open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Askeleet kahdelle - Pas de deux

**Askeleet kahdelle – Pas de deux** on Miljoonasateen 15. studioalbumi, joka julkaistiin 12. helmikuuta 2021. Levy on julkaistu yhdessä Jyväskylä Sinfonian kanssa, ja se sisältää 11 vanhempaa Miljoonasade-kappaletta sinfoniaorkesterille sovitettuna, sekä uutuutena nimikkokappale Askeleet kahdelle, jonka nimi on viittaus balettitermiin pas de deux.

Levytyksen kapellimestarina toimi Jukka Myllys ja laulujen sovituksista vastaavat Sampo Kasurinen, Mauri Sumén ja Jyrki Heikkilä. Levy on julkaistu sekä CD:nä että LP:nä. Tupla-CD sisältää myös laulujen instrumentaaliversiot.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* *[[Keskisuomalainen]]*:  

## Kokoonpano

### Miljoonasade

* Tomi Aholainen ‎– piano, kosketinsoittimet, taustalaulut
* Jarmo Hovi ‎– cajon, congat, tamalin, chungu marimba, zettegö, berimbau, taustalaulut
* Ari Laaksonen ‎– akustinen- ja sähköbasso, taustalaulut
* Matti Nurro ‎– akustinen kitara, sähkökitara, busuki ja ukulele, taustalaulut
* Heikki Salo ‎– laulut

### Jyväskylä Sinfonia
* Jukka Myllys – kapellimestari
* Harri Forstén – viulusoolo kappaleessa Maailma rakastaa unohtaa
* Jyväskylä Sinfonia:
::I viulu: Harri Forstén, Anu Järvela, Niina Tuunainen, Jerzy Hoffman, Kaisa Ivars, Siiri-Sofia Kanerva
::II viulu: Kaisamari Hiltunen, Merjo Bister-Majala, Tero Majala, Gary Litter, Sari Tukiainen, Marja Naukkarinen
::Alttoviulu: Grigory Tsyganov, Dmitri Vasilevsky, Maria Mangeloja, Leena Lahti, Dmitrii Iurev
::Sello: Ilkka Kauppi, Juha Malmivaara
::Kontrabasso: Jani Koskela, Ari Mansala
::Huilu: Aapo Järvinen, Esa-Veli Riuttamäki
::Oboe: Nahoko Kinoshita, Inoko Isobe
::Klarinetti: Gil Shaked-Agababa, Kristjan Parts
::Fagotti: Sanna Wihinen, Risto Keinänen
::Käyrätorvi: Jussi Järvenpää, Juha Keskinen
::Trumpetti: Zoltán Kövér, Mailis Ben Romdhane
::Pasuuna: Aksel Kiviniemi, Mizuho Kojima-Haarala
::Lyömäsoittimet: June Binnie

### Sinfoniasovitukset
* Jyrki Heikkilä – Lapsuuden sankarille, Lelukaupan häät, 506 ikkunaa, Marraskuu
* Sampo Kasurinen – Ostarin helmi, Ruusunnuppu, Sähköinen Rouva Maa, Tänään rakastan, Askeleet kahdelle
* Mauri Sumén – Merestä löytynyt, Runoilija II, Maailma rakastaa unohtaa

### Muut tekijät
* Matti Heinonen, Pro Audile Oy – musiikin äänitys ja editointi
* Tomi Aholainen, North Light Music Oy – laulujen editointi
* Miikka Huttunen – miksaus ja editointi
* Svante Forsbäck, Chartmakers Oy – masterointi
* Lauri Salo, LATE Graphic – kannet ja kuvituskuvat
* Ulla Lehtosaari – kannen mehiläisvahamaalaukset
* Jaakko Manninen – Miljoonasateen kuva
* Maarit Kytöharju – Jukka Myllyksen kuva
* Tuukka Järventausta – Jyväskylä Sinfonia kuva

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Askeleet kahdelle – Pas de deux Discogsissa
Kevola

**Kevola** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Kevola, Paimiossa sijaitseva kylä
* 1540 Kevola, asteroidi

## Katso myös
* Kevolan observatorio
* Kevolan seisake
Vartiokylän rovastikunta

**Vartiokylän rovastikunta** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Helsingin hiippakunnan yksi kuudesta rovastikunnasta. Rovastikuntaan kuuluvat viisi Itä-Helsingin seurakuntaa: Vartiokylän, Herttoniemen, Mikaelin, Roihuvuoren ja Vuosaaren seurakunta. 

Rovastikunnan lääninrovastina on Vartiokylän seurakunnan kirkkoherra Jukka Pakarinen.

## Rovastikunnan seurakunnat

## Lähteet
Germencik

**Germencik** on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Germencikin väkiluku oli 43&nbsp;968.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elintarvehallitus

**Elintarvehallitus** oli vuosina 1917–1918 toiminut suomalainen keskusvirasto, joka vastasi elintarvikkeiden saatavuudesta.

Suomessa vallitsi tuolloin uhkaava elintarvikepula, sillä ensimmäinen maailmansota ja Venäjän vallankumous katkaisivat useita viljan tuonnin kannalta tärkeitä yhteyksiä. Elintarvehallitus perustettiin senaatin päätöksellä 1. joulukuuta 1917. Eduskunta oli antanut valtuudet siihen 2. kesäkuuta 1917 annetulla lailla. Virasto sai muun muassa hankkia elintarvikkeita ulkomailta ja tehdä tarpeellisia taloudellisia sitoumuksia valtion nimissä, tosin vain valtion budjetissa määritellyn tai senaatin myöntämän määrärahan puitteissa. Se oli senaatin maataloustoimituskunnan alainen. Elintarvehallitus laati suunnitelman elintarvikepulan lievittämiseksi, mutta ei katsonut saavansa riittävää tukea Svinhufvudin senaatilta, joten kaikki sen jäsenet jättivät 22. tammikuuta 1918 eronpyyntönsä. Senaatti ei ehtinyt käsitellä eronpyyntöjä ennen sisällissodan puhkeamista. Sisällissodan aikana elintarvehallitus toimi maanalaisena Helsingissä. Se lakkautettiin sodan jälkeen 14. kesäkuuta 1918, jolloin samaa tehtävää hoitamaan perustettiin senaatin elintarvetoimituskunta, myöhempi elintarveministeriö.

Elintarvehallituksen pääjohtajana toimi W. A. Lavonius.

## Lähteet
Punkaharju (täsmennyssivu)

**Punkaharju** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Punkaharju, entinen Suomen kunta, nykyään osa Savonlinnan kaupunkia
* Punkaharju, Etelä-Savon maakunnassa sijaitseva harju
* 1659 Punkaharju, harjun mukaan nimetty asteroidi
* S/S Punkaharju, sisävesihöyrylaiva.
Säästöpankki (ravintola)

**Emilienburg** eli **Säästöpankki** oli Helsingissä Siltasaaren länsikärjessä 1800-luvun alkupuolella sijainnut ravintola. Ravintolan perusti Turusta Helsinkiin vuonna 1819 muuttanut Catharina Wahllund, ja kaupungin silloisen rajan ulkopuolella sijainnut ravintola olikin ylioppilaiden ja Helsingin yliopiston nuoremman opettajakunnan suosiossa. Ylioppilaat antoivat Emelienburgin ravintolalle nimen *Säästöpankki* (*Sparbanken*), koska he veivät sinne rahansa ”säästöön”. Samoihin aikoihin myös säästöpankkiaate oli tullut Suomeen ja ensimmäiset säästöpankit perustettu Turkuun vuonna 1823 ja Helsinkiin 1825. Ravintolan yhteydessä oli myös keilarata. Ravintolassa järjestettiin muun muassa 8. toukokuuta 1837 suuret läksiäisjuhlat Helsingistä Porvooseen muuttamassa olleelle runoilija J. L. Runebergille.

Catharina Wahllund avasi 1830-luvun lopulla toisen ravintolan Töölönlahden vastapäiselle rannalle Kaisaniemeen. Tämä ravintola vei aikaa myöten Emelienburgin ravintolan asiakkaat ja lopulta itse ravintolarakennuskin rappeutui ja lopulta raunioitui. Ravintolasta muistuttaa nykyisin vain kadunnimi Säästöpankinranta (*Sparbankskajen*). Kadunnimi otettiin käyttöön 1890-luvulla.

## Lähteet
Kapusiinikirkko

**Kapusiinikirkko** (saks. *Kapuzinerkirche*) on kapusiinien luostarikirkko Wienissä, Itävallassa. Se sijaitsee *Neuer Marktin* ("uusi tori") aukion laidalla lähellä Hofburgin palatsia.

Kirkko tunnetaan parhaiten sen alla sijaitsevasta Keisarillisesta kryptasta, joka on Habsburgien suvun hautapaikka. Kirkon virallinen nimi on "Enkelien pyhän Marian kirkko", mutta se tunnetaan yleisesti Kapusiinikirkkona.

## Historiaa
Noin vuonna 1599 Lorenzo Brindisiläisen johtamat kapusiiniveljet asettuivat Wieniin matkallaan Prahaan, minne paavi Klemens VIII oli määrännyt heidät osana vastauskonpuhdistusta. Kirkon lahjoitti heille testamentissaan keisari Matiaksen puoliso Anna, Itävallan arkkiherttuatar. Rakentaminen alkoi 1622, mutta kolmikymmenvuotisen sodan puhkeaminen viivytti rakennustöitä ja kirkko valmistui ja vihittiin vasta 1632, Matiaksen seuraajan Ferdinand II:n aikana. Kirkossa on myös vuonna 2003 autuaaksi julistetun kapusiiniveli Marco d'Avianon hauta.

Kirkon alla sijaitsevaan kryptaan on haudattu 149 Habsburgien suvun jäsentä, joista keisari Matias ja hänen vaimonsa olivat ensimmäiset ja Otto von Habsburg on toistaiseksi viimeinen.

Kirkon julkisivu restauroitiin vuonna 2016, ja urut uusittiin 2017.

## Kuvia

File:Capuchin Church - Vienna.jpg|Kapusiinikirkon sisätiloja
File:Lying in repose Otto von Habsburg Capuchin Church Vienna 3919.jpg|Otto von Habsburgin arkku näytteillä kirkossa v. 2011
File:Wien - Kaisergruft, Sarkophag von Kaiser Karl VI., Totenkopf (b).JPG|Keisari Kaarle VI:n sarkofagin koriste.
File:Kaiser Franz Joseph tomb - Vienna.jpg|Keisari Frans Joosef I:n hauta. Sen rinnalla ovat hänen vaimonsa Elisabetin ja poikansa Rudolfin haudat.
File:Wien Zentrum ed 2009 PD a 20091007 028.JPG|Informaatiokyltti kirkon seinässä


## Lähteet
Vähä Rantjärvi

**Vähä Rantjärvi** on Jämsän keskiosassa sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 83 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Vähä Rantjärvi on saareton ja sen pituus kaakosta luoteeseen on noin 300 metriä. Sen eteläpuolella sijaitsee Karhumäki ja länsipuolella Ruotsinsuo. Idässä on Iso Rantjärvi, josta kulkee laskuoja Vähään Rantjärveen. Etäämpänä Vähä Rantjärven eteläpuolella sijaitsee Holiseva ja länsipuolella Reivinginjärvi.

Vähä Rantjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.

## Lähteet
Holiseva

**Holiseva** on Holisevan kylässä Jämsässä sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljätoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Holisevan pituus kaakosta luoteeseen on noin 800 metriä. Rannat mutkittelevat ja niillä on muutama rakennus. Järven eteläpuolella sijaitsee Kortesuo ja länsipuolella Isosuo. Kaakossa on Ala-Kiimajärvi, josta kulkee Ruotsinoja Holisevaan. Holisevasta lähtee laskuoja pohjoiseen, oja kulkee Holisevan koillispuolisen kantatie 56:n alitse. Holisevan luoteispuolella sijaitsee Reivinginjärvi ja pohjoisessa on Ruotsinsuo. Holisevan ja kantatien välissä sijaitsee Pahalammi-niminen metsälampi.

Holiseva kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Holiseva on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.

## Lähteet
Iso Rantjärvi

**Iso Rantjärvi** on Jämsän keskiosassa sijaitseva 15 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 84 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Iso Rantjärvi on saareton ja sen pituus lounaasta koilliseen on 650 metriä. Sen länsipuolella sijaitsee Rantsuo ja kaakkoispuolella Rantvuori. Idässä on Laajalansuo, jonka itäpuolella on Toivas. Iso Rantjärvi on pinta-alaltaan iso suhteessa sen länsipuoliseen Vähä Rantjärveen. Iso Rantjärven lounaisrannalta lähtee laskuoja Vähä Rantjärveen.

Iso Rantjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.

## Lähteet
Porvoo (täsmennyssivu)

**Porvoo** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Porvoo, Suomen kaupunki
* Porvoo, kraatteri Marsissa
* 1757 Porvoo, asteroidi
* *[[Rauma-luokan ohjusvene|Porvoo]]*, suomalainen ohjusvene

## Katso myös
* Porvoon maalaiskunta
* Vanha Porvoo
Norjan Metodistikirkko

**Norjan Metodistikirkko** (norj. *Metodistkirken i Norge*) on kristillinen kirkkokunta Norjassa. Se on osa maailmanlaajuista metodistista yhteisöä. Norjan Metodistikirkkoon kuuluu 36 seurakuntaa ja niihin yhteensä yli 11 000 jäsentä. Norjan ensimmäinen metodistiseurakunta perustettiin vuonna 1856 Sarpsborgiin. Seurakuntien määrä väheni elokuussa 2024, kun Oslon kolme metodistiseurakuntaa yhdistyivät yhdeksi seurakunnaksi. Oslossa toimiva *Kansainvälinen seurakunta* jäi itsenäiseksi seurakunnaksi.

Norjan Metodistikirkon johtaja on norjalainen Knut Refsdal, joka valittiin kaikkien Pohjoismaiden sekä Baltian maiden ja Ukrainan metodistikirkkojen piispaksi huhtikuussa 2025. Häntä edelsi piispana tanskalainen Christian Alsted (2009–2025).

Saamelaiset kokoontuivat ensimmäiseen poliittiseen kokoukseensa 6. helmikuuta 1917 Trondheimin metodistikirkkoon.

## Katso myös
* Luettelo Norjan metodistiseurakunnista
* Metodismi Norjassa

## Lähteet
Norojärvi (Jämsä)

**Norojärvi** on Jämsän länsiosassa sijaitseva noin viiden hehtaarin laajuinen järvi. Sen itäpuolella on viisi lampea, jotka yhdessä Norojärven kanssa on merkitty karttaan nimellä Norojärvet. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemäntoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 79 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Norojärven ulottuvuus lännestä itään on noin 300 metriä, samoin ulottuvuus etelästä pohjoiseen. Rannat ovat metsäisiä ja soisia, siellä täällä on muutamia rakennuksia. Järven pohjoiskolkasta lähtee Noro-oja pohjoiseen. Norojärven eteläpuolella on Norovuori ja lännessä Vihinmäki. Noin kilometri itään sijaitsee Reivinginjärvi. Norojärvet sijaitsevat vedenjakajalla; niiden länsipuoliset Kerteselkä ja Palsinajärvi kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.

Norojärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Norojärvi on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.

## Lähteet
Kelalammi

**Kelalammi** on Jämsän länsiosassa sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yhdeksäntoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 82 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä lännessä.

## Maantiede
Kelalammen pituus on noin 850 metriä, leveys vaihtelee sadan metrin molemmin puolin. Koillisessa on pieni lahti, josta lähtee Kelaoja pohjoiseen kohti Karppijärveä. Kelalammen länsipuolella on Kelaharju ja Kiviristinmaa. Aivan Kelalammen länsipuolitse kulkee kantatie 56. Kelalammen länsipuoliset vakavedet kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.

Kelalammi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Kelalammi on Lahnajoen alueen luoteisia vakavesiä.

## Lähteet
Reivinginjärvi

**Reivinginjärvi** on Jämsän länsiosassa sijaitseva runsaan neljän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 80 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Reivinginjärven itärannalla on jonkin verran rakennuskantaa, muutoin sen ympäristö on soista ja metsäistä. Luoteessa sijaitsee Muuratsuo ja koillisessa kantatie 56:n pohjoispuolella Ruotsinsuo. Muuratsuon luoteispuolella on Iso-Mustinki ja Vähä-Mustinki. Reivinginjärven ja kantatien välissä on pieni Kaukaloinen-järvi. Noin kilometri länteen sijaitsee Norojärvet-niminen kokonaisuus. Kaakossa on Holisevan kylä ja saman niminen järvi. Reivinginjärvi on vedenjakajaseudulla, noin kolme kilometriä sen lounaispuolella sijaitsee Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Palsinajärvi.

Reivinginjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Reivinginjärvi on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.

## Lähteet
Pyhä Panteleimon

**Pyhä Panteleimon** eli **Panteleimon Parantaja** (, ), myös **Pantaleon**, oli kristitty marttyyri ja pyhimys, joka sai surmansa Diocletianuksen vainoissa vuonna 305. Hänen muistopäivänsä on 27. heinäkuuta.

## Legenda

Pantaleon syntyi Nikomedeiassa noin vuonna 275. Hänen vanhempansa olivat rikas senaattori Eustorgios ja tämän kristitty vaimo Eubulia. Hänestä tuli menestyksekäs lääkäri, jota itse keisari Galerius halusi omaksi lääkärikseen. Pyhä Hermolaos käännytti Pantaleonin kristityksi, ja parannettuaan ihmeellisesti sokean miehen, Pantaleon käännytti puolestaan isänsä. Tämä kuoli pian sen jälkeen, ja jätti Pantaleonille suuren omaisuuden. Tämä vapautti orjansa ja jakoi omaisuutensa köyhille, ja paransi ihmisiä ottamatta maksua. 

Kateelliset lääkärit ilmiantoivat hänet keisari Galeriukselle, joka halusi pelastaa lääkärinsä ja koetti saada tämän kieltämään uskonsa. Pantaleon pysyi kuitenkin uskossaan ja paransi halvaantuneen miehen. Keisari piti ihmettä taikuutena, ja antoi kiduttaa Pantaleonia monin tavoin. Häntä ei kuitenkaan saatu surmattua, ennen kuin Pantaleon itse rukoili teloittajiensa puolesta ja antoi henkensä näiden käsiin (tästä nimi *Panteleimon* eli "myötätuntoinen kaikille"). Kun hänet mestattiin, katkenneesta kaulasta virtasi sekä verta että maitoa.

Panteleimon oli luultavimmin historiallinen henkilö ja marttyyri, mihin viittaa hänen varhainen pyhimyskulttinsa, mutta hänen kohtalonsa on luultavasti myöhemmin laadittu legenda.

## Pyhimyskultti

Ortodoksit kunnioittavat häntä suurmarttyyrinä ja yhtenä palkattaparantajista. Läntisessä Euroopassa hän oli yksi neljästätoista hädässäauttajasta, lääkärien ja kätilöiden suojeluspyhimys, jolta rukoiltiin apua erityisesti syöpää ja keuhkotautia vastaan.

Hänen pyhäinjäännöksiään säilytetään Saint-Denis’n basilikassa Pariisissa, ja Kölniin rakennettiin hänelle omistettu kirkko viimeistään 800-luvulla. Hänen nimeään kantavia kirkkoja, pyhäkköjä ja luostareita on monia. Yksi tunnetuimmista on Pyhän Panteleimonin luostari Athos-vuorella Kreikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Palkattaparantaja

**Palkattaparantaja** (, ) on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys pyhistä, jotka hoitivat ja paransivat sairaita ottamatta työstään palkkaa. Useat heistä olivat lääkäreitä ammatiltaan.

## Palkattaparantajia

* Zinais ja Filonilli Tarsoslainen, n. 100
* Tryfon Lampsakoslainen, n. 250
* Thalelaios Egealainen, n. 284
* Kosmas ja Damianos, n. 303 
* Kyyros ja Johannes, n. 304 
* Hermolaos Nikomedialainen, n. 305
* Panteleimon Parantaja, n. 305 
* Fotios ja Aniketos Nikomedialaiset
* Diomedes Tarsoslainen‎, n. 311 
* Blasios, n. 316
* Sampson, n. 530
* Matrona Moskovalainen, 1885–1952

## Lähteet
Robert de Sorbon

**Robert de Sorbon** (9. lokakuuta 1201, Sorbon – 15. elokuuta 1274, Pariisi) oli ranskalainen teologi, kuningas Ludvig IX:n rippi-isä ja Collège de Sorbonnen perustaja. Collège de Sorbonnesta muodostui sittemmin Pariisin yliopisto.

Sorbon syntyi köyhään maalaisperheeseen. Hän opiskeli Reimsissä ja Pariisissa, jossa hänen hurskautensa ja ahkeruutensa kiinnittivät Artois'n kreivin ja kuningas Ludvig IX:n huomion. Vuonna 1251 Sorbonista tuli Cambrain kaniikki. Hänen vaikutusvaltansa kuninkaaseen kasvoi. ja vuonna 1258 hänet nimitettiin Pariisin kaniikiksi ja hovin kappalaiseksi.

Sorbon ryhtyi opettamaan noin vuonna 1253, ja vuonna 1257 hän hankki varat, joilla hän kuninkaan myötävaikutuksella perusti köyhien opiskelijoiden teologisen korkeakoulun *Maison de Sorbonnen*. Sorbonne sai paavin virallisen hyväksynnän vuonna 1259 ja kasvoi nopeasti merkittäväksi eurooppalaisen oppineisuuden keskukseksi sekä Pariisin yliopiston ytimeksi. Sorbon itse toimi yliopiston kanslerina vuodesta 1258 ja kannatti edelleen korkea-asteen koulutuksen laajaa saatavuutta ja kirjoitti lukuisia uskonnollisia tutkielmia ja kommentaareja.

## Lähteet
Shootout at Lokhandwala

**Shootout at Lokhandwala** (suomeksi ”Ammuskelu Lokhandwalassa”) on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen rikostoimintaelokuva, jonka ohjasi Apoorva Lakhia. Elokuva perustuu vuoden 1991 ammuskeluun Lokhandwalan alueella Bombayssa.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Vastaanotto
Box Office India julisti elokuvan ”semihitiksi”.

## Palkinnot
* International Indian Film Academy Awards
** Paras negatiivinen rooli – Vivek Oberoi
** Paras toiminta – Javed Shaikh, Aejaz Shaikh

* Stardust Awards
** Vuoden huomattava suoritus – Vivek Oberoi

* Zee Cine Awards
** Paras äänisuunnittelu – Baylon Fonseca

## Jatko-osa
Elokuvan jatko-osa *[[Shootout at Wadala]]* sai ensi-iltansa 3. toukokuuta 2013. Pääosia näyttelivät John Abraham, Anil Kapoor, Kangana Ranaut ja Sonu Sood.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Patja (täsmennyssivu)

**Patja** voi tarkoittaa muun muassa:

*patja, vuoteen makuualunen

## Sukunimi
*Abraham Patja (1843–1910), suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari
*Aleksi Patja (s. 1995), suomalainen freestylehiihtäjä
Faijumin keidas

**Faijumin keidas** (, *Waḥet al-Fayyūm*) on maantieteellinen alue Egyptiin kuuluvalla Libyan aavikolla. Nimestään huolimatta se ei ole varsinainen keidas, vaan Niilin sivu-uoman päähän maantieteelliselle painanteelle muodostunut järvi. Ihminen on sittemmin laajentanut uomaa ja teettänyt seudulle laajan viljelyalueen. 

## Maantiede

Faijum on suurin piirtein kolmikulmainen maantieteellinen painanne. Kokoa sillä on pohjoisesta etelään noin 55 kilometriä ja idästä länteen noin 80 kilometriä. Ympäröivä alue on Libyan aavikkoa. Niilistä aluetta erottavat kalliot, joiden välistä suurin piirtein Asyutin kohdalta Niililtä poikkeaa alueelle tuleva sivu-uoma Bahr Yusuf. Faijum ei ole siis varsinainen keidas, vaan Niilin keinotekoisen sivu-uoman päähän muodostunut järvi. Vesiväylä on aikanaan ollut luonnollinen, mutta sitä on laajennettu rakentamalla merkittävästi jo muinaisen Egyptin kaudella. Aikanaan se on toiminut myös varojärjestelmänä, joka tasasi Niilin vedenkorkeutta suurien tulvien aikana. Ihmisen toiminnan takia alueelle on muodostunut laaja viljelyalue. Al-Fayyum eli Faijum on myös samanniminen kaupunki keidasalueella.

## Historia

Faijumin alueella on ollut ihmisasutusta jo esihistorialliselta ajalta lähtien ja sen seudulla sijaitsevat jotkin Pohjois-Egyptin varhaisimmista tunnetuista maatalousalueista. Egyptologit tuntevat sen kuitenkin erityisesti muinaisen Egyptin Keskivaltakunnan kaudelta, sekä myöhemmältä kreikkalais-roomalaiselta kaudelta. Keskivaltakunnan kaudella alueella tehtiin merkittäviä kastelujärjestelmien rakennushankkeita. Uskonnon saralla alue tunnettiin krokotiilipäisen jumalan Sobekin kulttialueena. Merkittäviä tuon ajan monumentteja alueella ovat Mediner el-Faijumin, Medinet Maadin ja Biahmun temppelit, sekä Amenemhet III:n pyramidikompleksi Hawarasa.

Alueella oli huonommin tunnettua asutusta Uuden valtakunnan kaudella ja myöhemmillä kausilla, mutta paremmin se tunnetaan hellenistiseltä kaudelta. Ptolemaios II rakennutti alueelle useita uusia asutuskeskuksia, ja kukoistus jatkui roomalaiskaudella. Tunnettuja kreikkalais-roomalaisia keskuksia olivat esimerkiksi Karanis, Soknopaiu Nesos, Tebtunis, Narmuthis, Krokodeilopolis ja Filadelfeia. Faijumin muumiomuotokuvat ovat keitaalta löydettyjä muotokuvia, joita oli tapana asettaa muumioiden kasvoille. Tapa on ollut alkujaan egyptiläinen, mutta maalauksiin omaksuttiin hellenistinen naturalistinen tyyli. Huomattava osa alueen asutuskeskuksista hylättiin 300-lukuun jaa. mennessä. Muutamien kaupunkien asutus kuitenkin jatkui ja niistä tuli huomattavia kristinuskon keskuksia.

Arabit valtasivat Faijumin alueen ilmeisesti ilman suurempia vaikeuksia heidän valloittaessaan Egyptin. Vielä pitkään arabien saapumisen jälkeen paikalla oli merkittäviä koptilaisia keskuksia. 1200-luvulla kirjoittanut Abu Salih mainitsee alueella olleen aikanaan (ennen omaa aikaansa) 35 luostaria. Aluetta kehitettiin jälleen Muhammad Alin perustaman dynastian kaudella. Rautatie saapui alueelle vuonna 1874 liittäen tuohon saakka melko eristyneen alueen Niilin laaksoon. Maataloutta kehitettiin ja uudeksi maanviljelyksen valtakasviksi tuli puuvilla.

## Lähteet
Ristiina (täsmennyssivu)

**Ristiina** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Ristiina, entinen Suomen kunta, joka on liitetty Mikkelin kaupunkiin vuonna 2013
* Ristiina, entisestä kunnasta muodostettu Mikkelin 60. kaupunginosa
* Ristiina, naisen etunimi
* 2690 Ristiina, asteroidi eli pikkuplaneetta.
Lagermarck

**Lagermarck** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*August Carl Adam Lagermarck (1851–1917), juristi ja virka- ja valtiopäivämies
*Berndt Herman Ivar Lagermarck (1843–1907), filosofian tohtori, todellinen valtioneuvos ja kemian professori, August Carl Adam Lagermarckin veli
*Carl Gustaf Lagermarck (1770–1825), sotilas ja valtiopäivämies
*Johan Lagermarck (synt. *Wassenius*, 1620/1622–1691), tuomari ja filosofi
*Mathilda Lagermarck (taiteilijanimi *Mathilde Lagrini*, 1853–1931), oopperalaulaja
Ryttylä (Riihimäki)

**Ryttylä** sijaitsee noin 10 kilometriä Riihimäeltä pohjoiseen. 

Ryttylän asema sijaitsee lähellä Ryttylän Sale-kauppaa. Radan toisella puolella oli K-Market (Saarinen) vuoteen 2023 asti, skeittiparkki ja toisella puolella Sale, koulu ja leikkipuisto. 

Ryttylän asemalla pysähtyi ennen taajamajuna. Nykyään sieltä kulkee R- ja D-juna Hämeenlinnaan, Tampereelle, Riihimäelle ja Helsinkiin (VR-Yhtymä).
Suomen kristillinen opettajaliitto

**Suomen kristillinen opettajaliitto** (SKOL) on yhdistys *kristillistä elämänkatsomusta arvostaville opettajille* kaikilla koulutusasteilla. Se perustettiin vuonna 1927 alun perin vahvistamaan ja kehittämään koulujen uskonnonopetusta. Nykyisin toiminnalla halutaan tukea laajemmin kristillistä kasvatusta sekä opettajien hengellistä kasvua.

Yhdistyksen jäsenlehti *Oksa* ilmestyy kaksi kertaa vuodessa. Tärkein vuosittainen tapahtuma on *Syyspäivät*.

## Lähteet
Yleisurheilu kesäuniversiadeissa 2017

Vuoden 2017 kesäkesäuniversiadeissa Taipeissa järjestettiin yleisurheilussa 46 kilpailutapahtumaa, miehille 23 ja naisille 23. Yleisurheilutapahtumat järjestettiin Taipei Municipal Stadium-areenalla 23.-28. elokuuta 2017.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko
Kähärä

**Kähärä** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Anna-Mari Kähärä (s. 1963), säveltäjä, laulaja ja pianisti
* Jasmin Kähärä (s. 2000), maastohiihtäjä
* Jessica Kähärä (s. 2001), yleisurheilija, Jasmin Kähärän sisar
* Juhani Kähärä (s. 1989), diplomi-insinööri, poliitikko
* Väinö Kähärä (1905–1972), amerikansuomalainen harmonikansoittaja ja kansanmuusikko
Aleksis Koistinen

**Aleksis Koistinen** on suomalainen lapsinäyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa *[[Onneli ja Anneli (elokuva)|Onneli ja Anneli]]* (2014), *[[Onnelin ja Annelin talvi]]* (2015), *[[My Dear Friend]]* (lyhytelokuva, 2015), *[[95 (elokuva)|95]]* (2017), dokumentissa *[[Valkoinen raivo]]* ja sarjassa *[[Sorjonen]]* (2019).

Perheen äiti Rebekka Järvi ja veli Elias Koistinen ovat elokuvissa ja sarjarooleissa esiintyneitä näyttelijöitä.

Nykyisin Koistinen toimii jääkiekkoerotuomarina.

## Lähteet
* YouTube videohaastattelu Aleksis Koistisesta 95-elokuvasta (esitetty 23.12.2017).
* 
* Elokuva 95 Yle:n artikkeli 20.12.2017

## Aiheesta muualla
*
Rimé (buddhalaisuus)

**Rimé** (tiibetiksi རིས་མེད་; kiinaksi perinteisin merkein 利美運動, lìměi yùndòng), tai **rime**, on käsite buddhalaisuudessa, jonka mukaan buddhalaisuutta voi harjoittaa ilman sitoutumista mihinkään tiettyyn koulukuntaan. Sananmukaisesti se tarkoittaa *puolueetonta*.

Ensimmäinen rimé-periaatetta noudattanut buddhalainen on perinteen mukaan Jonang Kunga Drolchok 1500-luvulla.

Rimén tarkoitus ei ole yhdistellä useampia eri koulukuntia yhdeksi oikeaksi tavaksi harjoittaa buddhalaisuutta, vaan ennemminkin käsitellä eri perimyslinjoja tasapuolisesti ja tarjota harjoittajalle useampi eri vaihtoehto. Yhtenä tavoitteena on tunnistaa eri koulukuntien hyvät käytännöt ja monipuolinen lähestymistapa.

## Lähteet
Paganus

**Paganus** tai **Pagánus** voi tarkoittaa muun muassa:

*paganus, latinan kielen maalaista tai kyläläistä tarkoittava sana

## Sukunimi
*Hilkka Pagánus (1913–1996), suomalainen runoilija
*Juhana Paganus (1828–1901), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
*Pekka Paganus (1821–1877), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Juri Švatškin

**Juri Petrovitš Švatškin** (; 15. marraskuuta 1930 – 20. helmikuuta 2021) oli neuvostoliittolais-venäläinen kemisti.

## Ura
Švatškin oli koulutukseltaan kemian tohtori, joka työskenteli luonnonyhdisteisiin keskittyvän kemian laitoksen professorina Moskovan valtionyliopistossa. Hän oli yksi ensimmäisistä neuvostoliittolaisista tiedemiehistä, joka osallistui ihmisinsuliinin synteesimenetelmien kehitystyöhön.

## Lähteet
Pitkälahti-Petosen asukasyhdistys

**Pitkälahti-Petosen asukasyhdistys ry** on vuonna 1988 perustettu kuopiolainen Petosen kaupunginosassa toimiva asukasyhdistys.

Yhdistyksen sääntöjen mukaisena tarkoituksena on aktivoida kotipaikkansa asukkaita toimimaan viihtyisän asumisen, monipuolisten palvelujen sekä terveellisen ympäristön puolesta ja edistää alueellista asukastoimintaa. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys järjestää kerhotoimintaa ja asukastapahtumia, jotka edistävät erilaista harrastustoimintaa ja alueen viihtyvyyttä. Yhteistyötä muiden järjestöjen ja toimijoiden kanssa kehitetään edelleen aktiivisesti Petosen alueella asukkaiden hyvinvoinnin ja yhteisöllisyyden edistämiseksi.

Yhdistys on vuodesta 1989 lähtien julkaissut alueella omaa sanomalehteä, Petosen Lehteä. Petosen Lehti kertoo Pitkälahti-Petosen asukasyhdistys ry:n oman toiminnan lisäksi ilmestymisalueensa yrityksistä, ihmisistä ja tapahtumista. Lehti ilmestyy nykyisellään vuosittain 4-8 kertaa ilmaisena kotitalousjakeluna. Lehden jakeluun kuuluu yhteensä yli 12 000 kotitaloutta Petosen, Jynkän ja Saaristokaupungin alueilla.  Erikoisnumerot jaetaan lisäksi myös Etelä-Kuopion haja-asutusalueille sekä Leväselle.

Petosen Lehden lisäksi yhdistyksen varainhankintatoimintaa on myös Pinarin Lounaskahvila, joka toimii Petosen vapaa-aikatiloissa Pinarilla. Lounaskahvila palvelee paitsi vapaa-aikatilojen toimijoita, myös kaikkia alueen asukkaita.

Asukasyhdistyksen toiminnasta on vuonna 2019 julkaistu 30-vuotishistoriikki "Meidän Petonen - 30 vuotta asukastoimintaa", jonka on kirjoittanut FM Jukka Kytöjoki. Kirja käsittelee kattavasti myös Petosen alueen historiaa aina sen synnystä julkaisuhetkiin saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Asukasyhdistyksen kotisivut www.ppay.fi
Viipuri (täsmennyssivu)

**Viipuri** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Viipuri, Venäjällä sijaitseva entinen suomalaiskaupunki
* Viipuri eli Viipurinkartano, kylä Perniössä, Salon kaupungissa 
* 2258 Viipuri, Viipurin kaupungin mukaan nimetty asteroidi
* *[[Saattaja Viipuri (761)|Viipuri]]*, Suomen merivoimien saattaja-alus
* *[[Viipuri (sanomalehti)|Viipuri]]*, vuosina 1893–1918 ilmestynyt sanomalehti

* Viipuri, suomalaisena sukunimenä:
** Jaakko Viipuri (1926–2012), yritysjohtaja, kauppaneuvos 
** Väinö Viipuri (1903–1978), kansakoulunopettaja ja kirjailija

## Katso myös
* Viipuri-kortti
* Viipurin lääni
* Viipurin maalaiskunta
* Viipurin piiri (Leningradin alue)
* Viipurin piiri (Pietari)
* Viipurinlahti
* viipurinrinkeli
Kirjallisuusvuosi 1762

**Kirjallisuusvuosi 1762** käsittelee vuoden 1762 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* 19. kesäkuuta &ndash; Jean-Jacques Rousseaun teokset *[[Yhteiskuntasopimuksesta|Du Contrat social, ou Principes du droit politique]]* ja *[[Émile eli kasvatuksesta|Émile, ou De l’éducation]]* julkaistiin Amsterdamissa. Teokset kiellettiin sekä Ranskassa että Genevessä ja niitä jopa poltettiin roviolla, sillä ne katsottiin uskonnonvastaisiksi.

## Julkaisuja
* Carlo Goldoni &ndash; *Le baruffe chiozzotte* (näytelmä, suom. *Paljon melua kurpitsasta eli Kalarannan rettelö eli Rettelö kalasatamassa*)
* Jean-Jacques Rousseau &ndash; *[[Yhteiskuntasopimuksesta|Du Contrat social, ou Principes du droit politique]]*
* Jean-Jacques Rousseau &ndash; *[[Émile eli kasvatuksesta|Émile, ou De l’éducation]]*

## Palkintoja

## Lähteet
Brighton & Hove Albion WFC

**Brighton & Hove Albion WFC** on englantilainen naisten jalkapallojoukkue. Se toimi aiemmin nimellä Brighton GPO ja vaihtoi nimeä liittyessään vuonna 1991 miesten joukkueesta tunnetun Brighton & Hove Albion FC:n yhteyteen. Aiemmalla nimellään joukkue ylsi FA Cupin välieriin vuonna 1976. Kaudelle 2018–2019 se hyväksyttiin ylimmälle sarjatasolle FA:n naisten superliigaan.

Joukkueen valmentajana on kesästä 2017 lähtien toiminut Englannin naisten maajoukkuetta aiemmin pitkään valmentanut Hope Powell.

Kaudella 2018–2019 Brighton sijoittui 11 joukkueen superliigassa yhdeksänneksi. Kaudella 2019–2020 liigassa oli 12 joukkuetta ja Brightonin sijoitus oli jälleen yhdeksäs.

## Edustusjoukkue
:*Päivitetty 23. lokakuuta 2022 *

 

 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joukkueen kotisivu
Hanko (täsmennyssivu)

**Hanko** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* hanko, varrellisista, haarapäisistä työvälineistä käytetty nimitys
** heinähanko, heinien kokoamiseen ja siirtelyyn tarkoitettu työkalu
** hiilihanko, hiilloksen kohentamiseen soveltuva takkaväline   
* Hanko, Suomen eteläisin kaupunki
* Hanko, saari Uudessakaupungissa
* 2299 Hanko, suomalaiskaupungin mukaan nimetty asteroidi

## Katso myös
* Hankoniemi
Curse of the Crystal Coconut

**Curse of the Crystal Coconut** on skotlantilaisen power metal -yhtye Alestormin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin 29. toukokuuta 2020 Napalm Recordsin kautta.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Imperiumi: 6-/10
* Kaaoszine: 9+/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
John Cheever

**John Cheever** (1912 Quincy, Massachusetts, Yhdysvallat – 1982 Ossining, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen suomeksi nimellä *Hyvästi, veljeni* ilmestynyt teoksensa sai Pulitzer-palkinnon.

Cheever opetti yliopistoissa luovaa kirjoittamista. Hänen teostensa aiheena ovat varakkaat mutta henkisesti köyhät keskiluokkaiset ihmiset. Kuvauksessa on sekä myötätuntoa että purevaa moralisointia.

## Suomennetut teokset
* *Wapshotien tarina: romaani* (*The Wapshot scandal*), suom. Eila Leinonen, Hämeenlinna, Karisto 1968
* *Pikkukaupunki Bullet Park* (*Bullet Park*), suom. Kaarina Jaatinen, Hämeenlinna: Karisto 1970.
* *Falconer* (*Falconer*), suom. Heimo Pihlajamaa, Hämeenlinna: Karisto 1978 
* *Hyvästi, veljeni: kertomuksia* (valikoima teoksesta *The stories of John Cheever*, 1978), suom. Margit Salmenoja, Hämeenlinna: Karisto 1984 
* *Mahdoton radio ja muita kertomuksia* (valikoima teoksesta *The stories of John Cheever*, 1978), suom.  Margit Salmenoja, Hämeenlinna: Karisto 1986 

## Lähteet
Antti Pulkkinen (valtiopäivämies)

**Antti Pulkkinen**  (1818 – 1893) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Talollinen Antti Pulkkinen Mikkelin pitäjästä oli talonpoikaissäädyssä Mikkelin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1761

**Kirjallisuusvuosi 1761** käsittelee vuoden 1761 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
*  Turun tuomiokirkon kanttori Johan Lindell julkaisi Suomen keskiaikaisista Piae Cantiones -lauluista 17 muunnelmaa kahdessa kokoelmassa (vuosina 1761 ja 1776).

## Julkaisuja
* Gustaf Philip Creutz &ndash; *Atis och Camilla : skalldedigt i fem sånger* (runokokoelma)
* Carlo Gozzi &ndash; *L'amore delle tre melarance* (näytelmä)
* Thomas Mortimer &ndash; *Every Man His Own Broker* (pörssikaupan opas)
* Hedvig Charlotta Nordenflycht &ndash; *Fruentimrets försvar* (naisten puolustuspuheenvuoro)
* Jean-Jacques Rousseau &ndash; *Extrait du projet de paix perpétuelle de M. l'abbé de Saint-Pierre* (suom. kokoelmassa *[[Kirjoituksia sodasta ja rauhasta]]*, 2010)
* Jean-Jacques Rousseau &ndash; *Julie, ou La nouvelle Héloïse* (kirjeromaani)
* Laurence Sterne &ndash; *The Life and Opinions of Tristram Shandy, Gentleman*, osat III ja IV (suom. Tristram Shandy – elämä ja mielipiteet, 1998)

## Palkintoja

## Lähteet
Yleisurheilu kesäuniversiadeissa 2015

Vuoden 2015 kesäkesäuniversiadeissa Etelä-Koreassa järjestettiin yleisurheilussa 46 kilpailutapahtumaa, miehille 23 ja naisille 23. Yleisurheilutapahtumat järjestettiin Gwangju World Cup Stadium-areenalla 8.–12. heinäkuuta 2015.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko
Kultafluoridi

**Kultafluoridi** (AuF3) on kulta- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää valmistettaessa muita kultayhdisteitä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa kultafluoridi on oranssia tai oranssinkeltaista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on heksagonaalinen ja sen rakenne on kulta- ja fluoridi-ioneista koostuva polymeeri ja jokainen kultaioni on koordinoitunut neljään fluoridi-ioniin. Kultafluoridi on hyvin reaktiivista. Se reagoi esimerkiksi veden kanssa hydrolysoituen kultahydroksidiksi. Se myös fluoraa useita orgaanisia yhdisteitä ja orgaaniset yhdisteet voivat reagoida sen kanssa erittäin kiivaasti. Kultafluoridi on Lewis-happo ja reagoi esimerkiksi fluoridien kanssa muodostaen kompleksisen tetrafluoroauraatti(III)-ionin ([AuF4]-).

Kultafluoridia voidaan valmistaa kullan ja bromitrifluoridin välisellä reaktiolla. Toinen usein käytetty tapa on kulta(III)kloridin ja fluorin tai vetyfluoridin välinen reaktio noin 200&nbsp;°C:n lämpötilassa.
:AuCl3 + 3 HF → AuF3 + 3 HCl

Kultafluoridia voidaan käyttää kullan fluoridikompleksien valmistamiseen.

## Lähteet
Cecilie Fiskerstrand

**Cecilie Hauståker Fiskerstrand** (s. 20. maaliskuuta 1996) on norjalainen jalkapallomaalivahti. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa vuoden 2025 loppuun mennessä 67 maaottelua. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi tammikuussa 2014. Hän kuului Norjan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2015, EM-kilpailuissa 2017 ja MM-kilpailuissa 2019 mutta ei pelannut lopputurnauksissa lainkaan. Toukokuussa 2022 tapahtuneen loukkantumisen vuoksi hän ei päässyt vuoden 2022 EM-kilpailuihin, joita ennen hän oli maajoukkueen ykkösmaalivahti. Hän palasi maajoukkueeseen helmikuussa 2024. EM-kilpailuissa 2025 hän pelasi Norjan ykkösmaalivahtina neljä ottelua.

Fiskerstrand siirtyi tammikuussa 2020 kotimaastaan Englannin pääsarjaseura Brighton & Hove Albioniin, jossa hän pelasi 1,5 kautta. Kesällä 2021 hän palasi Lillestrømin joukkueeseen. Kesällä 2024 hän siirtyi italialaisseura Fiorentinaan. Hän pelasi kaudella 2024–2025 Serie A:ssa 17 ottelua.

## Lähteet
Antti Juho Pulkkinen

**Antti Juhana Pulkkinen**  (20. joulukuuta 1846 Rantasalmi – 11. huhtikuuta 1896 Enonkoski) oli suomalainen sahanomistaja ja valtiopäivämies. 

Sahanomistaja Antti Juho Pulkkinen oli  talonpoikaissäädyssä Kiteen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891, joilla hän oli rautatievaliokunnan jäsen.

Pulkkinen oli lähtöisin köyhistä oloista, mutta naituaan rikkaan rusthollarin tyttären Ulla Sallisen Heinäveden Ruokojärven kylässä hän menestyi maanviljelijänä ja myöhemmin kauppiaana Oravissa. Pulkkinen omisti sahan, sekatavarakaupan ja useita taloja sekä perusti aina Pietariin asti ruokakaupan. Hän rakennutti myös Enonkoskelle kirkon ja itselleen kirkon viereen Hovinmäen pytingin. Pulkkinen toimi Enonkosken kunnalliselämän johdossa, kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan esimiehenä. Pulkkinen kuoli vuonna 1896 ja hänet on haudattu Enonkosken kirkon hautausmaalle.  

## Lähteet
Antti Pullinen

**Antti Pullinen**  (18. kesäkuuta 1844 Antrea – 9. helmikuuta 1898 Antrea) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Pullisen vanhemmat olivat Erik Antinpoika Pullinen ja Wilhelmina Karolina Peldonen ja puoliso Eva Kristina Kaiponen. Maanviljelysneuvos, kansanedustaja ja ministeri Erkki Pullinen oli Antti Pullisen poika. Maanviljelijä, kunnallismies Antti Pullinen oli  talonpoikaissäädyssä Jääsken tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894. Hän oli laki- ja talousvaliokunnan jäsen ja lisätyn valtiovarain- ja lisätyn lakivaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Antti Punttala

**Antti Punttala** (28. elokuuta 1846 Liminka – 11. kesäkuuta 1930 Alatemmes, Liminka) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Antti Punttalan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Punttala ja Anna-Maria Jaakola ja puoliso Briitta Foudila. Punttala oli kunnallismies, joka toimi Limingan kunnallislautakunnan puheenjohtajana. Hän oli myös lautamies, joka sai 1921 herastuomarin arvon. Punttala kehitti maanviljelystä, muun muassa kokeilemalla jo vuonna 1883 väkilannoitteiden käyttöä. Hän myös perusti Liminkaan paikkakunnan ensimmäisen laulukuoron. Kouluja käymätön Punttala opiskeli itsekseen ruotsin kielen.

Punttala oli talonpoikaissäädyssä Oulun tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891 ja 1900. Hän oli 1891 säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen ja 1900 lakivaliokunnan varajäsen. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Limingan edustajana.

Punttala kuului 1870 Limingan ensimmäisen kansakoulun rakennustoimikuntaan ja sitten koulun johtokuntaan 11 vuoden ajan. Hän lahjoitti maa-alueen Alatemmekselle perustettua koulua varten ja toimi sitten koulun johtomiehenä 1886–1923. Hän oli mukana aloittamassa nuorisoseuratyötä paikkakunnalla ja Alatemmeksellä hän kuului nuorisoseuran perustajiin ja lahjoitti seuralle taloa ja urheilukenttää varten maakappaleen. Punttala oli mukana perustamassa meijeriä Alatemmekselle ja isompaa meijeriä Tyrnävälle. 

## Lähteet
Avon Tyres

**Avon Tyres** on englantilainen rengasvalmistaja, joka teki renkaita F1-sarjaan 1950- ja 1980-luvulla. Cooper Tire & Rubber Company osti 1997 Avon Rubber PLC:n rengastuotannon säilyttäen merkin ja 2005 Cooper-Avon Tyres Ltd jätti nimestään Avon-osan pois muuttaen nimensä Cooper Tire & Rubber Company Europe Ltd:ksi. 2021 Goodyear osti Cooperin. Avonin Ison-Britannian tehdas aiotaan sulkea todennäköisesti 2023.
 
## Lähteet
Vilhelm Pääkkönen

**Vilhelm Pääkkönen**  (8. elokuuta 1844 Hankasalmi – 22. syyskuuta 1919 Rautavaara) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies. 

Jyväskylän seminaarista opettajaksi valmistunut Pääkkönen toimi opettajana useilla eri paikkakunnilla, kunnes tuli virkatalon vuokraajaksi Leppävirralle ja siirtyi sieltä myöhemmin opettajaksi Rautavaaralle. Pääkkönen oli  talonpoikaissäädyssä Leppävirran tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885, 1888 ja 1897. Vuonna 1885 hän oli säädyn yksityisen valitusvaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsen, vuonna 1888 suostuntavaliokunnan jäsen ja vuonna 1897 laki- ja talousvaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Gustaf Adolf Qwarnström

**Gustaf Adolf Qwarnström**  (1823 Inkoo – 4. toukokuuta 1867 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Ratsutilallinen Qwarnström oli  talonpoikaissäädyssä Raaseporin läntisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867, joilla hän oli pankkivaliokunnan varajäsen. Qwarnström menehtyi valtiopäivien aikana.

## Lähteet
Heikki Punttala

**Heikki Punttala** (21. toukokuuta 1788 Liminka – 1. lokakuuta 1865 Liminka) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Punttalan vanhemmat olivat Yrjö Yrjönpoika Punttala ja Brita  Punttala ja puoliso Maria Juhontytär Punttala. Heikki Punttala  oli talonpoikaissäädyssä Oulun tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä pankkivaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Sodankylä (täsmennyssivu)

**Sodankylä** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Sodankylä, Lapin maakunnassa sijaitseva Suomen kunta
* 2479 Sodankylä, paikkakunnan mukaan nimetty asteroidi
* *[[Sodankylä (albumi)|Sodankylä]]*, Maj Karma -yhtyeen studioalbumi vuodelta 2004
* ”Sodankylä”, samannimisellä albumilla julkaistu kappale.
Luettelo G. K. Chestertonin suomennetuista teoksista

Tämä on **luettelo [[G. K. Chesterton]]in suomennetuista teoksista**:

* *Sininen risti*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1915 (n:o 1 salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 30.
* *Lentävät tähdet*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 2 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 34
* *Ruhtinas Saradinen synnit*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 3 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 35
* *Mies Murto-kadulla*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 4 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto n:o 36.
* *Varkaitten paratiisi*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 1 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 37
* *Koneen erehdys*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 2 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 38
* *Rumpujen jumala*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 3 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto 39
* *Eversti Gray’n vihannekset*, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916, (n:o 4 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 40.
* *Isä Brownin viisaus : salapoliisikertomuksia*; suom. Eino Palola, 2. p. Helsinki : Kirja 1925.
* *Isä Brownin yksinkertaisuus : salapoliisikertomuksia*; suom. Eino Palola, 2. p. Helsinki : Kirja 1925.
* 
* 
**Israel Gowin rehellisyys
**Kummalliset jalat
**Lentävät tähdet
**Näkymätön mies
**Puutarhan salaisuus
**Ruhtinas Saradinen synnit
**Sininen risti
**Väärä muoto
* 
**Apollon silmä
**Caesarin pää
**Herra Glassin poissaolo
**Jumalan vasara
**Koneen erehdys
**Kuoleman kolme asetta
**Mies käytävässä
**Taittuneen miekan salaisuus
**Tohtori Hirschin kaksintaistelu
**Varkaiden paratiisi
* 
* 
**Eversti Crayn salaatti
**Isä Brown kertoo sadun
**John Boulnoisin outo rikos
**Koiran todistus
**Lentävä tikari
**Pendragonien tuhoutuminen
**Purppurainen peruukki
**Ratkaisematon arvoitus
**Rumpujen Jumala
* 
**Darnawayn suvun kohtalo
**Gideon Wisen haamu
**Isä Brownin henkiinherääminen
**Kultaisen ristin kirous
**Kuunsirpin ihme
**Taivaan nuoli
* *Mitä on Amerikka?* (What is America, kokoelmasta *What I saw in America?*), suomennos: Salla Rissanen, Oulu: Osuuskunta Jyväs-Ainola 2007  
* 
;Muissa julkaisuissa
* "Muuan kiinteistökauppa", kertomus, antologiassa *Huvila Satakieli*. Hämeenlinna: Nide 1949

## Lähteet
* [Chesterton, G. K.,](https://kansalliskirjasto.finna.fi/AuthorityRecord/melinda.(FI-ASTERI-N)000041528) Kansalliskirjasto
* Chesterton, G. K., Kirjasampo.fi
Hanna Ojala

**Hanna Ojala** (s. 1973 Kangasala) on suomalainen teatteriohjaaja, dramaturgi ja näytelmäkirjailija. 

Ojala on opiskellut Manchester School of Theatressa ja Teatterikorkeakoulussa. Hän on työskennellyt vierailevana ohjaajana Oulun, Rovaniemen, Kemin, Rauman, Hämeenlinnan, Vaasan, Kokkolan, Kajaanin ja Kuopion kaupunginteattereissa. Ojalan kirjoittama näytelmä *Sara Wacklinin Oulu palaa* (2019) pohjaa löyhästi Sara Wacklinin kronikkaan *Sata muistelmaa Pohjanmaalta*. Ojala on kiinnostunut historiallisen herstoryn kertomisesta. 

Kaleva-lehden mukaan Ojala on saanut kiitosta ”mahdottomista” töistään . Dramatisoijana Ojalan on kuvattu uuttavan proosateoksesta itsenäisen näytelmän ja luovan teoksen uudestaan. Ojalan dramatisointeja ovat mm. Anni Kytömäen *Kultarinta*-romaanin pohjalta kirjoitettu näytelmä sekä Anneli Toijalan kahden romaanin pohjalta kirjoitettu *Punainen maa, valkea meri*. Ojala on tehnyt käsikirjoittajana yhteistyötä myös Yle Draaman kanssa.

## Ohjauksia
* *Hovimäki* (Porin Teatteri 2024)
* *Ennen lintuja* (Seinäjoen kaupunginteatteri 2023)
* *Nimeni on BRÖYER* (Helsingin kaupunginmuseo Hakasalmen Huvila 2023)
* *Anu P.* (Rovaniemen Teatteri 2021)
* *Neito kulkee vetten päällä* (Kuopion kaupunginteatteri 2021)
* *Sara Wacklinin Oulu palaa* (Oulun kaupunginteatteri 2019)
* *Isä* (Vaasan kaupunginteatteri 2019)
* *Punainen maa, valkea meri* (Kajaanin kaupunginteatteri 2018)
* *Luonnon laki* (Vaasan kaupunginteatteri 2017)
* *Kultarinta* (Kokkolan kaupunginteatteri 2016)
* *Säikky* (Kokkolan kaupunginteatteri 2014)
* *Onnennumerot* (Rauman kaupunginteatteri 2013)
* *Bussi Somerolle – Rauli Baddingin tarina* (Kemin kaupunginteatteri 2011)
* *Kevään viimeiset kokeet* (Rovaniemen Teatteri 2009)

## Lähteet
Marc Cholodenko

**Marc Cholodenko** (1950 Pariisi, Ranska) on ranskalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut parodioita perinteiseen rakkauskertomuksen tyyliin. Hänen on sanottu olevan Marcel Proustin manttelinperijä. Teoksesta *Les États du désert* hän sai Médicis-palkinnon. Hän on kirjoittanut myös runoja.

## Lähteet
Nummen seuratalo

**Nummen seuratalo** on Nummella Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1912 valmistunut seuratalo. Talo sijaitsee Nummen koulukeskuksen vieressä vanhan Turuntien varrella ja se valmistui alun perin paikallisen nuorisoseuran toimitilaksi. Nummen seuratalon on suunnitellut arkkitehti Harald Svedberg ja rakennus kuuluu osaksi suojeltua Nummen kulttuurimaisemaa yhdessä Nummen kirkonkylän ja Oinolan kylän kanssa.

Nummen seuratalon huoneisiin kuuluu juhlasali, ravintolasali, keittiö, huone elokuvaprojektorille, aula, WC-tilat, sekä vahtimestarin asunto yläkerrassa. Seuratalon omistaa paikallinen kotiseutuyhdistys Nummi-Seura ry, joka vastaa seuratalon toiminnasta ja ylläpidosta. Nummi-Seura järjestää talossa omia tapahtumiaan, sekä vuokraa taloa ulkopuolisille juhlatilaksi. Taloon mahtuu yhtäaikaisesti noin 200 henkeä ja sen huoneistoala on 400 m².

## Kuvia

Tiedosto:Nummen seuratalo juhlasali.jpg|Seuratalon juhlasali.
Tiedosto:Valaisin Nummen seuratalo.jpg|Valaisin seuratalossa.
Tiedosto:Nummen seuratalo sisäkatto.jpg|Kattokoriste seuratalon juhlasalissa.
Tiedosto:Vitriini Nummen seuratalolla.jpg|Seuratalon juhlasalin vitriini.


## Lähteet