open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radyvyliv

**Radyvyliv** (; vuoteen 1939 saakka **Radzyvyliv** ), vuosina 1940–1993 **Tšervonoarmijsk** () on kaupunki Ukrainan luoteisosassa, Rivnen alueen Dubnon piirissä. Radyvyliv sijaitsee Dneprin vesistöön kuuluvan Slonivkajoen varrella, linnuntietä 90  kilometriä Rivnestä lounaaseen. Kaupungissa on rautatie- ja linja-autoasemat.

Tammikuun keskilämpötila –4,3 °C ja heinäkuun +18,7 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä 742 millimetriä.

Ensimmäinen kirjallinen merkintä paikkakunnasta on vuodelta 1564. Paikkakunnan nimi viittaa liettualais-puolalaiseen Radvilan aatelissukuun, jolla oli suuria maa-omistuksia Puola-Liettuan aikana myös nykyisen Ukrainan alueella. Asutus nimettiin Liettuan suuriruhtinaskunnan hetmannin, Mikalojus Radvila Mustan (, , 1515–1565) sotamenestyksistään saaman herttuan arvon kunniaksi. 

Vuonna 1795 paikkakunta liitettiin Volynian osana Venäjän keisarikuntaan. Vuonna 1870 paikkakunnalla oli noin 7&nbsp;400 asukasta ja se sai kaupungin aseman. Rautatie kaupunkiin valmistui 1873. Ensimmäisen maailmansodan ja Ukrainan sisällissodan vuosina (1915–1921) kaupunkia hallitseva valtio vaihtui useasti. Puolan alaisuudessa kaupunki oli vuosina 1920–1939. Vuoden 1921 väestönlaskennassa asukasluvuksi kirjattiin 4&nbsp;240. Puna-armeija miehitti kaupungin syyskuussa 1939. Ukrainan neuvostotasavallassa kaupunki sai nimen Tšervonoarmijsk ja siitä tuli Tšervonoarmijskin piirin keskus Rivnen alueella (1940).

Radyvylivin (Tšervonoarmijsk) piirikeskuksen asema säilyi vuoteen 2020 muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta (1941–1944 saksalaisten miehitys, 1962–1966 paikkakunta kuului osaksi Dubnon piiriä). Kesän 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa piirien lukumäärää supistettiin merkittävästi ja Radyvyliv piireineen liitettiin osaksi Dubnon piiriä. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 10&nbsp;427 (2022), Vuonna 2001 asukkaita oli Radyvylivissäväki noin 10&nbsp;100 ja vuonna 1990 noin 10&nbsp;600.

Paikkakunnan arkkitehtonisista kohteista mainittakoon Aleksanteri Nevskin kirkko (1874).

Радивилів. Церква св. Олександра Невського. 1874 р. (УПЦ) - panoramio.jpg| Aleksanteri Nevskin kirkko (1874).
Радивилів. Свято-Вознесенська церква (УПЦ КП) - panoramio.jpg| Ylösnousemuksen kirkko (1934).
Radyvyliv 2007.jpg|Asuintaloja Radyvylivissä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uimahalli PikkuSaimaa

**Uimahalli PikkuSaimaa** on Savonlinnassa Saimaan rannalla sijaitseva uimahalli. Uimahallissa on kuusiratainen kuntoallas, lastenallas, poreallas, hyppyallas kolmen ja viiden metrin telineillä sekä noin 37 metriä pitkä vesiliukumäki.

PikkuSaimaan remontti valmistui vuonna 2020. Kesällä asiakkaat voivat uida myös järven rannalla sekä talvisin siinä on myös avantomahdollisuus. Pihapiiristä löytyy myös tenniskenttä.

## Lähteet
Besalel

**Besalel**  () oli Toisessa Mooseksen kirjassa esiintyvä taiteilija ja käsityöläinen. Raamatun tarinassa hän esiintyy Ilmestysmajan päärakentajana Toisen Mooseksen kirjan mukaan Besalel valmisti myös liitonarkin. Liitonarkun rakentamisesta on kuvaus myös viidennessä Mooseksen kirjassa, mutta Viidennen Mooseksen kirjan kuvauksen mukaan liitonarkkia ei tehnytkään Besalel vaan Mooses itse. 

## Lähteet
Mospyne

**Mospyne** (; vuoteen 1938 saakka Mah’orivka) on kaupunki Donetskin alueen Donetskin piirissä Itä-Ukrainassa. 

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 10&nbsp;471 asukasta (2022). Vuonna 2001 asukkaita oli 11&nbsp;736.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oholiab

**Oholiab** () on henkilö joka esiintyy Toisessa Mooseksen kirjassa. Hän on Ahisamakin poika, Danin heimosta, joka työskenteli Besalelin alaisuudessa Ilmestysmajan ja Liitonarkin tehtävissä. Toisen Mooseksenkirjan 38:23 kohdassa häntä kuvataan koru- ja puusepäksi, joka osasi myös tehdä korukudonnaisia sinipunaisista, purppuraisista ja karmiininpunaisista villalangoista sekä hienosta pellavasta. 

## Lähteet
Lauri Mannerkoski

**Lauri Pertti Kaarlo Mannerkoski** (s. 7. lokakuuta 1944 Hämeenlinna) on suomalainen Rautaruukilta eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Mannerkosken vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Veikko Mannerkoski ja Vieno Anttila. Professori, Oulun yliopiston rehtori ja VTT:n pääjohtaja Markku Mannerkoski on hänen veljensä. Lauri Mannerkoski avioitui 1969 toimittaja Sirkka-Liisa Kullaan kanssa. Mannerkoski tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1963 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1969. Hän tuli Rautaruukki-yhtiön palvelukseen 1968 ja oli Raahen terästehtaan tutkimusinsinööri 1969–1971, Hämeenlinnan tehtaan laadunvalvontaosaston päällikkö 1971–1975, Raahen terästehtaan terässulatto-osaston päällikkö 1975–1979, Raahen terästehtaan tuotejohtaja 1979–1985, Raahen terästehtaan myyntijohtaja 1985–1987, markkinointijohtaja 1987–1988 ja kaupallinen johtaja 1988–1995, Rautaruukin varatoimitusjohtaja 1995–2004, johtokunnan varapuheenjohtaja 1995–2001, johtoryhmän varapuheenjohtaja 2001–2004, hallituksen jäsen 1988–2001 ja hallituksen varapuheenjohtaja 1995–2001. Mannerkoskella oli työuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1999.

## Lähteet
Anders Jansson (koomikko)

**Lars Anders Jansson** (s. 9. lokakuuta 1967 Staffanstorp) on ruotsalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan erityisesti Johan Westerin kanssa vuosina 2001, 2003 ja 2011 tekemästään *[[Hipp Hipp!]]* -huumoriohjelmasta. Erityisen suosituksi hahmoksi nousi hänen esittämänsä Tiffany Persson -niminen parturi-kampaaja, jonka mukaan nimettiin yksi Pågatågen-paikallisjunista. Muita Janssonin tunnettuja hahmoja ovat ulkomaankirjeenvaihtaja Morgan Pålsson samasta sarjasta, sekä kuntapoliitikko Lars-Göran Bengtsson sarjasta *[[Starke man]]* (2010–11).
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anders Jansson

**Anders Jansson** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Anders Jansson (1859–1882), suomalainen taidemaalari
* Anders Jansson (s. 1967), ruotsalainen koomikko.
Mannerkoski

**Mannerkoski** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Hannu Mannerkoski (1944–2018), professori, metsätieteilijä
* Lauri Mannerkoski (s. 1944), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Veikko Mannerkosken poika
* Markku Mannerkoski (s. 1936), professori, Oulun yliopiston rehtori, VTT:n pääjohtaja, Veikko Mannerkosken poika
* Veikko Mannerkoski (1907–1980), järjestöjohtaja ja virkamies, maanviljelysneuvos
Johan Wester

**Johan Anders Hugo Wester** (s. 19. joulukuuta 1967 Lund) on ruotsalainen näyttelijä ja koomikko. Hän on tehnyt Anders Janssonin kanssa vuosina 2001, 2003 ja 2011 *[[Hipp Hipp!]]* -huumoriohjelmaa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ilkka Lantto

**Ilkka Antero Lantto** (s. 17. huhtikuuta 1943 Oulu) on suomalainen eläköitynyt yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Lanton vanhemmat olivat kauppaneuvos Viljo Lantto ja prokuristi Anja Väänänen. Hänen puolisonsa vuodesta 1966 on tiedotussihteeri, sairaanhoitaja Eeva-Tuulikki (Pipu) Lotila. Lantto tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1962 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1967. Hän on ollut Oulun Kauppa Oy:n johtaja 1966–1970, toimitusjohtaja 1970–1977, johtokunnan jäsen 1966–1976 ja johtokunnan varapuheenjohtaja 1970–1976 ja Katri Antell -yhtiön osakas, toimitusjohtaja 1977–2002 sekä yhtiön hallituksen jäsen ja puheenjohtaja. Lantto on ollut myös Viljo Lantto & Knit kiinteistöyhtymän toimitusjohtaja, Oulun Catering Oy:n, vuodesta 1991 Antell-Catering Oy ja vuodesta 2012 Antell-Ravintolat Oy, toimitusjohtaja 1980–2003 ja hallituksen puheenjohtaja, Antell-Konditoria-Kahvilat Oy:n toimitusjohtaja 1991–2002 ja hallituksen puheenjohtaja, Nivalan Leipä Oy:n hallituksen puheenjohtaja sekä Rafla-Lyydia Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Lantolla on lisäksi ollut lukuisia liike-elämän ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä ja hän toimi pitkään Itävallan kunniakonsulina ja kunniapääkonsulina. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1995. 

## Lähteet
Mongstad

**Mongstad** on Alverin ja Austrheimin kuntien rajalla Norjan Vestlandissa sijaitseva teollisuusalue, johon kuuluvat muun muassa maansa suurin öljynjalostamo ja terminaali, jonka yhteydessä Equinorilla on kallioon louhittu 1,5 miljoonan kuutiometrin varastointikapasiteetti. Mongstad on Euroopan toiseksi vilkkain öljysatama. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Auroran ufotapaus

**Auroran ufotapauksen** kerrotaan tapahtuneen 17. huhtikuuta 1897, kun paikallisten asukkaiden mukaan ufo syöksyi maatilalle lähellä Texasin osavaltiossa sijaitsevaa Auroran kaupunkia.

Tapauksen väitetään johtaneen lentäjän kuolemaan. Ohjaaja oli "ei tästä maailmasta" ja hänen sanottiin olevan avaruusolento. Lentäjä haudattiin Auroran hautausmaalle ja haudalle asetettiin muistomerkiksi kivi, mutta se on sittemmin poistettu.

19. huhtikuuta 1897 *[[Dallas Morning News]]* -lehdessä julkaistussa S. E. Haydonin kirjoittamassa artikkelissa kuvattiin ufon putoaminen. Ufon kerrotaan törmänneen tuulimyllyyn tuomari J.S. Proctorin kiinteistöllä kaksi päivää aikaisemmin noin klo 6 aamulla paikallista aikaa.

Tiettävästi aluksen osia heitettiin läheiseen kaivoon, joka sijaitsi vaurioituneen tuulimyllyn alla, kun taas osa päätyi lentäjän hautaan. Mysteeriä lisäsi tarina herra Brawley Oatesista, joka osti tuomari Proctorin kiinteistön noin vuonna 1935. Oates siivosi kaivon romuista käyttääkseen sitä vesilähteenä, mutta sai myöhemmin erittäin vakavan niveltulehduksen, jonka hän väitti johtuvan kaivoon heitetyistä romuista peräisin olevasta saastuneesta vedestä. Tämän seurauksena Oates sulki kaivon betonilaatalla ja rakensi sen päälle ulkorakennuksen.

## Huijausväite
Huijausväite perustuu pääasiassa *[[Time]]*-lehdessä vuonna 1980 julkaistuun 86-vuotiaan Aurorassa asuvan Etta Peguesin antamaan haastatteluun, joka väitti Haydonin keksineen koko tarinan ja totesi, että Haydon "kirjoitti sen vitsinä ja herättääkseen kiinnostusta Auroraan".

## Populaarikulttuurissa
Tapahtuma on dramatisoitu vuoden 1986 elokuvassa *The Aurora Encounter*, ja sitä käsitellään myös History Channelin *[[Ancient Aliens]]* -ohjelman kolmannen kauden ensi-illassa (*Aliens and the Old West*), joka keskittyy 1800-luvun lopun ufohavaintoihin Pohjois-Amerikan länsiosissa.

Muusikko ja historioitsija Thomas Negovanin ja Aaron Shapsin yhdessä kirjoittama ja ohjaama itsenäinen lyhytelokuva *Aurora* dramatisoi tapauksen sekä yhdistää sen natsien Die Glocke -salaliittoteoriaan.

Auroran ufotapaus mainitaan The Firesign Theatre -komediaryhmän vuonna 1974 ilmestyneen komedia-LP:n *Everything You Know Is Wrong* A-puolella noin kohdassa 3:00-4:42.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aurora-lyhytelokuvan traileri (aurorafilm.net)
Taisto Riski

**Taisto Kalevi Riski** (s. 3. marraskuuta 1947 Rovaniemi) on suomalainen ekonomi ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Riskin vanhemmat oliat postiautonkuljettaja Väinö Riski ja Hilda Maria Tolonen. Hänen puolisonsa vuodesta 1976 on erikoistoimintaterapeutti Ethel Viveca Ivars. Riski tuli ylioppilaaksi Rovaniemen yhteislyseosta 1968 ja valmistui ekonomiksi Vaasan kauppakorkeakoulusta 1976. Hän oli Oy Widenius, Sederholm & Someri Ab:n tilintarkastaja Helsingissä 1974–1978, Pohjanmaa Oy:n talousjohtaja Oulussa 1978–1985, hallintojohtaja 1985–1987, toimitusjohtaja 1988–1993 ja hallituksen puheenjohtaja 1989–1993, Starckjohann Oyj:n toimitusjohtaja Lahdessa 1994–1999 sekä Kaleva Kustannus Oy:n, vuodesta 2009 Kaleva Oy, toimitusjohtaja Oulussa 2000–2008. Riski on toiminut myös Kaleva-yhtiön hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana, samoin kuin tilitarkastajana ja yrityskonsulttina. Hänellä on lisäksi ollut lukuisia liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Riski sai 2005.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1685

**Kirjallisuusvuosi 1685** käsittelee vuoden 1685 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Vuoden 1685 raamatunsuomennos eli Sotaraamattu ilmestyi.
* Englannin parlamentti otti uudelleen käyttöön painolain (Printing Act of 1662), jolla rajoitettiin Lontoon kirjapainojen oikeuksia.

## Julkaisuja
* Daniel Achrelius &ndash; *Hautaruno Turun hovioikeuden presidentille [[Ernest Johann Creutz]]ille*
* Aphra Behn &ndash; *Love-Letters Between a Nobleman and His Sister*
* John Crowne &ndash; *Sir Courtly Nice* (näytelmä)
* Dorothe Engelbretsdatter &ndash; *Taare-Offer* (norjalainen teos, joka on omistettu Tanskan kuningatar Charlotte Amalielle)
* Thomas d'Urfey &ndash; *A Commonwealth of Women* (näytelmä)
* Charles Perrault &ndash; *Ode aux nouveaux convertis*
* Nahum Tate &ndash; *The Cuckold's Haven* (näytelmä)

## Lähteet
Aram Aflatuni

**Timo Aram Aflatuni** on suomalainen mediatuottaja. Aflatuni sai vuonna 2021 tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon yhdessä Pedram Aflatunin ja Veera Ikosen kanssa. Palkinto tuli nuorten osallisuutta ja yhteiskunnallista vaikuttavuutta edistävästä Gutsy Go – Make Peace Visible -hankkeesta. Aflatuni on tuottanut televisiosarjoja kuten *[[Ähläm Sähläm|Ähläm Sähläm]]*, *[[Märät säpikkäät]]*, *[[Hell’s Kitchen Suomi|Hell's Kitchen Suomi]]* ja *[[We Want More]]*.

Aflatuni toimi tv-tuotantoyhtiö Tarinatalo Oy:n omistajana ja toimitusjohtajana. Yhtiö myytiin brittiläiselle ITV:lle vuonna 2012.

Aflatunin isä on iranilainen ja äiti suomalainen.

## Lähteet
Eirik Cronstedt

**Eirik Cronstedt** (3. joulukuuta 1911 Kauniainen – 10. elokuuta 2004 Tammisaari) oli suomalainen vaatturi ja vapaaherra. Hän sai talousneuvoksen arvonimen vuonna 1962.

Eirik Cronstedt keskeytti lukion Nya Svenska Samskolanissa ja kouluttautui vuosina 1929–1932 vaatturiammattikoulussa. Hän toimi vuodesta 1932 Stockmann-Tailorin vaatturimestarina ja jatkoi opintojaan ulkomailla, muun muassa Englannissa. Vuonna 1943 hän ryhtyi yrittäjäksi ja toimitusjohtajaksi räätäli Theodor Studen (1850–1928) aloittamassa yrityksessä Oy Åhman & Sundvall Ab:ssa, josta kehittyi hänen johdollaan Suomen suurin tilauspukimo.

”Räätäliparoniksi” kutsuttu aatelissukuinen Cronstedt antoi usein medialle lausuntoja hyvästä pukeutumisesta. Hän toimi Suomen Vaatturiliiton hallituksessa vuodesta 1947, puheenjohtajana ja *Vaatturi*-lehden päätoimittajana vuodesta 1961. Hänet nimitettiin liiton kunniapuheenjohtajaksi vuonna 1989. Cronstedt toimi myös pienteollisuusjärjestöissä ja pohjoismaisen räätälijärjestön yhteistyökomiteassa. Vapaa-aikanaan hän lauloi Muntra Musikanter -mieskuorossa vuodesta 1934 ja oli lopulta kuoron vanhin laulaja. Hän osallistui myös Svenska klubbenin ja Suomen Aatelisliiton toimintaan.

## Lähteet
Liikenteen historia

**Liikenteen historia** alkaa esihistoriallisilta ajoilta, jolloin ihmiset kulkivat maalla enimmäkseen jalan ja joskus hevosilla. Kulkureitteinä olivat yleensä vesireitit.

Varhaisimmasta merenkulun kehityksestä ovat merkkeinä laivojen kuvat. Varhaisimmat laivan kuvat ovat löytyneet Egyptistä ajalta 3400 ekr. Kreetalta on löytynyt laivan kuvia ajalta noin 2200 ekr. Pyörä keksittiin Mesopotamiassa 3000-luvulla ekr., mutta varsinaiset kärryissä käytettävät pyörät keksittiin 2500 ekr. Muinaistiet olivat usein kaupankäynnin väyliä. Esimerkiksi Suomen vanhin tunnettu tie, 800-luvulla rakennettu Hämeen Härkätie toimi kaupankäyntiväylänä meren rannikon kauppapaikkojen ja sisämaan välillä. Myös aikoinaan Kiinasta Välimeren seudulle johtanut Silkkitie oli kaupankäyntiväylä. Viikingeilä oli kauppareittejä merireittien lisäksi myös idässä, missä ne kulkivat Skandinaviasta Dneprjoen kautta Mustallemerelle ja Välimerellä sijaitsevaan Bysanttiin saakka. Tämä Viikinkien idäntie meni osin maitse, osin jokia myöten.

## Kulkuneuvot ja tekniikka
### Laivat
 
Hellenistisellä aikakaudella Kreikassa rakennettiin laivoja, joiden keula oli matalalla ja perä oli koholla.

Viikingit kulkivat aikoinaan paljon meriteitse. He keksivät kölin ja heillä oli erilaisia laivoja eri tarkoituksiin. Kauppalaivat olivat leveämpiä kuin sotalaivat.

### Automobiilit
 
Ensimmäisen "itsestään liikkuvan" kulkneuvon eli automobiilin kehitti ranskalainen Nicolas-Joseph Cugnot 1760-luvulla. Tämä ajoneuvo toimi höyrykattilan avulla. Ensimmäisen kaupalliseen tarkoitukseen tarkoitetun auton kehitti Karl Benz 1885. Ensimmäisen maantieajon bensiinikäyttöisellä autolla teki Bertha Benzin 1888, kun hän matkasi Mannheimista Pforzheimiin. Daimler ja Benzin perustivat yhdessä autoja valmistavan yhtiön 1926. Yhtiön valmistama automerkki oli Mercedes.

Varhaisin tiedetty maininta moottoripyörästä on vuodelta 1893. Tästä 20 vuotta aiemmin tiedetään olleen polkupyöriä, joissa oli apumoottori. Moottoripyöräteollisuudessa tapahtui merkittävää kehitystä 1920-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen Japanissa tapahtui suuri nousu moottoripyöräteollisuudessa.

### Raideliikenne
 
Nykyisiä rautateitä edelsivät puisista kiskoista koostuneet raideväylät. Ensimmäiset raiteilla liikkuneet vaunut toimivat Mesopotamian ja Intian alueella 2900-luvulla ekr. Ennen nykyisiä raidejärjestelmiä raideliikenne kulki köysiratoja myöten. 1900-luvulla junaliikenteen kannalta tapahtui merkittävää kehitystä Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. 1960-luvulla tapahtui yleismaailmallisesti merkittävää vilkastumista raideliikenteessä.

### Lentoliikenne
 
Lentosuunnistuksessa oli merkittävä kehittäjä Sir George Gayley (1773-1857). Gottlieb Daimler kehitti ensimmäiset yksisylinteriset polttomoottorit lentokoneisiin 1885. Polttomoottorikoneiden osalta tapahtui merkittävää kehitystä 1900-luvun alussa. Yhdysvaltalaiset Wrightin veljekset, Wilbur ja Orville Wright kehittivät ensimmäisen ilmaa raskaamman lentokoneen. He lensivät lentokoneella ensimmäistä kertaa julkisesti 1908.

## Lähteet
Ivan Kavaleridze

**Ivan Kavaleridze**, , (26. huhtikuuta 1887 Ladanskyi (Romnyn lähellä), Harkovan kuvernementti – 3. joulukuuta 1978 Kiova, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen kuvanveistäjä, elokuvaohjaaja, näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja.

Kavaleridze opiskeli Kiovan taidekoulussa 1907–1909, Pietarin taideakatemiassa 1909–1910 ja Naum Aronsonin oppilaana Pariisissa 1910–1911. Hän veisti merkittävien henkilöiden muotokuvia, muun muassa Taras Ševtšenkon Kiovassa sijaitsevan muotokuvan (1918), ja ukrainalaisissa kaupungeissa on yli sata hänen veistämäänsä muistomerkkiä. 1920-luvulla hän sai vaikutteita kubismista.

Kavaleridze siirtyi 1928 elokuvantekoon ja käsikirjoitti ja ohjasi historiallisia elokuvia, joille on leimallista tyylittely ja monumentalismi. Kansallismielisyys- ja formalismisyytteiden vuoksi hän otti teemoikseen suosikkiaiheita ja yksinkertaisti tyyliä. Hän muokkasi elokuviksi oopperoita, muun muassa Mykola Lysenko *Natalka Poltavkan* (1936). Hän jatkoi elokuvantekoa toisen maailmansodan jälkeen mutta kirjoitti myös muutamia sankarinäytelmiä.

Kavaleridzen veistoksista järjestettiin näyttely 1962.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haituhärmät

**Haituhärmät** (*Podosphaera*) on härmäsienisuku. Ne elävät eri putkilokasvilajien lehdillä ja aiheuttavat härmää. Jotkin lajit ovat merkittävien viljelykasvien kasvitauteja.

## Lajeja
Suomessa esiintyy 30 haituhärmälajia.

* *[[Podosphaera alpina]]*
* tuomipihlajanhaituhärmä (*Podosphaera amelanchieris*)
* mansikanhärmä (*Podosphaera aphanis*)
* kurjenherneenhaituhärmä (*Podosphaera astragali*)
* pihlajanhaituhärmä (*Podosphaera aucupariae*)
* palsaminhaituhärmä (*Podosphaera balsaminae*)
* *[[Podosphaera clandestina]]*
** orapihlajanhaituhärmä (*P. clandestina* var. *clandestina*)
* kulleronhaituhärmä (*Podosphaera delphinii*)
* kynsimönhaituhärmä (*Podosphaera drabae*)
* horsmanhaituhärmä (*Podosphaera epilobii*)
* voikukanhaituhärmä (*Podosphaera erigerontis-canadensis*)
* *[[Podosphaera euphorbiae]]*
* *[[Podosphaera ferruginea]]*
* mesiangervonhaituhärmä (*Podosphaera filipendulae*)
* kurjenpolvenhaituhärmä (*Podosphaera fugax*)
* tädykkeenhaituhärmä (*Podosphaera fuliginea*)
* *[[Podosphaera fusca]]*
* omenanhärmä (*Podosphaera leucotricha*)
* *[[Podosphaera macularis]]*
* herukanhärmä (*Podosphaera mors-uvae*)
* *[[Podosphaera myrtillina]]*
** juolukanhaituhärmä (*P. myrtillina* var. *major*)
** mustikanhaituhärmä (*P. myrtillina* var. *myrtillina*)
* ruusunhärmä (*Podosphaera pannosa*)
* maitikanhaituhärmä (*Podosphaera phtheirospermi*)
* ratamonhaituhärmä (*Podosphaera plantaginis*)
* *[[Podosphaera polemonii]]*
* pensasangervonhaituhärmä (*Podosphaera spiraeae*)
* *[[Podosphaera thalictri]]*
* tuomenhaituhärmä (*Podosphaera tridactyla*)
* lapinvuokonhaituhärmä (*Podosphaera volkartii*)

## Lähteet
L’Oiseau Blanc

**L’Oiseau Blanc** () oli ranskalainen Levasseur PL.8 -tyyppinen kaksitasoinen lentokone, jolla ensimmäisessä maailmansodassa palvelleet Charles Nungesser ja François Coli yrittivät ylittää ensimmäisinä ihmisinä Atlantin valtameri ilmasta käsin pysähtymättä. 8. toukokuuta 1927 yritetyn lennon aikana kone, Nungesser ja Coli kuitenkin katosivat. Konetta sekä miehistöä ei ole löydetty. Tämä tapahtui alle kaksi viikkoa ennen virallista maailman ensimmäistä Antlantin ylitystä lentokoneella.

## Taustaa

Vuonna 1919 New Yorkissa julkaistiin Orteigin palkinto, mikä tarkoitti 25 000 Yhdysvaltain dollarin palkintoa sille, joka ensimmäisenä ylittää Atlantin lentokoneella kuluvan viiden vuoden aikana. Koska kukaan ei tätä tehnyt, palkinto julkaistiin uudelleen vuonna 1924. Tällä kertaa palkintoa aikoi yrittää useampikin ihminen, mukaan lukien Charles Lindbergh.

François Coli aikoi yrittää Atlantin ylilentoa, mutta hänen parinsa loukkaantui vakavasti lento-onnettomuudessa vuonna 1926. Hänestä tuli navigoija Charles Nungesserin ylilentoyritykselle. Konetta oli muokattu siten, että siihen saisi tankattua polttoainetta 1 000 gallonaa (noin 3 800 litraa), mikä riittäisi noin 40 tunniksi. Nungesser asensi koneeseen myös hänen sodanaikaisen tunnuksensa hyvän onnen toivossa.

## Katoaminen

*L’Oiseau Blanc* nousi ilmaan 8. toukokuuta kello 5.17 aamulla paikallista aikaa Le Bourgetin pellolta, mistä se suuntasi Englannin kanaalin ja Irlannin ohitse kohti määränpäätään. Koneesta tehtiin useita silminnäkijähavaintoja, esimerkiksi kone nähtiin ennen aamuseitsemää Étretatin rannikolla yli 100 merimailin päässä lähtöpaikastaan. Viimeinen näköhavainto tehtiin Irlannissa puoli yhdentoista aikaan aamulla, minkä jälkeen kone katosi näkyvistä. Koneessa ei myöskään ollut radiota. Kone ei koskaan saapunut määränpäähänsä.

Koneen etsinnät aloitettiin. Etsintäoperaatioon osallistui laivoja ja lentokoneita Ranskasta, Yhdysvalloista ja Kanadasta, mutta konetta tai sen jäänteitä ei löydetty.

## Katoamisen jälkeen

Koneen äänen väitetään kuuluneen Pohjois-Amerikan alueella vielä katoamisen jälkeenkin. Newfoundlandissa kuultiin lentokoneen ääni usean henkilön havainnosta, vaikkei alueella olisi pitänyt lentokoneita olla. Ainakin 16 ihmisen raportoidaan Newfoundlandissa havainneen lentokoneen, ja on spekuloitu, että kyseinen kone oli *L’Oiseau Blanc*. Myös Mainen osavaltiossa Yhdysvalloissa kuultiin samoihin aikoihin lentokoneen ääni, sekä etäinen törmäyksen ääni, jota ei tiettävästi kukaan tutkinut.

Ranskan hallitus julkaisi vuonna 1984 virallisen tutkimuksen katoamisesta, ja sen mukaan kone oli päässyt Newfoundlandiin asti. *The International Group for Historic Aircraft Recovery* (TIGHAR) mainitsi *L’Oiseau Blancin* olevan "historian merkittävin kadonnut lentokone".

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1684

**Kirjallisuusvuosi 1684** käsittelee vuoden 1684 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Takemoto Gidayū perusti Osakaan Takemoto-za-teatterin.
* Englantilaisen John Banksin historiallisen näytelmän *The Island Queens, or the Death of Mary Queen of Scotland* esittäminen kiellettiin.

## Julkaisuja

* Louis Cousin &ndash; *Discours de Clément Alexandrin pour exhorter les payens à embrasser la religion chrétienne*
* Louis Cousin &ndash; *Discours d'Eusèbe, touchant les miracles attribués par les payens à Apollonius de Thyane*
* Bernard Le Bouyer de Fontenelle &ndash; *De l'origine des fables*
* Gottfried Leibniz &ndash; *Nova methodus pro maximis et minimis* (matematiikkaa, ”Uusi metodi maksimeille ja minimeille”)
* Isaac Newton &ndash; *De motu*
* Giovanni Paolo Marana &ndash; *L'Espion Turc* (kirjeromaani, jonka tekijä suojeli itseään väittämällä, että kirjan teksti on turkkilaisen vakoojan tekemä)
* Antonio de Solís y Rivadeneyra &ndash; *Historia de la conquista de México* (historiaa)
* John Wilmot &ndash; *Sodom, or the Quintessence of Debauchery* (näytelmä)
* Pavao Ritter Vitezović &ndash; *Odiljenje sigetsko* (vuoden 1566 Szigetvárin taistelun kuvaus)
Prahan uusi juutalainen hautausmaa

**Prahan uusi juutalainen hautausmaa** () on 1890 perustettu hautausmaa Tšekissä Prahassa. Hautausmaalla on paljon taiteellisesti arvokkaita hautakiviä ja shoassa ja vastarinnan aikana tuhoutuneiden Tšekkoslovakian juutalaisten muistomerkki vuodelta 1985. Siellä on myös Franz Kafkan ja hänen vanhempiensa hauta (nro 21 – 14 – 21).

## Katso myös
* Prahan vanha juutalainen hautausmaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalvoreaktori

**Kalvoreaktori** tai **membraanireaktori** on kemiallinen reaktori, jossa käytetään puoliläpäisevää kalvoa erottamaan reaktion tuote lähtöaineista. Itse reaktio ja tuotteen puhdistus tapahtuu siis samassa astiassa. Kalvoreaktoreilla on useita teollisia sovellutuksia.

## Periaate ja käyttö
Kalvoreaktori voi olla tyypiltään katalyytillä pakattu tai leijukerrosreaktori. Reaktion lähtöaineet ja katalyytti syötetään reaktoriin, ja reaktion tuotteet ja sivutuotteet erotetaan kalvoerotusprosessilla. Erotusprosessi voi olla esimerkiksi kalvosuodatus, kalvotislaus, dialyysi tai pervaporaatio. Kalvoreaktoreissa erotuksen avulla saadaan tuote puhdistettua lähtöaineista ja katalyytistä ja lisäksi tuotetta poistamalla saadaan reaktion tasapainoa ajettua tuotteen suuntaan.

Kalvoreaktorin kalvon materiaali on joko epäorgaaninen tai orgaaninen. Epäorgaanisia kalvoja ovat esimerkiksi ohuet platina- tai palladiumlevyt tai zeoliitit. Orgaanisia kalvoja valmistetaan useista polymeereistä: esimerkiksi polydimetyylisiloksaanista, perfluoratuista polymeereistä tai sulfonihapporyhmiä sisätälvistä polymeereistä. Epäorgaaniset kalvot kestävät orgaanisia paremmin korkeita lämpötiloja ja reaktiivisia kemikaaleja. Kalvoreaktorin kalvo voi olla katalyyttisesti aktiivinen tai vain erotukseen soveltuva katalyyttisesti passiivinen kalvo.

Kalvoreaktorin etuja ovat muun muassa helppo tuotteen puhdistus, erityisesti bioreaktoreissa, helppo katalyytin kierrätys sekä hyvät saannot. Huonona puolena ovat kalvon likaantuminen ja se, että kalvon läpäisykyky rajoittaa kapasiteettia. Kalvoreaktoreja käytetään esimerkiksi vedyn ja synteesikaasun valmistamiseen, esteröinneissä, vedenpuhdistuksessa ja entsyymien, aminohappojen tai lääkeaineiden tuottamiseen bioreaktoreissa.

## Lähteet
Palmansineraaria

**Palmansineraaria** (*Pericallis papyracea*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, sineraarioiden (*Pericallis*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se kasvaa endeemisenä Kanariansaarilla La Palman saarella.

Palmansineraaria on monivuotinen ruohovartinen kasvi, jonka kukintona on monista mykeröistä koostuva huiskilomainen mykeröstö. Mykeröiden laitakukkia on 8–12 kappaletta ja ne ovat väriltään vaaleanpunaisia. Kehräkukat ovat purppuranpunaisia. Lehdet ovat yleensä soikeita ja hammaslaitaisia. Tyvilehdissä ei ole korvakkeita.

Palmansineraarian tieteellisen nimen lajinimi (*papyracea*) on johdettu latinan papyrusta tarkoittavasta sanasta ja viittaa kasvin lehtien paperimaisuuteen.

## Lähteet
* Flora de Canarias: ''Pericallis papyracea''
Käpysieni

**Käpysieni** (*Baeospora myosura*) on pieni helttasieni, jota tavataan enimmäkseen maahan pudonneilla kuusen kävyillä loppukesästä. Laji on valkoitiöinen, kasvaa korkeintaan 2 senttimetrin levyiseksi ja jalka enintään kymmensenttiseksi. Heltat ovat kapeatyviset ja ne ovat sangen tiheässä. Laji on miedonmakuinen muttei kelpaa ruokasieneksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Käpysieni (''Baeospora myosura'')
* UniProt: Taxonomy - ''Baeospora myosura'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Baeospora myosura''
Lentopallo kesäolympialaisissa 2024 – miesten turnaus

**Miesten lentopalloturnaus [[Kesäolympialaiset 2024|Pariisin olympialaisissa 2024]]** käytiin Paris Expo Porte de Versailles’ssa Pariisissa. Ottelut pelattiin 27. heinäkuuta – 11. elokuuta 2024. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Ranska.

## Karsinnat

Olympialaisiin selviytyi 12 miesten lentopallojoukkuetta. Olympialaisten kisapaikoista 30. syyskuuta – 8. lokakuuta 2023 kuusi paikkaa jaettiin kolmessa kahdeksan joukkueen karsintaturnauksessa, joista kaikista kaksi parasta lunasti olympiapaikan. Lisäksi olympiaturnaukseen selviytyi isäntämaa Ranska sekä karsintaturnausten jälkeen vielä ilman maanosapaikkaa olevien maanosien parhaat 24. kesäkuuta 2024 maailmanrankingin perusteella.

### Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

## Turnaus

:*Kaikki kellonajat paikallista aikaa [[UTC+2]].*

### Otteluohjelma
Tässä turnauksessa on muutos verrattuna yhdeksään edelliseen olympiakisoihin, jossa alkukierroksen aikana on kolme alkulohkoa ja kussakin lohkossa on neljä joukkuetta. Vuoden 1972 kesäolympialaisista vuoden 2020 kesäolympialaisiin joukkueet jaettiin kahteen lohkoon. Tällä kierroksella jokainen pelaa yhden ottelun muita alkulohkonsa joukkueita vastaan. Jokaisen lohkon kaksi korkeimmalle sijoittuvaa joukkuetta ja kaksi parasta kolmanneksi sijoittunutta joukkuetta etenevät pudotuspelivaiheeseen.

Pudotuspelivaihessa ottelut määräytyvät joukkueiden rankingjärjestelmän mukaan, #1 vs #8 (QF1), #2 vs #7 (QF2), #3 vs #6 (QF3), #4 vs #5 (QF4). Voittajat etenevät semifinaaleihin, QF1 vs QF4, QF3 vs QF2.

### Alkulohkot

#### Lohko A

#### Lohko B

#### Lohko C

## Pudotuspelit

### Ottelut

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Pronssiottelu

#### Loppuottelu

## Lähteet
Antonio Watson

**Antonio Watson** (s. 11. syyskuuta 2001) on jamaikalainen pikajuoksija, 400 metrin maailmanmestari. Hän edustaa Racers Track Clubia.

Watson saavutti Nairobin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017 kultaa 400 metrillä ajalla 46,59 ja hopeaa sekajoukkueiden 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä. Hän voitti 400 metrin maailmanmestaruuden Budapestissa 2023 ajalla 44,22. Välierissä hän oli juossut ennätyksensä 44,13. Ennen vuotta 2023 hänen ennätyksensä oli 46,17. Samojen kisojen 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä Jamaika oli neljäs. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän karsiutui 400 metrin alkuerissä.

## Henkilökohtaiset ennätykset
*100 metriä: 10,21 (Kinston, 2022)
*200 metriä: 20,49 (Kinston, 2023)
*400 metriä: 44,13 (Budapest, 2023)

## Lähteet
Takon Soutajat

**Takon Soutajat** on suomalainen soutuseura, joka on tunnettu paitsi soutuharrastuksen edistämisestä myös menestyksestään kilpailullisessa soututoiminnassa. Seura perustettiin vuonna 1968 ja on kasvanut vuosien varrella merkittäväksi toimijaksi suomalaisessa soutumaailmassa ja on eri lajit huomioon ottaen menestyvimpiä suomalaisia soutuseuroja.

## Historia ja Toiminta
Takon Soutajat perustettiin vuonna 1968 Tampereella. Seura on alusta asti keskittynyt soutuharrastuksen edistämiseen ja kilpailullisen soututoiminnan tukemiseen. Seuran tavoitteena on tarjota mahdollisuus soutuharrastukseen kaikenikäisille ja -tasoisille soutajille.

Takon Soutajat on aktiivinen seura, joka järjestää säännöllisesti soutuharjoituksia, kilpailuja ja tapahtumia jäsenilleen. Seura on myös mukana erilaisissa kansallisissa ja kansainvälisissä soututapahtumissa, kuten kilpailuissa ja leireillä.

Takon Soutajat kilpailee Suomessa kaikissa neljässä Suomen melonta- ja soutuliiton alaisissa kilpasoutulajeissa, joita ovat ratasoutu (olympialuokkien soutu), coastal-soutu, sisäsoutu ja perinteinen suomalainen puuvenesoutu. Puuvenesoudun alle kuluvat kirkkoveneet ja pienet puuveneet.

## Kansainvälisesti menestyneitä seuran urheiljoita
Ratasoudun maajoukkueeseen kuuluvat Takon Soutajista Joel Naukkarinen, Jukka-Pekka Kauppi ja Juho-Pekka Petäjäniemi. Naukkarinen on menestynyt lisäksi sisäsoudun ja coastal-soudun arvokisoissa. Toinen tunnettu suomalainen sisäsoutaja on Takon Soutajien Klaus Geiger.

## Lähteet
Alankomaiden kommunistinen puolue

**Alankomaiden kommunistinen puolue** (hollanniksi *Communistische Partij Nederland,* **CPN***)* oli vuosina 1909–1991 Alankomaissa toiminut kommunistinen puolue puolue. Se tunnetaan myös nimellä **Hollannin kommunistinen puolue**. Alankomaiden kommunistisen puolueen alkuperäinen nimi oli Sosiaalidemokraattinen puolue.

## Historia
Sosiaalidemokraattinen puolue (SDP) perustettiin vuonna 1909. SDP:n perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja oli David Wijnkoop.

SDP vaihtoi nimensä Alankomaiden kommunistiseksi puolueeksi 17. marraskuuta vuonna 1918 ja otti ohjelmaansa marxismi-leninismin. Huhtikuussa vuonna 1919 CPN liittyi Kominterniin. Alkuvuosina puoluetta heikensivät erimielisyydet, jotka johtivat trotskilaisen Henk Sneevlietin ympärille muodostuneen oppositioryhmän eroon ja jäsenmäärän kutistumiseen. Jäsenmäärä kasvoi kuitenkin 1930-luvulla ja oli 11 000 vuonna 1940.

Toisen maailmansodan aikana toukokuussa vuonna 1940 CPN perusti saksalaismiehitystä vastustaneen maanalaisen vastarintaliikkeen, minkä seurauksena natsi-Saksan miehityshallinto kielsi puolueen toiminnan. Helmikuussa vuonna 1941 CPN osallistui yleislakon organisointiin. Miehityshallinto mursi kuitenkin lakon kovin ottein ja aloitti CPN:n jäsenten maanlaajuisen vainon. Yli puolet CPN:n jäsenistä menetti henkensä taistelussa miehittäjiä vastaan. Taistelun aikana CPN alkoi julkaista lehteä nimeltä *De Waarheid* (suom. Totuus), josta tuli sodan jälkeen puolueen pää-äänenkannattaja.

Sodan jälkeen puoluetta johti Paul de Groot. Vuoden 1946 parlamenttivaaleissa CPN sai 10,6 % annetuista äänistä ja 10 edustajapaikkaa parlamentin alahuoneeseen. Maolaiset erosivat puolueesta 1960-luvulla ja perustivat oman puolueen. CPN siirtyi politiikassaan 1970-80-luvuilla pois marxismi-leninismin linjalta ja sulautui lopulta yhteen kolmen muun puolueen kanssa vuonna 1991, jolloin syntyi sosiaalidemokraattisia ja liberaaleja arvoja edustava puolue nimeltään *GreenLeft*.

## Lähteet
Harold Holtin katoaminen

Australian pääministeri Harold Holt katosi uidessaan meressä Portsean lähellä 17. joulukuuta 1967. Kolme viikkoa kestäneestä etsinnästä huolimatta Holtia ei löydetty.

Kuolemasta lähti liikkeelle useita spekulaatioita. Joidenkin mielestä Holt oli masentunut ja teki itsemurhan, morfiini saattoi vaikuttaa hänen mielentilaansa ja eräiden väitteiden mukaan hän poistui maasta paikalle tulleella kiinalaisella sukellusveneellä. Holtin silloisen lehdistösihteerin Tony Eggletonin mukaan kuolemaan liittynyt draama jätti varjoonsa hänen saavutuksensa, erityisesti hänen pääministerikautensa.

## Lähteet
Aineellinen oikeus ja menettelyllinen oikeus

Oikeusjärjestys voidaan jaotella **aineelliseen oikeuteen** ja **menettelylliseen oikeuteen**. Aineellinen oikeus koskee sitä, miten jokin asia on ratkaistavissa, kun taas menettelyllinen oikeus säätelee sitä, mitä menettelyjä on käytettävä asian ratkaisussa. Aineellisoikeudelliset normit määrittävät välittömästi asianosaisten oikeudet ja velvollisuudet, erotuksena heidän oikeusasemaansa vain välillisesti vaikuttavista menettelyllisistä oikeusnormeista.

## Aineellinen oikeus
Aineellinen oikeus eli materiaalinen oikeus käsittää ne oikeusnormit, jotka määrittelevät luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden oikeudet ja velvollisuudet. Niillä säädellään käyttäytymistä erilaisissa tilanteissa, eli sitä mikä on sallittua ja kiellettyä. Näihin normeihin on usein yhdistetty erilaisia reaktionormeja, jotka sisältävät sanktioita ja pakotteita. Sanktioiden tehtävä on tehostaa normia ja varmistaa, että sitä noudatetaan.

## Menettelyllinen oikeus
Menettelyllinen oikeus sisältää erilaisia menettelytapoja ja viranomaistoimintaa säätelevää normimateriaalia, jonka avulla sovelletaan ja toteutetaan aineellista oikeutta. Menettelyllinen oikeus siis määrittelee, miten aineellisoikeudellisten sääntöjen ja periaatteiden toteutuminen tapahtuu. Menettelylliset oikeusnormit muodostavat prosessioikeuden.

## Aineellinen laki ja muodollinen laki
Valtiosääntöoikeudessa aineellinen oikeus on synonyymi ilmaukselle aineellinen laki, jonka vastakohtana on muodollinen laki. Muodollinen laki määritellään oikeussäännösten asettamiseen liittyvillä tunnusmerkeillä, kun taas aineellinen laki määritellään säännösten sisältöä koskevilla tunnusmerkeillä. Muodollisia lakeja ovat sisällöstään riippumatta lait, jotka on säädetty ja julkaistu voimassa olevan lainsäädännön säätämässä järjestyksessä. Aineelliset lait ovat lakeja, jotka sisältävät eri oikeussubjektien välisiä suhteita säänteleviä säännöksiä eli oikeuslauseita.

Aineellisen ja mudollisen lain erottelun kehitteli saksalainen valtio-oikeuden myöhäisperustuslaillinen koulukunta 1800-luvulla, ja se koski alunperin valtiosäännön tulkintaa. Myöhäisperustuslaillisen koulukunnan mukaan aineelliset lait oli annettava muodollisella lailla tai muodollisen lain sisältämän nimenomaisen valtuutuksen nojalla, kun taas muita kuin oikeuslauseita sisältäviä säännöksiä valtion toimeenpanokoneisto saattoi antaa ilman lainsäätäjän myötävaikutusta. Aineellisen ja muodollisen lain erotteluun on tukeuduttu myös Suomen valtiosääntöoikeudellisessa doktriinissa.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Oikeustiede:aineellinen oikeus - Tieteen termipankki
Vedevåg

**Vedevåg** on taajama Lindesbergin kunnassa Ruotsin Örebron läänissä. Vuoden 2020 väestönlaskennassa sielä oli 672 asukasta.

Paikkakunta on tunnettu teollisuudestaan, joka juontaa juurensa vuonna 1538 perustettuun rautaruukkiin. Se on Ruotsin kolmanneksi vanhin yhtiö Stora Kopparbergin ja Skyllbergin ruukin jälkeen. Nimellä Wedevåg Tools AB toiminut yli 400-vuotias yritys ajautui konkurssiin vuonna 2022, mutta sai uuden omistajan yhtiöstä nimeltä Wedevåg Invest AB.

Vedevågissa on suomalaisen Teknos-maalivalmistajan tehdas. Teknos osti vuoden 2012 lopussa paikallisen Wedevåg Färg AB:n ja teki tehtaasta toisen tutkimus-, kehitys- ja tuotantokeskuksensa Ruotsissa Tranemon ohella.

Vedevågin kirkko on vuodelta 1837.

## Lähteet
Alfred Roll

**Alfred Philippe Roll** (1. maaliskuuta 1849 - 27. lokakuuta 1919) oli ranskalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hänet muistetaan myös taiteilija Alfred Smithin uran edistäjänä.  

Roll opiskeli taideakatemiassa Jean-Léon Gérômen , Henri Harpigniesin ja Léon Bonnat´n oppilaana. Saksan-Ranskan sotaan hän osallistui luutnanttina. 

Maalattuaan maisemia ja Rubens-tyylisiä maalauksia Roll käänsi katseensa oman aikansa arkielämään. Hän maalasi vuoden 1880 hiilikaivostyöläisten lakkoa esittävän maalauksen ja arvellaan, että hän vieraili jopa tapahtumapaikalla. Maalaus on nykyään valitettavasti pahoin vaurioitunut ja se tunnetaan parhaiten Le Petit Journalissa ilmestyneestä piirroskuvasta. Ranskan valtio osti Rollilta alkuperäisteoksen. Maalausta pidettiin niin hyvänä, että sen jälkeen valtiovalta päätti tilata Rollilta useita uusia teoksia.  

Roll maalasi muiden muassa maalaukset *14 heinäkuuta*, jossa kuvasi kansallispäivän viettoa, *Presidentti Carnot vierailee Versaillesissa valtiopäivien satavuotisjuhlissa* sekä *Tsaari Aleksanteri III ja presidentti muuraavat sillan peruskiven*. Näiden maalausten johdosta häntä alettiin kutsua tasavallan viralliseksi taiteilijaksi. Hän kuvasi myös Ranskan vähemmän mairittelevia puolia kuten savusumun peittämän työläiskaupunginosan, jossa asuminen altisti sairauksille. 1890-luvulle tultaessa hänen maalausten tyyli alkoi muuttua vähemmän naturalistiseksi. Vuonna 1905 Roll nimiettiin kansallisen taidesäätiön puheenjohtajaksi.  

Kun ensimmäinen maailmansota alkoi Roll oli kuusikymppinen. Hän matkusti Reimsiin ikuistamaan kiivaan tykistötulen ja pommituksen kohteena olevan kaupungin tuhoa ja siviilien kärsimystä.  

2020- luvulla on Rollin töitä tullut huutokauppoihin. Myyjät eivät ole aina saaneet haluamaansa hintaa. Myyntihintojen haarukka on ollut 200€ - 12 00€ välillä. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.invaluable.com/artist/roll-alfred-2i3tif4s64/sold-at-auction-prices/
* http://www.artrenewal.org/artists/alfred-roll/2685
Kirjallisuusvuosi 1683

**Kirjallisuusvuosi 1683** käsittelee vuoden 1683 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Henrik Florinuksen johtamana tehty Uuden testamentin suomennos valmistui.
* Englannin parlamentin jäsen Algernon Sidney teloitettiin. Tuomio perustui suurelta osin hänen monarkismin vastaisiin näkemyksiinsä teoksessa *Discourses Concerning Government*.

## Julkaisuja

* Johan Amos Comenius &ndash; *Methodus informandi* (suom. *Opetuksen menetelmä*)
* Louis Cousin &ndash; *l'Empire d'Occident de Xiphilin*
* Bernard Le Bouyer de Fontenelle &ndash; *Dialogues des Morts*
* Louis Hennepin &ndash; *Description of Louisiana*
* John Norris &ndash; *An Idea of Happiness* (filosofiaa)
Mustii

**Mustii** (oik. **Thomas Mustin**, s. 21. marraskuuta 1990) on belgialainen näyttelijä ja laulaja. Mustii tunnetaan rooleistaan tv-sarjassa *La Trêve* sekä elokuvissa *Grave*, *Un Petit Boulot* ja *L'Echange des Princesses*. Mustii edusti Belgiaa Eurovision laulukilpailussa 2024 kappaleella ”Before the Party’s Over”. Hän putosi kilpailusta toisessa semifinaalissa saatuaan 18 pistettä.

## Diskografia
### Albumit
:*Siijoitus Belgian ranskankielisen alueen albumilistalla
**21st Century Boy* (2016) #5
**It's Happening Now'' (2022) #4

## Lähteet
*

### Viitteet
Kirjallisuusvuosi 1682

**Kirjallisuusvuosi 1682** käsittelee vuoden 1682 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Gottfried Leibniz perusti Otto Mencken kanssa julkaisusarjan *Acta Eruditorum*, jossa Leibniz julkaisi merkittävimmät matemaattiset teoksensa.
* Japanilaisen kirjailijan Ihara Saikakun teos 好色一代男 (Kōshoku Ichidai Otoko) aloitti *ukiyo-zōshi*-kauden ("kelluvan maailman kirjat"), joka oli ensimmäinen huomattava genre Japanin kertomakirjallisuudessa.

## Julkaisuja

* Daniel Achrelius &ndash; *Contemplationum mundi libri tres*
* John Bunyan &ndash; *The Holy War* (allegorinen romaani)
* Dorcas Dole &ndash; *Salutation and Seasonable Exhortation to Children*
* Thomas Hobbes &ndash; *Contemplationum mundi libri tres* (postuumi)
* Thomas Hobbes &ndash; *Behemoth, the History of the Causes of the Civill-wars of England* (postuumi)
* John Milton &ndash; *A brief History of Moscovia, and other less known Countries lying Eastward of Russia*
* Thomas Otway &ndash; *Venice Preserv'd* (näytelmä)
* William Penn &ndash; *Frame of Government of Pennsylvania* (ehdotus osavaltion perustuslaiksi)
* Claude Perrault &ndash; *L'ordonnance des cinq espèces de colonnes selon la méthode des Anciens* ("Seitsemän pylvästyypin järjestelmä antiikin menetelmän mukaan", kiistanalainen arkkitehtuurin tulkinta)
* Nahum Tate &ndash; *Absalom and Achitophel* (runoteos)
Elias Aalto

**Elias Aalto** (ent. **Pietilä**, s. 1986) on suomalainen yrittäjä ja sijoittaja. Hän on tullut tunnetuksi yhtenä Wolt-ruoankuljetuspalvelun perustajista. Sittemmin hän on toiminut yrityksen neuvonantajana. 

Aalto oli syksyllä 2023 mukana *[[Leijonan luola Suomi|Leijonan luola]]* -sarjan uudella kaudella yhtenä ohjelman sijoittajista eli Leijonista. Hän on mukana myös *[[Amazing Race Suomi|Amazing Race Suomen]]* toisella, syksyllä 2024 esitettävällä tuotantokaudella yhdessä veljensä Matias Pietilän kanssa.

## Lähteet
Dani Hänninen

**Dani Hänninen** (s. Ilola) on suomalainen keittiömestari ja yrittäjä. Hän on järjestänyt monia suosioon tulleita Pop up -ravintoloita ja kokkivierailuja sekä ollut osallisena tekemässä Michelin tähteä Ravintola Grönille. Hän sijoittui myös toiseksi MasterChef Suomen 2020 -finaalissa.

Hänninen avasi ravintola Wellamon uudestaan kumppaneidensa kanssa koronapandemian aikana, joka on saavuttanut vuoteen 2023 suurta menestystä. Yrittäjänä Hänninen järjestää pääsääntöisesti yksityisillallisia ympäri Suomea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* https://www.danihanninen.fi/
Uintikeskus Ulpukka

**Raision Uintikeskus Ulpukka** on Raisiossa sijaitseva uimahalli, joka avattiin vuonna 1997 edellisen Raision vanhan uimahallin jälkeen. Ulpukka sisältää peruskorjatun vanhan osan sekä uudisosan.

Ulpukka tarjoaa vesiliikuntaa, uimakouluja sekä vauvauintia. Uimahallissa on kilpailu- ja kuntoiluallas, harjoittelu- ja kuntoiluallas, opetusallas, terapia-allas, kahluuallas ja ulkoallas sekä vesiliukumäki.

## Lähteet
Aalborgin eläintarha

**Aalborgin eläintarha** on Tanskassa, Aalborgissa sijaitseva eläintarha, joka avatiin vuonna 1935. Tarhassa on yli 1500 eläintä, joista merkittävimpinä jääkarhut. Tarha on Tanskan toiseksi suurin eläinnäyttely ja Aalborgin suostuin nähtävyys.

Eläintarhan koko on 20 hehtaaria ja siellä vierailee vuosittain noin 375 000 ihmistä. Vuonna 2012 eläintarhassa avattiin uusi tila leijonille ja tiikereille. 

Sisäänkäynnillä näkyy patsas, jonka on valmistanut taiteilija C.J.

## Lähteet
Olet mitä syöt

**Olet mitä syöt** on suomalainen tositelevisiosarja, jossa julkisuudesta tutut henkilöt pohtivat omia elämäntapojaan ja pyrkivät parantamaan elämäänsä ruokavalion, liikunnan, levon ja henkisen hyvinvoinnin osalta. Ohjelmaa luotsaa Pippa Laukka. Ohjelman kuudes kausi alkoi huhtikuussa 2024.

Ohjelmaa tehtiin myös vuosina 2005–2007, jolloin juontajana toimi Hanna Partanen.

Ohjelma on suomalainen versio brittiläiseen You Are What You Eat.

## Lähteet
Sari Palokari

**Sari Palokari** (s. 15. heinäkuuta 1985) on suomalainen superpesistuomari.

Palokari on toiminut superpesistuomarina kaudesta 2013 alkaen.

Palokari oli ensimmäinen naissyöttötuomari miesten superpesiksessä 18. kesäkuussa 2022 ottelussa Koskenkorvan Urheilijoiden ja Pattijoen Urheilijoiden välillä.

## Lähteet
Aleksander Hetland

**Aleksander Rognerud Hetland** (s. 26. joulukuuta 1982 Tromssa) on norjalainen kilpauimari. Hänellä on yhdeksän mitalia kansainvälisistä kisoista ja 17 Norjan mestaruutta. Hänen hallussaan on Pohjoismaiden ennätys 50 metrin rintauinnista (26,19 sekuntia).

Vuonna 2019 Hetland voitti Norjan Tanssii tähtien kanssa -kilpailun (*[[Skal vi danse]]*).
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Messusilta

**Messusilta** on Jyväskylässä sijaitseva silta, joka yhdistää Matkakeskuksen ja Paviljongin. Silta rakennettiin 2000-luvun alussa ja sen remontointi aloitettiin marraskuussa 2010. Silta on viisi metriä leveä, 125 metriä pitkä ja se palvelee päivittäin tuhansia ihmisiä.

## Lähteet
Seng-hyoun Ko

**Seng-hyoun Ko** (; s. 1962) on eteläkorealainen oopperalaulaja, joka on äänialaltaan baritoni.

Kon laajaan ohjelmistoon ovat kuuluneet muiden muassa *[[Nabucco]]n*, *[[Simon Boccanegra]]n*, *[[Macbeth (ooppera)|Macbethin]]* ja *[[Rigoletto]]n* nimiroolit. Muista Giuseppe Verdin oopperoista hänellä on ollut rooleja esimerkiksi *[[Aida]]ssa* (Amonasro), *[[Naamiohuvit|Naamiohuveissa]]* (Renato), *[[Otello (Verdi)|Otellossa]]* (Iago) ja *[[Trubaduuri (ooppera)|Trubaduurissa]]* (di Luna). Muiden säveltäjien oopperoita, joissa Ko on esiintynyt, ovat olleet muiden muassa *[[Tosca]]* (Scarpia), *[[Cavalleria rusticana]]* (Alfio), *[[Pajatso (ooppera)|Pajatso]]* (Tonio) ja *[[Carmen]]* (Escamillo). Ko on esiintynyt myös muissa kuin italiankielisissä oopperoissa, kuten Camille Saint-Saënsin *[[Samson et Dalila]]ssa*.

Ko on esiintynyt lukuisissa oopperataloissa Etelä-Koreassa, Japanissa ja eri puolilla Eurooppaa. Hän on tehnyt esiintymisiä myös Israelin oopperassa.

## Lähteet
Åsleik Engmark

**Åsleik Engmark** (27. joulukuuta 1965 – 12. helmikuuta 2017) oli norjalainen näyttelijä, koomikko ja ohjaaja. Engmarkin ura alkoi oslolaisessa Torshovin teatterissa vuonna 1987, ja vuosina 1987–2000 hän oli kiinnitettynä Det Norske Teatretiin. Myöhemmin hän myös ohjasi teatteriesityksiä ja Anne-Catharina Vestlyn kirjaan pohjautuvan lastenelokuvan *Knerten* (2009) sekä toimi ääninäyttelijänä animaatioelokuvissa, muun muassa Timonina ''Leijonakuninkaassa''. Vuonna 2010 hän voitti Norjan Tanssii tähtien kanssa -kilpailun (*[[Skal vi danse]]*).

Engmark kuoli sairaskohtaukseen 51-vuotiaana helmikuussa 2017.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aucklandin eläintarha

**Aucklandin eläintarha** on vuonna 1922 Aucklandiin, Uuteen-Seelantiin avattu eläintarha. Se sijaitsee 40 hehtaarin kokoisella alueella Motions Roadilla. Tarha on Uuden-Seelannin suurin eläintarha ja se sisältää yli 135 eläinlajia.

Eläintarha on osa Tātaki Auckland Unlimited -järjestöä.

## Lähteet