open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cape Coral

**Cape Coral** on kaupunki Yhdysvaltain Floridan osavaltiossa, Leen piirikunnassa, Caloosahatcheejoella. Kaupunki on perustettu vuonna 1957. Kaupungissa asui vuoden 2021 heinäkuussa 204&nbsp;510 asukasta, ja sen pinta-ala oli noin 275 neliökilometriä. Kaupunki on toiseksi suurin pinta-alan mukaan Floridassa. Kaupungin väestötiheys on 744 asukasta neliökilometrillä.

## Historia
Kaupungin historia alkaa siitä, kun Leonard ja Jack Rosenin yritys osti suuren maa-alueen kaupungin nykyiseltä paikalta alle 700&nbsp;000 dollarilla vuonna 1957. 1958 ensimmäiset talot rakennettiin, ja kahdessa vuodessa kaupungissa oli jo 280 asukasta. Vuonna 1970 kaupunki muuttui kaupungiksi.

## Väestö
Kaupungin väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 194&nbsp;979 asukasta. Vuoden 2021 arvioon se oli noussut lähes 10&nbsp;000 asukkaalla, 204&nbsp;510 asukkaaseen. Vielä vuonna 2010 asukasluku oli 154&nbsp;304.

Asukkaista 16,6&nbsp;% on syntynyt ulkomailla ja 94,4&nbsp;% on maan kansalaisia. 85,5&nbsp;% asukkaista oli valkoisia, 22,6&nbsp;% latinoja, 4,3&nbsp;% mustia tai afroamerikkalaisia ja 1,9&nbsp;% aasialaisia. Asukkaiden mediaani-ikä on 46,7 vuotta, ulkomaalaisilla hieman enemmän kuin maassa syntyneillä.

## Ilmasto
Kaupungin lämpimimmät kuukaudet ovat kesä-elokuu, ja kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin silloinkin korkein lämpötila on 23 celsiusastetta. Sateisin kuukausi on elokuu ja kuivin joulukuu.

## Lähteet
Illugi Gunnarsson

**Illugi Gunnarsson** (s. 26. elokuuta 1967) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vuosina 2009–2016 ja toimi vuosina 2016–2017 Islannin opetus- ja kulttuuriministerinä.

Illugi syntyi Siglufjörðurissä. Hän suoritti taloustieteen kandidaatintutkinnon Islannin yliopistossa vuonna 1995 ja MBA-tutkinnon London Business Schoolissa vuonna 2000. Vuosina 2000–2005 hän toimi pääministeri Davíð Oddssonin avustajana. Hänet valittiin Alltingiin vuoden 2009 vaaleissa. Vuonna 2013 hänet nimitettiin opetus- ja kulttuuriministeriksi, jossa virassa hän toimi vuoteen 2017 asti.

Illugi on naimisissa Brynhildur Einarsdóttirin kanssa. Heillä on vuonna 2012 syntynyt tytär.

## Lähteet
Anne Buttimer

**Anne Buttimer** (1938 Cork, Yhdistynyt kuningaskunta – 15. heinäkuuta 2017) oli irlantilainen kansainvälisesti arvostettu ja runsaasti julkaissut  maantieteilijä ja vuodesta 1991 Dublinin yliopiston professori. Hän sai useita kunnianosoituksia, muun muassa Vautrin Luz Prize, jopa "maantieteen nobeliksi" nimitetty palkinto myönnettiin hänelle vuonna 2014. Anne Buttimer saavutti tohtorin arvonsa Seattlessa, Yhdysvalloissa vuonna 1965, ja toimi siellä myöhemmin apulaisprofessorina. Hänen tutkimusalueitaan olivat sosiaali-, kulttuuri- ja kaupunkimaantiede, sekä ihmisen vaikutus maantieteeseen. Hän toimi myös Kanadassa ja, Ranskassa sekä Ruotsissa Lundin yliopistossa. Vuosina 2000–2004 hän toimi International Geographical Unionin puheenjohtajana. Hän oli kunniatohtorina myös Grenoblen Joseph Fourier University-yliopistossa sekä Joensuun ynnä Tarton yliopistoissa.

Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1993.

## Lähteet
Elmira (New York)

**Elmira** on kaupunki Yhdysvaltain New Yorkin osavaltiossa, Chemungin piirikunnassa. Kaupunki on piirikuntansa hallinnollinen keskus. Kaupungissa asuu 26&nbsp;299 asukasta, ja sen pinta-ala on 19 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 1&nbsp;384 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki perustettiin vuonna 1836.
## Väestö
Kaupungin väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 29&nbsp;200 asukasta, vuoden 2020 väestönlaskennassa 26&nbsp;379 asukasta ja vuoden 2021 arviossa 26&nbsp;299 asukasta. Väkiluku siis laskee. Kaupungin mediaani-ikä on 34,1 vuotta, maassa syntyneillä 34 ja ulkomaalaisilla 38. Ulkomailla syntyneiden osuus kaupungin asukkaista on 2,6 prosenttia. 99 prosentilla asukkaista on maan kansalaisuus.
## Ilmasto
Elmirassa on kylmät talvet ja kuumat kesät. Lämpimin kuukausi on heinäkuu ja kylmin tammikuu. Sateinen jakso kaupungissa on huhti-marraskuu. Sateisin kuukausi on kesäkuu, kuivin tammikuu.

## Lähteet
Ragnheiður Elín Árnadóttir

**Ragnheiður Elín Árnadóttir** (s. 30. syyskuuta 1967) on islantilainen entinen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vosina 2009–2016 ja toimi Islannin teollisuus- ja kauppaministerinä vuosina 2013–2017. Vuodesta 2021 lähtien hän on toiminut OECD:n kehityskeskuksen johtajana.

Ragnheiður syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Islannin yliopistosta vuonna 1991 ja suoritti kansainvälisten suhteiden maisterintutkinnon Georgetownin yliopistossa vuonna 1994. Hän työskenteli vuosina 1995–1998 Islannin vientineuvostossa. Vuosina 1998–2005 hän toimi valtiovarainministerin avustajana, vuosina 2005–2006 ulkoministerin avustajana ja vuosina 2006–2007 pääministerin avustajana.

Vuoden 2007 parlamenttivaaleissa Ragnheiður valittiin Alltingiin. Hänet nimitettiin vuonna 2013 teollisuus- ja kauppaministeriksi, jossa virassa hän toimi vuoteen 2017 asti.

## Lähteet
Elsmere (Delaware)

**Elsmere** on kunta (*town*) Yhdysvaltain Delawaren New Castlen piirikunnassa. Kunnassa asuu 6&nbsp;157 asukasta noin 2,6 neliökilometrin alueella, ja väestötiheys on 2&nbsp;280 asukasta neliökilometrillä.

## Väestö
Kunnassa asuu 6&nbsp;157 asukasta, ja heistä 81,9&nbsp;% on valkoisia, 25,9&nbsp;% latinoja, 13,2&nbsp;% mustia tai afroamerikkalaisia, prosentti aasialaisia ja puoli prosenttia monirotuisia. Kunnan väkiluku laskee verrattuna vuoteen 2020, mutta nousee verrattuna vuoteen 2010.
## Ilmasto
Kunnassa on lämpimät kesät ja kylmät talvet. Lämpimin kuukausi on heinäkuu ja kylmin tammikuu. Sateisin jakso on huhti-elokuu, ja kuivin tammi-helmikuu. Sateisin kuukausi on toukokuu ja kuivimmat tammi- ja helmikuu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Charlotte Sahl-Madsen

**Ellen Charlotte Salvesen Sahl-Madsen** (s. 26. elokuuta 1964 Holstebro) on tanskalainen konservatiivisen kansapuolueen poliitikko. Hän on toiminut Tanskan tiede-, teknologia- ja kehitysministerinä vuosina 2010–2011.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Charlotte Sahl-Madsen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Gunnar Bragi Sveinsson

**Gunnar Bragi Sveinsson** (s. 9. kesäkuuta 1968) on islantilainen keskustapuolueen, aiemmin edistyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vuosina 2009-2021 sekä toimi Islannin ulkoministerinä ja kalastus- ja maatalousministerinä. 

Gunnar syntyi Sauðarárkrókurissä. Hän opiskeli liike-elämän sosiologiaa Islannin yliopistossa. Vuosina 1997–1999 hän toimi sosiaaliministerin avustajana. Hänet valittiin Alltingiin vuoden 2009 parlamenttivaaleissa. Vuonna 2013 hänet nimitettiin ulkoministeriksi, jossa virassa hän toimi vuoteen 2016 asti. Vuosina 2016–2017 hän toimi kalastus- ja maatalousministerinä. Vuonna 2017 hän liittyi keskustapuolueeseen.

## Lähteet
Antiikin Kreikan mittayksiköt

**Antiikin Kreikan mittayksiköt** muodostivat pituus-, pinta-ala-, tilavuus- ja painomittojen järjestelmän. Pituus- ja pinta-alamittojen perusyksikkö oli *[[pus|pūs]]* eli jalka, ja tilavuusmittojen perusyksikkö *[[kotyle (mittayksikkö)|kotylē]]*. Painomitoilla oli yhteys rahojen nimityksiin.

Mittayksiköissä oli paljon paikallista vaihtelua. Erityisen paljon vaihtelivat painomitat. Mittayksiköiden väliset suhteet olivat kuitenkin yleensä eri mittajärjestelmissä samat. Tässä yksiköt on kuvattu pääasiassa attikalaisten eli Ateenassa käytettyjen mittojen mukaisesti.

## Pituusmitat

Kreikkalaiset pituusmitat perustuivat ihmisruumiin osiin. Perusyksikkö oli *[[pus|pūs]]* eli jalka. Sen osia olivat esimerkiksi *[[daktylos (mittayksikkö)|daktylos]]* eli sormenleveys ja *[[likhas (mittayksikkö)|likhas]]* eli vaaksa, ja sitä suurempia yksiköitä taas olivat esimerkiksi *[[pekhys|pēkhys]]* eli kyynärä ja *[[bema (mittayksikkö)|bēma]]* eli askel. Pitkien matkojen mittaamisen perusyksikkö oli *[[stadion (pituusmitta)|stadion]]*, 600 jalkaa.

Jalan ja samalla kaikkien muiden pituusmittayksiköiden tarkat pituudet vaihtelivat paikkakunnittain ja myös eri aikoina. Alla oleva taulukko perustuu vanhan attikalaisen jalan pituuteen 29,57 senttimetriä. Eri paikkakuntien jalkojen pituuksista on saatu tietoja arkeologiasta, kuten temppelien rakenneosien mittauksista ja stadioneiden 600 jalkaa pitkien juoksuratojen pituusmittauksista, sekä kirjallisuudesta, kun kreikkalaisten jalkojen pituuksia kuvataan suhteessa täsmällisemmin tunnettuun roomalaiseen jalkaan (*pes*).

## Pinta-alamitat

Myös kreikkalaiset pinta-alamitat perustuivat jalkaan. Tärkein mittayksikkö oli *[[plethron]]*, härkäparin päivässä kyntämä ala, 100 × 100 jalkaa eli  neliöjalkaa.

## Tilavuusmitat

Kreikkalaiset tilavuusmitat jakautuivat kuiva-ainemittoihin () ja nestemittoihin (). Kuiva-ainemitoilla mitattiin ennenkaikkea viljaa ja nestemitoilla viiniä ja öljyä. Kummankin perusmitta oli *[[kotyle (mittayksikkö)|kotylē]]*.

### Kuiva-ainemitat

### Nestemitat

## Painomitat

Painomitoille oli kaksi päästandardia, euboialais-attikalainen ja aiginalainen. Perusyksikön *[[oboli|oboloksen]]* eli obolin sanottiin vastaavan 12 ohranjyvän painoa. Säilyneiden punnusten painoissa on hyvin suurta vaihtelua.

## Ajan yksiköt

## Katso myös

* Roomalaiset mittayksiköt

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Akaina

**Akaina** () eli **kalamos** () eli **dekapus** ( tai *dekapous*) oli antiikin kreikkalainen pituus- ja pinta-alamitta. Pituusmittana se vastasi 10 pusta eli jalkaa. Attikalainen (ateenalainen) akaina oli nykymitoissa noin 2,96 metriä, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm). Pinta-alamittana akaina vastasi 10 × 10 jalkaa eli 100 neliöjalkaa, nykymitoissa noin 8,74 neliömetriä. Joskus akainan pinta-ala ilmoitetaan uuden attikalaisen jalan (30,82 cm) mukaisesti; tällöin se vastasi noin 9,5 neliömetriä.

## Muuntotaulukko

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):

### Pituusyksikkönä

### Pinta-alayksikkönä

## Lähteet
Arura

**Arura** ( tai *aroura*) oli antiikin kreikkalainen käsite, joka tarkoitti peltomaata. Se tunnetaan jo lineaari-B-lähteistä muodossa *a-ro-u-ra* sekä Homerokselta. Arura () oli myös kreikkalainen nimitys egyptiläistä alkuperää olleelle pinta-alamitalle, joka tarkoitti auranalaa. Yksi arura vastasi 100 × 100 egyptiläistä kyynärää eli  neliökyynärää, nykymitoissa noin 0,276 hehtaaria.

## Muuntotaulukko

## Lähteet
Köynnöskustaankukka

**Köynnöskustaankukka** (*Allamanda cathartica*) on tropiikissa kasvava oleanterikasveihin kuuluva keltakukkainen köynnöstävä pensas. Se on alkujaan kotoisin Brasiliasta, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina muuallakin.

Köynnöskustaankukan kukinta voi jatkua useita kuukausia. Kukat ovat halkaisijaltaan noin 12 cm. Nahkeat lehdet ovat pituudeltaan 10–15 cm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Köynnöskustaankukka *Puutarha.net*
Daktylos (mittayksikkö)

**Daktylos** () oli antiikin kreikkalainen pituusmitta, sormenleveys. Se vastasi  pusta eli jalkaa. Attikalainen (ateenalainen) daktylos oli nykymitoissa noin 1,85 senttimetriä.

## Muuntotaulukko

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):

## Lähteet
Kolvaisjärvi

**Kolvaisjärvi** (myös *Kolvasjärvi*, ) on kylä Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Repolan kunnassa. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 15 kilometriä Repolasta länteen. Kylässä ei ole vakituista asutusta (vuonna 2013).

Laatokan ja Vienanmeren välisen kulkureitin varrella sijainnut Kolvaisjärven kylä mainitaan Nousia Venäläisen selvityksessä vuodelta 1555. Se oli yksi Repolan pogostan suurimmista kylistä. Vuonna 1679 siellä oli 25 taloa ja vuonna 1762 yhteensä 122 asukasta. 

1900-luvun vaihteessa Kolvaisjärvi kuului Repolan volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 20 taloa, 155 asukasta ja koulu. Kylän tsasouna oli omistettu suurmarttyyri Georgiokselle.

Neuvostoaikana Kolvaisjärvi kuului Repolan kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 244 asukasta, joista 198 oli karjalaisia ja 42 venäläisiä. 1930-luvun alussa kylään perustettiin kolhoosi Eteenpäin.

Jatkosodan aikana suomalaisten miehittämällä Kolvaisjärvellä oli poliittisesti epäluotettavan suomensukuisen väestön keskitysleiri. Vuonna 1947 kylässä oli 19 asukasta. Uudelleen perustettu kolhoosi lakkautettiin 1950-luvulla ja asukkaat siirrettiin metsäteollisuuspiirin alaisuuteen. Suomalaisten jatkosodan aikana rakentama lentokenttä jäi pois käytöstä vuonna 1973. Vuonna 1997 kylässä oli kolme asukasta.

Nykyään Kolvaisjärvellä on kymmenkunta taloa, jotka toimivat kesäasuntoina.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Eygló Harðardóttir

**Eygló Harðardóttir** (s. 12. joulukuuta 1972) on islantilainen edistyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vuosina 2008–2017 ja toimi vuosina 2013–2017 sosiaali- ja asumisministerinä sekä pohjoismaisen yhteistyön ministerinä.

Eygló syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui vuonna 2000 filosofian kandidaatiksi Tukholman yliopistosta pääaineenaan taidehistoria ja on suorittanut vuodesta 2007 lähtien kauppatieteiden jatko-opintoja Islannin yliopistossa. Vuosina 2001–2009 hän toimi esimiestehtävissä useissa yrityksissä. Vuonna 2008 hän nousi Alltingiin Guðni Ágústssonin erottua kansanedustajan virasta. Vuonna 2013 hänet nimitettiin sosiaali- ja asumisministeriksi sekä myöhemmin pohjoismaisen yhteistyön ministeriksi, joissa viroissa hän toimi vuoteen 2017 asti.

Eygló on naimisissa Sigurður E. Vilhelmssonin kanssa. Heillä on vuosina 2000 ja 2006 syntyneet tyttäret.

## Lähteet
Hamma

**Hamma** () oli antiikin kreikkalainen pituusmitta. Se vastasi 60 pusta eli jalkaa ja samalla stadionin kymmenesosaa. Attikalainen (ateenalainen) hamma oli nykymitoissa noin 17,74 metriä.

## Muuntotaulukko

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):

## Lähteet
Palaiste

**Palaiste** (, myöhemmin myös , ) eli **doron** () oli antiikin kreikkalainen pituusmitta, kämmenleveys. Se vastasi neljää daktylosta eli sormenleveyttä tai neljäsosaa pusta eli jalkaa. Attikalainen (ateenalainen) palaiste oli nykymitoissa noin 7,39 senttimetriä.

Mittayksikkö esiintyy jo Homeroksella ja Hesiodoksella nimellä *dōron*. Harvemmin se esiintyy joillakin kirjailijoilla nimellä *dokhmē* (). Roomalaisissa mittayksiköissä palaistea vastasi palmus.

## Muuntotaulukko

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):

## Lähteet
Plethron

**Plethron** (, Homeroksella ) oli antiikin kreikkalainen pituus- ja pinta-alamitta. Pituusmittana se  vastasi 100 pusta eli jalkaa, nykymitoissa noin 29,6 metriä. Pinta-alamittana se vastasi härkäparin päivässä kyntämää alaa, 100 × 100 jalkaa eli  neliöjalkaa, nykymitoissa noin 874,38 neliömetriä.

## Muuntotaulukko

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):

### Pituusyksikkönä

### Pinta-alayksikkönä

## Lähteet
Pus

**Pus** ( tai *pous*) eli *kreikkalainen jalka* oli antiikin kreikkalainen pituusmitta, yksi jalka. Se vastasi 16 daktylosta, nykymitoissa yleensä noin 30 senttimetriä.

Jalan tarkka pituus vaihteli eri aikoina ja alueilla ollen noin 27 cm ja 36 cm välillä. Tärkeimmät olivat attikalainen (ateenalainen), aiginalainen ja olympialainen jalka. Vanha attikalainen jalka oli 29,57 cm, mikä näkyy muun muassa Parthenonin sadan jalan pituisen (*[[hekatompedon (arkkitehtuuri)|hekatompedon]]*) cellan pituudessa. Usein attikalaisen jalan pituudeksi ilmoitetaan pyöristetymmin 29,6 cm. Myöhempi eli uusi attikalainen jalka oli 30,82 (30,83) cm, mikä näkyy Parthenonin stylobaatin leveydessä ja Panateenalaisen stadionin pituudessa 184,96 metriä, sillä stadionmitta oli 600 jalkaa. Aiginalainen jalka oli 33,3 cm, mikä sekin voidaan laskea temppelien mitoista. Olympialainen jalka oli 32,05 cm, mikä voidaan laskea Olympian stadionin pituudesta 192,27 metriä.

Kreikassa jalka toimi eri pituusmittojen lisäksi myös monien muiden mittayksiköiden pohjana. Neliöjalka oli pinta-alan perusyksikkö. Kuutiojalka muodosti tilavuusmitan, yhden keramionin. Siihen mahtuvan vesimäärän paino taas vastasi yhtä talenttia.

Myöhemmin roomalaisesta jalasta (*pes*) tuli noin  uudesta attikalaisesta jalasta eli noin 29,6 cm, mikä vastasi vanhaa attikalaista jalkaa. Roomalainen stadion (*stadium*) oli 600 uutta attikalaista jalkaa eli 625 roomalaista jalkaa, noin 185 metriä.

## Eri mittajärjestelmissä

Jalan pituus eräissä kreikkalaisissa mittajärjestelmissä:

Selitykset:

## Muuntotaulukko

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):

### Pituusyksikkönä

### Pinta-alayksikkönä

## Lähteet
Ólöf Nordal

**Ólöf Nordal** (3. joulukuuta 1966 – 8. helmikuuta 2017) oli islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka toimi Islannin sisäministerinä vuosina 2014–2017.

Ólöf syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui lakimieheksi Islannin yliopistosta vuonna 1994 ja suoritti MBA-tutkinnon Reykjavíkin yliopistossa vuonna 2002. Vuosina 1996–1999 hän toimi osastopäällikkönä liikenneministeriössä. Vuosina 1999–2001 hän toimi lakimiehenä Islannin pörssissä. Vuosina 1999–2002 hän toimi oikeustieteen opettajana Bifröstin yliopistossa, jossa hän toimi vuosina 2001–2002 yritysjuridiikan osaston johtajana. Vuosina 2002–2004 hän työskenteli myyntijohtajana sähköyhtiö Landsvirkjunillä ja vuosina 2004–2005 energiayhtiö RARIKilla. Vuosina 2005–2006 hän toimi energiayhtiö Orkusalanin toimitusjohtajana.

Vuoden 2007 parlamenttivaaleissa Ólöf valittiin Alltingiin. Vuosina 2013–2016 hän ei istunut Alltingissä; vuosina 2013–2014 hän toimi Islannin keskuspankin hallituksen puheenjohtajana, ja vuonna 2014 hänet nimitettiin sisäministeriksi. Hänet valittiin Alltingiin uudestaan vuoden 2016 vaaleissa, ja jatkoi sisäministerinä ja kansanedustajana vuoteen 2017 asti.

Ólöf oli saanut syöpädiagnoosin vuonna 2014. Hän kuoli syöpään Reykjavíkin Landspítali-sairaalassa helmikuussa 2017.

## Lähteet
Luettelo sikarimerkeistä

Tämä on **luettelo tunnetuista [[sikari]]merkeistä** maittain.

## Kuuba

* Belinda
* Bolívar
* Cohiba
* Cuaba
* Diplomaticos
* El Rey del Mundo
* Flor de Cano
* Fonseca
* Guantaramera – edullinen kuubalaissikari, jonka tupakka kuitenkaan ei ole peräisin Vuelta Abajosta.
* Hoyo de Monterrey
* H. Upmann
* Jose L. Piedra
* Juan Lopez
* La Corona
* La Gloria Cubana
* Montecristo
* Partagas
* Por Larrañaga
* Punch
* Quai D'Orsay
* Quintero
* Rafael Gonzales
* Ramon Allones
* Romeo y Julieta
* San Cristobal de la Habana
* Saint Luis Rey
* Sancho Panza
* Trininad
* Vegas Robaina
* Vegueros - sikäli poikkeava kuubalaissikari, että se ei ole havannalainen, vaan tehdas sijaitsee Pinar del Riossa

## Dominikaaninen tasavalta

* Arturo Fuente
* Ashton
* Avo
* Backwoods
* Bauza
* Bundles B
* Butera Royal
* Casa Blanca
* Cibao
* Cuesta-Rey
* Davidoff
* Dominican Estate
* Don Diego
* Dunhill
* Franco
* God of Fire
* Hommage 1492
* Leon Jimenes
* Leuzzi Fumar
* Private Stock
* Rattray's
* Zino

## Honduras

* Baccarat  Havana
* Bancas
* Bering
* Camacho
* CAO
* Carlos Torano
* Cuba Aliados
* Don Tomas
* El Rey Del Mundo
* Flor de Copan
* Flor de Selva
* Fonseca
* Puros Indios
* Villa Zamorano

## Nicaragua

* Cumpay
* Joya de Nicaragua
* Padron
* Rosa Cuba (tunnetaan myös nimellä La Flor de Rosa)
Sigrún Magnúsdóttir

**Sigrún Magnúsdóttir** (s. 15. kesäkuuta 1944) on islantilainen edistyspuolueen poliitikko, joka toimi Islannin ympäristö- ja luonnonvaraministerinä vuosina 2014–2017.

Sigrún syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui Reykjavíkin kotitalouskoulusta vuonna 1962. Vuonna 2006 hän suoritti Islannin yliopistossa kansantieteen ja kaupunkitieteen kandidaatitintutkinnon.

Sigrún työskenteli pankissa Saksassa vuosina 1962–1967 ja Islannissa vuosina 1967–1969. Vuosina 1971–1994 hän työskenteli kauppiaana Reykjavíkissä. Vuosina 2005–2011 hän toimi Reykjavíkin merenkulkumuseossa esimiehenä. Vuoden 2013 parlamenttivaaleissa Sigrún valittiin Alltingiin, jossa hän istui vuoteen 2016 asti. Vuosina 2014–2017 hän toimi ympäristö- ja luonnonvaraministerinä.

## Lähteet
Nǀun kieli

**N|u** (tai **n||ng**) on erittäin uhanalainen tuukieli, jota puhutaan Kalaharin aavikolla Etelä-Afrikassa. Vuonna 2013 kielellä oli vain viisi puhujaa.

Kieli jaetaan kahteen päämurteeseen.

N|un dokumentointi aloitettiin 1920-luvulla. Erilaisia oikeinkirjoitusmuotoja kielelle on yritetty luoda 1990-luvulta lähtien. Nykyisin kielellä ei ole kirjoitettua muotoa.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Cape Sable

**Cape Sable** on Floridan osavaltion lounaisnurkassa sijaitseva suoalue. Cape Sable kuuluu Monroen piirikuntaan ja se on osa Evergladesin kansallispuistoa. Kolme merkittävää kohdetta Cape Sablessa ovat East Cape, Middle Cape ja Northwest Cape. Alueen suurin järvi on Lake Ingraham.

## Lähteet
Pysäyttäkää Nyqvist

**Pysäyttäkää Nyqvist** on Ylellä kesällä 2022 julkaistu satiirinen vakoilukomediasarja, joka käsittelee Suomen pyrkimystä liittyä Natoon, hybridisotaa, suomettumista ja kansliapäällikköjen suhmurointia. Sarjan päähenkilö on tunari ulkoministeriön harjoittelija Aleksis Nyqvist, joka saa yllättäen ylennyksen uuden Itämeri-yksikön johtajaksi. Nyqvistiä esittää Antti Tuomas Heikkinen. Muissa päärooleissa ovat Marc Gassot, Sonja Kuittinen ja Jarkko Pajunen.

Sarjan oli tarkoitus alkaa alun perin toukokuussa 2022. Helmikuussa oli tarkoitus aloittaa markkinointi, mutta Venäjän hyökättyä Ukrainaan suunnitelmasta luovuttiin. Sarja tuli lopulta katsottavaksi Areenaan 10. kesäkuuta 2022 ja televisioon 12. kesäkuuta 2022.

Sarjan ovat käsikirjoittaneet Heikki Heiskanen ja Teemu Kaskinen, ja sen on ohjannut Juha Lankinen. Käsikirjoittaminen aloitettiin seitsemän vuotta aiemmin. Kaskisen mukaan sarja syntyi siitä ajatuksesta, miten pahasti asiat voivat mennä pieleen, kun organisaatiot alkavat uskoa omiin tarinoihinsa. Kaskinen on kertonut halunneensa myös tehdä parodiaa agenttijännäreistä ja nordic noirista. Kuvauksia tehtiin Helsingissä ja Imatralla.

## Näyttelijät

## Lähteet
Massachusettin kieli

**Massachusettin kieli** (omakielinen nimi: *wôpanâak*) on algonkin-kielten itäiseen haaraan kuuluva kuollut kieli, jota puhuttiin Yhdysvaltojen Uudessa-Englannissa, Bostonin ja Cape Codin alueella. Se tunnetaan myös nimillä wampanoag, pokanoket, natick, mashpee ja narragansett, joita saatettiin käyttää viittaamaan kielen eri murteisiin. Kieli sammui 1800-luvun alkupuolella, mutta sitä alettiin elvyttää vuonna 1993 ja vuonna 2016 15 aikuista ja 75 lasta osasi puhua kieltä.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. John Eliot käänsi Raamatun kokonaisuudessaan massachusettiksi vuonna 1646, mikä oli ensimmäinen raamatunkäännös pohjoisamerikkalaisella kielellä. Eliot laati myös massachusettin kieliopin vuonna 1666.

Luku- ja kirjoitustaito massachusettin kielellä oli laajalle levinnyttä, ja kielestä on säilynyt useita käsinkirjoitettuja asiakirjoja kuten maan luovutussopimuksia ja testamentteja. Kuningas Philipin sota oli suuri mullistus alueen heimoille, ja suurin osa alkuperäisväestöstä kuoli konfliktissa. Viimeinen massachusettiksi käännetty julkaisu painettiin vuonna 1720. 1800-luvun alkuun mennessä paikallisten alkuperäiskielten puhujat olivat sulautuneet englanninkieliseen valtaväestöön.

Massachusett on jättänyt englannin kieleen useita siirtokunta-ajan lainasanoja kuten *moose* (hirvi), *muskrat* (piisami), *skunk* (haisunäätä), *woodchuck* (metsämurmeli), *squash* (kurpitsa), *succotash*, *mugwump*, *papoose*, *sachem*, *squaw*, *[[pow-wow|powwow]]*, *[[wampum]]* ja *[[wigwam]]*.

## Kielioppi
Lukusanat 1–10:

## Lähteet
Tuukielet

**Tuukielet** on pieni kielikunta, joka sijoittuu eteläiseen Afrikkaan. Kaiken kaikkiaan tuukielillä on noin 4200 puhujaa.

Kielikuntaan kuuluu 9 kieltä:

* Huakielet
** !Xóõ
** Alanosop
* !Uikielet
** !Gã!ne
** Seroa
** ǁXegwi
** N|u
** ǀXam
** ‡Ungkue

## Lähteet
Joutoretki – Road trip kätkettyyn Suomeen

**Joutoretki – Road trip kätkettyyn Suomeen** on Jantso Jokelinin ja Touko Hujasen matkakirja. Se ilmestyi 2022 Liken kustantamana. Teos on uudenlainen matkaopas salattuun ja tuntemattomaan suomalaisuuteen. Kirjan on kirjoittanut Jokelin, ja valokuvat  on ottanut Hujanen.

## Matkakirja
Teos kyseenalaistaa itsestäänselvän suomalaisen mielenmaiseman. Tekijät etsivät suomalaisuuden juuria merkillisistä perinteistä, joita suomalainen ei osaa itse ihmetellä.  Toimittajat kuvaavat Suomen tuntemattomimmat nähtävyydet, oudoimmat perinteet ja perhelomakohteet. Avaruustomu pöllähtää ja paljastaa fantastiset kohteet joihin kannattaa matkustaa. Mutta ei vaan matkustamisen vuoksi vaan aina voi matkoillaan oppia jotain uutta ja hyödyllistä. Ekologinen matkaaja matkustaa kotimaassa polkupyörällä. Hän ei etsi mukavuuksia, vaan sopivan haastavia kohteita ja vaivalla kohtaamiaan elämyksiä. Mieluummin valitsee vanhan mökin ja perinnehuussin kuin vesivessan ja kaikki turhat nykyajan mukavuudet, joita aito matkalainen on lähtenyt pakoon. Hyttyset karkotetaan perinteisellä puusaunan savuilla ja nautitaan kellunnasta aidoissa luonnon järvivesissä. Kalatkin todellinen eräseikkailija pyydystää perinteisellä mato-ongella. Toimittajat löytävät luonnon keskeltä myös turvapaikan rauhoittumiseen ja lopulta ymmärtävät, miksi Kaurismäen veljekset ja rillumarei-taiteilijat nostavat matkustajakodit arvoonsa.

## Lähteet
Pierre Julien

**Pierre Julien** (20. kesäkuuta 1731 – 17. joulukuuta 1804) oli ranskalainen kuvanveistäjä.

Pierre Julien oli puuseppämestari Vital Julienin ja hänen vaimonsa Marie Pagnacin kahdeksasta lapsesta toiseksi nuorin. Hän oli kahdeksanvuotias, kun hänen äitinsä kuoli. Pierre Julien oli usein isänsä työpajalla, ja hän oppi käyttämään puusepän työkaluja. Hyvin varhain huomattiin hänen kykynsä tehdä veistoksia, ja hänen lähettiin kultaveistäjä Gabriel Samuelin oppiin Le Puy-en-Velayn kaupunkiin. Sieltä hän jatkoi oppisopimuskoulutustaan Lyonin kaupungin piirustus- ja geometriakoulussa. Hänen opettajansa Antoine Michel Perrache suositteli häntä kuvanveistäjä Guillaume Coustou nuoremmalle.

Pierre Julien muutti Pariisiin vuoden 1758 lopulla, ja hän työskenteli mestarinsa Guillaume Coustoun työpajassa. Vuonna 1765 hän sai kuvanveiston Prix de Rome -palkinnon. Kuitenkin vasta vuonna 1779, 48-vuotiaana, Pierre Julien alkoi saavuttaa mainetta veistoksillaan.


Tiedosto:La Fontaine Louvre.jpg|Jean de La Fontaine (1785), Louvre
Tiedosto:Musee Crozatier Julien Ariane.jpg |Nukkuva Ariadne (1785), Musée Crozatier


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Andrei Šumilin

**Andrei Anatoljevitš Šumilin** (, 9. maaliskuuta 1970 – 8. kesäkuuta 2022) oli venäläinen painija. Hän kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa ja sijoittui neljänneksi erittäin raskaan sarjan vapaapainitapahtumassa.

## Painiura
Šumilin syntyi Kaliningradissa, Venäjän SFNT:ssä. Vuonna 1980 hänen isänsä toi hänet junioreiden urheilukouluun. 16-vuotiaana hän oli jo Neuvostoliiton urheilun mestari. Vuonna 1986 hän voitti Neuvostoliiton mestaruuden ja nuorten maailmanmestaruuden. Seuraavana vuonna Šumilin toisti menestyksensä – hän oli jo kaksinkertainen nuorten maailmanmestari. Vuonna 1989 hän oli junioreiden Euroopan mestari. Vuodesta 1990 hän oli Venäjän painijoukkueen vakituinen jäsen.

## Lähteet
Teemu Toppinen

**Teemu Toppinen** (s. 1977) on suomalainen metaeetikko ja filosofian apulaisprofessori Tampereen yliopistossa sekä käytännöllisen filosofian dosentti Helsingin yliopistossa. Hän on työskennellyt myös vierailevana tutkijana North Carolina/Chapel Hill:n, Edinburghin ja Tukholman yliopistoissa. Toppinen väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2014 artikkeliväitöskirjalla *Essays on Expressivism*, jossa hän puolustaa ekspressivististä teoriaa normatiivisten lauseiden merkityksestä sekä normatiivisen ajattelun luonteesta. Metaetiikan lisäksi hän on tutkinut mm. normatiivista etiikkaa, epistemologiaa, toiminnan filosofiaa, kielifilosofiaa ja mielenfilosofiaa. 

## Lähteet
CumEx Files

**CumEx Files** on nimitys 19 mediatalon tutkimukselle, jonka kohde on Euroopassa tapahtuvat miljardien veropetokset. Suomen Yleisradio on yksi tutkivista tahoista. Petoksia tehdään osinkokikkailulla, muun muassa siirtämällä osakkeita eri taholle verojen minimoimiseksi osingonjakopäivän ajaksi, jonka jälkeen osakkeet palautetaan alkuperäiselle omistajalle. Tällaista toimintaa tiedetään harjoitetun jo ennen vuotta 2007 ja siihen ovat osallistuneet kymmenet pankit.

## Lähteet
Milford (Delaware)

**Milford** on kaupunki Yhdysvaltain Delawaren osavaltion Kentin ja Sussexin piirikunnissa. Kaupungissa asuu 12&nbsp;272 asukasta 24,6 neliökilometrin alueella. Kaupungin väestötiheys on 489 asukasta neliökilometriä. Kaupunki perustettiin vuonna 1807.
## Historia
Kaupungin Kentin piirikunnan osa asutettiin vuonna 1680. Vuosisadan kuluttua ensimmäisiä teitä ja yksi pato rakennettiin, ja ensimmäiset taloudet syntyivät. Milford perustettiin vuonna 1806. 1770-luvulla kaupungissa oli laivanrakennustuotantoa.
## Väestö
Kaupungissa asui vuoden 2021 heinäkuussa 12&nbsp;272 asukasta. Asukkaista 62 prosenttia oli valkoisia, 26 prosenttia afroamerikkalaisia ja 1,4 prosenttia aasialaisia. Asukkaiden mediaani-ikä on 38,3 vuotta. Asukkaista ulkomailla syntyneiden osuus on 16,1&nbsp;%, ja 90,1&nbsp;% on Yhdysvaltain kansalaisia.
## Ilmasto
Kaupungissa on kuumat kesät ja kylmät talvet. Kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin korkein lämpötila on 30 celsiusastetta. Kylmin taas on tammikuu, jolloin matalin lämpötila on -1,7 astetta. Sateisuus on melko samankaltaista ympäri vuoden. Sateisin kuukausi on elokuu ja kuivin helmikuu. Sateisuus voi kuitenkin vaihdella vuodesta toiseen. Vaikka kaupunki on rannikolla, silti siellä voi sataa lunta. Kaupungin osavaltiossa vallitsee mannerilmasto.

## Kuvia

Tiedosto:Mispillion River Milford.jpg|alt=|Mispillionjoki
Tiedosto:Milford Delaware.jpg|alt=|Walnut-katu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Moline (Illinois)

**Moline** on kaupunki Yhdysvalloissa, Illinois'n osavaltiossa, Rock Islandin piirikunnassa. Kaupungissa asui vuoden 2021 arvion mukaan 42&nbsp;418 asukasta ja vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 42&nbsp;954 asukasta. Vuonna 2010 asukkaita oli 43&nbsp;483. Pinta-ala on 42,5 neliökilometriä ja väestötiheys 998 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki on yksi Quad Cities -kaupungeista. Kaupunki perustettiin vuonna 1848.

## Väestö
Kaupungissa asuu 42&nbsp;418 asukasta heinäkuun 2021 arvion mukaan. Asukkaiden keski-ikä on 40 vuotta, joka on hieman korkeampi kuin koko osavaltion asukkaiden keski-ikä. Asukkaista noin yhdeksän prosenttia on syntynyt ulkomailla, ja 94,5 prosentilla on Yhdysvaltain kansalaisuus. Kaupungissa asukkaiden varallisuus ja tulot ovat keskimäärin pienemmät kuin muilla osavaltion asukkailla.

## Ilmasto
Kaupungissa vallitsee mannerilmasto, jossa on kylmät talvet ja lämpimät kesät. Kaupungissa lämpimin kuukausi on heinäkuu ja kylmin tammikuu. Kesällä, huhti-syyskuussa, sataa enemmän kuin talvella. Sateisin kuukausi on kesäkuu ja kuivin tammikuu.

## Kuvia

Tiedosto:Moline Downtown Commercial Historic District.jpg|alt=|Keskustan kauppa-aluetta.
Tiedosto:Konebuilding.JPG|alt=|Kone-rakennus keskustassa.

## Lähteet
Auliʻi Cravalho

**Auli'i Cravalho** (s. 22. marraskuuta 2000) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on Disneyn tuottamassa elokuvassa *[[Vaiana]]* samannimisen päähenkilön ääninäyttelijä.

## Tausta ja yksityiselämä
Cravalho syntyi vuonna 2000 Havaijilla Kohalan kaupungissa. Hän on havaijilainen äitinsä puolelta. Lisäksi hänellä on portugalilaista, kiinalaista, puertoricolaista ja irlantilaista sukutaustaa. Cravalho on käynyt Kamehameha-koulua, joka painottuu havaijin kielen opetukseen ja käyttöön.

Cravalho on kertonut olevansa biseksuaali mutta ei ole pitänyt tarpeellisena tulla ulos kaapista. 

Cravalho aloitti vuonna 2021 opinnot Columbian yliopistossa pääaineenaan ympäristötiede.

## Ura
Kun *Vaianan* ääninäyttelijät julkistettiin lokakuussa 2015, Cravalho oli 14-vuotias ja kävi ensimmäistä vuotta high schoolia. Elokuvan rooleista vastaavan johtajan Rachel Suttonin mukaan Cravalho oli viimeinen hakija, jonka Disney arvioi. Cravalho on päähenkilön ääni sekä elokuvan englannin- että havaijinkielisessä versiossa.

Vuonna 2019 Cravalho esitti Arielia ABC:n ja Disneyn tuottamassa *The Little Mermaid Live!* -esityksessä.

### Elokuvat

### Televisio

Lähde:

## Lähteet
Moonfall (elokuva)

**Moonfall** on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut Roland Emmerichin ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva. Elokuvan pääosissa ovat Halle Berry, Patrick Wilson, John Bradley, Michael Peña, Charlie Plummer, Kelly Yu, Donald Sutherland. Elokuva kuvattiin Montrealissa.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Áillohaš-musiikkipalkinto

**Áillohaš-musiikkipalkinto** on saamelaisen musiikin palkinto, jonka Norjan saamelaisten valtakunnallinen yhdistys (NSR), Koutokeinon kunta ja Koutokeinon Saamelaisten yhdistys perustivat vuonna 1993 Nils-Aslak ''Áillohaš'' Valkeapään 50. syntymäpäivän kunniaksi. Ensimmäisen palkinnon voitti Mari Boine. Palkinto jaetaan vuosittain pääsiäislauantaina Sámi Grand Prix -kilpailun aikana ihmiselle tai ihmisille, jotka ovat edistäneet saamelaista musiikkia. Voittaja saa sekä 20&nbsp;000 kruunua että diplomin ja pääsee kahdeksi viikoksi Lásságámmiin.

## Palkitut

## Lähteet
Deggendorfin piirikunta

**Deggendorfin piirikunta** () on piirikunta Ala-Baijerin hallintopiirissä Baijerin osavaltiossa Saksassa. Vuoden 2020 lopussa piirikunnassa oli 119&nbsp;479 asukasta. Sen keskus on Deggendorf, joka on piirikunnan suurin kaupunki. Piirikunnan pinta-ala on 861 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 26 kuntaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Piirikunnan verkkosivut
Milford

**Milford** voi tarkoittaa seuraavia:

* Milford, kaupunki Delawaressa, Yhdysvalloissa
* Milford, kaupunki Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa
* Milford Haven, kaupunki Etelä-Walesissa, Britanniassa
* Milford Sound, vuono Uuden-Seelannin Eteläsaarella
* Milford-luokka, Britannian kuninkaalisen laivaston linjalaivaluokka
* HMS Milford (1809), Britannian kuninkaallisen laivaston linjalaiva
* HMS Milford (L51), Britannian kuninkaalisen laivaston sluuppi toisessa maailmansodassa.
Eino Sinkko

**Eino Sinkko** (30. tammikuuta 1924 Lemi – 8. maaliskuuta 2012 Lappeenranta) oli suomalainen kuljetusalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen.

Sinkon vanhemmat olivat maanviljelijä Gabriel Sinkko ja emäntä Alina Muukka ja puoliso vuodesta 1948 ompelija Jenny Ahonen. Sinkko osallistui vapaaehtoisena jatkosotaan ja toimi sen jälkeen autonkuljettajana. Oman kuorma-autoliikenteen harjoittamisen hän aloitti vuonna 1949, keskittyen ensin maansiirtoajoihin ja laajentaen toimintaa sitten myös öljyn, kemikaalien ja betonin kuljetukseen. Kuljetusliike E. Sinkko kasvoi myös yli kymmenen muun yrityksen ostamisella. Ulkomaankuljetukset yritys aloitti vuonna 1978 tytäryhtiö Trans-Kareliassa. Vuonna 1984 Sinkko luopui yrityksen toimitusjohtajan tehtävästä, jota jatkoi hänen poikansa, ja siirtyi yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi. Liikenneneuvoksen arvonimen Sinkko sai vuonna 1996. 

## Lähteet
Auroran piirikunta

**Auroran piirikunta** on yksi Yhdysvaltain Etelä-Dakotan piirikunnista. Piirikunnassa asui vuonna 2021 2&nbsp;748 asukasta, ja sen pinta-ala on 1&nbsp;834 neliökilometriä. Piirikunnan väestötiheys on 1,5 asukasta neliökilometrillä. 

Piirikunta perustettiin vuonna 1879. Sen tilapäiseksi hallintokeskukseksi valittiin Plankinton 1881. 1882 se valittiin pysyväksi hallintopaikaksi.

## Lähteet
San Vito dei Normanni

**San Vito dei Normanni** (paikallisella murteella *Santu Vitu*) on kaupunki Italian Brindisin maakunnassa, Apuliassa. Kaupungissa asui tammikuussa 2022 18&nbsp;183 asukasta, ja sen pinta-ala oli 67 neliökilometriä. Väkiluku on 0,7 prosentin vuotuisessa laskussa.

## Lähteet
Sinkko

**Sinkko** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Antti Sinkko (1806–1870), maanviljelijä, kirkonisäntä, valtiopäivämies
* Eino Sinkko (1924–2012), yrittäjä ja yritysjohtaja, liikenneneuvos
* Elias Sinkko (1871–1957), maanviljelijä, pankinjohtaja, kansanedustaja
* Erkki Sinkko (s. 1938), opettaja, pörssisijoittaja, kolumnisti
Häät ennen hautajaisia

**Häät ennen hautajaisia** on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen mustaa huumoria sisältävä romanttinen komedia ja draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Kari Ketonen. Elokuva on paremmin näyttelijänä tunnetun Ketosen esikoisohjaus; hän myös käsikirjoitti elokuvan yhdessä Leo Viirretin kanssa. Sen pääosissa ovat Iina Kuustonen ja Antti Luusuaniemi. Elokuvassa kiireinen kolmikymppinen hääsuunnittelija Joanna (Iina Kuustonen) yrittää löytää itselleen kulissipoikaystävän, jolla hän piristäisi masentunutta, sairaseläkkeellä olevaa isäänsä (Risto Tuorila). Joannan elämään astelee tämän asiakkaan häissä morsiamen veli, nelikymppinen peräkammarinpoika, hautausurakoitsija Sakke (Antti Luusuaniemi), jolla niin ikään on omat motiivinsa tyttöystävän etsimiselle.

Kaikki suunnitelmat kuitenkin menevät päälaelleen kun Joannalla diagnosoidaan syöpä. Ja ennen häitä paljastuu myös jotain muutakin yllättävää.

Elokuvan tuottivat Marko Talli ja Ilona Vehmas Yellow Film & TV:ltä ja sen levitti Finnkino. Elokuva tehtiin ilman Suomen elokuvasäätiön tuotantotukea. Se sai Elokuvasäätiöltä kuitenkin lisätuotantotukea 26 400 euroa, markkinointi- ja levitystukea 130 000 euroa, sekä kolmen muun elokuvan kanssa jaettua Slate-kehittämistukea 150 000 euroa.

Elokuvan kuvauspaikat sijoittuivat Turkuun. Tunnuskappale on Lili & Lunan esittämä *Kaikki päättyy kuolemaan,* jonka ovat tehneet Jarkko Niiranen ja Joel Melasniemi.

*Häät ennen hautajaisia* sai ensi-iltansa 23. syyskuuta 2022.

## Arvosteluja
* Jussi Virratvuori, Karjalainen 
* Niko Ikonen, Episodi 
* Tuomo Yrttiaho, Satakunnan Kansa  
* Juuso Kilpeläinen, Film-o-holic 
* Päivi Valotie, Turun Sanomat  
* Päivi Vasara, Kulttuuritoimitus.fi

## Lähteet
Oranssinuijakukka

**Oranssinuijakukka** (*Cestrum aurantiacum*) on koisokasvien (Solanaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta ja runsasoksainen pensas, joka voi kasvaa noin kolme metriä korkeaksi. Kasvutavaltaan se voi olla pysty- tai nuokkuvaoksainen. Kukat sijaitsevat ryhminä oksien kärjissä ja ovat torvimaisia sekä väriltään kultaisenoransseja. Oranssinuijakukka kukkii keväästä lähtien läpi kesän, ja kukat houkuttelevat kolibreja, perhosia sekä muita pölyttäviä hyönteisiä. Kukista kehittyvät hedelmät ovat vaaleita, noin 1,3 cm halkaisijaltaan olevia marjoja.

Oranssinuijakukka kasvaa luontaisena Nicaraguassa ja Guatemalassa. Lajia kasvatetaan kuitenkin laajalti koristekasvina ja paikoitellen se on karannut viljelykarkulaisena luontoon. Paikoin Afrikassa, Aasiassa ja Australiassa lajista on tullut haitallisesti leviävä vieraslaji. Laji kasvaa parhaiten ajoittain kosteassa, runsashumuksisessa sekä hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Pensaan kokoa on helppoa säädellä leikkaamalla.

## Lähteet
Theodor Magnus Fries

**Theodor (Thore) Magnus Fries** (28. lokakuuta 1832–29. maaliskuuta 1913) oli ruotsalainen kasvitieteilijä ja tutkimusmatkailija. Hän oli Elias Magnus Friesin poika.

Theodor Magnus Fries opiskeli Uppsalan yliopistossa 31.5.1851 alkaen ja suoritti kandidaatintutkinnon 30.1.1856. Hän jätti pro gradu -työnsä 20.5.1857 ja valmistui maisteriksi 5.6.1857. 17.12.1857 Fries väitteli kasvitieteen tohtoriksi ja toimi sitten muun muassa opettajana ja professorina eri oppilaitoksissa 1800-luvun lopulla. 8.8.1875 Fries avioitui Cathrina Gustafva Anjoun kanssa Tukholmassa.

Theodor Magnus Friesin kasvitieteelliset työt käsittelevät lähinnä Skandinavian ja arktisen alueen jäkälien sekä putkilokasvien taksonomiaa, maantiedettä ja morfologiaa. Erityisesti Fries tutki jäkälien systematiikkaa. Friesin tärkeimpänä jäkäliä käsittelevänä työnä voidaan pitää hänen vuosina 1871–1874 kokoamaansa teosta *Lichenographia scandinavica*, joka on suuri käsikirja Pohjolan alueen jäkälistä. Kasvien ja jäkälien lisäksi Fries tunsi myös sieniä.

Vuosina 1868–1871 Fries osallistui arktisen alueen tutkimusmatkoille ja kirjoitti matkojensa pohjalta erilaisia kirjoituksia sekä 1872 Grönlantia käsittelevän kirjan nimellä *Grönland, dess natur ooh innevånare efter äldre och nyare författares skildringar samt egen erfarenhet*.

Theodor Magnus Friesistä käytetään tieteellisten nimien yhteydessä auktorilyhennettä **Th.Fr.**, **Th.Fries**, **T.M.Fr.** tai **T.M.Fries**.

## Lähteet
* Riksarkivet: Thore M Fries
Volodymyr Sosjura

**Volodymyr Sosjura** (6. tammikuuta 1898 Debaltseve, Jekaterinoslavin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 8. tammikuuta 1965 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) oli ukrainalainen runoilija. Hän sai Stalinin palkinnon mutta joutui sittemmin myös vainon kohteeksi.
__TOC__
## Elämäkerta
Ukrainan ja Neuvosto-Venäjän sotiessa 1917–1921 Sosjura taisteli aluksi Ukrainan kansanarmeijassa ja myöhemmin puna-armeijassa. Sodan päätyttyä hän opiskeli 1922–1923 Harkovassa Artemin kommunistisessa yliopistossa ja sen jälkeen 1923–1925 työläisten osastolla Harkovan kansanopetuksen instituutissa. Hän oli kirjallisten järjestöjen Pluhin, Hartin ja Vapliten sekä Ukrainan työläiskirjailijoiden liiton jäsen.

Sosjura julkaisi ensimmäisen runonsa 1917, ja ensimmäinen kokoelma *Poezi* ilmestyi 1921. Sen jälkeen ilmestynyt romanttinen vallankumousruno ”Tšervona zyma” (1922, ”Punainen talvi”) sai kiitosta Ukrainan itsenäisyystaistelun ajan parhaana eeppisenä runona. Orgaanisen lyyrisyyden leimaamissa runoissa on vilpittömyyttä, vallankumouksellisesta innostusta ja intohimoa. Sosjura sai tyylivaikutteita kansankirjallisuudesta, ja hän käytti klassista yksinkertaista runomuotoa, laulullisuutta ja loi niihin romanttista, ylevää tunnelmaa. Varhaisista runoista lähtien Sosjuran tuotanto heijasteli aikakautta ja sen ristiriitaisuuksia, esimerkiksi sitä, kuinka mahdotonta on yhdistää omaan maahan kohdistuvat tunteet ja uskollisuus bolsevikkivallankumousta kohtaan. Sen tilanteen ukrainalainen älymystö joutui 1920-luvulla kohtaamaan. Ristiriita ilmenee kommunardin ja nationalistin sisäistä taistelua kuvaavassa Sosjuran runossa ”Dva Volodky” (1930) ja kokoelmassa *Sertse* (1931, ”Sydän”), joka kiellettiin heti ilmestyttyään.

Sosjura oli kuulunut kommunistiseen puolueeseen vuodesta 1920, mutta vielä 1930-luvun alussa hän joutui runojensa vuoksi vastakkain puolueen kanssa. Se ja vuosien 1932–1933 nälänhädän aiheuttama miljoonien ukrainalaisten kuolema sekä ukrainalaisten kulttuuriaktivistien vainoaminen ja teloitus 1930-luvulla ajoivat Sosjuran hermoromahduksen partaalle. Vaikeista olosuhteista huolimatta hän oli lähes ainoa 1930-luvun ukrainalainen runoilija, joka kirjoitti lyyrisiä rakkausrunoja. Tuotannon tärkeä osa on myös epiikka. Vuosina 1942–1944 Sosjura työskenteli sotakirjeenvaihtajana ja kirjoitti samaan aikaan useita runokokoelmia.

Sosjura sai 1948 aikakauden merkittävimmän palkinnon, Stalinin palkinnon. 1950-luvun puolella hän joutui ankaran hyökkäyksen kohteeksi. Hänen vuonna 1944 kirjoittamansa isänmaallinen runo ”Liubit Ukrainu” (”Rakas Ukraina”) toi hänelle syytöksen porvarillisesta nationalismista. Vaikka Sosjura oli tuottelias, hänen runosaavutuksensa eivät yltäneet sille tasolle, mitä häneltä olisi voinut odottaa.

Sosjuran kootut teokset on julkaistu kolmiosaisena kahteen otteeseen, 1929–1930 ja 1957–1958, ja kymmenosaisena 1970–1972. Vuonna 1988 ilmestyivät runo ”Mazepa”, josta oli 1929 julkaistu katkelmia, ja omaelämäkerrallinen romaani *Tretja rota* (”Kolmas komppania”).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ”Dva Volodky”
Vaasan Kansantalo

**Vaasan Kansantalo**, alkuperäiseltä nimeltään **Vasa Folkets Hus**, oli Vaasan ruotsinkielisen työväenyhdistyksen rakentama Vaasan keskusta-alueella sijainnut työväentalo. Rakennuksesta käytettiin myös nimeä Elva, joka juontui katuosoitteen numerosta yksitoista. Elva oli suosittu tanssipaikka ja järjestöjen kokoontumispaikka.

## Historiaa

Rakennuksen alkuperäinen osoite oli Vuorikatu 11. Kadun nimi muuttui myöhemmin, kun kadun katkaisi rautatie ja rautateiden konepajan rakennukset. Kadun itäpää jäi Vuorikaduksi ja länsipään nimeksi tuli Kirjastokatu ja sen katuosuuden numerointi säilyi entisellään.

Rakennus vihittiin käyttöön 6. lokakuuta 1907 juhlallisessa tilaisuudessa.

Allan Asplundin vaimon Gerda Asplundin mukaan Kansantalolla oli vilkasta toimintaa 1920-luvulla. Hän muisteli: ”Kansantalolla oltiin kaikki pyhät, siellä oli aina jotain tekeillä. Ja siellä olivat kaikki toverit ja ystävät.” Poliisi sulki talon 15. heinäkuuta 1930 ja talo myytiin myöhemmin suojeluskunnalle. 

Rakennus palautettiin Vasa Arbetarföreningen toimintaa 1944 jatkaneelle Suomen Kansan Demokraattisen Liiton DFFF:s Vasa Förening -osastolle vuonna 1947. Vuonna 1956 talossa sijaitsivat muun muassa SKDL:n (), Suomen Kommunistisen Puolueen (), Suomen Naisten Demokraattisen Liiton, Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton ja Suomen Demokratian Pioneerien Liiton piiritoimistot.

Omistajayhdistys myi kiinteistön tontteineen 1970 Rakennus Oy Teknolle. Yhdistys säätiöi myynnistä saadut varat perustamalleen Vasa Folkets Hus Stiftelselle. Säätiön omistukseen siirtyivät samalle tontille rakennetun kerrostalon siipirakennuksen kerhohuone ja muita tiloja osoitteesta Raastuvankatu 8. 

Kansantalon toiminta jatkui pienimuotoisesti säätiön omistamassa Elvan kerhohuoneessa. SKDL:n siirrettyä toimintansa Vasemmistoliittoon yhdistyksestä tuli Vänsterförbundets Vasa förening.

## Toimintaa talolla

Talossa järjestettiin monien työväen- ja ammattijärjestöjen kokouksia, illanviettoja ja muita tilaisuuksia. Talossa aloitti toimintansa myös Suomen ensimmäinen ruotsinkielinen työväenopisto Arbis. Talon palauttamisen jälkeen siellä toimivat kansandemokraattiset ja ammattijärjestöt. Elvalla järjestettiin myös bingotoimintaa.

### Tanssit

Elva oli suosittu tanssipaikka. Siellä vierailivat esiintymässä muun muassa Pepe ja Jormas-yhtye sekä Irwin Goodman. Kotimaisista tangotähdistä huippua olivat Olavi Virta, Taisto Tammi ja Eino Grön. Vaasalaisyhtyeistä muistetaan The Slippers ja The Wantons. Ulkomaisia esiintyjiä olivat muun muassa ruotsalainen Jan Rohde and The Adventures, brittiläinen The Renegades ja tanskalainen poikabändi The Lollipops. Elvan tapahtumiin kuuluivat myös tanssikurssit ja bändikilpailut.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Soledar

**Soledar** (), vuosina 1924–1991 **Karlo-Libkneh’tivsk** () on kaupunki Ukrainan Donetskin alueen pohjoisosan Bah’mutin piirissä. Soledar sijaitsee Bah’mutjoen sivuhaaran, Mokrija Plotva -joen varrella, noin 12 kilometriä piirikeskus Bah’mutin keskustasta koilliseen ja runsas 90 kilometriä aluekeskus Donetskista pohjoiseen. Soledarin kautta kulkee rautatie; kaupungissa on rautatieasema. 

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 10&nbsp;692 asukasta vuoden 2021 alussa.

Paikkakunnan historia kytkeytyy maaperän suolakerrostumiin. Suolakaivos alkoi seudulla 1600-luvun lopulla ja nykyäänkin paikkakunta on tunnettu erityisesti suolakaivoksestaan. Kaupungin asema vuonna 1965.

6. kesäkuuta 2022 Ukrainan presidentti vieraili Soledarissa ja Luhanskin alueen Lysytšanskissa. Hän tutustui Ukrainan asevoimien puolustustaisteluun seudulla. Venäjä oli osana hyökkäyssotaansa pommittanut Soledaria tai ampunut sinne epäsuoraa tulta ainakin touko- ja kesäkuussa 2022. Hyökkääjän ja ukrainalaisten välinen rintamalinja oli vain joidenkin kymmenien kilometrien päässä kaupungista. Venäjä oli tulittanut runsaasti myös kaupungin siviilikohteita. 

Tammikuussa 2023 Venäjän asevoimat miehitti taisteluissa suurelta osin raunioituneen kaupungin osana Bah’mutista käytävää taistelua.
Venäjän asevoimat ilmoitti kaupungin valtauksesta 13. tammikuuta 2023 päiväkatsauksessaan. Kaupungin valtauksesta päävastuun otti Ryhmä Wagner. Ukraina väitti taistelujen kaupungista jatkuvan edelleen.
16. päivä Wagner postasi nettiin videon joukkojensa poseerauksesta Silin rautatieasemalla kaupungin koillispuolella.
Ukraina tunnusti viimein kaupungin menetyksen 25. tammikuuta. Wagner oli ilmoittanut ottaneensa kaupungin haltuunsa jo 11. tammikuuta.


Soledar, Donetsk Oblast, Ukraine - panoramio.jpg|Soledarin suolakaivos.
Soledar salt mine concert hall.jpg|Suolakaivokseen koverrettu sali, kuvassa pallokenttänä.
Соль - Донор.JPG|Donetskin alueen suolaa (Soledarista).
Railway station Sil Ukraine.JPG|Soledarin rautatieasema Sil.
Battle of Soledar, September 25, 2022.jpg|Jos syyskuussa 2022 Venäjän asevoimat oli tuhonnut iskuillaan osan kaupungin rakennuksista. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla