteispinta-ala on 1&nbsp;120 neliökilometriä. Vuotuinen sademäärä on 400–800 ja koillisrinteillä 1&nbsp;000 millimetriä. Pohjoisrinteiltä saavat alkunsa monet Jetısun alueen joet.  Itäpuolella on Džungarian portiksi kutsuttu sola.

## Lähteet
Sarah Moraa

**Sarah Moraa** (s. 26. lokakuuta 2005) on kenialainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa on 800 metrin juoksu.

Moraa voitti kesäkuussa 2024 Afrikan-mestaruuskilpailuissa kultaa 800 metrillä. Saman vuoden elokuussa hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden.

Moraa alitti 800 metrin juoksussa kahden minuutin rajan kesäkuussa 2024 Kenian olympiakarsinnoissa ajallaan 1.59,39. Toukokuussa 2025 hän juoksi Kip Keino Classic -kilpailuissa ajan 1.58,96. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän paransi välierissä ennätyksensä aikaan 1.57,53 ja loppukilpailussa aikaan 1.55,74 sijoittuessaan neljänneksi.

Sarah Moraan serkku Mary Moraa 800 metrin juoksun arvokisamitalisti.

## Lähteet
Talasin Alatau

**Talasin Alatau** (; ) on Tienšaniin kuuluva vuorijono Kirgisiassa ja Kazakstanin rajalla. Sen pituus on 260 kilometriä, keskikorkeus 3&nbsp;930 ja korkein kohta Manas 4&nbsp;482 metriä.

Korumdujoen Kirgiisivuorista idässä erottama Talasin Alatau ulottuu lännessä Qaratauvuoriin saakka. Sen pohjoispuolella sijaitsee Talasjoen laakso. Kazakstanin puolella Talasin Alatau jakautuu useiksi mataliksi vuorijonoiksi. 

Vuoret ovat muodostuneet etupäässä liuskeesta, kalkkikivestä ja luoteisosassa graniitista. Hyötykaivannaisiin kuuluvat lyijy, sinkki, kupari ja tina. Vuorten rinteillä on aroa, niittyjä ja kuusi-, mänty- ja katajametsää. Ylimpänä on jäätiköitä. Kazakstanin-puoleisessa osassa sijaitsee Aqsu-Jabağylyn luonnonpuisto.

## Lähteet