open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emätinhuuhtelu

**Emätinhuuhtelu** tarkoittaa emättimen huuhtelemista, tyypillisesti vedellä, johon on mahdollisesti sekoitettu kemikaaleja. Emätinhuuhtelua ei suositella, koska siitä voi olla terveyshaittoja. Se häiritsee emättimen normaalia bakteerikantaa ja emättimen omaa puhdistumismekanismia.

Huuhtelu yhdynnän jälkeen ei ole tehokas ehkäisykeino. 

## Terveyshaitat

Emätinhuuhtelua ei suositella, koska siihen liittyy terveysongelmia, kuten kohdunkaulan syöpä, sisäsynnytintulehdus, endometriitti ja kohonnut seksitautien riski.

Monien terveydenhoidon ammattilaisten mukaan emätinhuuhtelu on vaarallista, koska se häiritsee sekä vaginan normaalia bakteerikasvustoa että vaginan normaalia puhdistumismekanismia ja voi aiheuttaa tai levittää tulehduksia. Huuhtelu voi myös aiheuttaa seuraavia raskauden ongelmia kohdunulkoinen raskaus, matala syntymäpaino, ennenaikainen synnytysvaiheen alkaminen, ennenaikainen synnytys, ja kohtutulehdus sekä vakavia gynekologisia seurauksia, kuten kohdunkaulan syöpä, sisäsynnytintulehdus, endometriitti, bakteerivaginoosi ja kohonnut seksitautien riski, mm. HIV. . Bakteerivaginoosi on yhteydessä haitaillisiin seurauksiin raskaudelle ja lisääntyneeseen seksitautien riskiin. Siksi Yhdysvaltain terveys- ja sosiaaliministeriö suosittelee voimakkaasti olemaan huuhtelematta emätintä, mainiten useita riskejä. Säännöllinen huuhtelu vedellä voi johtaa pH-epätasapainoon ja aiheuttaa emätininfektioita, kuten hiivatulehdus.

Antiseptiset huuhteluaineet voivat vahingoittaa emättimen bakteeritasapainoa ja aiheuttaa tulehduksia. 

Tutkimuksen mukaan säännöllisesti emätintään huuhtelevat naiset saivat useammin kohdunulkoisen raskauden, tulehduksia ja alipainoisia lapsia kuin naiset, jotka tekivät sitä harvoin tai eivät koskaan.

## Yleisyys
Rochesterin yliopiston tutkimuksessa vuonna 1995 Yhdysvalloissa yli puolet afroamerikkalaisista naisista ja 21 % valkoisista naisista huuhteli vaginaansa säännöllisesti, minkä vuoksi edellisillä oli useammin bakteerivaginoosi.

## Ehkäisy
Vaginahuuhtelu yhdynnän jälkeen vähentää raskauden riskiä arviolta 30 %. Kondomi vähentää riskiä 98 %. Huuhtelu vie työntää siemennesteen syvemmälle vaginaan lisäten raskauden riskiä.

## Alapesu
Gynekologi Jatta Rautkorven mukaan riittää tehdä alapesu haalealla vedellä, yleensä 1-2 kertaa päivässä. Jos käyttää pesuainetta, se voi nostaa emättimen pH-arvoa, mikä voi aiheuttaa kutinaa, kirvelyä ja liiallista valkovuotoa. Itse emätintä ei pidä huuhdella eikä suihkuttaa vettä sen sisälle, vaan emätin puhdistuu valkovuodolla.

## Lähteet

## Katso myös
*Suolihuuhtelu
Juhani Antero Kostet

**Juhani Antero Kostet** (28. syyskuuta 1943 Oulainen – 22. helmikuuta 2023 Kauniainen) oli suomalainen taidemaalari.

Kostet opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa (nyk. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu) vuosina 1964–1968. Hänellä oli useita yksityisnäyttelyitä muun muassa Helsingissä, Oulaisissa, Oulussa ja Tampereella. Uransa alussa Kostet keskittyi abstrakteihin maalauksiin, 1970-luvulta alkaen maisemat olivat hänen kohteensa öljyväreillä maalaten. 

Kostet kuoli lyhyen aikaa sairastettuaan Kaunialan Sairaalassa Kauniaisissa.

## Lähteet
Sarah Höfflin

**Sarah Höfflin** (s. 8. tammikuuta 1991 Geneve) on sveitsiläinen freestylehiihtäjä. Hän on slopestylen olympiavoittaja vuodelta 2018.

Höfflin sijoittui ensimmäisissä arvokilpailuissaan Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 2017 slopestylessa neljänneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän voitti slopestylessa kultaa 3,2 pisteen erolla joukkuetoveriinsa Mathilde Gremaudiin. Utahin MM-kilpailuissa 2019 Höfflin sijoittui big airissa neljänneksi ja Aspenin MM-kilpailuissa 2021 samassa lajissa kahdeksanneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui big airissa kuudenneksi ja slopestylen karsinnassa 20:nneksi. Bakurianin MM-kilpailuissa 2023 hän oli slopestylessa neljäs ja big airin karsinnassa viidestoista. Engadinin MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti big airissa hopeaa ja sijoittui slopestylessa 16:nneksi.

Höfflin on kilpaillut maailmancupissa marraskuusta 2016 alkaen. Hän on voittanut slopestylessa neljä osakilpailua: tammikuussa 2017 Seiser Almissa, tammikuussa 2019 Font Romeussa, tammikuussa 2020 Mammouth Mountainilla ja maaliskuussa 2026 Silvaplanassa. Kolmen parhaan joukkoon hän on sijoittunut slopestylessa 13 ja big airissa kuusi kertaa. Hän voitti slopestylen maailmancupin kokonaiskilpailun kausina 2016–2017 ja 2019–2020, sijoittui toiseksi kausilla 2018–2019, 2021–2022 ja 2022–2023 sekä kolmanneksi kaudella 2020–2021. Big airin cupissa hän oli toinen kaudella 2021–2022. "Park & pipe" -lajien yhteiscupissa hän sijoittui kolmanneksi kausilla 2020–2021 ja 2022–2023.

## Lähteet
Endometriitti

**Endometriitti** on kohdun limakalvon tulehdus.  Oireita voivat olla kuume, alavatsakipu ja epänormaali verenvuoto tai vuoto emättimestä. Se on yleisin synnytyksen jälkeisen infektion aiheuttaja.   Se on myös osa  sisäsynnytintulehdusten kirjoa. 

Endometrioosi on eri asia kuin endometriitti.

## Viitteet
Li Nina

**Li Nina** (; s. 10. tammikuuta 1983 Benxi) on kiinalainen freestylehiihtäjä. Hän voitti hypyissä kolme maailmanmestaruutta ja saavutti kahdesti olympiahopeaa.

Li osallistui olympialaisiin neljä kertaa. Salt Lake Cityssä 2002 hän sijoittui viidenneksi, Torinossa 2006 ja Vancouverissa 2010 hän saavutti hopeaa edellään ensin sveitsiläinen Evelyne Leu ja jälkimmäisellä kerralla australialainen Lydia Lassila, ja Sotšissa 2014 hän sijoittui neljänneksi. Maailmanmestaruuskilpailuihin Li osallistui viisi kertaa. Whistlerissä 2001 hän sijoittui hypyissä 15:nneksi ja Deer Valleyssa 2003 11:nneksi. Rukalla 2005, Madonna di Campigliossa 2007 ja Inawashirossa 2009 hän voitti kultaa.

Li kilpaili maailmancupissa vuosina 2001–2014. Hän voitti hypyissä 18 osakilpailua, joista ensimmäisen helmikuussa 2004 ja viimeisen tammikuussa 2014. Hän voitti hyppyjen maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 2004–2005, 2009–2010 ja 2013–2014 sekä freestylehiihdon kokonaiscupin kausilla 2004–2005 ja 2009–2010.

## Lähteet
Petter Mørch Koren

**Petter Mørch Koren** (22. tammikuuta 1910 Edinburgh, Skotlanti – 14. marraskuuta 2004) oli norjalainen juristi ja kristillisen kansanpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä 1963 sekä 1972–1973. Vuosina 1966–1979 hän oli Oslon ja Akershusin maaherra.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Petter Mørch Koren'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Anton Skulberg

**Anton Skulberg** (29. joulukuuta 1921 Spydeberg – 30. elokuuta 2012) oli norjalainen eläinlääkäri ja keskustapoliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1969–1977 sekä toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1972–1973. Vuosina 1964–1967 hän oli Spydebergin pormestari.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Anton Skulberg'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Oliver Ruutu

**Oliver Ruutu** (s. 25. helmikuuta 2004) on suomalainen kilpagolfaaja, joka edustaa Archipelagia Golfia (ArGC). Ruutu on voittanut 2020 Finnish International Junior Championship -kilpailun 16-vuotiaiden poikien sarjassa. Ruutu voitti myös tammikuussa 2023 Espanjan Parador de Malagan kentällä järjestetyn Lauro Finnish Open -kilpailun. Kaudella 2023 Ruutu pelaa Finnish Tourilla.

## Urheilu-ura
Ruutu aloitti golfin vuonna 2011 ja liittyi heti Achipelagia Golf Clubiin Paraisille. Ensimmäisinä vuosina Oliverin valmentajana toimi Janne Vellamo. Timo Rauhala aloitti Ruudun valmentajana vuonna 2019. Ruudun fysiikkavalmentajana toimii Ville Rintala. Ruutu on pelannut aktiivisesti kansainvälisissä kisoissa 14-vuotiaasta lähtien. Vuonna 2022 Ruutu kuului poikien maajoukkueeseen ja kausi huipentui poikien EM-kisoihin Saksassa, jossa Ruutu toimi joukkueen kapteenina.

## Saavutukset
* Voitto 2020 Finnish International Junior Championship hosted by Mikko Ilonen/ Boys 16
* Voitto 2023 Lauro Finnish Open hosted by Fuge team/ Boys 21

## Lähteet
* Ehjä alkukausi toi Oliver Ruudulle ensimmäisen mestaruuden – "En oikein itsekään uskonut, että nousu voittoon olisi mahdollinen" – Turun Sanomat
Xiye Bastida

**Xiye Bastida Patrick** (s. 18. huhtikuuta 2002) on meksikolainen ilmastoaktivisti, joka kuuluu otomien alkuperäiskansaan. Hän kuuluu People's Climate Movementin hallintokomiteaan ja on Sunrise Movementin ja Elokapinan entinen jäsen, minkä lisäksi hän on ollut mukana perustamassa Re-Earth Initiativea, kansainvälistä voittoa tavoittelematonta järjestöä, joka on osallistava ja alueiden välinen, "aivan kuten ilmastoliikkeen pitäisi olla".

## Varhainen elämä

Bastida syntyi Atlacomulcossa Méxicon osavaltiossa ja vietti lapsuutensa San Pedro Tultepecin kaupungissa Lermassa. Hänen isänsä, alueen alkuperäiskansojen yhteisön johtaja Mindahi on intiaani, kun taas hänen chileläisellä äidillään Geraldinella on kelttiläistä syntyperää. Myös hänen vanhempansa ovat luonnonsuojelijoita. Bastidalla on Meksikon ja Chilen kaksoiskansalaisuus.

Bastida ja hänen perheensä muuttivat New Yorkiin sen jälkeen, kun voimakkaat tulvat iskivät heidän kotikaupunkiinsa vuonna 2015 kolmen vuoden kuivuuden jälkeen.

Bastida ilmoittautui Pennsylvanian yliopistoon vuonna 2020.

## Aktivismi
Bastida aloitti toimintansa ympäristökerhossa, joka piti protesteja Albanyssa ja New Yorkin kaupungintalolla. Tällöin hän kuuli ensimmäisen kerran Greta Thunbergista ja tämän ilmastolakosta.

Vuonna 2018 Bastida kutsuttiin yhdeksänteen Yhdistyneiden kansakuntien World Urban Forumiin puhumaan alkuperäiskansojen kosmologiasta, ja samana vuonna hänelle myönnettiin "Spirit of the UN" -palkinto.

Bastida johti lukiotaan, The Beacon Schoolia, ensimmäisessä suuressa ilmastolakossa New Yorkissa 15. maaliskuuta 2019. Hän ja toinen nuori ilmastoaktivisti, Alexandria Villaseñor, tervehtivät virallisesti Thunbergia hänen saapuessaan Euroopasta syyskuussa 2019 osallistumaan YK:n ilmastohuippukokoukseen. Bastidaa onkin nimitetty myös "Amerikan Greta Thunbergiksi".

*Teen Vogue* julkaisi Bastidaa käsittelevän dokumenttielokuvan *We Rise* joulukuussa 2019. Bastida on myös tehnyt yhteistyötä dokumenttielokuvan ''2040'' kanssa luodakseen lyhyen videon nimeltä *Imagine the Future*, jossa tutkitaan, miltä maisemat ja kaupunkikuvat voisivat näyttää tulevaisuudessa.

Bastida on osallistunut *All We Can Save -antologiaan,* jossa naiset kirjoittavat ilmastonmuutoksesta, ja puhui vuonna 2021 Joe Bidenin hallinnon isännöimässä Leadership Summit on Climate-kokouksessa kehottaen maailman johtajia osallistumaan ilmastoaktivismiin laajemmin.

Vaikka Bastida ei voinut äänestää Yhdysvalloissa, koska hänellä ei ole Yhdysvaltain kansalaisuutta, hän ilmaisi tukensa Massachusettsin senaattori Elizabeth Warrenille vuoden 2020 presidentinvaaleissa, painottaen kuitenkin ilmastoliikkeen puoluerajat ylittävästä merkityksestä.

## Filmografia
* *We Rise* (2019)
* *Imagine the Future* (2020)

## Lähteet
Giuliani

**Giuliani** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Carlo Giuliani (1978–2001), italialainen globalisaatiokriitikko ja kansalaisaktivisti
* Laura Giuliani (s. 1993), italialainen jalkapallomaalivahti
* Mauro Giuliani (1781–1829), italialainen säveltäjä ja kitaristi
* Rudolph Giuliani (s. 1944), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja New Yorkin pormestari
Halyna Jantšenko

**Halyna Ihorivna Jantšenko** (; s. 29. huhtikuuta 1988) on ukrainalainen poliitikko, joka valittiin vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Ukrainan parlamenttiin eli Verh’ovna Radaan.

Jantšenko syntyi Žytomyrissä. Hän opiskeli sosiologiaa Kiovan Mohyla-akatemiassa, minkä lisäksi hän opiskeli vuoden ajan Wichita Fallsissa, Texasissa. Hän osallistui vuoden 2014 Ukrainan vallankumoukseen. Vuosina 2013–2016 hän työskenteli analyytikkona korruptionvastaisessa keskuksessa. Vuosina 2014–2015 hän istui Kiovan kaupunginvaltuustossa demokraattisen liittouman edustajana. Vuosina 2018–2019 hän toimi Ukrainan korruptionvastaisen viraston julkisen hallinnan neuvoston puheenjohtajana. Vuoden 2019 presidentinvaaleissa hän toimi Volodymyr Zelenskyin kampanjassa vastuualueenaan korruptionvastaiset toimet ja valtion digitaaliset ratkaisut. Saman vuoden parlamenttivaaleissa hänet valittiin Verh’ovna Radaan Kansan palvelija -puolueen listan viidentenä, sitoutumattomana ehdokkaana. Hän toimi puolueen parlamenttiryhmän varapuheenjohtajana.

Marraskuussa 2022 Jantšenko erosi Kansan palvelija -puolueesta vastalauseena sille, että puolueen puheenjohtaja Olena Šuljak oli käynyt sairaalassa vierailemassa taistelussa molemmat jalkansa menettäneen lakimiehen Oleh Symorozin luona, joka oli kritisoinut Šuljakin ajamaa kaupunkisuunnitteluun liittyvää lakiehdotusta.

## Lähteet
Haapajärvi (järvi Lappeenrannassa)

**Haapajärvi** on erittäin matala järvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä ja keskisyvyys 143 senttimetriä. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 15 kilometriä eteläkaakkoon.

## Maantiede
Haapajärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,3 kilometriä. Järvi on leveimmillään luoteessa, josta se kaventuu kohti kaakkoa. Järven kaakkoisimman osan muodostaa Jussilanlahti. Suuri osa Haapajärvestä on enintään puolitoista metriä syvä. Noin kymmenesosa on vähintään kolme metriä syvä. Syvin kohta, neljä metriä, sijaitsee järven länsiosan Haukkavuorensalmessa.

Haapajärven laajin saari on noin 12-hehtaarinen Suurisaari. Sen kaakkoispuolella sijaitsee Pienisaari ja Lintsaari. Suurisaaren pohjoispuolella sijaitsee Ristisaari. Haapajärven saarien yhteispinta-ala on noin 15 hehtaaria. Haapajärvi rajautuu peltoalueisiin pohjoisessa, idässä ja etelässä. Länsiranta on metsämaata. Haukkavuorensalmen kohdalla on jyrkänne ja Haukkavuori, jonka korkeimmat kohdat ovat noin 75 metriä merenpinnan yläpuolella.

Haapajärven pohjoiskolkkaan laskee Rakkolanjoki pohjoisesta. Rakkolanjoki jatkuu Haapajärven kaakkoiskolkasta kohti kaakkoa.

Haapajärven vesitilavuus on 3&nbsp;067&nbsp;000 kuutiometriä.

Haapajärvi (06.022.1.001) kuuluu Rakkolanjoen yläosan valuma-alueeseen (06.022), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Hounijoen vesistössä (06). Toinen jakovaihe on Rakkolanjoen valuma-alue (06.02). Haapajärvi on laajin Rakkolanjoen yläosan valuma-alueen seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on noin 14-hehtaarinen Mahalaisenjärvi ja kolmantena tulee Koiralampi.

## Lähteet
Hanhijärvi (järvi Lappeenrannassa)

**Hanhijärvi** on laajalti kulttuurimaiseman reunustama, erittäin matala ja rehevöitynyt lintujärvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Se sijaitsee viitisen kilometriä kaupungin keskustasta etelään.

## Maantiede
Hanhijärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 3,4 kilometriä. Järvi levenee kohti pohjoista, jossa etäisyys Sumusenlahden läntisimmästä osasta Törsävänlahden itäisimpään osaan on noin 1,7 kilometriä. Hanhijärveä on madallettu monta kertaa 1800-luvulta alkaen. Järvi luodattiin kesällä 2011, jolloin sen keskisyvyydeksi saatiin 154 senttimetriä. Puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee kuitenkin varsin lähellä rantaviivaa, ja suurin osa järvestä on vähintään metrin ja enintään kahden metrin syvyinen.

61. pohjoinen leveyspiiri kulkee Hanhijärven pohjoisosan halki noin puolentoista kilometrin matkan.

Hanhijärven saariluku on viisi. Saaret sijaitsevat järven keskiosassa. Laajin saari on runsaan hehtaarin kokoinen Vuorisaari. Hanhijärven rannoila on sekä peltoa että metsää.

Hanhijärveen virtaa tulouomia sen itäpuolella sijaitsevalta Suurisuolta. Suon eteläpuoliselta Ritajärveltä (59,7 metriä mpy) virtaa Suurioja Hanhijärven eteläkolkkaan. Hanhijärven lounaispuolisen Hyvikkään korkeustaso on sama kuin Hanhijärven. Hyvikkäältä virtaa noin satametrin tulouoma Hanhijärveen. Pohjoisesta Hanhijärveen laskee Suuroja. Hanhijärven lasku-uoma on järven länsirannalta länteen virtaava Hanhisillanjoki.

Hanhijärven vesitilavuus on 3&nbsp;766&nbsp;000 kuutiometriä. Vesi on tummaa ja sameaa. Järven mataluus aiheuttaa sisäistä kuormitusta ja hankaloittaa järven kunnostamista.

Hanhijärvi (06.013.1.006) kuuluu Alajoen yläosan valuma-alueeseen (06.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Hounijoen vesistössä (06). Toinen jakovaihe on Alajoen alue (06.01). Hanhijärvi on laajin Alajoen yläosan valuma-alueen kahdeksastatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Humaljärvi ja Kaislasenjärvi.

## Kalasto ja linnusto
Hanhijärven kalalajeja ovat ahven, hauki, lahna, ruutana, salakka ja särki. Linnuista järvellä tavataan muun muassa uiveloita ja leveäpyrstökihuja.

## Lähteet
Kremenetsin vuorten kansallispuisto

**Kremenetsin vuorten kansallispuisto** () on kansallispuisto Ukrainan Ternopilin alueella, Kremenetsin kaupungin läheisyydessä. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 69,5120 neliökilometriä.


Божа гора.JPG
Кременецький ботсад восени.jpg
Kremenets Mountains, 19.05.2017 03.jpg|
Націнальний природний парк Кременецькі гори.jpg
Вечірнє озеро серед лісу.jpg
Кременецькі гори, мертва деревина.jpg
НПП Кременецькі гори (ліс).jpg
NNP Kremenetski Hory RB.jpg|Kremenetsin kaupunkia ja läheistä Kremenetsin vuorten kansallispuiston aluetta.
Кременець з Дівочих скель.jpg
Дві сови на гілці.jpg|Kaksi nuorta sarvipöllöä (Asio otus).
Квакша звичайна (Hyla arborea) 01.jpg|Euroopanlehtisammakko (Hyla arborea).
Національний природний парк «Кременецькі гори».png|Kansallispuiston logo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Natsionalnyi pryrodnyi park "Kremenetski hory"
Nikki Stone

**Nicole "Nikki" Stone** (s. 4. helmikuuta 1971 Princeton, New Jersey) on yhdysvaltalainen freestylehiihtäjä. Hän voitti hypyissä olympiakultaa vuonna 1998 ja maailmanmestaruuden vuonna 1995.

Stone osallistui olympialaisiin kahdesti. Lillehammerissa 1994 hän sijoittui 13:nneksi karsinnassa, josta 12 parasta pääsi loppukilpailuun. Naganossa 1998 hän voitti kultaa otettuaan ensimmäisellä kierroksella niin selvän johtoaseman, että toisella kierroksella parhaat pisteet kerännyt ja hopealle noussut kiinalainen Xu Nannan jäi hänestä lopulta yli kuuden pisteen päähän. Maailmanmestaruuskilpailuihin Stone osallistui neljä kertaa. Altenmarkt im Pongaussa 1993 hän sijoittui neljänneksi ja La Clusaz'ssa 1995 hän voitti kultaa. Naganossa 1997 hän sijoittui kymmenenneksi ja Haslibergissä 1999 hän saavutti pronssia.

Stone kilpaili maailmancupissa vuosina 1992–1999. Hän voitti hypyissä 11 osakilpailua, joista ensimmäisen maaliskuussa 1992 ja viimeisen tammikuussa 1999. Hän voitti hyppyjen maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 1994–1995 ja 1997–1998 sekä freestylen yhteispistecupin kaudella 1997–1998.

## Lähteet
Kinnasjärvi

**Kinnasjärvi** on suurelta osin lahdista koostuva lyhytviipymäinen ja runsashumuksinen järvi Joensuun itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 51 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Kinnasjärven ulottuvuus lounaasta koilliseen on kolme kilometriä. Järven eteläosan muodostaa Porttilahti ja pohjoisosan Makkaralahti. Järven itärannalla sijaitsee Kinnasniemen kylä, jonka kohdalla sijaitseva järven keskiosa on noin 200–300 metriä leveä. Noin kymmenesosa Kinnasjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Porttilahti on syvää aluetta, ja sen suulla sijaitsee järven syvin kohta, 22 metriä. Järven keskivaiheilla on 12-metrinen syvänne, josta koilliseen järvi on melko matalaa.

Kinnasjärven saariluku on neljä. Laajin saari on noin kuusihehtaarinen Vuohisaari järven länsiosassa. Makkaralahden suulla sijaitsee noin kaksihehtaarinen Monolansaari, jonka itäpuolella sijaitsee Monolanniemi. Kinnasjärven rannat ovat erittäin karuja ja jyrkästi syveneviä kalliorantoja.

Kinnasjärvi edustaa reittivesityyppiä. Kinnasjärveen laskee Riuttanen (140,9 metriä mpy) pohjoisesta ja Eimisjärvi (142,4 metriä mpy) idästä. Kinnasjärven luusua sijaitsee altaan länsikolkassa, josta järven vedet laskevat Rosvohotua Alajärveen (133,9 metriä mpy) ja siitä edelleen Kuuttijokea länteen. Virran kulkusuunta vaihtuu Myllylammen (127,8 metriä mpy) kohdalla, josta se jatkuu Mäntyjokena etelään.

Kinnasjärven vesitilavuus on 6&nbsp;103&nbsp;000 kuutiometriä.

Kinnasjärvi (01.071.1.015) kuuluu Kinnasjärven alueeseen (01.071), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistössä (01). Toinen jakovaihe on Eimisjärven valuma-alue (01.07). Kinnasjärvi on laajin Kinnasjärven alueen 23:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Kaatiojärvi.

## Kalasto ja kasvillisuus
Kinnasjärven rannoilla kasvaa kortetta ja järviruokoa. Syvemmällä vesialueella sijaitsee kapea kelluslehtivyöhyke. Kinnasjärven kalakannan kunto on tyydyttävä; järveen on istutettu kuhaa ja siikaa. Järvessä on tavattu myös rapuja.

## Lähteet
Xu Nannan

**Xu Nannan** (; s. 16. marraskuuta 1978 Benxi) on kiinalainen freestylehiihtäjä. Hän saavutti hypyissä olympiahopeaa vuonna 1998.

Xu osallistui olympialaisiin kolme kertaa. Naganossa 1998 hän saavutti hopeaa noustuaan toisen kierroksen parhaalla suorituksella neljänneltä sijalta toiseksi. Kilpailun voittanut yhdysvaltalainen Nikki Stone keräsi lopulta yli kuusi pistettä enemmän. Salt Lake Cityssä 2002 Xu sijoittui 12:nneksi. Torinossa 2006 hän sijoittui neljänneksi ja hävisi pronssia vieneelle Australian Alisa Camplinille 0,16 pistettä.  Maailmanmestaruuskilpailuihin Xu osallistui neljä kertaa. Naganossa 1997 hän oli yhdeksäs, Haslibergissä 1999 kahdeksas, Whistlerissä 2001 seitsemäs ja Deer Valleyssa 2003 kahdeksastoista.

Xu kilpaili maailmancupissa vuosina 1996–2006. Hän voitti hypyissä neljä osakilpailua: maaliskuussa 2001 Himoksella, tammikuussa 2003 Lake Placidissa, syyskuussa 2003 Mount Bullerilla ja joulukuussa 2005 Changchunissa. Hän sijoittui hyppyjen maailmancupin kokonaiskilpailussa kolmanneksi kaudella 2000–2001.

## Lähteet
Fili (täsmennyssivu)

**Fili** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* FILI, suomalainen kirjallisuuden asiantuntija- ja vientiorganisaatio
* Fíli, kääpiö J. R. R. Tolkienin luomassa kuvitteellisessa Keski-Maassa
* Filidh (*fili*), runoilijaryhmä muinaisessa Irlannissa
* Fili (ven. Фили), Moskovan metron asema
Armijärvi (Ruokolahti)

**Armijärvi** on Saimaaseen laskeva metsäjärvi Ruokolahden länsiosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 38 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Armijärven ulottuvuus lännestä itään on 1,85 kilometriä. Järven läntisen pääaltaan itäpuolella sijaitsee pienempi järvenosa, jonne johtaa noin 50 metriä leveä salmi. Noin seitsemäsosa Armijärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee pääaltaan keskellä.

Armijärven ainoa saari on sen etelärannan lähellä sijaitseva noin 2,5 aarin laajuinen luoto. Järven pohjoisrannalla on jonkin verran pientaloja.

Armijärven vesitilavuus on 3&nbsp;859&nbsp;000 kuutiometriä.

Armijärvi (04.112.1.068) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi.

## Lähteet
Yui Susaki

**Yui Susaki** (, s. 30. kesäkuuta 1999 Matsudo) on japanilainen vapaapainin olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän voitti olympiakultaa Tokion olympialaisissa 2020, kun hän voitti naisten alle 50 kg sarjan.

Susaki voitti ensimmäisen alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2015, kun hän voitti naisten alle 46 kg sarjan. Hän voitti seuraavana vuonna alle 17-vuotiaiden MM-kultaa 49 kg sarjassa. Ensimmäisen aikuisten turnausvoiton hän saavutti vuonna 2017 Ivan Yariguinin Grand Prix -kilpailussa 48 kg sarjassa. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalin hän voitti New Delhin Aasian-mestaruuskilpailuissa 2017, kun hän voitti 48 kg sarjan. Susaki voitti samana vuonna myös ensimmäisen aikuisten MM-kullan Pariisin MM-kilpailuissa 2017. Vuonna 2018 Yui voitti sekä alle 20-vuotiaiden että aikuisten MM-kultaa 50 kg sarjassa. Hän uusi seuraavana vuonna alle 20-vuotiaiden MM-kullan.

Susaki osallistui uransa ensimmäisiin olympialaisiin Tokion olympialaisissa 2020. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella mongolialaisen Tsogt Ochir Namuuntsetsegin ja puolivälierissä ecuadorilaisen Lucía Yépezin ylivoimaisella pistevoitolla. Hän voitti välierissä azerbaidžanilaisen Mariya Stadnikin jälleen ylivoimaisella pistevoitolla. Loppuotteluss Susaki kohtasi kiinalaisen Sun Yananin. Susaki voitti ottelun ylivoimaisella pistevoitolla. Hän toimi myös samojen olympialaisten avaustilaisuuden Japanin lipunkantajana.

Vuonna 2022 Susaki voitti Belgradin MM-kilpailuissa 50 kg sarjan. Hän voitti samana vuonna myös alle 23-vuotiaiden MM-kultaa. Hän voitti 50-kiloisten maailmanmestaruuden jälleen Belgradissa 2023.

Susaki kärsi Pariisissa 2024 olympiaturnauksen avausottelussa yllätystappion intialaiselle Vinesh Phogatille. Susaki oli voittanut ennen olympialaisia 24 kansainvälistä painiturnausta putkeen eikä ollut hävinnyt 94 otteluun yhdellekään ulkomaalaisille vastustajalle. Susaki ylsi kuitenkin pronssille päästyään keräilyeristä pronssiotteluun, jossa hän voitti Ukrainan Oksana Livatšin.

## Lähteet
Colette Brand

**Colette Roth-Brand** (o.s. **Brand**, s. 5. marraskuuta 1967) on sveitsiläinen freestylehiihtäjä. Hän saavutti hypyissä olympiapronssia vuonna 1998.

Brand osallistui olympialaisiin kolmasti. Albertvillessä 1992 hän voitti näytöslajina kilpaillut hypyt. Lillehammerissa 1994 hypyt olivat virallinen laji ja Brand sijoittui 15:nneksi. Naganossa 1998 hän saavutti pronssia. Maailmanmestaruuskilpailuihin Brand osallistui kolme kertaa. Lake Placidissa 1991 ja Altenmarkt im Pongaussa 1993 hän sijoittui seitsemänneksi sekä La Clusaz'ssa 1995 yhdeksänneksi.

Brand kilpaili maailmancupissa vuosina 1987–1998. Hän voitti hypyissä 13 osakilpailua, joista ensimmäisen maaliskuussa 1991 Hundfjälletissä ja viimeisen helmikuussa 1996 La Plagnessa. Hän voitti hyppyjen maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 1995–1996 ja sijoittui toiseksi kausilla 1991–1992, 1992–1993 ja 1993–1994 sekä kolmanneksi kausilla 1990–1991 ja 1994–1995.

Brandin poika Noé Roth on freestylehiihdon maailmanmestari.

## Lähteet
Oleksandr Myšuha

**Oleksandr Pylypovytš Myšuha** (, taiteilijanimi **Filippi**; 20. kesäkuuta 1853 Novyi Vytkiv (nyk. Radeh’iv), Radeh’ivin piiri, Galitsia – 9. maaliskuuta 1922 Freiburg, Saksa) oli ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan lyyrinen tenori, sekä opettaja ja lahjoittaja.

Myšuha opiskeli Nizzassa ja Milanossa ja W. Wysockin oppilaana Lvivin konservatoriossa. Hän teki ensiesiintymisensä Lvivissä 1880 Stanisław Moniuszkon oopperassa *[[Kummituskartano ooppera)|Kummituskartano]]*. Myšuha oli 1884–1892 Varsovan Suuressa teatterissa etenkin Moniuszkon oopperoissa menestyksekäs ensitenori. Hän vieraili 1885 Wienin keisarillisessa oopperassa ja esiintyi Ukrainassa, Venäjällä ja muualla Euroopassa. Hän levytti noin vuosina 1911–1912 Felix Mendelssohnin ja Francesco Paolo Tostin lauluja sekä aarioita Moniuszkon ja Charles Gounodin oopperoista. Myöhempinä vuosinaan 1904–1911 Myšuha opetti Kiovassa Lysenkon musiikki ja teatterikoulussa, Varsovassa Chopinin musiikkikorkeakoulussa 1911–1914, Varsovassa Moniuszkon musiikki-instituutissa 1912–1913 ja Tukholmassa vuodesta 1919. Hänen oppilaitaan olivat Myh’ailo Mykyša, S. Myrovytš ja Marija Donets-Tesseir. Myšuha oli Ivan Frankon ystävä ja auttoi tätä julkaisemaan kokoelman *Zivjale lystja* ('Kuihtuneet lehdet'). Myšuha rahoitti *Ukrajinske mystetstvon* ('Ukrainan taide') julkaisemista Kiovassa, tuki voimakkaasti Sadovskyin teatteria ja jätti maatilansa perinnöksi Lvivin Lysenkon musiikki- ja teatterikoululle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stine Lise Hattestad

**Stine Lise Hattestad** (s. 30. huhtikuuta 1966 Oslo) on norjalainen freestylehiihtäjä. Hän voitti kumparelaskussa olympiakultaa vuonna 1994 ja maailmanmestaruuden vuonna 1993.

Hattestad osallistui olympialaisiin kolmasti. Calgaryssa 1988 freestylehiihto oli vielä näytöslaji ja Hattestad sijoittui kumparelaskussa kuuden kilpailijan joukossa neljänneksi. Albertvillessä 1992 kilpailtiin jo virallisista mitaleista ja Hattestad saavutti pronssia. Lillehammerissa 1994 hän voitti kultaa 0,08 pisteen erolla yhdysvaltalaiseen Liz McIntyreen. Maailmanmestaruuskilpailuihin Hattestad osallistui kolmena vuonna. Tignes'ssä 1986 hän sijoittui kumparelaskussa yhdeksänneksi ja baletissa kymmenenneksi. Lake Placidissa 1991 hän oli kumparelaskussa kuudes. Altenmarkt im Pongaussa 1993 hän voitti kumparelaskun maailmanmestaruuden.

Hattestad kilpaili maailmancupissa vuosina 1984–1994. Hän voitti kumparelaskussa kymmenen osakilpailua, joista ensimmäisen helmikuussa 1988 Madaraossa ja viimeisen helmikuussa 1994 Hundfjälletissä. Hän voitti kumparelaskun maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 1987–1988 ja 1992–1993 sekä sijoittui toiseksi kausilla 1986–1987, 1990–1991, 1991–1992 ja 1993–1994.

## Lähteet
Busenaz Sürmeneli

**Busenaz Sürmeneli** (26. toukokuuta 1998 Bursa) on turkkilainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja.

Sürmeneli kilpaili Tokion olympialaisissa keskisarjassa. Hän aloitti turnauksen toiselta kierrokselta, jolla hän voitti puolalaisen Karolina Koszewskan. Puolivälierissä hän voitti ukrainalaisen Anna Lysenkon ja välierissä intialaisen Lovlina Borgohainin. Loppuottelussa Sürmeneli voitti kiinalaisen Gu Hongin tuomariäänin 3–0 kahden tuomarin arvioidessa ottelun tasan.

Sürmeneli on voittanut kahdesti keskisarjan maailmanmestaruuden. Ensimmäisen MM-kullan hän saavutti Ulan-Uden MM-kilpailuissa 2019 ja seuraavan Istanbulissa 2022. Maaliskuuhun 2023 mennessä hänellä oli 42 amatööriottelua, joista hän oli voittanut 35. Voitoista yksi oli tullut tyrmäyksellä.

## Lähteet
Dodie Smith

**Dorothy Gladys "Dodie" Smith** (3. toukokuuta 1896 – 24. marraskuuta 1990) oli brittiläinen kirjailija.
Hänen tunnetuin teoksensa on *Linnanneidon lokikirja* (*I Capture the Castle*, 1949).

Smithin lastenkirjan *[[Satayksi dalmatiankoiraa]]* pohjalta tehtiin animaatioelokuva vuonna 1961. Saman tarinan pohjalta on tehty myös näytelmäelokuva *[[101 dalmatialaista (vuoden 1996 elokuva)|101 dalmatialaista]]* vuonna 1996.

## Suomennettuja teoksia
*  *Linnanneidon lokikirja* Suomennos Marja Helanen-Ahtola. Gummerus, 2002
* *Satayksi dalmatiankoiraa* Suomennos Aila Nissinen. Otava 1966
* *Tähtihaukku: Sadanyhden dalmatiankoiran uusia seikkailuja*. Otava 1969
* *Rauniolinna* Otava 1949

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://oksanhyllylta.blogspot.com/2014/02/dodie-smith-linnanneidon-lokikirja.html
Stoika Krăsteva

**Stoika Krăsteva** (, s. 18. syyskuuta 1985 Dobritš) on bulgarialainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja.

Krăsteva on kilpaillut kahdesti olympialaisissa. Ensimmäisen kerran hän oli mukana Lontoon olympialaisissa 2012, jolloin hän voitti ensimmäisen kierroksen ottelunsa, mutta hävisi puolivälierissä brittiläiselle Nicola Adamsille. Hän kilpaili myös Tokion olympialaisissa kärpässarjassa. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella vietnamilaisen Nguyễn Thị Tâmin ja toisella kierroksella yhdysvaltalaisen Ginny Fuchsin. Krăsteva eteni olympiaturnauksen loppuotteluun voittaen ensin kiinalaisen Chang Yuanin ja tämän jälkeen japanilaisen Tsukimi Namikin. Loppuottelussa hän voitti turkkilaisen Buse Naz Çakıroğluin tuomariäänin 5–0.

Krăstevalla on olympiakullan lisäksi kaksi MM-mitalia: hän on saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2016 ja 2018. Maaliskuuhun 2023 mennessä hänellä oli 79 amatööriottelua, joista hän oli voittanut 64.

## Lähteet
Jenna Alexa

**Jenna Alexa Niemi** on suomalainen laulaja-lauluntekijä, joka käyttää taiteilijanimenään etunimiään **Jenna Alexa**. Jenna Alexan esikoisalbumi *[[10 askelta]]* julkaistiin helmikuussa 2023. Jenna Alexan ensimmäinen julkaisu oli EP *[[Ei oo aikaa]]*, joka julkaistiin elokuussa 2018. Hän on kirjoittanut omien kappaleiden lisäksi kappaleita myös muille artisteille, muun muassa Bessille.

Levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa hän solmi marraskuussa 2017.

Jenna Alexa on aiemmin osallistunut kaksi kertaa *[[Idols]]iin* ja kerran *[[The Voice of Finland]]* -laulukilpailuihin.

## Diskografia
### Albumit

### EP:t

### Singlet

## Lähteet
Natalija Žukova

**Natalija Oleksandrivna Žukova** (; s. 5. kesäkuuta 1979) on ukrainalainen shakin suurmestari.

Žukova syntyi Dresdenissä Itä-Saksassa. Hän aloitti shakinpelaamisen seitsemänvuotiaana Nova Kah’ovkassa. Hän on voittanut shakin naisten Euroopan-mestaruuden vuosina 2000 ja 2015. Vuoden 2006 shakkiolympialaisissa Žukova pelasi naisten turnauksen voittaneessa Ukrainan joukkueessa. Vuosien 2008 ja 2018 shakkiolympialaisissa hän voitti hopeaa ja vuosina 2012, 2014 ja 2016 pronssia.

Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Žukova pyrki Verh’ovna Radaan Mikheil Saakašvilin Uusien voimien liike -puolueen listalta, muttei tullut valituksi. Vuonna 2020 hänet valittiin Odessan kaupunginvaltuustoon Kansan palvelija -puolueen listalta.

## Lähteet
Sibyllegatan

**Sibyllegatan** on Tukholman Östermalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu etelä-pohjoissuunnassa Nybroplanilta Valhallavägenille.

Sibyllegatan sai nimensä Sibylla-nimisestä leskestä ja hänen samannimisestä tyttärestään, joiden talo sijaitsi kadun varrella 1630-luvulla – ei siis antiikin sibylloiden mukaan, kuten usein luullaan. Aiemmin kadun pohjoispäätä oli kutsuttu nimellä *Gropegathon* sen kuoppaisuuden vuoksi (grop = kuoppa). Kadun eteläosa puolestaan oli *Kungsgårdsgatan*, *Fyrverkargatan* tai *Fyrbollsgatan*. Nimet viittasivat läheiseen Artillerigården-kasarmiin.
## Kuvia

Scenkonstmuseet, april 2021b.jpg|Entinen Kronobageriet-leipomo, nykyinen näyttämötaiteen museo Sibyllegatanin alkupäässä.
Järnlodet 13.JPG|Sibyllegatan 19, arkkitehti Gustaf Lindgren, 1899. 
Sibyllans Kaffe + The 2014f.jpg|Sibyllans Kaffe & Tehandel perustettiin vuonna 1916 nimellä Nordiska Kaffebolaget ja se muutti Skeppargatanilta nykyisiin tiloihinsa Sibyllegatan 35:een vuonna 1918. Sen valomainos oli ehdolla Tukholman kaupunginmuseon *Lysande skylt* -kilpailussa vuonna 2017.
Sibyllegatan, Stockholm, 2015.JPG|Sibyllegatanin ja Karlavägenin risteys.
Sibyllegatan 50-52.JPG|Anders Gustaf Forsbergin suunnittelemat Sibyllegatan 50–52 (tiiliset rakennukset kuvassa) rakennettiin 1890-luvulla asunnoiksi työläisille.


## Lähteet
* Andersson, Henrik O. & Bedoire, Fredric. *Stockholms byggnader*. Bokförlaget Prisma, 1991. .
#### Viitteet

## Aiheesta muualla
Louise Weaver

**Louise Weaver** (s. 1966 Mansfield Victoria, Australia) on australialainen Melbournessa asuva kuvataiteilija. Hän on  tehnyt suurikokoisia eläinteemaisia veistosinstallaatioita.

Weaver suoritti RMIT-yliopistossa Bachelor of Arts -tutkinnon vuonna 1988 ja Master of Artsin maalauksessa vuonna 1996.

Weaverin teoksia on muun muassa British Museumin ja Australian kansallisgallerian kokoelmissa. Hän sai Cicely and Colin Rigg Contemporary Design Award -palkinnon vuonna 2003 tekstiiliteoksistaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Louise Weaverin teoksia Art Gallery of New South Walesin kokoelmissa
* Louise Weaverin retrospektiivi Buxton Contemporaryssä 
* Louise Weaver Instagramissa
Kateryna Stupnytska

**Kateryna Viktorivna Stupnytska** (; 11. huhtikuuta 1996 – 12. maaliskuuta 2022) oli ukrainalainen sotilas, joka kaatui maaliskuussa 2022 Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan. Hänelle myönnettiin postuumisti Ukrainan sankarin arvonimi.

Stupnytska syntyi Zaliznytsjan kylässä Rivnen alueella. Hän valmistui vuonna 2015 Dubnon lääketieteellisestä oppilaitoksesta ja työskenteli Danytšivin kylässä päivystyspoliklinikalla. Vuodesta 2016 lähtien hän toimi kouluttajana 14. erillisen mekanisoidun prikaatin 3. mekanisoidussa pataljoonassa kouluttajana Volodymyrissä ja osallistui lääkintämiehenä taisteluihin itä-Ukrainan sodassa.

Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Stupnytska toimi lääkintämiehenä Kiovan alueella sijaitsevan Makarivin vapautuksessa. Hän kaatui 10. maaliskuuta venäläisohjuksen osuttua kenttäsairaalana toimineeseen rakennukseen, jossa hän oli. 19. maaliskuuta hänelle myönnettiin postuumisti Ukrainan sankarin arvonimi. Hänet haudattiin 12. maaliskuuta kotikyläänsä.

## Lähteet
Gladys West

**Gladys West** (alk. **Gladys Mae Brown**, 27. lokakuuta 1930 Sutherland, Virginia – 17. tammikuuta 2026) oli yhdysvaltalainen matemaatikko, joka tunnetaan osallisuudestaan maailmanlaajuisen paikallistamisjärjestelmän GPS:n kehittämisessä. Tummaihoista ja naispuolista Westiä on kutsuttu yhdeksi historian ”piilotetuista hahmoista”, joiden panos tieteelle on jäänyt merkittävyydestään huolimatta vähälle huomiolle etnisyyden tai sukupuolen takia.

## Elämäkerta
Gladys Mae Brown syntyi Virginian maaseudulla, missä hänen vanhempansa omistivat pienen maatilan. Nuorena hän käytti suuren osan vapaa-ajastaan sadonkorjuussa ja muissa maatilan töissä, ammatissa, jossa hän tiesi hänen monien ikätovereidensa jatkavan aikuisikään asti. Tuohon aikaan ainoat selkeät vaihtoehdot nuoren mustan tytön tulevaisuudelle olivat joko jatkaa maanviljelyä tai siirtyä työskentelemään tupakanjalostuslaitoksessa, mutta oppimiskykynsä ansiosta Westillä oli mahdollisuus päästä pidemmälle. Hän suoritti matematiikan tutkinnon Virginia State Collegessa (nyk. Virginia State University) vuonna 1952 ja valmistui maisteriksi vuonna 1955.

Vuonna 1956 Gladys palkattiin matemaatikoksi U.S. Naval Proving Groundiin, aselaboratorioon Dahlgrenissa, Virginiassa, vasta neljäntenä mustana työntekijänä. Hänen kykyään ratkaista monimutkaisia matemaattisia yhtälöitä käsin ihailtiin, mutta hän siirtyi ohjelmoimaan tietokoneita tekemään sen puolestaan. Vuonna 1973 West suoritti myös toisen maisterin tutkinnon, tällä kertaa julkishallinnosta Oklahoman yliopistosta. Vuonna 1978 West nimitettiin projektipäälliköksi Seasatiin, ja hänen työstään tuli Geosat, satelliitti, joka on ohjelmoitu luomaan tietokonemalleja maan pinnasta. Opettamalla tietokoneen ottamaan huomioon painovoiman, vuoroveden ja muut maan pinnalla vaikuttavat voimat West ja hänen työryhmänsä loivat ohjelman, joka pystyi laskemaan tarkasti satelliittien kiertoradat. Laskelmien avulla voitiin määrittää maan tarkan muodon malli, jota kutsutaan geoidiksi. Juuri tämän mallin ja myöhempien päivitysten avulla GPS-järjestelmä kykenee tekemään tarkkoja laskelmia mistä tahansa paikasta maapallolla.

West jäi eläkkeellä 68-vuotiaana vuonna 1998 mutta jatkoi opintojaan vielä tämänkin jälkeen: toivuttuaan aivohalvauksesta hän suoritti tohtorin tutkinnon julkishallinnosta ja poliittisista asioista Virginia Polytechnic Institutesta vuonna 2000 70-vuotiaana. Westin merkitys GPS:n kehittämisessä tunnustettiin virallisesti vasta vuonna 2018, ja samana vuonna hänet valittiin ilmavoimien avaruus- ja ohjuspioneerien Hall of Fameen.

Westin puoliso vuodesta 1957 eteenpäin oli hänen työtoverinsa Ira V. West, jonka kanssa hänellä oli kolme lasta.

## Lähteet
Salome Þorkelsdóttir

**Salome Þorkelsdóttir** (s. 3. heinäkuuta 1927) on islantilainen entinen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alþingissä vuosina 1979–1995 ja toimi sen puhemiehenä vuosina 1991–1995.

Salome syntyi Reykjavíkissä. Hän työskenteli vuosina 1945–1947 ja 1967–1979 toimistotyöntekijänä. Vuosina 1966–1982 hän istui Mosfellshreppurin kunnanvaltuustossa ja toimi vuosina 1972–1979 kunnan rahastonhoitajana, vuosina 1978–1981 varakunnanjohtajana ja vuosina 1981–1982 kunnanjohtajana. Hänet valittiin Alþingiin vuonna 1979. Vuosina 1983–1987 hän toimi Alþingin ylähuoneen puhemiehenä, vuosina 1987–1988 ylähuoneen 2. varapuhemiehenä, vuosina 1988–1991 Alþingin 1. varapuhemiehenä ja vuosina 1991–1995 Alþingin puhemiehenä.

## Lähteet
Pyöreä suppea etuvokaali

**Pyöreä suppea etuvokaali** on vokaaliäänne, joka esiintyy joissakin kielissä, muun muassa suomessa. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa eli IPA:ssa sen merkki on .
Suomessa sitä kirjoitetaan y-kirjaimella, ja se esiintyy sekä lyhyenä että pitkänä ja myös *äy-, ey-, öy-, iy-, yi-* ja *yö-*diftongeissa. Joissain muissa kielissä, esimerkiksi saksassa ja virossa, vokaali kirjoitetaan ü-kirjaimella.
Suomen äännerakenteessa  kuuluu *ä*:n  ja *ö*:n  kanssa etuvokaalien ryhmään, ja sen takavokaalivastine on pyöreä suppea takavokaali.
Pyöreä suppea etuvokaali on yksi 16 kardinaalivokaalista.

## Ääntäminen

Vokaalia  määrittävät seuraavat foneettiset piirteet:
* Vokaali on *[[Etuvokaali|etinen]]*, koska kielen massa suuontelossa on suhteellisen edessä.
* Vokaali on *suppea*, koska kielen korkein kohta on lähes kitalaessa, muttei kuitenkaan niin lähellä, että syntyisi konsonantti.
* Vokaali on *pyöreä*, koska huulten asento on pyöreä, ei soikea. Huulet laventamalla saadaan -vokaali.

Samoin kuin -puolivokaali -vokaalille ja -puolivokaali -vokaalille, niin -vokaalilla on puolivokaalivastine: labiopalataalinen approksimantti , joka esiintyy esimerkiksi ranskan sanassa *huit*  ja *nuire* .

## Esiintyminen

Toisin kuin  ja , jotka esiintyvät lähes kaikissa kielissä,  on harvinaisempi – mutta se silti löytyy maailman puhutuimpien kielien äännevarastoista. Kielikuntia, joissa  esiintyy useammin, ovat uralilaiset kielet (esim. suomi, viro, unkari, mari), turkkilaiset kielet, ja jotkut sinotiibetiläiset kielet.

Nykypäivän indoeurooppalaisissa kielissä :tä ei liiemmin ole, paitsi germaanisissa kielissä (skandinavian kielet, saksa, muinaisenglanti – muinaisenglannin  muuttui myöhemmin :ksi) ja ranskassa. Vokaalin esiintyminen ranskassa, jossa sitä pääasiassa kirjoitetaan yksin olevalla *u*-kirjaimella, on pitkäkestoisen äänisiirtymien ketjun lopputulos, sillä latinassa :tä ei esiintynyt paitsi kreikasta lainatuissa sanoissa (esim. kreik. κρυπτή > lat. *crypta* , myöhemmin ), ja silloinkin vain koulutettujen puheessa. Muinaiskreikassa  kirjoitettiin ypsilon-kirjaimella Υυ, sekä myöhemmässä kielen vaiheessa (koineessa) οι-diftongi, alkujaan , muuttui myös :ksi (jolloin itse sana κοινὴ *koinē* lausuttiin ) ja lopulta nykykreikan :ksi.

Nykyenglannissa -vokaalia ei ole itsenäisenä foneemina, mutta se esiintyy joissakin aksenteissa pitkän -vokaalin ääntämisasuna etenkin :n jälkeen: *few*, foneemisesti , mutta esimerkiksi Lontoossa tai Liverpoolissa se voidaan ääntää . Huomattavasti useammassa aksentissa -vokaali (esim. *goose* ) äännetään pyöreänä suppeana keskivokaalina, joka suomalaisen korvaan saattaa kuulostaa :ltä.

Kiinan useimmissa murteissa esiintyy myös . Mandariinikiinan latinisoinnissa eli pinyinissä äännettä merkitään *ü*-kirjaimella (jonka päälle lisätään vielä toonimerkki, esim. 女 *nǚ* ), tai tavun alussa olevan *y-, j-, q-* tai *x*-kirjaimen jälkeen pelkällä *u*-kirjaimella, esim. 於 *yú* , 尋 *xún* . Kantoninkiinan käytetyimmässä latinisoinnissa eli jyutpingissä  merkitään *yu*-kirjainyhdistelmällä, esimerkiksi itse kielen nimessä 粵語/粤语 *jyut<sup>6</sup> jyu<sup>5</sup>* .

## Lähteet
Suomitube

**Suomitube** on kuusiosainen suomalainen dokumenttisarja, joka kertoo suomalaisesta YouTube-kulttuurista. Sarjassa haastatellaan useita suomalaisen YouTuben-tekijöitä, kuten Mikael Kosolaa (Niilo22), Sonja Hämäläistä (Soikku), Juuso Karikuusta (Herbalisti), Konsta Saajantoa (HurHur), Veronica Verhoa (Mariieveronica) ja Pinja Sanaksenahoa (Pinkku Pinsku).

Sarjan kuusi jaksoa julkaistiin Yle Areenassa helmikuussa 2023. Sarja esitetään Yle TV2:lla maaliskuussa 2023.

## Lähteet
Laagendalsposten

**Laagendalsposten** on vuonna 1903 perustettu norjalainen sanomalehti, jonka kotikunta on Kongsberg. Se ilmestyy neljästi viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin. Vuodesta 1991 se on ollut tabloid-kokoinen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Turkin presidentinvaalit 2023

**Turkin vuoden 2023 presidentinvaalien** ensimmäinen kierros pidettiin 14. toukokuuta samanaikaisesti parlamenttivaalien kanssa ja toinen kierros 28. toukokuuta. Presidentinvaalit voitti istuva presidentti Recep Tayyip Erdoğan.

## Tausta
Recep Tayyip Erdoğan on toiminut presidenttinä vuodesta 2014 lähtien. Virkakausiensa aikana hän on muuttanut lähinnä seremoniallisen presidentin roolin vahvaksi instituutioksi muun muassa lakkauttamalla pääministerin viran, jossa Erdoğan oli aiemmin toiminut. Suurimmat muutokset presidentin valtaoikeuksiin tehtiin vuonna 2017 järjestetyn kansanäänestyksen tuloksena, jonka Erdoğan voitti juuri ja juuri.

Viimeisimmät presidentinvaalit maassa pidettiin vuonna 2018, jolloin Erdoğan voitti saatuaan 52,5 prosenttia annetuista äänistä. Vaaleja kuitenkin kritisoitiin siitä, että maan media on taivutettu vallassa olevan AKP-puolueen tahtoon, minkä seurauksena äänestäjillä ei katsottu olevan mahdollisuutta tehdä harkittua päätöstä.

Vaalit oli alun perin tarkoitus pitää kesäkuussa, mutta Erdoğan ilmoitti aikaistavansa niitä kuukaudella. Presidentinvaalien ensimmäinen kierros pidettiin 14. toukokuuta, ja koska kukaan ehdokkaista ei saanut yli puolta äänistä, toinen kierros järjestettiin 28. toukokuuta.

Politiikantutkijat pitivät mahdollisena, ettei Erdoğan hyväksy vaalien tulosta, mikäli hän ei voittaisi vaaleja.

## Ehdokasasettelu
Presidentinvaalit järjestetään viiden vuoden välein. Turkin perustuslain mukaan presidentiksi voidaan valita 40 vuotta täyttänyt Turkin kansalainen, joka on suorittanut korkeakoulututkinnon ja joka on vaalikelpoinen parlamenttivaaleissa.

Ehdokkaiksi ilmoittautuneet:

İnce ilmoitti vain kolme päivää ennen vaalipäivää lopettavansa kampanjoinnin ja vetäytyvänsä kisasta.

## Mielipidemittaukset

## Tulokset
Enismmäisellä kierroksella istuva presidentti Erdoğan sai eniten ääniä, muttei kuitenkaan vaadittavaa yli 50 %. Hän eteni toiselle kierrokselle yhdessä Kemal Kılıçdaroğlun kanssa.

## Katso myös
*Turkin parlamenttivaalit 2023
## Lähteet
Julie Yu-Wen Chen

**Julie Yu-Wen Chen** () on taiwanilainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut Kiinan tutkimuksen professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2016 lähtien. 

Chenin erityisosaamiseen kuuluvat Kiinan pehmeä valta, Vyö ja tie -hanke sekä Kiinan poliittinen ja taloudellinen toiminta entisissä Neuvostoliiton maissa, Afrikassa ja Pohjoismaissa. Aiemmin hän on tutkinut myös manner-Kiinan vähemmistöjä ja Kiinan internetiä.

Chen valmistui kandidaatiksi kansainvälisen politiikan oppiaineessa Taiwanin kansallisessa yliopistossa vuonna 2002 ja maisteriksi samassa oppiaineessa Leidenin yliopistossa Alankomaissa vuonna 2006. Hän väitteli tohtoriksi politiikan tutkimuksen oppiaineessa Konstanzin yliopistossa Saksassa vuonna 2009. Hän toimi apulaisprofessorina Academia Sinicassa Taiwanissa vuosina 2011–2012 ja University College Corkissa Irlannissa vuosina 2012–2014, dosenttina Nazarbajevin yliopistossa Kazakstanissa vuosina 2014–2015 ja vierailevana Aasian tutkimuksen professorina Palackýn yliopistossa Tšekissä vuosina 2015–2021.

Chen on Helsingin yliopiston ensimmäinen Kiinan tutkimuksen professori. Hän on toiminut myös sittemmin lakkautetun Helsingin yliopiston Konfutse-instituutin johtajana.

Chen on juontanut useita jaksoja Kiinan tutkimuksen uusia kirjoja käsittelevää *New Books Network* -podcastia.

## Julkaisut

* Yu-Wen Chen: *The Tug-of-War over Taiwan in the US: A Case Study of the Formosan Association for Public Affairs*. VDM Verlag Dr. Müller, 2008.
* Yu-Wen Chen: *Transnational Cooperation of Ethnopolitical Mobilization: A Survey Analysis of European Ethnopolitical Groups* (väitöskirja). Peter Lang, 2009.
* Chih-yu Shih ja Yu-Wen Chen (toim.): *Tibetan Studies in Comparative Perspective*. Routledge, 2012.
* Yu-Wen Chen: *The Uyghur Lobby: Global Networks, Coalitions and Strategies of the World Uyghur Congress*. Routledge, 2014.
* Yu-Wen Chen ja Chih-yu Shih (toim.): *Borderland Politics in Northern India*. Routledge, 2014.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Julie Yu-Wen Chen ORCID:ssa
* Julie Yu-Wen Chen Scopuksessa