open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zsitvatorokin rauha

**Zsitvatorokin rauha** oli Osmanien ja Habsburgien välillä solmittu niin sanotun 15-vuotisen sodan päättänyt rauhansopimus 11. marraskuuta 1606. Suurempia muutoksia valtakuntien rajoihin sopimus ei tuonut.

## Tausta
Habsburgien ja Osmanien valtakunnanvälinen 15-vuotinen sota alkoi vuonna 1593. Sota oli aluksi ollut hyvin suosiollinen Itävallan keisarillisille. Lopulta kuitenkin molemmat osauolet olivat ottaneet voittoja ja kärsineet tappioita ilman, että kumpikaan olisi kuitenkaan saavuttanut ratkaisevaa voittoa. Osmanien onneksi Transsilvanian ruhtinas István Bocskai oli nostattanut Habsburgien vastaisen kapinan, mikä tasoitti ajoittain heikkojen osmanien asemaa.

## Sopimus
Bocskai ja Habsburgit saavuttivat syyskuussa 1606 niin sanotun Wienin rauhan, joika kompromissiratkaisuna velvoitti Habsburgit tunnustamaan Bocskain Transsilvanian ruhtinaana ja ruhtinaskunnan riippumattoman aseman. Sen sijaan ajatuksesta Osmanien tukemasta Unkarin kuningaskunnasta luovuttiin. Bocskai ryhtyi sitten välittämään neuvotteluja Osmanien ja Habsburgien välillä. Kolmen osapuolen neuvottelut alkoivat 29. lokakuuta 1606. Keisari Rudolf II:ta edusti Ernst Molart, sulttaani Ahmed I:stä Budan *beglerbegi* Ali ja Bocskaita paroni István Illésházy. Neuvottelut käytiin veneillä Žitavan () ja Tonavan yhtymäkohdalla. Nimi Zsitvatorok tarkoittaa Zsitvan suuta. Neuvottelujen lopputuloksena oli sopimus, joka allekirjoitettiin 11. marraskuuta 1606.

Sopimusken oli sen ehtojen mukaan tarkoitus olla voimassa seuraavat 20 vuotta. Se sisälsi useita eri kohtia, joista joitakin tärkeimpiä olivat 1. kielto hyökätä osapuolten linnoille ja ottaa vankeja, 2. jo otetut vangit oli vapautettava, 3. keisarin tuli maksaa osmaneille kertaluontoisesti 200&nbsp;000 floriinia ja 4. Nógrádin seudulla vallatuja osmanilinnoituksia ei palautettaisi, mutta he säilyttivät Esztergomin hallinnan ja Kanizsan alueen kohtalosta päätettäisiin myöhemmin. Kaiken kaikkiaan valtakuntien rajat pysyivät sodan jälkeen suurin piirtein ennallaan.

## Lähteet
Old Fashioned

**Old Fashioned** on ruis- tai bourbonviskistä, sokeripalasta, angostuurasta, vedestä ja jäistä valmistettu drinkki. Se tehdään Old fashioned -lasiin, joka on matala, paksupohjainen ja tasaleveä lasi. Drinkki tarjoillaan yleisimmin sitrushedelmän viipaleella tai kuoren suikaleella ja cocktail-kirsikalla koristeltuna.

Old Fashioned on yksi vanhimmista ja suosituimmista drinkeistä. Se on kehitetty jo 1800-luvulla, ja sen synnystä on erilaisia tarinoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Kuyucak

**Kuyucak** on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Kuyucakin väkiluku oli 26&nbsp;671.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Joonas Venäläinen

**Jonas Venäläinen**  (12. heinäkuuta 1850 Kintere, Vahviala – 25. toukokuuta 1889 Viipuri) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Talollinen Joonas Venäläinen Viipurin maalaiskunnasta oli talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä suostunta- ja säädyn yksityisen valitusvaliokunnan varajäsen.

Venäläisen vanhemmat olivat maanviljelijä Elias Venäläinen ja Anna (o.s. Säkäjärvi). Puoliso oli Beata Israelsdotter (o.s. Järvenpää). 

## Lähteet
Trygve Gulbranssen

**Trygve Gulbranssen** (1894 Kristiania, Norja – 1962 Hobøl, Norja) oli norjalainen kirjailija, liikemies ja maanviljelijä. Hänen merkittävin teoksensa on trilogia, joka koostuu teoksista *Metsien humina*, *Tunturilta tulee* ja *Ainoa tie* ja on käännetty kymmenille kielille.

## Suomennetut teokset
* *Metsien humina* (*Og bakom synger skogene*), suom. Lauri Hirvensalo, WSOY 1935
* *Tunturilta tulee* (*Det blåser fra Dauingfjell*), suom. Lauri Hirvensalo, WSOY 1935
* *Ainoa tie* (*Ingen vei går utenom*), suom. Lauri Hirvensalo, WSOY 1936

## Lähteet
Matam

**Matam** on kaupunkikunta sekä Matamin alueen ja departementin hallinnollinen keskus Senegalissa. Se sijaitsee Senegaljoen varrella 530 kilometriä Dakarista itään. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 27&nbsp;695 asukasta.

Kunnan pinta-ala on 3,75 neliökilometriä. Se on pinnanmuodostukseltaan alavaa jokilaaksoa. Kaupungin ympärillä levittäytyvät laajat tulvatasangot. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Senegaljoen vastarannalla sijaitsee Mauritaniaan kuuluva Matam Réo.

1500-luvulla perustettu Matam oli aikoinaan tärkeä kappapaikka. Ranskalaiset rakensivat sinne linnakkeen vuonna 1857. Siirtomaa-aikana Matam oli hallintopiirin keskus. Se sai täysivaltaisen kunnan statuksen vuonna 1955. Matamin departementti on perustettu vuonna 1964 ja alue vuonna 2002.

Asukkaista 88 prosenttia on tukuloreja, 6,7 prosenttia soninkeja ja 3,9 prosenttia wolofeja. Muutamia katolisia lukuun ottamatta kaikki ovat muslimeja.

Matam on Dakarista tulevan maantie N3:n päätepiste. Sen ohi kulkee Saint-Louisista Malin rajalle johtava maantie N2. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, bataatti, vesimeloni ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, hevoset, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Matamin alueella ei ole käytännössä lainkaan teollisuutta. Kaupunki on hyvin maaseutumainen ja sen palvelutaso on vaatimaton. Sen ohitse on kasvamassa seitsemän kilometrin päässä sijaitseva liikennekeskus Ourossogui.

## Lähteet
Carl Diem

**Carl Diem** (24. kesäkuuta 1882 – 17. joulukuuta 1962) oli saksalainen urheilupedagogi. Hän keksi olympiasoihtukulkueen ja oli vaikutusvaltainen urheiluhistorioitsija. Erityisesti olympiakisat olivat hänen tutkimuksensa kohteena.
Karl Johan Winter

**Karl Johan Winter**  (13. heinäkuuta 1860 Nastola – 9. toukokuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Winterin vanhemmat olivat kappalainen Anders Winter ja Selma Gustava Winter ja puoliso vuodesta 1893 Tyra Sidonia Stålström. Winter tuli ylioppilaaksi Porvoossa 1879 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1891. Hän toimi siviili- ja sotilaslääkärinä eri paikkakunnilla ja oli kunnan- ja rautatielääkäri Jaakkimassa 1898–1912. Winter oli talonpoikaissäädyssä Kurkijoen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja Jääsken tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1905–1906. Hän oli molemmilla valtiopäivillä valitsijamies ja ensin mainituilla laki- ja talousvaliokunnan jäsen ja jälkimmäisillä talousvaliokunnan jäsen.
## Lähteet
Talyšvuoret

**Talyšvuoret** (farsiksi کوه‌های تالش, *Kuhhâye Tâleš*, azeriksi *Talış dağları*) on vuoristo lounaisessa Azerbaidžanissa ja luoteisessa Iranissa (Gīlānin ja Ardabīlin provinsseissa). Se on Elbursvuorten luoteinen sivuhaara, joka ulottuu Lenkoranin alangolta kaakkois-Azerbaidžanissa Sefid Rud-joen alajuoksulle Iranin puolella. Vain muutamat huipuista ovat yli 3000 m korkeita.

## Luonto
Talyšvuorten sademäärät ovat Iranin ja Azerbaidžanin korkeimpia, enimmillään 1600-1800 mm vuodessa. Vuorten itäpuolella maa on alavaa ja ilmasto humidi ja subtrooppinen. Vuorilla kasvaa runsaasti metsiä, jotka ovat osa Kaspianmeren hyrkaanisten sekametsien ekoaluetta.

Nyttemmin sukupuuttoon kuollut kaspiantiikeri eli myös Talyšvuorilla.

## Kuvia

20171020 081123 HDR.jpg|
Daylesar.jpg|
Masalli05.jpg|


## Lähteet
Therese Neumann

**Therese Neumann** (9. huhtikuuta 1898 – 18. syyskuuta 1962) oli saksalainen katolinen mystikko ja stigmaatikko. Neumann syntyi Konnersreuthin kylässä Baijerissa Saksassa. Hän asui siellä koko ikänsä. Hän syntyi suureen pienituloiseen perheeseen. Hän oli fransiskaanitertiaari.

## Aiheesta muualla
* Niilo Mäki : Eräs nykypäivien arvoitus. Therese Neumann - stigmatisoitu talonpoikaistyttö, Aamulehti, 19.02.1928, nro 49, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Diem

**Diem** voi tarkoittaa muun muassa

*diem, taivutusmuoto latinan kielen päivää tarkoittavasta sanasta diēs, esimerkiksi fraasissa "Carpe diem"

## Sukunimi
*Carl Diem (1882–1962), saksalainen urheilupedagogi- ja historioitsija
*Ryan Diem (s. 1979), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Vilho Vitikkala

**Vilho Vitikkala**  (30. syyskuuta 1835 Kokemäki – 20. joulukuuta 1894 Kokemäki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Vilho Vitikkalan vanhemmat olivat Erland Vitikkala ja Loviisa Samuelintytär Vitikkala ja puoliso Eva Kristina Vitikkala. Ratsutilallinen Vilho Vitikkala oli talonpoikaissäädyssä Euran tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891 ja 1894. Hän oli 1891 säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. 

## Lähteet
Juho Wähälä

**Juho Wähälä**  (3. toukokuuta 1836 – 31. heinäkuuta 1904 Ullava) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Talollinen Juho Wähälä oli talonpoikaissäädyssä Kokkolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885 ja 1888, sen jälkeen kun Carl Johan Slotte oli valittu säädyn puheenjohtajaksi. Hän oli 1885 lakivaliokunnan ja pankkivaliokunnan varajäsen ja 1888 valitsijamiesten varamies ja pankkivaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Enkeleitä onko heitä (täsmennyssivu)

**Enkeleitä onko heitä** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
## Musiikkialbumina
* Enkeleitä onko heitä - Aki Sirkesalon neljäs studioalbumi
* Enkeleitä onko heitä - Anne Mattilan toinen studioalbumi

## Musiikkikappaleena
* Enkeleitä onko heitä - Aki Sirkesalon kappale samannimiseltä albumilta
* Enkeleitä onko heitä - Anne Mattilan kappale samannimiseltä albumilta
* Enkeleitä onko heitä - Miljoonasade-yhtyeen kappale albumilta Vain nopeat elävät
Juhana Ylönen

**Juhana Ylönen**  (1833–?) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Maanviljelijä Juhana Ylönen Kuopion maalaiskunnasta oli talonpoikaissäädyssä Kuopion tuomiokunnan edustaja 1877–1878. Hän oli yleisen valitusvaliokunnan varajäsen ja lisätyn valtiovarainvaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Aegyptus (diokeesi)

**Aegyptus** (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti nykyisen Egyptin ja Libyan.

Diokeesi perustettiin noin vuonna 381 erottamalla se Oriensin diokeesista. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Oriensin prefektuuriin.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):

Selitykset:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brasilian yleisvaalit 2006

**Brasilian yleisvaalit 2006** järjestettiin 1. lokakuuta 2006 ja toinen kierros 29. lokakuuta 2006. Vaaleissa valittiin presidentti, varapresidentti ja kansalliskongressin jäsenet. 

Koska yksikään ehdokas ei saanut yli 50 prosenttia äänistä ensimmäisellä kierroksella, niin vaalit menivät toiselle kierrokselle. 

Toiselle kierrokselle pääsivät istuva presidentti Luiz Inácio Lula da Silva sekä Geraldo Alckmin. Luiz Inácio Lula da Silva voitti vaalit saatuaan noin 61 prosentin ääniosuuden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Africa (diokeesi)

**Africa** () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti osan Roomaan kuuluneesta Pohjois-Afrikasta. Siihen kuului alueita seuraavista nykyvaltioista: Algeria, Libya, Marokko ja Tunisia.

## Maantiede

African diokeesi käsitti Pohjois-Afrikan Välimeren rannikon nykyisestä Marokosta nykyiseen Libyaan. Sen länsipuolella sijaitsi Hispanian diokeesin Afrikan puoleinen alue ja itäpuolella Oriensin diokeesi.

## Historia

African diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):

Selitykset:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juho Zitting

**Juho Zitting**  (5. elokuuta 1854 – 23. helmikuuta 1930 Muuruvesi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Talollinen, lautamies ja herastuomari  Juho Zitting oli talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894. Hän oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan varajäsen. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Nilsiän edustajana.

## Lähteet
Brasilian yleisvaalit 2002

**Brasilian yleisvaalit 2002** järjestettiin 6. lokakuuta 2002 ja toinen kierros 27. lokakuuta 2002. Vaaleissa valittiin presidentti, varapresidentti ja kansalliskongressin jäsenet. 

Toiselle kierrokselle pääsivät Työväenpuolueen ehdokas Luiz Inácio Lula da Silva sekä Sosiaalidemokraattisen puolueen ehdokas José Serra. Luiz Inácio Lula da Silva voitti vaalit ja näin ollen hänestä tuli seuraava Brasilian presidentti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dacia (diokeesi)

**Dacia** () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti aluita muun muassa nykyisten Bulgarian, Romanian ja Serbian alueelta. Se sai nimensä Daakian alueesta.

Diokeesi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin jakamalla aiempi Moesian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Dacia ja Macedonia. Diokeesi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Latvajärvi (Jämsä)

**Latvajärvi** on Jämsässä Jämsänkosken keskustan koillispuolella sijaitseva 19 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 11 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 93 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Latvajärven kaakkois–luoteissuuntainen ulottuvuus on 850 metriä. Järvi on saareton ja sitä ympäröi mäkinen maasto. Etelässä on Omenavuori eli Latvavuori, joka kohoaa ylängöksi yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle. Myös pohjoisessa on mäkimaastoa yli 160 metriä mpy. Kaakossa ja luoteessa on alavampaa. Puolitoista kilometriä kaakkoon sijaitsee Mustajärvi. Kolme kilometriä luoteeseen sijaitsee Sovijärvi, jonne Latvajärvestä virtaa laskuoja. Omenavuoren eteläpuolella sijaitsee Saarijärvi. Vajaa kilometri koilliseen sijaitsee Paskajärvi. Latvajärven rannoilla on harvakseltaan asutusta ja peltotilkkuja, järven eteläpuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata.

Latvajärvi sijaitsee Jämsänkosken ja Jämsän historiallisella pitäjärajalla ja entisellä kuntarajalla. Raja kulkee järven halki kaakosta luoteeseen, läntinen puolisko on varsinaisen Jämsänkosken alueella.

Latvajärvi kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Paskajärvi, Mustajärvi, Ala-Läyliä ja Ylä-Läyliä.

## Lähteet
Hispania (diokeesi)

**Hispania** () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Pyreneiden niemimaan, toisin sanoen nykyisen Espanjan ja Portugalin alueet, sekä osan Mauretaniasta Pohjois-Afrikassa.

Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Gallian prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli muun Gallian prefektuurin tavoin osa Länsi-Roomaa. Diokeesin provinssit olivat samat koko sen historian ajan.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:

Selitykset:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paula Etelävuori

**Paula Etelävuori** (1953 Helsinki – 30. lokakuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan altto.

Etelävuori opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja laulua Jolanda di Maria Petrisin johdolla Sibelius-Akatemiassa. Etelävuori kiinnitettiin Kansallisoopperan kuoroon vuonna 1979. Hän sai lauludiplominsa vuonna 1980 ja piti ensikonserttinsa 1982. Solistina Etelävuori esiintyi muun muassa Ulrikan roolissa Giuseppe Verdin *[[Naamiohuvit|Naamiohuveissa]]* ja Unton vaimona Aulis Sallisen *[[Kullervo (Sallinen)|Kullervossa]]*. *Kullervosta* tehtiin myös levytys.

Etelävuoren viimeinen rooli oli Louhen osa Jaakko Kuusiston lastenoopperassa *[[Koirien Kalevala]]*. Hän oli tehnyt roolisuorituksia myös Ilkka Kuusiston teoksissa, kuten Ruusan roolissa *[[Gabriel, tule takaisin#Ooppera|Gabriel, tule takaisin]]* -oopperassa. Etelävuorella oli aviomies Arto Ahokas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Italia (diokeesi)

**Italia** () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti sille nimen antaneen Italian sekä Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Raetian.

## Maantiede

Italian diokeesi käsitti koko Italian niemimaan sekä sen pohjoispuolisen Raetian. Siihen kuuluivat myös niemimaan länsipuolen suuret saaret Sisilia, Sardinia ja Korsika. Näin siihen kuului alueita pääosin nykyisessä Italiassa, Itävallassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Italian diokeesin länsipuolella sijaitsivat diokeesit Viennensis ja Gallia ja itäpuolella Pannonia.

## Historia

Italian diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Diokeesin ja sen alaisten provinssien perustamisen myötä Italia tuli ensimmäistä kertaa provinssihallinnon alle, siinä missä aiemmin Italia oli jakaantunut provinssihallinnon ulkopuolisiin Augustuksen Italian alueisiin. Diokeesi ja kahdeksan sen provinsseista esiintyy *[[Veronan luettelo]]ssa*, mutta luettelosta puuttuu osa provinsseista juuri Italian kohdalta oletettavasti virheen vuoksi.

Diokeesi lakkautettiin Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 ja jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Italian diokeesin pohjoisosan käsittänyt Italia annonaria ja eteläosan käsittänyt Italia suburbicaria.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:

Selitykset:

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Riihijärvi (Jämsä, Riihijärvi)

**Riihijärvi** on Jämsässä Kankarisveden länsipuolella sijaitseva kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolmetoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Riihijärven pituus on 600 metriä, järvi on saareton. Sen eteläpuolella levittäytyy Riihijärven maatalousmaisema. Riihijärveltä on Kankarisveden länsirannalle 800 metriä. Järvien välissä on peltotilkkuja, mäkimaata 140–150 metriä mpy ja Valkamansuo. Kolmisensataa metriä Riihijärveltä länteen sijaitsee nimetön lampi (114,0 m mpy). Kauempana lännessä on Hopsun kulttuurimaisemaan kuuluva Majajärvi ja lounaassa on Vuorisjärvi. Riihijärven eteläpuolella maasto on alavampaa kuin muissa ilmansuunnissa. Järven etelärannalta lähtee laskuoja Riihijärven maatalousmaiseman halki etelään kohti Muilammia (98,7 m mpy) ja siitä edelleen etelään Kankarisveden Muilahteen (97,8 m mpy).

Riihijärvi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.

Jämsässä on toinenkin Riihijärvi. Se sijaitsee Koskenpäällä viisitoista kilometriä Riihijärven Riihijärveltä luoteeseen.

## Lähteet
Britannia (diokeesi)

**Britannia** () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Ison-Britannian saaren etelä- ja keskiosat, toisin sanoen nykyisen Englannin ja Walesin.

Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Diokeesi kuului Gallian prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Gallian prefektuuriin.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):

Selitykset:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Italia annonaria

**Italia annonaria** () oli myöhäisen Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Italian pohjoisosan sekä Raetian. Sihen kuului suunnilleen nykyinen Pohjois-Italia sekä osa Itävallasta.

## Maantiede

Italia annonaria käsitti aiemman Italian diokeesin pohjoisosan. Sen eteläpuolella sijaitsi Italia suburbicarian diokeesi. Niiden rajana toimivat Arnus (nyk. Arno) ja Aesis (nyk. Esino) -joet. Italia annonariaan kuului roomalaisen Italian pohjoisosa eli aiempi Gallia cisalpina, toisin sanoen Alppien eteläpuolinen osa Galliaa, sekä Raetia ja Vindelicia eli Alppien ja Danubius-joen (nyk. Tonava) välinen alue. Siihen kuului alueita pääosin nykyisten Italian ja Itävallan alueilta.

## Historia

Italia annonarian diokeesi perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 jakamalla aiempi Diocletianuksen perustama Italian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, joista toinen oli Italia annonaria ja toinen Italia suburbicaria. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin.

Diokeesia hallitsi vikaari, jonka toimipaikka oli Mediolanum. Sen verotulot käytettiin armeijan ja hovin ylläpitoon.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Moesia (diokeesi)

**Moesia** (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti alueen Balkanin niemimaalla. Siihen kuului alueita ainakin seuraavista nykyvaltioista: Albania, Bulgaria, Kreikka, Pohjois-Makedonia, Romania ja Serbia.

Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Diokeesi lakkautettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin ja jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Dacia ja Macedonia.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:

Selitykset:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iso Hallinlammi

**Iso Hallinlammi** on järvi Koskenpään kylän pohjoispuolella Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on neljätoista hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Ison Hallinlammin pituus on 600 metriä. Järvi on saareton, ympärillä on metsää ja suota. Etelässä on Kalmavesi, järvien välissä sijaitsevan Kalmavuoren huippu on yli 180 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaakossa on Vähä Hallinlammi. Koskenpään kyläkeskus sijaitsee kuusi kilometriä Hallinlammilta etelään.

Iso Hallinlammi kuuluu Iso Rautaveden-Kalmaveden kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen päävesistö.

## Lähteet
Oriens (diokeesi)

**Oriens** (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti valtakuntaan kuuluneet alueet Lähi-idässä, Egyptissä ja Libyassa. Siihen kuului alueita ainakin seuraavista nykyvaltioista: Egypti, Irak, Israel, Jordania, Kypros, Libanon, Libya, Syyria, Palestiina ja Turkki.

Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Diokeesista erotettiin noin vuonna 381 osa Aegyptuksen diokeesiksi. Näin Oriensin diokeesin alue oli tämän jälkeen aiempaa pienempi.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):

Selitykset:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vähä Riihijärvi

**Vähä Riihijärvi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kolmentoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä 20 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Vähä Riihijärven pituus kaakosta luoteeseen on 700 metriä. Järvi on melko matala ja sen tilavuus on 286&nbsp;000 kuutiometriä. Järven luoteisosassa on kaksi luotoa, rannat ovat metsämaata ja suota. Rakennuksia on harvakseltaan. Vähä Riihijärven etelärannalta lähtee laskuoja Koijärveen, joka sijaitsee 750 metriä kaakkoon. Koijärven korkeustaso on noin kaksi metriä Vähä Riihijärveä alempi. Isompi Riihijärvi sijaitsee 1,3 kilometriä Vähä Riihijärveltä lounaaseen. Pohjoisessa lähin vakavesi on Hankalammi (119,2 metriä mpy).

Vähä Riihijärvi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kalapaikka.net: Vähä Riihijärvi
Pannonia (diokeesi)

**Pannonia** (), noin vuodesta 395 lähtien **Illyricum** (*Dioecesis Illyrici/Illyricum (occidentale)*), oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti sille nimen antaneen Pannonian sekä muun muassa Noricumin ja Dalmatian. Näin siihen kuului alueita suunnilleen seuraavista nykyvaltioista: Bosnia ja Hertsegovina, Itävalta, Kroatia, Serbia, Slovenia ja Unkari.

Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesin nimi oli *Illyricum*, ja se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aydın Örs

**Aydın Örs** (s. 1946 Ankara) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripallovalmentaja ja koripalloilija. Örs valmensi turkkilaisia seurajoukkueita ja johti Turkin miesten maajoukkueen EM-hopealle vuonna 2001.

## Elämä ja urheilu-ura

Pelaajana Örs edusti Turkin miesten maajoukkuetta 35 ottelussa. Hän kuului Turkin kokoonpanoon vuoden 1973 EM-kilpailuissa.

Valmennusurallaan Örs toimi turkkilaisten Anadolu Efes SK ja Fenerbahçe päävalmentajana. Efesissä hän voitti Turkin mestaruuden vuosina 1992, 1993, 1994, 1996 ja 1997, Turkin cup-mestaruuden vuosina 1994, 1996, 1997 ja 1998 sekä Korać cupin mestaruuden vuonna 1996. Fenerbahçen Örs valmensi Turkin mestaruuteen vuonna 2007.

Örs valmensi myös Turkin miesten maajoukkuetta, joka osallistui hänen aikanaan vuoden 2002 MM-kilpailuihin sekä vuosien 2001 ja 2003 EM-kilpailuihin. Vuoden 2001 koti-EM-kilpailuista Turkki saavutti hopeaa.

## Lähteet
* Anadolu Efes honored Aydin Ors eurohoops.net 
* Profiili  kimkimdir.gen.tr 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Saarinen (Jämsä)

**Saarinen** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva seitsemäntoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 28 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 95 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Saarisen pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsäisiä. Lähistöllä sijaitseviin rannoiltaan mutkitteleviin järviin verrattuna Saarinen on varsin neliömäinen, järven lounaisosassa on saari ja kaakkoisosassa niemi. Saarisen pohjoisrannalle virtaa laskuoja pohjoisesta Kettusuon suunnasta, luoteisrannalta lähtee noin 300 metriä pitkä laskuoja länteen Koveroisen itärannalle. Saarisen koillispuolella sijaitsee Puonnasjärvi, etelässä on Iso Rautavesi ja Uuttana. Saarisen ja Uuttanan välissä sijaitsee Leväslammi.

Saarinen kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin vakavesi Koijärvi sijaitsee Koveroisten länsipuolella, sen pinta on 60 senttimetriä Saarista alempana.

## Lähteet
Thracia (diokeesi)

**Thracia** (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti valtakunnan itäisimpiä Euroopan puoleisia osia, kuten sille nimen antaneen Traakian.

Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Itä-Roomaa.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viennensis (diokeesi)

**Viennensis** (), myöhemmin **Septem provinciae** (), oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Gallian eteläosat nykyisessä Ranskassa.

Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se sai nimensä Viennan kaupungista (nyk. Vienne) ja kuului Gallian prefektuuriin. Diokeesi korvattiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin Septem provinciaen diokeesilla, joka sai nimensä seitsemästä provinssistaan. Se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului myös Gallian prefektuuriin.

## Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):

Selitykset ja huomautukset:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leväslammi (Jämsä)

**Leväslammi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 10,5 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 27 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Leväslammin pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsäisiä. Saaria ei ole. Leväslammin luoteisrannalta lähtee Havunniitunoja luoteeseen Koveroisen itärannalle. Leväslammin koillispuolella sijaitsee Saarinen, etelässä on Iso Rautavesi ja Uuttana.

Leväslammi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin vakavesi Koijärvi sijaitsee Leväslammin luoteispuolella, sen pinta on 40 senttimetriä Leväslammia alempana.

## Lähteet
Niko Eronen

**Niko Eronen** (s. 2. marraskuuta 1988 Varkaus) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhon päävalmentajana. Aiemmin Eronen on toiminut muun muassa Kajaanin Hokin ja KeuPa HT:n päävalmentajana Mestiksessä, Narvik Hockeyn päävalmentajana Norjan I-divisioonassa sekä Jokipoikien, Hydraulic Oilersin ja KalPa Teamin päävalmentajana Suomi-sarjassa.

## Lähteet
Tuohikotanen (Jämsä)

**Tuohikotanen** on Jämsässä Ehunsalmen ja Hopsun kylien välissä sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Tuohikotanen on saareton, pyöreähkö järvi, jota ympäröi maatalousmaisema. Noin 700 metriä pohjoiseen sijaitsee Saaralammi, johon Tuohikotasesta johtaa laskuoja. Tuohikotasen luoteispuolella sijaitsee Jumijärvi ja koillispuolella Murtojärvi.

Tuohikotanen kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Tuohikotanen on valuma-alueen pohjoisia vakavesiä.

## Lähteet
Saaralammi

**Saaralammi** on Jämsän Ehunsalmella sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Lahnajoen valuma-alueen vedet virtaavat Saaralammin kautta Lahnajokea pohjoiseen ja edelleen Lahnajärveen. Saaralammiin virtaa lännestä Jumijärveltä Vataanjoki ja idästä Murtojärveltä Murto-oja. Myös etelästä Tuohikotasesta virtaa laskuoja Saaralammiin. Saaralammin ympärillä avautuu maatalousmaisema, järvi on saareton.

Lahnajoen valuma-alue on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Saaralammi kuuluu valuma-alueen pohjoisiin järviin.

Saaralammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 49&nbsp;150 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 37&nbsp;800 neliömetriä. Ero on siten 11&nbsp;350 neliömetriä, eli järvi on uudemman tavan mukaan noin 30 % laajempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 1&nbsp;779 metriä, vanhemman perusteella 1&nbsp;117 metriä.

## Lähteet
Pärnäjärvi (Jämsä, Kuorevesi)

**Pärnäjärvi** on Jämsän Kuorevedellä sijaitseva 2,6 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 22 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Pärnäjärvi sijaitsee Kuoreveden koilliskolkassa lähellä entistä Jämsän ja Kuoreveden kuntarajaa. Sen pohjoispuolella on Liesjärvi ja koillispuolella Jämsänjärvi. Vedet virtaavat Pärnäjärven koillisrannalta laskuojaa Liesjärven etelärantaan. Liesjärven ja Pärnäjärven välisellä kannaksella on pieni viljelysaukea. Pärnäjärven eteläpuolisen Pärnämäen huippu kohoaa 150 metriä merenpinnan yläpuolelle.

Pärnäjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Pärnäjärvi kuuluu valuma-alueen luoteisiin järviin.

Jämsässä on myös toinen Pärnäjärvi, se sijaitsee Korvenkylässä 28 kilometriä Kuoreveden Pärnäjärveltä etelälounaaseen.

## Lähteet
Kolojärvi

**Kolojärvi** on Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kahdeksan hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Kolojärven pituus on puoli kilometriä. Järvi on saareton, rannat ovat enimmäkseen metsämaata, pohjoisessa avautuu pieni maatalousmaisema. Kolojärvi sijaitsee Valkeajärven pohjoispuolella ja Pirttijärven länsipuolella. Kolojärven länsi- ja luoteispuolella on metsälampia, kuten Koivujärvi. Kolojärven eteläkolkasta lähtee laskuoja etelään.

Kolojärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.

## Lähteet
Amnesia (Roxenin kappale)

**Amnesia** on romanialaisen laulajan Roxenin esittämä kappale, jolla hän edusti Romaniaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa.

Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.

## Lähteet
Olkolammi (eteläinen)

**Olkolammi** (myös Olkolammit) on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Olkolammi on saareton. Noin puoli kilometriä siitä pohjoiseen sijaitsee 3,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi Olkolammi (125,6 metriä mpy). Kahden metsäjärven yhteinen nimi on Olkolammit. Pohjoisen järven pituus on 350 metriä ja eteläisen 200 metriä. Järvien välissä virtaa laskuoja. Korkeammalla sijaitsevaan järveen virtaa laskuojia etelästä. Olkolammien länsipuolella on Mustinganjärvi ja itäpuolella Hietajärvi. Noin 2,5 kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi. Olkolammien pohjoispuolella on Vuorenalanen (124,6 metriä mpy), jonka kautta niiden vedet kulkevat Hietajärveen.

Olkolammit kuuluvat Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Olkolammit ovat valuma-alueen itäisiä vakavesiä.

## Lähteet
Viitalammi (Jämsä)

**Viitalammi** on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Viitalammi on saareton, sen pituus lounaasta koilliseen on 350 metriä. Sitä ympäröi metsämaa. Viitalammin länsipuolella avautuu Sauvasuo. Järven koilliskolkasta lähtee laskuoja 300 metriä itään sijaitsevan Toivaksen luoteisrantaan. Noin neljä kilometriä koilliseen sijaitsee Kankarisveden Uuhivesi. Välissä on Hopsun maatalousmaisema.

Viitalammi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Viitalammi on Lahnajoen alueen itäisiä vakavesiä.

## Lähteet
Puolan presidentinvaalit 2015

**Puolan presidentinvaalit 2015** järjestettiin toukokuussa 2015. Vaalien ensimmäinen kierros järjestettiin 10. toukokuuta ja toinen kierros 24. toukokuuta. Andrzej Duda voitti istuvan presidentin Bronislaw Komorowskin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaakkolammi (Jämsä, Jämsänkoski)

**Kaakkolammi** on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva 1,3 hehtaarin laajuinen järvi. Sen koillispuolella on Kankarisveden Rekolanselkä. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on 1,7 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Kaakkolammin pituus kaakosta luoteeseen on noin 200 metriä. Järvi on saareton ja rannat ovat metsäisiä. Lännessä on Lehmisuon maatalousmaisema ja idässä Virtasalmen asuinalue. Kaakkolammin ja Virtasalmen välistä kulkee yhdystie 16542.

Kaakkolammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.

Kaakkolammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 12&nbsp;770 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 10&nbsp;310 neliömetriä. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 708 ja vanhemman perusteella 525 metriä.

## Lähteet
Birth of a New Age

**Birth of a New Age** on alankomaalaisen laulajan Jeangu Macrooyn esittämä kappale, jolla hän edusti Alankomaita vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 11 pistettä ja saavutti sijan 23.

## Lähteet
Kantopommi

**Kantopommi** eli **raivauspanos** on kantojen ja kivien rikkomiseen tarkoitettu esimerkiksi ammoniumsalpietaria, triniittiä tai aniittia sisältävä pienitehoinen räjähde, jonka kehitti viimeistään 1920-luvun alussa Suomen forsiitti-dynamiitti osakeyhtiö (nykyinen Forcit). Esimerkiksi *Kantopommi 3* sisälsi 250 grammaa räjähdettä. 

Metsätehon vuonna 1953 julkaisemassa oppaassa "Räjähdysaineet ja niiden käyttö metsätaloudessa" esiteltiin kantopommit n:o 2, 3 ja 4. Niiden mitat ja räjähdysainemäärät olivat vastaavasti: 50 x 95 mm (200 g), 50 x 115 mm (250 g) ja 80 x 110 mm (500 g). Suurempitehoisista tuotteista käytettiin kivipommi-nimitystä. Jälkimmäisten vaikuttavana aineena oli joko dynamiitti tai trotyyli.

Kantopommien käyttöä perusteltiin vaihtoehtona lihasvoimin apuvälineitä käyttäen tai vaihtoehtoisesti traktorin avulla tehtävälle kantojen nostolle ja todettiin räjäyttämisen olevan taloudellisempaa, jos käytössä oleva traktori oli pienitehoinen ja kannot suuria. Jos käytössä oli telaketjutraktori, myös suuremmat kannot voitiin poistaa sitä käyttäen. Ihmis- tai hevosvoimin käytettävät kannonnostolaitteet eivät oppaassa esitetyn käsityksen mukaan kyenneet kilpailemaan räjähdysaineen käytön kanssa. Esikuvia oli ollut tarjolla kansainvälisesti jo pitempään: kantojen poistoa räjäyttämällä suositeltiin esimerkiksi vuonna 1890 Lontoossa julkaistussa  räjähdysainekäsikirjassa.

Vuonna 1956 *Räjähdysainekonttori* (Kemiran ja Forcitin Helsingissä sijainnut yhteinen myyntikonttori)
 markkinoi muoviin pakattuja raivauspanoksia Vuorimiesyhdistyksen julkaisemassa Vuoriteollisuus-lehdessä ja vertaa niiden käytettävyyttä aiempiin paperi- ja pahvikuorisiin panoksiin. Panosten käyttöalueita ovat kantojen ja kivien nostaminen sekä jäätyneen maan rikkominen. Panoksia oli kolmea kokoa: 200, 500 ja 1000 grammaa. Panosten vaikuttavaa ainetta mainoksessa ei kerrota. Kansa taisteli -lehdessä julkaistussa mainoksessa vuonna 1961 korostetaan raivauspanosten taloudellisuutta, tehoa ja monikäyttöisyyttä. Erikseen mainitaan panoksen muovailtavuus. 

Kanto- ja kivipommeja myytiin rautakaupoissa ja tavaratalojen rautaosastoilla. Ne olivat yhtenä osatekijänä tavaratalo Putkolan räjähdysonnettomuudessa Iisalmessa vuonna 1965.

Vielä 1980-luvun alkupuolella kantopommeja esiteltiin maatalouden ammattilehdessä. Ammattilaisetkin käyttivät niitä. Kantopommi esiintyy Tie- ja vesirakennushallituksen (TVH)  1. tammikuuta 1980 voimaan tulleen tarvikenimikkeistön vuonna 1987 päivitetyllä sivulla, mutta tuolloin jo poistuneena artikkelina, ilman yksityiskohtia. Kantopommin ovat korvanneet kantojen paikallaan rikkomiseen tarkoitetut jyrsimet tai kantojen irrottamiseen riittävän tehokkaat metsäkoneet.  Pommeja saattaa yhä löytyä yksityishenkilöiden hallusta esimerkiksi purettavista rakennuksista tai luvattomien aseiden keruun yhteydessä.
## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
## Aiheesta muualla
* Kantopommien mainoksia ja esittelykuvia (Vanhoja mainoksia: arjen historiaa hauskalla tavalla -blogi 26.10.2018)
Soukan kirjasto

**Soukan kirjasto** oli Espoon Soukan kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Soukan kirjasto perustettiin vuonna 1972, jolloin myös kirjastorakennus valmistui. Muiden lähteiden mukaan kirjastorakennus olisi vuodelta 1970. Kirjaston läheisyydessä sijaitsee esimerkiksi Soukan koulu sekä päiväkoteja ja palveluasuntoja.

Soukan kirjaston lakkauttamisuhasta alettiin kantamaan huolta vuonna 2022 Espoonlahteen valmistuneen kauppakeskus Lippulaivan tiloihin sijoitettavan Lippulaivan kirjaston vuoksi. Toisaalta Espoossa on aiemminkin puolustettu kattavaa kirjastoverkkoa eri kaupunginosien koulujen läheisyydessä.  

Soukan kirjasto lakkautettiin 1.3.2022 ja sen kirjastopalvelut siirtyivät uuteen Lippulaivan kirjaston.

Soukan kirjasto kuului Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Soukan  kirjaston sijainti kartalla (espoo.fi)
Blood // Water

**Blood // Water** on kanadalaisen muusikon Grandsonin vuonna 2017 julkaisema single.

Kappaleen musiikkivideossa kuvatan 1950-luvun ydinaseohjelmia ja rinnastetaan niitä mielikuviin joissa poliitikot hyötyvät ongelmista, kuten reseptilääkkeiden väärinkäytöstä.

## Lähteet
Hüseyin Beşok

**Hüseyin Beşok** (s. 8. helmikuuta 1975 İzmir) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Beşok edusti Turkin maajoukkuetta yksissä MM- ja neljissä EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän pelasi Turkin lisäksi Ranskassa, Puolassa ja Israelissa voittaen useita mestaruuksia.

## Elämä ja urheilu-ura

Beşok edusti Turkin miesten maajoukkuetta MM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä vuosien 1997, 1999, 2001 ja 2003 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa.

Seurajoukkuetasolla Beşok pelasi Turkin lisäksi Ranskassa, Israelissa ja Puolassa. Hän voitti Anadolu Efesissä Turkin mestaruuden vuosina 1996 ja 1997, Turkin cup-mestaruuden vuosina 1996, 1997, 1998 ja 2001 sekä Korać cupin mestaruuden vuonna 1996. Maccabi Tel Avivissa Beşok voitti vuosina 2002 ja 2003 sekä Israelin mestaruuden että maan cup-mestaruuden. Ranskan mestaruuden hän voitti Le Mansissa vuonna 2006 ja Puolan mestaruuden Prokom Sopotissa vuonna 2007.

## Lähteet
* Huseyin Besok International Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili Euroliiga 

### Viitteet
Brasilian yleisvaalit 1998

**Brasilian yleisvaalit 1998** järjestettiin 4. lokakuuta 1998. Istuva presidentti Fernando Henrique Cardoso sai ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, joten hänet valittiin jatkokaudelle ilman toista kierrosta. Toiseksi tuli Työväenpuolueen ehdokas Luiz Inácio Lula da Silva ja kolmanneksi Cidadania puolueen ehdokas Ciro Gomes.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brasilian yleisvaalit 1994

**Brasilian yleisvaalit 1994** järjestettiin 3. lokakuuta 1994. Uudeksi presidentiksi nousi Sosiaalidemokraattisen puolueen ehdokas Fernando Henrique Cardoso. Hän sai noin 54% ääniosuuden ja voitti kaikissa muissa osavaltioissa paitsi yhdessä. Vastaehdokkaana oli Työväenpuolueen ehdokas Luiz Inácio Lula da Silva, joka sai noin 27% ääniosuuden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uri: The Surgical Strike

**Uri: The Surgical Strike** on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen sotaelokuva. Se on Aditya Dharin ensimmäinen ohjaus. Pääosia näyttelevät Vicky Kaushal, Paresh Rawal, Yami Gautam, Mohit Raina ja Kirti Kulhari. Elokuva on dramatisoitu versio Urin hyökkäystä 2016 seuranneista kostotoimista Pakistania vastaan.

*Uri: The Surgical Strike* sai ensi-iltansa 11. tammikuuta 2019. Se oli sekä yleisö- että arvostelumenestys. Se voitti useita palkintoja, mukaan lukien neljä National Film Awards -palkintoa.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Vastaanotto
Box Office India julisti *Uri: The Surgical Striken* ”jymymenestykseksi”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Huoli-ilmoitus

**Huoli-ilmoitus** on suomalaisia kuntia velvoittava ilmoitus, jonka voi tehdä kuka tahansa Suomessa oleskeleva, jos tuntee huolta aikuisesta ihmisestä ja hänen hyvinvoinnistaan. Käytännössä kyseessä on yli 18-vuotiaisiin kohdistuva lastensuojeluilmoituksen muunnelma, jonka tarkoituksena on auttaa esimerkiksi kehitysvammaisen, sairaan tai iäkkään henkilön selviytymisessä. Vanhusten toimintakykyä ja hyvinvointia kyseenalaistavissa tapauksissa huoli-ilmoituksen perusteet määritellään vanhuspalvelulaissa.

Huoli-ilmoituksiin liittyvät käytännöt vaihtelevat kunnittain.

## Lähteet
Työväenpuolue (Brasilia)

**Brasilian Työväenpuolue** (, **PT**) on poliittinen puolue Brasiliassa.

Puolue syntyi Yhdysvaltain tukeman Brasilian vuoden 1964 sotilasvallankaappauksen ja sitä seuranneen sotilasdiktatuurin vastustuksesta.

Perustettaessa se kokosi ammattiyhdistysväkeä, vasemmiston intellektuelleja ja vapautusen teologiasta inspiraationsa saaneita katolilaisia. Puolueen perustaminen tapahtui 10. helmikuuta 1980 yksityisen katolilaisen tyttökoulun, Colégio Sionin tiloissa São Paulossa. Brasilian ammattiyhdistysten keskusjärjestö Central Única dos Trabalhadores oli järjestänyt lakkoja 1978&ndash;1980 ja vuoden 1979 armahduslaki mahdollisti monien vasemmistolaisten palata maahan. Puolueen rekisteröinti hyväksyttiin 1982.
Työväenpuolue omaksui idealogiakseen silloisen demokraattisen sosialismin aallon. Myöhemmin 2000-luvulla se on siirtynyt sosiaalidemokratian suuntaan.

1990-luvulta lähtien puolueen merkittävin kilpailija oli Brasilian sosiaalidemokraattinen puolue.
Työväenpuoleen kannatus kasvoi 1990-luvun kuluessa. Sen edustaja, ammattiyhdistysjohtaja Luiz Inácio Lula da Silva osallistui presidentinvaaleihin 1989, 1994 ja 1998 joissa hän jäi toiselle sijalle, kunnes hänet valittiin maan presidentiksi 2002 ja uudelleen 2006.
Hänen seuraajakseen tuli kahden kauden jälkeen Dilma Rousseff.

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Süleymanlı

**Süleymanlı** eli vanhalta nimeltään **Zeytun** on kylä Turkin Kahramanmaraşin maakunnassa. Historiallisesti se tunnettiin armenialaisena paikkakuntana, mutta nykyisin se on kokonaan turkkilainen.

## Maantiede

Süleymanlı sijaitsee Turkin Kahramanmaraşin maakunnassa Anatoliassa Ceyhanjoen yläjuoksun varrella. Süleymanlın vanhempi osa nousee ylös jyrkkää rinnettä, jonka huipulla on vanha linnoitus.

## Historia

Historiallisesti nykyistä Süleymanlın kylää asuttivat armenialaiset, jotka käyttivät siitä nimeä Ze'tun tai Ulnia. Siihen viitattiin joskus myös yksinkertaisesti "kylänä" eli Keg. Kansanperinteen mukaan kylän asukaat saapuivat paikalle joko Anista, tai jossain päin Kilikiaa sijainneesta Ane-dzorista. Varhaisin maininta kaupungista historiallisissa lähteissä on vuodelta 1526. Paul Aleppolainen kuvaili 1600-luvun lopulla sitä "hyvin tunnetuksi armenialaiseksi kaupungiksi".

Paikalliset asukkaat elivät suhteellisen itsenäisesti aina 1800-luvulle saakka. Kaupungin ja sen ympäristön asukasluku vuonna 1880 oli arviolta 36&nbsp;000. Heistä 27&nbsp;500 oli armenialaisia ja 8&nbsp;300 turkkilaisia. 1800-luku oli veristen kapinoiden aikaa. Vuonna 1819 paikalliset nousivat Ibrahim paššaa vastaan turkkilaisten tuella. Muita kapinoita leimahti vuosina 1862–1872 ja 1878–1884. Vuosina 1884–1887 kaupunki tuhoutui kokonaan. Jonkin aikaa myöhemmin puhkesi satoja lapsia surmannut isorokkoepidemia.

Vuonna 1895–1896 puhkesi kapinoista verisin. Kapina liittyi armenialaisten laajempiin vainoihin Osmanien valtakunnassa. Maraşin kuvernööri piiritytti kaupungin, jonka puolustajat pelastuivat lopulta Euroopan maiden välitettyä rauhan ja armahduksen paikallsiille. Jonkin aikaa myöhemmin ensimmäinen maailmansota ja armenialaisten vastaiset verilöylyt johtivat armenialaisen väestön pakoon Syyriaan ja muualle maailmaan. Sittemmin nykyinen Süleymanlı on ollut kokonaan turkkilainen kylä.

## Lähteet