open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Halldór Ásgrímssonin hallitus

**Halldór Ásgrímssonin hallitus** oli Islannin hallitus, joka astui virkaan 15. syyskuuta 2004 ja hallitsi 15. kesäkuuta 2006 asti. Hallitus oli edistyspuolueen ja itsenäisyyspuolueen koalitiohallitus.

## Ministerit

|-
| rowspan="2" | Ulkoministeri
| style="background-color: |
| Davíð Oddsson
| 15. syyskuuta 2004
| 27. syyskuuta 2005
| Itsenäisyyspuolue
| 
|-
| rowspan="2"  style="background-color: |
| rowspan="2" | Geir Haarde
| 27. syyskuuta 2005
| 15. kesäkuuta 2006
| rowspan="2" | Itsenäisyyspuolue
| rowspan="2" | 
|- 
| rowspan="2" | Valtiovarainministeri
| 15. syyskuuta 2004
| 27. syyskuuta 2005
|-
| rowspan="2"  style="background-color: |
| rowspan="2" | Árni M. Mathiesen
| 27. syyskuuta 2005
| 15. kesäkuuta 2006
| rowspan="2" | Itsenäisyyspuolue
| rowspan="2" | 
|-
| rowspan="2" | Kalatalousministeri
| 15. syyskuuta 2004
| 27. syyskuuta 2005
|-
| style="background-color: |
| Einar Kristinn Guðfinnsson
| 27. syyskuuta 2005
| 15. kesäkuuta 2006
| Itsenäisyyspuolue
| 
|-

|-
| rowspan="2" | Sosiaaliministeri
| style="background-color: |
| Árni Magnússon
| 15. syyskuuta 2004
| 7. maaliskuuta 2006
| Edistyspuolue
| 
|-
| rowspan="2" style="background-color: |
| rowspan="2" | Jón Kristjánsson
| 7. maaliskuuta 2006
| 15. kesäkuuta 2006
| rowspan="2" | Edistyspuolue
| rowspan="2" | 
|-
| rowspan="2" | Terveys- ja sosiaaliturvaministeri
| 15. syyskuuta 2004
| 7. maaliskuuta 2006
|-
| style="background-color: |
| Siv Friðleifsdóttir
| 7. maaliskuuta 2006
| 15. kesäkuuta 2006
| Edistyspuolue
| 

## Lähteet
Kaarevuuskeskipiste

Käyrän annettuun pisteeseen littyvä **kaarevuuskeskipiste** on käyrän normaalivektorilla sijaitseva piste, jonka etäisyys käyrästä on käyrän kaarevuussäde. Jos käyrän kaarevuus on nolla, kaarevuuspiste on äärettömän kaukana. Käyrän kaarevuuskeskipiste on samalla sen oskuloivan ympyrän keskipiste. Cauchyn vuonna 1826 esittämän määritelmän mukaan kaarevuuskeskipiste on kahden käyrää äärettömän lähellä olevan normaaliviivan leikkauspiste.

Käyrän eri pisteisiin liittyvien kaarevuuskeskipisteiden ura on käyrän evoluutta.

## Koordinaatit

Jos käyrällä on parametriesitys (x, y) = (f(t), y(t)), sen kuhunkin pisteeseen (x, y) liittyvän kaarevuuskeskipisteen koordinaatit ovat:

 x = f(t) - \frac {(f'(t)^2 + (g'(t)^2) g'(t)} {f'(t)g*(t) - f*(t)g'(t)}

 y = g(t) + \frac {(f'(t)^2 + (g'(t)^2) f'(t)} {f'(t)g*(t) - f*(t)g'(t)}

### Esimerkkejä
Ympyrälle voidaan trigonometristen funktioiden avulla muodostaa parametriesitys
: x = f(t) = x_0 + r \cos{t}
: y = g(t) = y_0 + r \sin{t},

missä *x*0 ja *y*0 ovat ympyrän keskipisteen koordinaatit ja *r* ympyrän säde. Näiden ensimmäiset ja toiset derivaatat ovat:

: f'(t) = r\frac{d \cos{t}}{dt} = -r\sin(t)
: f*(t)  = -r^2 f(t)</math>
: <math>g'(t) = r\frac{d \sin{t}}{dt} = r\cos{t}</math> ja 
: <math>g*(t) = -r^2 \sin{t}, 

Sijoittamalla nämä edellä oleviin lausekkeisiin saadaan ympyrän kaarevuuskeskipisteen koordinaateiksi:

: x = x_0 + r\cos{t} - r\cos{t} = x_0 ja
: y = y_0 + r\sin{t} - r\sin{t} = y_0, 

mikä tämäkin osoittaa, että ympyrän jokaiseen pisteeseen liittyvä kaarevuuskesipiste on (*x*(0), *y*(0)) eli ympyrän keskipiste.

Suoralla taas on parametriesitys: *x* = *t*, *y* = *at + b*.  Koska näiden molempien toiset derivaatat ovat nollia, saavat edellä olevien lausekkeiden jakajat arvon nolla, joten jakoa ei voi suorittaa. Tämäkin osoittaa, ettei suoralla ole kaarevuuskeskipistettä.

## Linssin tai peilin kaarevuuskeskipiste

Optiikassa linssin ja peilin kaarevuussäteellä ja kaarevuuskeskipisteellä on erityisen suuri merkitys. Linssin tai peilin kaarevuussäde on pinnan ja sen optisen akselin leikkauspisteen etäisyys pinnan kaarevuuskeskipisteestä.

Koveran pallopeilin polttopiste on sen kaarevuuskeskipisteen ja peilin puolivälissä, toisin sanoen sen polttoväli on puolet sen kaarevuussäteestä. Jos kuvattava esine sijaitsee koveran pallopisteen kaarevuuskeskipisteessä, sen kuva muodostuu esineen itsensä kohdalle.

## Lähteet
Alf-Erik Helsing

**Alf-Erik Helsing** (s. 1941) on suomalainen toimittaja ja kirjailija, joka työskenteli *[[Arbetarbladet]]in* päätoimittajana vuosina 1978-2005. Hän on kirjoittanut lukuisia suomenruotsalaisten työväenjärjestöjen historiikkeja.

## Teokset
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
Venäjän kansalaisuus

**Venäjän kansalaisuus** on laillinen suhde Venäjän federaation ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Syntyperäisiä Venäjän kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toinen on Venäjän kansalainen henkilön syntyessä.

Venäjältä muihin maihin adoptoidut lapset lasketaan Venäjän kansalaisiksi näiden 18. syntymäpäivään saakka, jonka jälkeen nämä voivat luopua Venäjän kansalaisuudesta hakemuksella. Mikäli henkilö ei tee mitään, hän säilyttää Venäjän kansalaisuuden.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksella Venäjän kansalaisuuden voivat saada sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

* hakija on asunut Venäjällä yhtäjaksoisesti viisi vuotta laillisesti (lyhenee vuoteen, mikäli hakija on pakolainen tai tehnyt valtiolle palveluksen esimerkiksi tieteen tai kulttuurin saralla)
* hakija noudattaa Venäjän perustuslakia
* hakijalla on lailliset tulot
* hakija on ilmoittanut luopuvansa aikaisemmista kansalaisuuksistaan
* hakija on osoittanut osaavansa venäjän kieltä

Venäjän presidentillä on mahdollisuus antaa Venäjän kansalaisuus ukaasilla. Tällä tavalla kansalaisuuden ovat saanet muun muassa näyttelijät Steven Seagal ja Gérard Depardieu.

Myös sellaiset henkilöt, joilla on tutkinto venäläisestä yliopistosta ja vähintään vuoden verran työkokemusta omalta alaltaan voivat hakea kansalaisuutta helpotetun prosessin kautta.

## Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuudesta luopuminen
Venäjä sallii kaksoiskansalaisuuden vain sellaisissa tapauksissa, joissa Venäjällä on erillinen sopimus henkilön toisen kotimaan kanssa. Muissa tapauksissa Venäjän viranomaiset eivät tunnusta kaksoiskansalaisuutta ja kohtelevat henkilöä vain ja ainoastaan Venäjän kansalaisena. Mikäli Venäjän kansalainen hankkii jonkin toisen maan kansalaisuuden, hän ei kuitenkaan menetä Venäjän kansalaisuutta automaattisesti.

Venäjän lain mukaan kaikkien Venäjän kansalaisten tulee poistua maasta ja saapua maahan nimenomaan Venäjän passilla, vaikka nämä olisivatkin kaksoiskansalaisia.

Venäjän kansalaisuudesta on mahdollista luopua, mutta prosessi on pitkä ja byrokraattinen: henkilöllä ei saa esimerkiksi olla täyttämättömiä velvoitteita Venäjällä (kuten asevelvollisuus) tai henkilö ei saa olla rikosepäilyn kohteena. Myös kaksoiskansalaiset voidaan kutsua asepalvelukseen.

### Kansalaisuuden käyttäminen vaikutuskeinona
Venäjä on käyttänyt kansalaisuutta poliittisena ja sotilaallisena vaikutuskeinona, jolla tuetaan separatistisia ja Venäjälle myötämielisiä alueita (esimerkiksi Transnistria, Etelä-Ossetia, Abhasia, Donetsk ja Luhansk). Tätä sanotaan passittamiseksi (). Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Kreml on jatkanut passittamista miehittämillään aluella Hersonissa ja Zaporižžjassa.

## Lähteet
Sausalito

**Sausalito** on kaupunki Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltiossa. Sen väkiluku oli 7&nbsp;269 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Marinin piirikunnan eteläosassa, noin 6 kilometriä pohjoiseen Golden Gate Bridgestä.

## Väestö
Vuonna 2020 Sausaliton 7&nbsp;269 asukkaasta valkoisia oli 83,5&nbsp;%, aasialaisia 5,8&nbsp;%, mustia 0,7&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 0,2&nbsp;% ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1&nbsp;%. Asukkaista 1,4&nbsp;% kuului johonkin muuhun rotuun, ja 8,4&nbsp;% asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. 6,6&nbsp;% asukkaista oli hispaanoja tai latinoja. Asukkaista 10,8&nbsp;% puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 14,9&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Kuvia kaupungista

Kuva:Aerial view of ferry docking at Sausalito.JPG|Sausaliton kaupunkia.
Kuva:Aerial view of the Sausalito Yacht Harbor.JPG|Sausaliton jahtisatama.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ari Nyrhinen

**Ari Nyrhinen** (s. 19. syyskuuta 1976) on suomalainen pesäpalloilija. Nyrhinen edusti urallaan Superpesiksessä Seinäjoen Maila-Jusseja ja Oulun Lippoa. Hänen kasvattajaseuransa on Nurmon Jymy. Nyrhinen saavutti kaksi SM-pronssia kaudella 1996 ja kaudella 1997. Hän pelasi ulkokentällä kolmosvahtina. Nyrhinen pelasi 277 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 15 kunnaria ja 200 tavallista juoksua, toi 96 juoksua ja keräsi 972 kärkilyöntipistettä. Nyrhinen pelasi 53 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 31 tavallista juoksua, toi viisi juoksua ja keräsi 154 kärkilyöntipistettä. Nyrhinen pelasi 13 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 15 tavallista juoksua, toi kaksi juoksua ja keräsi 61 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Juha Vuori (professori)

**Juha Antero Vuori** (s. 1976) on suomalainen politiikan tutkija, joka toimii valtio-opin yliopistonlehtorina Turun yliopistossa. Hän väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 2011. Vuosina 2016–2017 hän toimi kansainvälisen politiikan professorin Henri Vogtin sijaisena Turun yliopistossa.

Vuori kertoo tutkineensa turvallisuuspolitiikkaa, ydinaseita ja populaarikulttuurin politiikkaa. Hän on erikoistunut Kiinan tutkimukseen.

## Julkaisut
* Raisa Asikainen ja Juha Vuori (toim.): *Kiinan yhteiskunta muutoksessa*. Gaudeamus 2005.
* Harto Hakovirta ja Juha Vuori (toim.): *Tieteenteoriat ja kansainvälisten suhteiden oppialan kehitys: kairauksia, avauksia, koeviljelmiä*. Turun yliopisto 2008.
* Raisa Asikainen, Teemu Naarajärvi ja Juha Vuori (toim.): *Pekingin kevät 1989: [[Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus|Tiananmen]] ja kiinalaisen aktivismin rajat*. Gaudeamus 2009.
* Juha Vuori: *How to do Security with Words: A Grammar of Securitisation in the People’s Republic of China* (väitöskirja). Turun yliopisto 2011. Saatavilla internetissä
* Hiski Haukkala, Eero Palmujoki ja Juha Vuori (toim.): *Maailma kansainvälisten suhteiden tutkimuksen haasteena: Juhlakirja professori Harto Hakovirran täyttäessä 70 vuotta*. Valtiotieteellinen yhdistys 2011.
* Lauri Paltemaa ja Juha Vuori: *Kiinan kansantasavallan historia*. Gaudeamus 2012.
* Juha Vuori: *Critical Security and Chinese Politics: The Anti-[[Falun Gong|Falungong]] Campaign*. Routledge 2014.
* Mikael Mattlin, Lauri Paltemaa ja Juha Vuori: *Kiinan poliittinen järjestelmä*. Vastapaino 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tampereen yliopiston tutkimusportaali 
* ResearchGate
* Google Scholar
Riiserin–Larsenin jäähylly

**Riiserin–Larsenin jäähylly** on Etelämantereen Kuningatar Maudin maalla sijaitseva jäähylly. Sen pinta-ala on noin 477 hehtaaria, ja se kattaa noin 400 kilometrin levyisen alueen Prinsessa Märthan rannikolla Norvegia-niemen ja Lyddan-saaren välillä. Jäähyllyn pohjoisrannikolla pesii keisaripingviiniyhdyskunta, joskin yhdyskunnan koko ilmeisesti pienentyi noin viidesosalla vuosien 1987 ja 2009 välillä. Lähimmät tutkimusasemat ovat Wasa ja Aboa, jotka sijaitsevat noin 120 kilometrin päässä jäähyllystä kaakkoon. Jäähyllyyn laskeutuu kaksi suurta jäätikkövirtaa. Vuosien 2009 ja 2019 välillä jäähyllyn pinta-ala kasvoi noin 1,1 %. Se on myös pysynyt varsin vakaana, eikä siitä ole irronnut juuri jäävuoria.

## Lähteet
Juha Vuori

**Juha Vuori** on seuraavien suomalaisten henkilöiden nimi:

* Juha Vuori (s. 1975), jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
* Juha Vuori (s. 1976), kansainvälisen politiikan professori.
Jón Kristjánsson

**Jón Halldór Kristjánsson** (s. 11. kesäkuuta 1942) on islantilainen edistyspuolueen poliitikko, joka on toiminut Islannin terveys- ja sosiaaliturvaministerinä sekä sosiaaliministerinä.

Jón syntyi Stóragerðin tilalla Óslandshlíðissä Skagafjörðurissä. Hän työskenteli vuosina 1959–1963 kauppatyöntekijänä Skagafjörðurissä ja vuosina 1963–1978 kauppiaana Egilsstaðirissa. Vuosina 1974-1987 hän istui Suður-Múlasýslan kihlakunnanvaltuustossa. Vuonna 1984 hänet valittiin Alþingiin. Vuosina 1987–1988 hän toimi Alþingin alahuoneen puhemiehenä. Vuonna 1989 hän istui Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa. Vuosina 1995–2001 hän toimi Alþingin budjettivaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 2001–2006 hän toimi terveys- ja sosiaaliturvaministerinä. Vuonna 2006 hän toimi sosiaaliministerinä. Vuosina 2006–2007 hän toimi Alþingin 2. varapuhemiehenä.

## Lähteet
Akropolis-ralli 1984

**Akropolis-ralli 1984** (viralliselta nimeltään *31. Rothmans Acropolis Rally*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1984. Kilpailu järjestettiin 28.&ndash;31. toukokuuta 1984 Ateenassa. Kilpailu oli kauden kuudes ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

Kilpailuun lähti 104 autokuntaa, joista 32 pääsi maaliin.

## Tulokset

## Lähteet
Uuden-Seelannin ralli 1984

**Uuden-Seelannin ralli 1984** (viralliselta nimeltään *15. Sanyo Rally of New Zealand*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1984. Kilpailu järjestettiin 23. &ndash;26. kesäkuuta 1984 Aucklandissa. Kilpailu oli kauden seitsemäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

## Tulokset

## Lähteet
Danmarks Statistik

**Danmarks Statistik** on Tanskan kansallinen tilastokeskus, joka toimii hallinnollisesti digitalisaatio- ja tasa-arvoministeriön alaisuudessa. Sillä on noin 550 työntekijää. Laitos perustettiin vuonna 1850 nimellä *Det Statistiske Bureau*, ja vuonna 1896 sen toimintaa ohjaamaan säädettiin laki. Samalla nimi vaihdettiin muotoon *Statens Statistiske Bureau*. Vuosina 1913–1966 nimi oli *Det Statistiske Departement*, minkä jälkeen käytössä on ollut nykyinen nimi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Circuit of Ireland Rally

**Circuit of Ireland Rally** on Irlannissa järjestettävä rallikilpailu, joka on maailman vanhimpia rallikilpailuja. Alkuperäinen nimi oli Ulster Motor Rally ja se järjestettiin vuonna 1931. Alkuaikoina kilpailussa oli useita lähtöpaikkoja Monte Carlon rallin tapaan.
Kilpailu on ollut osa muun muassa rallin EM-sarjaa sekä Britannian ja Irlannin mestarussarjoja. Kilpailulla oli 40 miljoonaa televisiokatsojaa vuonna 2016. Vuodelta 2017 tapahtuma peruttiin rahoitusongelmien vuoksi. Vuonna 2012 kilpailu kuului Intercontinental Rally Challenge -sarjaan. Vuonna 2014 kilpailu oli mukana rallin EM-sarjassa.

## Voittajat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset verkkosivut 
* Circuit of Ireland eWRC-sivustolla
Moody’s

**Moody's** (*Moody's Investors Service*) on yhdysvaltalainen, monikansallinen luottoluokitusyritys. Yritys arvioi joukkovelkakirjoihin sijoittavien luottokelpoisuutta standardoidun asteikon mukaan ja tekee sekä kaupallisten että valtion organisaatioiden taloudellisia analyyseja.

Liikemies Warren Buffett omisti vuonna 2011 yrityksestä 13 prosenttia, mikä teki hänestä suurimman osakkeenomistajan ja ainoan, jonka omistusosuus ylitti 5 prosenttia.

Yhdysvaltain finanssialan sääntelyviranomainen SEC on tunnustanut luottoluokittajat vuodesta 1975 (Nationally Recognized Statistical Rating Organization, NRSRO). Moody'silla on noin 40 prosentin markkinaosuus alansa maailmanmarkkinoista. Yhtiö on yksi maailman kolmesta suurimmasta luottoluokituslaitoksesta Standard & Poorsin ja Fitch Ratingsin ohella.

## Historia
Moody's juontaa historiansa kahteen kustannusyhtiöön, jotka perusti John Moody, modernien joukkovelkakirjalainojen luottoluokitusten keksijä. Vuonna 1900 Moody julkaisi ensimmäisen markkina-arvionsa, nimeltään *Moody's Manual of Industrial and Miscellaneous Securities*, ja perusti John Moody & Companyn. Julkaisussa oli yksityiskohtaisia ​​tilastoja rahoituslaitosten, valtion virastojen, valmistus-, kaivos-, yleishyödyllisten ja elintarvikeyritysten osakkeista ja joukkovelkakirjoista. Se menestyi jo alkuvaiheessaan ja sen ensimmäinen painos myytiin loppuun kahden ensimmäisen kuukauden aikana. Vuoteen 1903 mennessä Moody's Manual oli tullut Yhdysvalloissa tunnustetuksi julkaisuksi. Moody joutui kuitenkin myymään yrityksensä pääoman puutteen vuoksi, kun vuoden 1907 finanssikriisi aiheutti markkinoilla suuria muutoksia. 

Moody palasi markkinoille vuonna 1909 uudella julkaisulla, joka keskittyi yksinomaan rautatielainoihin, Analysis of Railroad Investments ja uudella yhtiöllä, Moody's Analyzes Publishing Companylla.  Moody kyllä myönsi, että joukkovelkakirjalainojen luokituksen käsite ei ollut täysin hänen keksimänsä – hän piti Wienissä ja Berliinissä tehtyjä varhaiset joukkovelkakirjalainojen luokituksia inspiraation lähteenä – hän oli ensimmäinen, joka julkaisi ne laajalti, helposti saatavilla olevassa muodossa.  Moody oli myös ensimmäinen, joka veloitti sijoittajilta merkintämaksuja. 

1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla yritystodistukset ja pankkitalletukset alettiin luokitella. Myös suuret virastot alkoivat veloittaa joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijoita ja niihin sijoittavilta – Moody's aloitti tämän vuonna 1970. Luottoluokituslaitosten koko kasvoi liikkeeseenlaskijoiden määrän kasvaessa sekä Yhdysvalloissa että ulkomailla, mikä teki alan toiminnasta huomattavasti kannattavampaa. Vuonna 2005 Moody's arvioi, että 90&nbsp;% luottoluokituslaitosten tuloista tuli liikkeellelaskemisen palkkioista.

## Lähteet
Sirkka Kurki-Suonio

**Sirkka Kurki-Suonio** (9. huhtikuuta 1939 Iisalmi – 24. syyskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen kirja- ja kustannusalalla toiminut kustannuspäällikkö ja suomentaja.

Kurki-Suonion isä oli Erkki Kurki-Suonio (aik. Krohn). Isän kulttuurisuvusta tuli kiinnostus kirjallisuuteen ja sen tutkimukseen. Sirkka Kurki-Suonio oli koulutukseltaan filosofian maisteri ja teki pro gradu -tutkielmansa varhaisista lastenlehdistä, joiden syntyyn hänen sukulaisensa olivat olleet vaikuttamassa. Uransa alkuvaiheessa hän työskenteli Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa, missä hän toimitti 8-osaista *Suomen kirjallisuus* -sarjaa Natalia Baschmakoffin kanssa Matti Kuusen ohjaamana.

Pitkäaikaisen uransa kustannusalalla Kurki-Suonio teki Tammessa, missä hän työskenteli yli 30 vuotta muun muassa käännöskirjallisuuden, lasten- ja nuortenkirjallisuuden ja kotimaisen kaunokirjallisuuden kustannuspäällikkönä. Hän suomensi kirjallisuutta myös itse. Kurki-Suonio toimitti muiden muassa Günter Grassin, John Irvingin, Saul Bellow’n, Alice Munron, Yaşar Kemalin ja Amos Ozin teosten suomennoksia. Suomalaisista kirjailijoista hän löysi 11-vuotiaan Leena Lehtolaisen esikoisromaanin ja kätilö Anna Luodon muistelmat. Hän oli myös Kaari Utrion pitkäaikainen kustannustoimittaja.

Kurki-Suonio vaikutti Yhdistys 9:ssä, Prosenttiliikkeessä, Suomen PEN -sananvapausjärjestössä, Tuglas-seurassa ja Minna Canthin seurassa. Hän oli Pentti Linkolan pitkäaikainen elämänkumppani.

## Lähteet
Argentiinan ralli 1984

**Argentiinan ralli 1984** (viralliselta nimeltään *4. Marlboro Rally of Argentina YPF*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1984. Kilpailu järjestettiin 27. heinäkuuta&ndash;1. elokuuta 1984 Buenos Airesissa. Kilpailu oli kauden kahdeksas ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

Kilpailuun lähti 105 autokuntaa, joista 21 pääsi maaliin.

## Tulokset

## Lähteet
Jaakko Punkari

**Jaakko Heikki Punkari**  (s. 11. syyskuuta 1945 Karkku) on suomalainen eläköitynyt metsänhoitaja, päätoimittaja ja yritysjohtaja, joka on saanut metsäneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Punkarin vanhemmat olivat metsäteknikko Eero Punkari ja Anni Kupari. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 on lääkintävoimistelija Marja-Liisa (Maisa) Mäkinen. Punkari tuli ylioppilaaksi Nokian yhteiskoulusta 1964 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta  1969. Hän oli Osuuskunta Metsäliiton koulutusmetsänhoitaja 1969–1973, Maataloustuottajain Keskusliiton (MTK) metsävaltuuskunnan keskusasiamies 1973–1976, Metsäliiton järjestöosaston metsänhoitaja 1976–1978 ja järjestöosaston johtaja 1978–1989,  MTK:n metsäjohtaja 1989–1990 ja Metsäliiton tiedotus- ja henkilöstöjohtaja 1990–1992, hallinto-osaston johtaja 1992–1999, sidosryhmäjohtaja 1999–2006 ja järjestöjohtaja 2006–2007. *Metsäliiton Viestin* päätoimittaja Punkari oli 1985–1989 ja edelleen 1990–1999. Hänellä oli työuransa aikana myös useita kotimaisia ja kansainvälisiä asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Punkari sai 2001.

## Julkaisuja
* *Katajaan kapsahtajat: tarinoita kuuseen kurkottajille*, 2002, toim. Jyrki Kettunen, Pekka Kivelä ja Jaakko Punkari.

## Lähteet
European Rally Trophy

**European Rally Trophy** on FIA:n eurooppalainen rallisarja. Sarjassa oli aiemmin kuusi alueellista kilpailua ja yksi loppukilpailu, mutta kaudesta 2023 alkaen käytössä on yhteinen aikataulu.

Kilpailijat voivat laskea kuusi parasta tulostaan ilman ylärajaa miten moneen kilpailuun he osallistuvat. Kaudella 2023 kalenterissa on 20 tapahtumaa. Sarjassa käytetään pistekerrointa kilpailuun osallistuvien autojen määrän mukaan Rally2, Rally3, Rally4, Rally5 ja RGT -ryhmissä.

European Rally Trophy perustui aiemmalle European Rally Cupille. 

## Lähteet
Setsuaninesikko

**Setsuaninesikko** (*Primula pulverulenta*) on esikoiden (*Primula*) sukuun kuuluva kasvilaji, jota käytetään koristekasvina.

Setsuaninesikko on monivuotinen ruohovartinen kasvi, jonka lehdet kasvavat ruusukkeena varren tyvellä. Lehtien lavat ovat soikeita tai hieman vastapuikeita, 7–18 cm pitkiä ja 4–10 cm leveitä. Lehtien laidat ovat epäsäännöllisesti hampaisia. Kukat sijaitsevat kolmessa tai neljässä sarjassa, joista kussakin on neljästä kahteentoista kukkaa. Kukkaperät ovat 1–2 cm pitkiä. Kukkien verhiöt ovat kellomaisia ja väriltään valkoisia tai kermanvärisiä. Teriöiden väri vaihtelee ruusunpunaisesta purppuraan ja niissä on punainen tai purppuranvärinen keskusta. Setsuaninesikko kukkii touko–kesäkuussa.

Setsuaninesikko kasvaa luonnossa kosteilla niityillä 2200–2500 metrin korkeudella merenpinnasta Sichuanin maakunnan länsiosissa Kiinassa.

## Lähteet
Bodenseekreis

**Bodenseekreis** on piirikunta Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa Tübingenin hallintopiirissä. Sen pinta-ala on 667,42 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 23 kuntaa. Kesäkuun 2022 lopussa piirikunnassa oli 222&nbsp;067 asukasta. Piirikunnan keskus on Friedrichshafen, joka on myös piirikunnan suurin kaupunki.

## Kunnat ja kaupungit

Bodenseekreisiin kuuluu 23 kuntaa, joista 5 on kaupunkeja. Suluissa kuntien asukasluvut 30. kesäkuuta 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Piirikunnan verkkosivut
Afrikanuikkukana

**Afrikanuikkukana** (*Podica senegalensis*) on uikkukanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan hyvin laajalla alueella Afrikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Afrikanuikkukana voi kasvaa 50–66 cm pitkäksi, ja koiraat ovat naaraita kookkaampia. Ulkonäöltään sukupuolet muistuttavat enimmäkseen toisiaan. Koiraan päälaki ja niska ovat mustat ja pää on harmaa. Silmäkulmasta niskaan ulottuu valkoinen juova. Afrikanuikkukanan kyljet ovat ruskeat valkoisin raidoin. Selkä ja siivet ovat vihertävänruskeat, ja niissä on valkoisia täpliä. Naaraslintu on koirasta vaaleampi ja ruskeampi. Afrikanuikkukanan nokka on pitkä ja oranssi. Varpaissa on räpyläliuskat.  

## Levinneisyys ja elintavat
Afrikanuikkukanaa esiintyy laajalti Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa. Kuivimmilla alueilla Itä- ja Lounais-Afrikassa se ei elä. Lajin elinympäristöä ovat hitaasti virtaavat joet, järvet ja patoaltaat. Lintu liikkuu yleensä yksin tai pareittain vesikasvillisuuden suojissa. Afrikanuikkukanan ravintoa ovat muun muassa hyönteiset, nilviäiset, äyriäiset, sammakot ja kalat. Risupesänsä laji rakentaa veden ylle kurottaville oksille tai puunrungoille.

## Lähteet
II/JR 37 (jatkosota)

**II/JR 37**, oli kokonaan reserviläisistä muodostetun Jalkaväkirykmentti 37:n (JR 37) toinen pataljoona, joka liikekannallepanossa 18.6.1941 alkaen perustettiin Isossakyrössä.

Pataljoonan komentajana toimi kapteeni Viljo Ratia.

Pataljoonan 4. komppania (4.K) perustettiin Isossakyrössä ja 5.K Vähässäkyrössä. Miehistöä alkoi saapua perustamispaikalle 19.6.1941 ja yksikön täydennys ja varustaminen valmistui määrävahvuisena jo seuraavana päivänä. 

Käynnistettiin yksikön koulutus sekä tavanomainen päivystys ja vartiopalvelus. Juhannusaamuna 24.6. jo klo 7 pataljoona kokoontui lähtöä ennakoivaan jumalanpalvelukseen. Lähtö kuitenkin siirtyi yön yli junakaluston niukkuuden takia  yli ja pataljoona marssi Isonkyrön asemalle vasta seuraavana aamuna. Junaan kuormattu yksikkö jätti Isonkyrön 25.6.1941 kello 17:05.

## Lähteet
Veri kuohuu

*Veri kuohuu* (*Cela s'appelle l'aurore*) on Luis Buñuelin ohjaama ranskalais-italialainen mustavalkoinen draamaelokuva vuodelta 1956.

Köyhää korsikanlaista kaupunkia hallitsee armoton tehtaanomistaja ja maanomistaja Gorzone. Kun hänen päätöksensä seurauksena kuolee maataloustyöntekijä Sandro Gallin vaimo, tämä haluaa kostaa Gorzonelle. Nuori lääkäri Valerio tulee mukaan. Valerio on sitoutunut huolehtimaan paikkakunnan köyhistä asukkaista. Hänen lapseton vaimonsa Angela ei kestä paikkakuntaa ja haluaa muuttaa sieltä Nizzaan, mutta lääkäri ei halua lähteä ennen kuin löytää istelleen korvaajan.

## Poliittinen tulkinta
Elokuvakriitikko Raymond Durgnat on kutsunut tätä elokuvaa ensimmäiseksi osaksi Buñuelin vallankumouksellista triptyykkiä yhdessä *[[Kuoleman puutarha (vuoden 1956 eokuva)|Kuoleman puutarhan]]* (1956) ja *[[Likaiset polut (elokuva)|Likaisten polkujen]]* (1959) kanssa: "Jokainen näistä elokuvista on avoimesti tai epäsuorasti moraalitutkimusta. Ja aseellisen vallankumouksen taktiikkaa oikeistolaista diktatuuria vastaan." ’

## Lähteet
Bower

**Bower** on englantilainen ja skotlantilainen sukunimi. Tunnettuja Bower-nimisiä henkilöitä ovat muun muassa: 

* B. M. Bower (1871–1940), yhdysvaltalainen kirjailija
* Frederick Orpen Bower (1855–1948), brittiläinen kasvitieteilijä
* Gordon H. Bower (1932–2020), yhdysvaltalainen psykologi
* Henry Bower (1878–1939), englantilainen Pelastusarmeijan komendööriluutnantti ja Suomen Pelastusarmeijan johtaja 1936–1939
* Jamie Campbell Bower (s. 1988), englantilainen näyttelijä ja laulaja
* Jimmy Bower (s. 1968), yhdysvaltalainen muusikko
* Johnny Bower (1924–2017), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
* Ricky Bower (s. 1977), yhdysvaltalainen lumilautailija.

## Nimen muita merkityksiä
* 1639 Bower, päävyöhykkeen asteroidi.
John Veitch (runoilija)

**John Veitch** (26. lokakuuta 1829 Peebles, Scottish Borders – 3. syyskuuta 1894 Peebles) oli skotlantilainen runoilija, filosofi ja historioitsija.

John Veitch syntyi Peeblesissä, Skotlannin etelärajalla. Hänen isänsä oli Espanjan-sodan veteraani ja äitinsä uskonnollinen. Äiti kannatti filosofi Thomas Chalmersin johtamaa vapaakirkkoliikettä. Veitch sai hyvän koulutuksen paikallisissa kouluissa, joissa hänen luokkatovereidensa joukossa oli Henry Calderwood, myöhemmin Edinburghissa moraalifilosofian professori. Veitch sai apurahan opintoihin Edinburghin yliopistossa. Hän valmistui ylioppilaaksi 16-vuotiaana vuonna 1845. Vaikka Veitch pysyi syvästi uskonnollisena, hän hylkäsi pappisuran ja työskenteli jonkin aikaa yksityisopettajana Pohjois-Skotlannissa.

Akteemisella uralla Veich nimitettiin 1860 St Andrewsin yliopiston logiikan, metafysiikan ja retoriikan professoriksi ja siten moraalifilosofian professorin tehtävään ja neljä vuotta myöhemmin Glasgow'n yliopiston logiikan ja retoriikan professoriksi. Veitchiä pidettiin loistavana älyllisenä ja erinomaisena filosofina.

Jo ennen kuin hän sai yliopiston viran, hän oli kääntänyt Descartesin teoksia englanniksi, ja siten hänestä tuli filosofi, joka esitteli Descartesin ensimmäisenä englanninkieliselle yleisölle. Jälkeenpäin katsottuna se oli ehkä hänen suurin filosofinen saavutuksensa. Intuitionistisena filosofina hän jäi Sir William Hamiltonin varjoon. Nykyisin lähes unohdetulla Hamiltonilla oli omana aikanaan vahva kansallinen ja kansainvälinen filosofinen ja älyllinen arvovalta.

## Teoksia
* *Memoir of Dugald Stewart* 1857
* *Memoir of Sir William Hamilton, Bart* (1869) Blackwood’s Philosophical Classics
* *The Tweed, and other Poems* (1875)
* *Lucretius and the Atomic Theory* (1875)
* *The history and poetry of the Scottish border; their main features and relations* (1878)
* *Institutes of Logic* (1885)
* *The feeling for nature in Scottish poetry* (1887)
* *Knowing and Being* (1889)
* *Merlin and other poems* (1889)
* *Dualism and Monism*, and other essays (1895)
* *Border Essays* (1896).

## Lähteet
Kauppilan kartano

**Kauppilan kartano** on Iihin Iijoen törmälle vuonna 1895 rakennettu hirsikartano. Kartano on museoviraston suojelukohde, ja nykyisin siinä on majoitustoimintaa. Kauppilan kartanon on rakentanut siltavouti Erkki Veijola. Oulun läänin kuvernööri (maaherra) nimitti Veijolan siltavoudiksi vuonna 1858. Vuonna 1905 Veijola myi kartanon Pekka Ahmavaaralle, joka oli merkittävä suomalainen poliitikko, valtiopäivämies ja kunnallispolitikko.

Kauppilan kartano on täysin restaroitu vuonna 2017 majoituskäyttöön. Kartano tunnetaan nyt nimellä **Villa Kauppila**. Villa Kauppila tarjoaa majoitus-ja juhlapalveluita.

## Aiheesta muualla
* https://www.villakauppila.fi
* https://www.kaleva.fi/oululaiset-hanna-ja-titta-alkoivat-majatalon-emann/1760826
San Clementen kirkko

**San Clementen kirkko** (it. *Basilica di San Clemente al Laterano*) on keskiaikainen kirkko Roomassa lähellä Colosseumia. Se rakennettiin 1100-luvulla dominikaaniseksi konventiksi. 1600-luvulla kirkon ylläpito luovutettiin irlantilaisille dominikaanimunkeille, jotka edelleen jatkavat vuonna 1857 aloitettuja arkeologisia kaivauksia kirkon alla. Kirkko on omistettu pyhälle paavi Klemens I:lle, jonka katsotaan kuolleen vuonna 101 ja olleen neljäs Rooman paavi.  

Kirkko on *Basilica minor*, jonka kunnianimen paavi myöntää tärkeimmille kirkoille riippumatta siitä, ovatko ne arkkitehtuuriltaan basilikoja. Maanpäällisen rakennuksen lisäksi kirkon alla on kaksi arkeologista kerrostumaa, 300-luvun basilika ja mahdollisesti tasavallan aikainen asuintalo, joka ehkä tuhoutui Rooman palossa vuonna 64. 

## Nykyinen kirkko
Nykyinen kirkko rakennettiin 1100-luvulla, ja se on kolmilaivainen basilika, jossa on nähtävillä antiikin ajan pylväitä, kosmaattinen lattiakoristelu, hautakiviä ja mosaiikkeja. Apsismosaiikki *Ristin voitto* on 1100-luvulta. Kirkon keskellä on korkea kuoriaitaus *(schola cantorum)*, joka on siirretty aiemmasta kirkosta. Pyhän Katariina Aleksandrialaisen kappelin freskot ovat 1400-luvun alusta. Niissä Katariina käännyttää keisari Maxentiuksen puolison ja roomalaisia reettoreita kristinuskoon.   

## 300-luvun basilika
San Clementen kirkko rakennettiin aikaisemman, jo 300-luvulla rakennetun kolmilaivaisen basilikan päälle sen jälkeen, kun normannit olivat tuhonneet entisen kirkon 300-luvulla. Paavi Paschalis II antoi täyttää sen rauniot uuden kirkon perustaksi. Basilika sijaitsee neljä metriä maan alla ja on rakennettu sen alla olevia rakennelmia hyödyntäen. Basilikaan kuului myös eteishalli *([[Nartheks|narthex]])* sekä *[[apsis]].*

## Roomalainen asuintalo
Alimpana arkeologisena kerroksena ovat roomalaisen talon rauniot. Rakennus ehkä tuhoutui Rooman palossa vuonna 64. Sen jälkeen paikalle pystytettiin ensimmäisellä kristillisellä vuosisadalla komea tuffikivestä tehty teollisuusrakennus, nähtävästi rahapaja sekä tiilistä tehty asuintalo *([[insula]])* pienine asuntoineen. Rakennusten välissä oli kuja. *Insulan* pihalle rakennettiin luultavasti 200-luvulla pieni Mithran temppeli *(mithraeum),* jonne mahtui 30-40 miestä*.* Sen lähellä on niin sanottu mithra-koulu eli iso huonetila, jonka käyttöä ei tunneta. Luolan uumenissa solisee myös lähde, joka löydettiin vuonna 1937.

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Nutturlan Makasiiniteatteri

**Nutturlan Makasiiniteatteri** on Nousiaisten Nutturlassa toimiva vuonna 1983 perustettu harrastajateatteri, joka järjestää kesäteatteriesityksiä maatalousrakennus Kollin makasiinilla. Muina aikoina teatterin toimipaikka on Nousiaisten Nummen työväentalo.

Teatterin ohjelmisto koostuu kotimaisista näytelmistä ja klassikoista sekä farsseista. Teatterilla on 3–4 ensi-iltaa ja noin 30 näytäntöä vuodessa. Näytösten lisäksi teatteri järjestää koulutustoimintaa ja ylläpitää pukuvuokraamoa Nousiaisten Kalliopohjalla.

Teatterin ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Risto Harne 17 vuoden ajan. Seuraavana puheenjohtajana toimi Sari Päiviö. Teatterin nykyinen puheenjohtaja on Riia Bergring. Vuonna 1997 teatteri teki ensimmäisen vierailuesityksen ulkomailla Amerikan Suomi-Seuran kutsumana. Floridaan suuntautuneen matkan ohjelmistossa oli komedia *Kesänaapurit*. Teatterin 40-vuotisen historian kunniaksi makasiiniteatterin hallitus päätti maaliskuussa 2023 nimetä perustajajäsenet Risto ja Irma Harneen teatterin kunniajäseniksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nutturlan Makasiiniteatterin verkkosivut
Kokkolan ruotsalainen baptistiseurakunta

**Kokkolan ruotsinkielinen baptistiseurakunta** (, aik. *Betel Baptistförsamlingen i Gamlakarleby*) on kokkolalainen baptistiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1908. Seurakunta kuuluu Finlands svenska baptistsamfund -kattoyhdistykseen.

## Historia
Baptismi saapui Kokkolaan 1880-luvulla. Kaupungin ensimmäiset baptistit kuuluivat Forsbyn baptistiseurakuntaan ja olivat ruotsinkielisiä. Seurakunta perustettiin 12. huhtikuuta 1908, ja sen perustamiskokousta johti pietarsaarelainen Johan Erik Söderman. Seurakunnan perustajajäseniä oli 21, ja useat heistä kuuluivat Forsbyn ja Pietarsaaren baptistiseurakuntaan. Seurakunnan ensimmäiseksi esimieheksi valittiin Otto Helén.

Seurakunnan jäsenmäärä vaihteli alkuvuosikymmeninä 20 ja 40 välillä. Seurakunnan saarnaajina toimivat Otto Helén, Leander Sarin ja Jakob Kasén. Seurakunta piti pyhäkoulua 20 lapselle. Vuonna 1921 seurakunta osti Viklundin talon, jossa pidettiin tilaisuuksia. Puistokadulla sijainnut kokoushuone menetettiin vuonna 1939 muihin tarkoituksiin, ja seurakunta jäi vaille vakituista kokoontumispaikkaa.

Baptismi vaikutti alkuvuosikymmeninä merkittävästi Kokkolan hengelliseen elämään. Vuonna 1911 baptistiseurakunnassa koettiin Pyhän Hengen kaste ja sen vaikutuksia Alf. A. Herrmansin kaudella. Herätys oli luonteeltaan tunnustuskuntien välistä. Sen aikana muun muassa kolme maaseurakunnan pyhäkoulunopettajaa ja Sundbäckin sisarukset menivät kasteelle. Yhdestä heistä tuli helluntaiherätyksen saarnaaja läntiselle Uudellemaalle.

Herätysaikana seurakunta joutui sisäiseen käymistilaan, ja vuodet 1911–1914 olivat hajaannuksen aikaa. Yksityishenkilöt maksoivat rukoushuoneen vuokran omista varoistaan. Vuonna 1914 seurakunnan toimintaa ryhdyttiin hoitamaan uudelleen asiaan kuuluvalla tavalla.

## Seurakunnan johtajat
Seurakunnan esimiehinä ovat toimineet seuraavat henkilöt:
* 1908–1920: Otto Helén
* 1920–1924: J. P. Isaksson
* 1924–1927: Otto Helén
* 1927–1929: Reinhold Nylund
* 1929–1931: Gunnar Backman
* 1932: Alvar Edström
* 1933–1939: Gottfrid Jansson
* 1938–1939: Bertil Nordgren
* 1940–1941: Edvin Svanbeck
* 1942–1945: tilapäisiä saarnaajia
* 1951: Roger Berncrantz
* 1956–1957: Anders Nybacka
* 1961–1964: John Mathias Bonn

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Kokkolan baptistiseurakunta

* Uskonto Kokkolassa
* Uskonto Keski-Pohjanmaalla

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Davíð Oddssonin IV hallitus

**Davíð Oddssonin IV hallitus** oli Islannin hallitus, joka muodostettiin vuoden 2003 parlamenttivaalien jälkeen ja joka hallitsi vuoteen 2004 asti. Hallitus oli itsenäisyyspuolueen ja edistyspuolueen koalitiohallitus.

## Ministerit

## Lähteet
Timo Kervinen

**Timo Kervinen** (29. syyskuuta 1957 Kajaani – 22. maaliskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja toimittaja. Hän toimi 1980-luvulta lähtien kokoomuksessa muun muassa poliittisen osaston päällikkönä, eduskuntaryhmän sihteerinä, Ilkka Suomisen erityisavustajana sekä puoluelehti *[[Verkkouutiset|Verkkouutisten]]* pääkirjoitustoimittajana. Kervinen kuoli sairauskohtaukseen 49-vuotiaana.

## Teokset
*

## Lähteet
Paperin marmorointi

**Paperin marmorointi** on väritystekniikka, jonka tulos muistuttaa leikattua marmoria. Tekniikka perustuu siihen, kun vedessä kelluvia värejä sotketaan ja ne imaistaan paperiin. Marmoroitua paperia käytetään usein esimerkiksi alustana kalligrafiassa ja kirjojen esilehtinä.

Yleisimmässä paperin marmorointitekniikassa otetaan matala astia, joka täytetään vedellä. Sitten veteen laitetaan haluttu määrä veteen liukenemattomia värimusteita. Värejä puhallellaan tai siirrellään varovasti esimerkiksi puutikulla. Kun värit on saatu haluttuun muotoonsa, niin vedenkestävä paperi kastetaan vesialtaassa olevaan värimuodostelmaan ja annetaan kuivua.

Ensimmäisten todisteiden paperin marmoroinnista uskotaan löytyneen Itä-Aasiasta. Siellä 900-luvulla kirjoitetussa tekstissä puhutaan muun muassa mustekynistä ja paperista. Eräs marmoroinnin muoto nousi suosioon 1400-luvulla islamilaisilla alueilla. Eurooppaan ilmiö tuli 1600-luvulla itämaisten kauppamatkustajien mukana, jossa se herätti kiinnostusta esimerkiksi filosofien ja tiedemiesten keskuudessa.
Ramsteinin lentotukikohta

**Ramsteinin lentotukikohta** ()  on pääosin Yhdysvaltojen käyttämä suuri sotilastukikohta Rheinland-Pfalzissa Saksassa. Se on Yhdysvaltojen ilmavoimien Euroopan–Afrikan osaston (USAFE-AFAFRICA) ja Naton Allied Air Commandin johtokeskus.

## Historia
Ramstein rakennettiin Yhdysvaltain asevoimien käyttöön toisen maailmansodan jälkeen. Rakentaminen alkoi vuonna 1948 Ranskan kanssa, koska USA halusi Länsi-Saksaan hävittäjäyksiköitään. Kaksi tukikohtaa rakennettiin; Ramstein Air Station (komentokeskus useille USAn ja Naton yksiköille) ja Landstuhl Air Base (hävittäjätukikohta). Landstuhl avattiin 1952 ja Ramstein 1953. Nykyään tukikohdat ovat yhtenäistä aluetta. 

Vuonna 1988 tukikohdassa tapahtui tuhoisa lentonäytösonnettomuus. 70 ihmistä sai surmansa, kun ilmassa törmänneiden lentokoneiden osia, polttoainetta ja  suuri tulipallo osui yleisöön. 

1990-luvulta eteenpäin Ramstein on ollut useiden Lähi-idän ja Afrikan operaatioiden tärkein tukikohta (mm. Persianlahden sota, Irakin sota, Afganistanin sota). Se on toiminut logistisena keskuksena ja lennokki-iskujen tiedonvälityskeskuksena. Tukikohta se on hyvin varusteltu ja maantieteellisesti hyvässä sijainnissa. Esimerkiksi Yhdysvalloista Lähi-itään kulkevat sotilaslennot voivat tehdä välilaskun sopivasti Ramsteinissa, ja tukikohdan varastoista voi toimittaa materiaalia sotatoimialueelle.

Ramstein oli tärkeässä asemassa vuonna 2021, kun yhdysvaltalaiset joukot vedettiin lopullisesti pois Afganistanista, Taliban nousi takaisin valtaan ja Länsimaat joutuivat evakuoimaan nopeasti valtavan määrän heille työskennelleitä afganistanilaisia perheineen pois maasta. Lähes 35&nbsp;000 Yhdysvaltoihin evakuoitavaa ihmistä lennätettiin väliaikaisesti Ramsteiniin, jossa he asuivat prosessoinnin ajan ennen lentojaan Yhdysvaltoihin.

Huhtikuussa 2022 tukikohdassa pidettiin kansainvälinen konferenssi, jonka tarkoituksena oli keskustella Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan, erityisesti Ukrainan puolustuskyvystä, sekä luvata ja koordinoida Ukrainalle jatkotukea myös sodan jälkeen.

## Nykyään
Nykyään tukikohdan alueella on kaksi kiitotietä ja useita lentotoimintaa tukevia tiloja. Työntekijöille perheineen on asuinalueet ja muun muassa neljä koulua. Kaiserslauternin alueella on suurin Yhdysvaltojen ulkopuolella asuva amerikkalaisten yhteisö.

## Yksiköt

### [[Yhdysvaltain ilmavoimat]]

#### United States Air Forces in Europe – Air Forces Africa (USAFE-AFAFRICA)

* Komentokeskus
* Third Air Force
** Komentokeskus
** 86th Airlift Wing
** 435th Air Expeditionary Wing
** 435th Air Ground Operations Wing

#### Air Combat Command (ACC)

* Sixteenth Air Force
** 480th Intelligence, Surveillance and Reconnaissance Wing

#### Air Mobility Command

* United States Air Force Expeditionary Center
** 521st Air Mobility Operations Wing

### [[Yhdysvaltain maavoimat]]

#### United States Army Europe and Africa (USAREUR-AF)

* 21st Theater Sustainment Command

### [[Nato]]

#### [[Supreme Headquarters Allied Powers Europe]] (SHAPE)

* Allied Air Command

## Lähteet
Matolääke

**Matolääke** on mikä tahansa lääke, jota käytetään loismatojen häätämiseen. Ne tainnuttavat tai surmaavat madot vahingoittamatta niiden isäntänä toimivaa eläintä tai ihmistä.

## Lääkkeitä
* Bentsimidatsoli-johdannaiset (Suomessa tarvitaan ihmisten hoitamiseen erikoislupa)
**Albendatsoli - tehoaa *[[Strongyloides stercoralis|Strongyloides]]*-matoihin, sukkulamatoihin, piiskamatoihin, heisimatoihin ja koukkumatoihin
**Mebendatsoli - tehoaa erilaisiin sukkulamatoihin
**Tiabendatsoli - tehoaa erilaisiin sukkulamatoihin
**Fenbendatsoli - tehoaa erilaisiin loisiin
**Triklabendatsoli - tehoaa maksamatoihin
**Flubendatsoli - tehoaa useimpiin suolistoloisiin
*Pyrviini - kihomatojen häätämiseen
*Piperatsiini - kihomatojen ja suolinkaisten häätämiseen
*Avermektiinit, mukaan lukien ivermektiini - tehoaa useimpiin suolistoloisiin ja sydänmatoihin, mutta ei laakamatoihin
*Dietyylikarbamatsiini - käytetään elefanttitaudin, jokisokeuden ja loiaasin hoitoon, ja eläimillä sydänmatojen häätämiseen
*Pyranteeli - tehoaa useimpiin suolistossa loisiviin sukkulamatoihin, Suomessa käytössä vain eläinlääkkeenä
*Levamisoli - käytetään suolinkaisten ja koukkumatojen häätämiseen
*Niklosamidi ja oksiklotsanidi - heisimatojen hävittämiseen
*Nitatsoksanidi - tehoaa suolinkaisiin sekä moniin alkueläimiin
*Oksamnikiini - käytetään heisimatojen torjuntaan, mm. skistosomiaasin hoitoon
*Pratsikvanteeli - käytetään heisimatojen, maksamatojen, tiehytmatojen ja halkiomatojen häätämiseen
*Oktadesipeptidit kuten emodepsidi - tehoavat moniin suolistomatoihin
*Monepanteeli - tehoaa moniin sukkulamatoihin, myös niihin, joilla on vastustuskyky muita matolääkkeitä vastaan
*Spiroindolit kuten derkvanteeli - tehoaa moniin sukkulamatoihin, myös niihin, joilla on vastustuskyky muita matolääkkeitä vastaan
*Artemisiniini - tehoaa moniin loismatoihin; ensisijassa malarialääke

## Lähteet
Tómas Ingi Olrich

**Tómas Ingi Olrich** (s. 13. helmikuuta 1943) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko ja diplomaatti, joka toimi Islannin opetusministerinä vuosina 2002–2003 ja Islannin Ranskan-suurlähettiläs vuosina 2005–2009.

Tómas syntyi Akureyrissä. Hän opiskeli vuosina 1963–1964 ranskan kieltä ja historiaa Islannin yliopistossa sekä myöhemmin ranskan kieltä ja kirjallisuutta, englannin kieltä sekä maantiedettä Montpellier’n yliopistossa, josta hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi () vuonna 1967 ja modernien humanististen tieteiden maisteriksi () vuonna 1970. Hän toimi Akureyrin lukiossa opettajana vuosina 1970–1991 ja apulaisrehtorina vuosina 1973–1983. Vuosina 1971–1973 hän toimi akureyriläisen hotellin johtajana. Vuonna 1991 hänet valittiin Alþingiin. Vuosina 1993–1995 hän toimi ETYJin parlamentaarisen yleiskokouksen Islannin-valtuuskunnan puheenjohtajana. Vuosina 1998–2002 hän toimi Alþingin ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 1999–2002 hän toimi Naton parlamentaarisen yleiskokouksen Islannin-valtuuskunnan puheenjohtajana. Vuosina 2002–2003 hän toimi opetusministerinä.

Vuoden 2003 lopussa Tómas erosi hallituksesta ja Alþingistä ja aloitti seuraavan vuoden lokakuussa Islannin Ranskan-suurlähettiläänä. Hän toimi suurlähettiläänä vuoteen 2009 asti.

## Lähteet
Haamut (Pac-Man)

**Blinky**, **Pinky**, **Inky** ja **Clyde** () (tunnetaan yhdessä nimellä **Ghost Gang**) ovat Toru Iwatanin luoma kvartetti hahmoja *[[Pac-Man (pelisarja)|Pac-Man]]*-pelisarjassa. He ovat Pac-Manin yleisimmät pääviholliset. Heidän ensiesiintymisensä tapahtui vuonna 1980 *[[Pac-Man]]*-kolikkopelissä. Ensiesiintymisensä jälkeen he ovat esiintyneet jokaisessa Pac-Man-pelissä joskus vihollisina ja joskus liittolaisina.

Ryhmässä on ollut mukana muitakin haamuja, kuten Sue *[[Ms. Pac-Man]]issa*, Tim *[[Jr. Pac-Man]]issa* ja Funky ja Spunky *[[Pac-Mania]]ssa*. Kuitenkaan nämä haamut eivät ole olleet mukana muissa peleissä. Ryhmä on sittemmin saanut positiivisen vastaanoton, ja sitä pidetään yhtenä kaikkien aikojen tunnistetuimmista videopeliroistoista.

## Tunnetut haamut

## Huomautukset

## Lähteet
Hårdh

**Hårdh** tai **Hård** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Adolf Hårdh ( (1807–1855), suomalaissyntyinen Ruotsiin muuttanut litografi
* Axel August Hårdh (1840–1898), suomalainen lääkäri ja valtiopäivämies
* C. A. Hårdh (1835–1875), ruotsalainen valokuvaaja
* Carl Gustaf Hård (1674-1742), ruotsalainen valtaneuvos
* H. E. J. Hårdh (1877–1944), suomalainen lyseon ja lukion lehtori ja oppikirjojen tekijä
* Hjalmar Hårdh (1881–1948), suomalainen valo- ja elokuvaaja
* J. E. Hårdh (1917–2014), suomalainen kasvipatologi ja professori
* Jere Hård (s. 1978), suomalainen kilpauimari
* Karl Hård af Segerstad (1873–1931), suomalainen arkkitehti
* Johan Ludvig Hård (1719-98), ruotsalainen salaliittolainen kuningasvallan hyväksi 1756, myöhemmin Spandaun kuvernööri, Carl Gustaf Hårdin poika
* Rafael Hårdh (1839–1908), suomalainen opettajaseminaarin lehtori ja oppikirjojen tekijä
* Veli-Pekka Hård (s. 1970), suomalainen jääkiekkoilija
Buuaus

**Buuaus** (myös **buuaaminen,** ) on yleisö- ja urheilutapahtumissa esiintyvä tapa, jolla yleisö tuo ilmi kokemansa vastenmielisyyden, inhon tai vihan tunteen näkemäänsä esitystä, esiintyjää tai urheilijaa kohtaan. Buuaus toteutetaan huutamalla yhteen ääneen sanatonta ”buu”-huutoa. Buuaukseen voidaan myös liittää muita eleitä, joilla kielteistä sanomaa pyritään korostamaan. Perinteinen tapa tehostaa buuausta on esimerkiksi peukalon alas päin pitäminen.

Buuausta pidetään usein huonotapaisena ja epäkunnioittavana käytöksenä. Buuaus saattaa nostattaa kohteessaan voimakkaan kielteisiä tunteita, ja aiheetonta buuausta saatetaankin pitää suorastaan häpellisenä ja mauttomana toimintana.

## Buuaus urheilussa
Buuaus urheilutapahtumissa on verrattain yleistä. Buuauksella voidaan tuoda esimerkiksi ilmi inhoa tiettyä urheilijaa kohtaan tai joukkuelajeissa laajemmin koko joukkuetta kohtaan, mikäli pelaavien joukkueiden kannattajien välillä on voimakasta vastakkainasettelua. Buuaus voi myös liittyä pelitilanteisiin. Esimerkiksi jalkapallossa punaisen kortin myötä kentältä postuvalle pelaajalle saatetaan buuata.

## Buuaus mielipiteenilmauksena
Buuauksella voidaan tuoda ilmi myös poliittisia mielipiteitä. Esimerkiksi jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa Qatarissa 2022 Iranin jalkapallomaajoukkueen kannattajien buuaus maansa kansallishymnin yhteydessä aiheutti laajaa mediahuomiota. Buuaus ajoittui yhteen Iranissa esiintyvien laajojen protestien kanssa, mikä teki buuauksen poliittisesta viestistä tavallsitakin voimakkaamman. Kansallishymnien lisäksi myös tiettyjen muiden merkityksellisten eleiden buuaus, kuten Black Lives Matter -liikkeen myötä aloitettujen polvistumisten buuaus, saattaa toimia poliittisena viestinä ja herättää myös vahvoja kielteisiä tunteita.

## Lähteet