open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Polttouuni (runo)

**Polttouuni** () eli **Savenvalajat** () on antiikin kreikkalainen heksametriruno, joka on laitettu sekä Homeroksen että Hesiodoksen nimiin.

Runon pituus on 23 heksametrisäettä. Se on säilynyt osana Pseudo-Herodotoksen Homeroksen elämäkertaa. Runo alkaa rukouksella Athenelle savenvalajien auttamiseksi, jos nämä palkitsevat runoilijan, ja jatkuu kirouksilla heitä vastaan, jos he eivät niin tee. Julius Pollux laittoi runon Hesiodoksen nimiin, kun taas muutoin se laitettiin antiikissa yleensä Homeroksen nimiin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *The Kiln*. Teoksessa
Suuret ehoiat

**Suuret ehoiat** () oli Hesiodoksen nimiin laitettu antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia.

Runoelmasta tiedetään vain vähän. Se on liittynyt sisältönsä puolesta läheisesti Hesiodoksen *[[Naisten luettelo]]on*, joka tunnettiin myös nimellä *Ehoiat* (). Sen on arveltu nimensä perusteella olleen sisällöltään ja muodoltaan pitkälti samanlainen, ja jos *Naisten luettelo* koostui viidestä kirjasta, runoelman *Suuret ehoiat* arvellaan olleen selvästi laajempi. Osa myyttikertomuksista, joita *Suuret ehoiat* esitti, on samoja kuin *Naisten luettelossa*, kun taas toisissa tapauksissa runoelmien myyttiversiot ovat poikenneet toisistaan.

Runoelma näyttää olleen antiikin aikana vain vähäisessä käytössä kirjallisesti oppineiden piirien ulkopuolella. Se tunnetaan Pausaniaan viittauksista, Pindaroksen, Apollonios Rhodoslaisen, Aristoteleen ja muiden kirjoittajien teosten skolioissa ja kommentaareissa esiintyvistä maininnoista sekä yhdestä papyruskatkelmasta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *Great Ehoiai*. Teoksessa
Søren Wærenskjold

**Søren Wærenskjold** (s. 12. maaliskuuta 2000) on norjalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Joker Fuel of Norway -joukkueessa vuosina 2019–2020 ja on edustanut Uno-X Pro Cycling Team / Uno-X Mobility -tallia vuodesta 2021 lähtien.

Wærenskjold voitti alle 23-vuotiaiden aika-ajon maailmanmestaruuden ja sai maantieajossa pronssia vuonna 2022. Hän saavutti EM-hopeaa nuorten maantieajossa 2017 ja alle 23-vuotiaiden aika-ajossa 2021. Hän voitti UCI World Tour -sarjaan kuuluneen Omloop Het Nieuwsbladin 2025 sekä toiseksi korkeimman tason, 2. Pron, etappikilpailut Belgian ympäriajon vuonna 2024 ja Saksan ympäriajon 2025. Hän on voittanut aika-ajon Norjan-mestaruuden vuosina 2023 ja 2024.

Wærenskjold on kilpaillut myös cyclocrossissa. Hän voitti Norjan alle 19-vuotiaiden mestaruuden kausilla 2016–2017 ja 2017–2018 sekä miesten mestaruuden kaudella 2019–2020. Hän osallistui nuorten EM- ja MM-kilpailuihin ilman suurta menestystä.

## Saavutuksia maantiepyöräilyssä
Lähteet: Pro Cycling Stats, First Cycling

;2017
:Saarland Trofeo (Trofeo Karlsberg), nuorten kilpailun voitto
:Kriterium-ajon ja joukkueaika-ajon nuorten Norjan-mestaruus
:Internationale Niedersachsen-Rundfahrt der Junioren, kokonais- ja pistekilpailun sekä nuorten kilpailun voitto
:EM-kilpailut, nuorten maantieajossa hopeaa, aika-ajossa viides
:Grand Prix Rüebliland, 4. etapin voitto
;2018
:Trophée Centre Morbihan, 2a-etapin (aika-ajo) voitto
:Saarland Trofeo, kokonaiskilpailun ja 3a-etapin voitto
:Aika-ajon ja joukkueaika-ajon nuorten Norjan-mestaruus
:MM-kilpailut, nuorten aika-ajossa viides
;2019
:Joukkueaika-ajon Norjan-mestaruus
;2020
:International Tour of Rhodes, kokonaiskilpailun ja nuorten kilpailun sekä 1. ja 3. etapin voitto
:Joukkueaika-ajon Norjan-mestaruus
;2021
:Rauhanajo, prologin voitto
:Tour de l'Avenir, prologin ja 1. etapin voitto
:EM-kilpailut, alle 23-vuotiaiden aika-ajossa hopeaa
:MM-kilpailut, alle 23-vuotiaiden aika-ajossa neljäs
;2022
:Alle 23-v. maantieajon Norjan-mestaruus
:Tour de l'Avenir, 1. etapin voitto
:MM-kilpailut, alle 23-vuotiaiden aika-ajossa kultaa, maantieajossa pronssia
;2023
:Saudi Tour (AlUla Tour), 3. etapin voitto
:Belgian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, 3. etapin (aika-ajo) voitto
:Aika-ajon Norjan-mestaruus
:MM-kilpailut, aika-ajossa 13:s
:Tanskan ympäriajo, 1. etapin voitto
:Tour Poitou - Charentes en Nouvelle Aquitaine, kokonaiskilpailun ja nuorten kilpailun sekä 1. etapin voitto
;2024
:AlUla Tour, 2. etapin voitto
:Belgian ympäriajo, kokonaiskilpailun ja 1. etapin (aika-ajo) voitto
:Aika-ajon Norjan-mestaruus
:Tour Poitou - Charentes en Nouvelle Aquitaine, kokonaiskilpailun ja nuorten kilpailun sekä 3. etapin (aika-ajo) voitto
:GP de Fourmies, kolmas
:EM-kilpailut, aika-ajossa yhdeksäs
;2025
:Etoile de Bessèges, 2. etapin voitto
:Omloop Het Nieuwsblad, voitto
:Ranskan ympäriajo, 1. etapilla kolmas
:Tanskan ympäriajo, 2. etapin voitto
:Saksan ympäriajo, kokonais- ja pistekilpailun, nuorten kilpailun, prologin ja 3. etapin voitto

## Lähteet
Polttouuni

**Polttouuni** voi viitata seuraaviin:

* keramiikan valmistuksessa käytetty uuni
* krematorion uuni, jossa vainaja tuhkataan
* *[[Polttouuni (runo)|Polttouuni]]* eli *Savenvalajat*, antiikin kreikkalainen runo
10110 Jameshead

**10110 Jameshead (1992 LJ)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .

## Lähteet
Valituslaulu Batrakhokselle

**Valituslaulu Batrakhokselle** () oli Hesiodoksen nimiin laitettu antiikin kreikkalainen runomuotoinen valituslaulu. Se ei ole säilynyt nykyaikaan.

Tästä runosta tai Batrakhoksesta ei tiedetä mitään muuta kuin se, että *[[Suda]]* mainitsee hänet Hesiodoksen rakastettuna. Se, että henkilönnimi Batrakhos tunnetaan lähinnä Attikasta, saattaa viitata siihen, että runo liitettiin Hesiodokseen aikana, jolloin hänen runoutensa levisi tai oli erityisen suosittua Ateenassa.

## Lähteet
Konrad von Lange

**Konrad von Lange** (1855–1921) oli saksalainen taidehistorioitsija ja esteetikko. Hän oli vuodesta 1894 Tübingenin yliopiston professori ja 1901–1907 Stuttgartin maalausgallerian johtaja. Hänen esteettinen, illuusion periaatteeseen nojautuva pääteoksensa on *Das Wesen der Kunst* (1901).

Langen asuintalon Haus Lange Tübingenissä on suunnitellut Bernhard Pankok, jonka arkkitehdinura alkoi tällä suunnittelutyöllä.

## Teokset
* *Das Motiv des aufgestützten Fusses in der antiken Kunst* (1879)
* *Haus und Halle* (1885)
* *Der Amor des Michelangelo* (1898)
* *Das Wesen der Kunst* (1901)
* *Das Wesen der künstlerischen Erziehung* (1902).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Konrad von Lange, Deutsche Biographie
Jacob Langebek

**Jakob Langebek** (1710–1775) oli tanskalainen historiantutkija. Hän oli vuodesta 1748 sala-arkivaari (*gehejmearkivar*, arkistonhoitaja). Hän keräsi Tanskan historiaa valaisevia asiakirjoja ja lähteitä. Hänen kokoamansa Tanskan diplomatarium on olemassa käsikirjoituksena.

## Julkaisut
* *Danske magazin* (1745–1752) 
* *Scriptores rerum danicarum* (1772–1774)
* *Kristian I:s historie* (1749).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Piet Hein (1813)

**Piet Hein** oli Ranskan laivaston 74-tykkinen Téméraire-luokan linjalaiva.

## Valmistus

Maaliskuussa 18106 hollantilaiset laskivat Rotterdamissa 80-tykkisen standardin mukaisen hollantilaisen linjalaivan, *Admiraal Piet Hein*, kölin. Alus liitettiin 9. heinäkuuta 1810 Ranskan keisarilliseen laivastoon nimellä *Amiral Piet Hein*, kun Napoleon liitti Hollannin kuningaskunnan Ranskan keisarikuntaan. Aluksesta oli valmistettu neljännes, kun Napoleon määräsi 14. helmikuuta 1811 aluksen purettavaksi ja uudelleen koottavaksi petit modèlen mukaisena 74-tykkisenä linjalaivana. Valmistettava alus sai huhtikuussa 1811 nimen *Piet Hein*, jonka köli laskettiin 1. kesäkuuta 1811. Alus laskettiin vesille 1. toukokuuta 1813. Aluksen pituudeksi ilmoitettiin 194 hollantilaista jalkaa eli on mahdollista, että alus poikkesi jonkin verran muualla valmistetuista luokan aluksista.

Valmistauduttaessa palvelukseenottoon hollantilaiset valtasivat aluksen joulukuun 1813 kansannousussa. Alukselle palautettiin nimeksi *Admiraal Piet Hein*. Aluksen pohja kuparoitiin 1817. Se romutettiin 1819 Vlissingenissa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Diplomatarium

**Diplomatarium** on kokoelma tiettyä maa-aluetta tai laitosta koskevia vanhempia, etenkin keskiaikaisia asiakirjoja.

Ruotsissa ilmestyneen Suomenkin historiantutkimukselle tärkeän teoksen *[[Svenskt Diplomatarium]]* aloitti J. G. Liljegren 1829. Sitä täydentää N. A. Kullbergin luettelo *Svenska riksarchivets pergamentsbref från och med år 1351 förtecknade*. Norjassa on painettu *[[Diplomatarium Norvegicum]]*. Tanskassa julkaistiin aluksi asiakirjojen luettelo *Repertorium diplomaticum regni danici mediævalis*, jossa kerrotaan niiden sisällys. *[[Diplomatarium Danicum]]in* koostaminen aloitettiin 1932, ja ensimmäinen osa valmistui 1938.

Suomessa valtionarkistonhoitaja Reinhold Hausen ryhtyi toimittamaan Suomea koskevaa keskiajan diplomatariumia, joka sittemmin on saanut nimen Diplomatarium Fennicum.

## Lähteet
Couronne (1813)

**Couronne** oli Ranskan laivaston 74-tykkinen Téméraire-luokan linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin 14. marraskuuta 1811 Amsterdamista, missä köli laskettiin joulukuussa. Alus laskettiin vesille 26. lokakuuta 1813, mutta valmistauduttaessa palvelukseenottoon hollantilaiset valtasivat aluksen joulukuun 1813 kansannousussa. Se otettiin palvelukseen 1816 liitettynä Hollannin laivastoon nimellä *Prins Willem de Eerste*.

## Palvelus
Vuonna 1816 alus risteili Välimerellä. Vuonna 1823 se oli merimiesten parakkina Nieuwediepissä. Alus myytiin romutettavaksi 1829.

## Lähteet
*

### Viitteet
Polyphème (1817)

**Polyphéme** oli Ranskan laivaston 74-tykkinen Téméraire-luokan linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Amsterdamista, missä köli laskettiin kesäkuussa 1812. Hollantilaiset valtasivat aluksen joulukuun 1813 kansannousussa, jolloin aluksen rungosta oli valmistettu neljännes. Alus laskettiin vesille heinäkuussa 1817 nimellä *Holland* ja valmistui 1818 liitettynä Hollannin laivastoon.

## Palvelus
Alus risteili 1824 Välimerellä. Se myytiin 1832 Nieuwediepissä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Pégase-luokka

**Pégase-luokka** oli Ranskan laivaston kuuden 74-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka. 

## Alukset
Luokan alukset suunnitteli 1781 Antoine Groignard. Ne tilattiin 1781, ja niille varattiin nimet 13. heinäkuuta 1781.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Audacieux

**Audacieux** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

## Laivat
* Audacieux (1784), Ranskan laivaston vuonna 1784 vesille laskettu Téméraire-luokan linjalaiva
* Audacieux (1816), Ranskan laivaston Téméraire-luokan linjalaiva
* FS L’Audacieux (1931), Ranskan laivaston 1935 valmistunut Fantasque-luokan hävittäjä
* Audacieux (N17), Ranskan laivaston Cyclone-luokan torpedovene
Ren Nikaidō

**Ren Nikaidō** (; s. 24. toukokuuta 2001) on japanilainen mäkihyppääjä. Hän on suurmäen hopea- ja normaalimäen sekä sekajoukkuemäen olympiapronssimitalisti Milanon ja Cortinan olympiakisoista 2026. Lentomäen MM-kilpailuissa hän on saavuttanut joukkuekultaa sekä henkilökohtaisen kilpailun pronssia.

Nikaidō sijoittui nuorten MM-kilpailuissa parhaimmillaan normaalimäessä kuudenneksi vuonna 2021 sekä joukkuemäessä neljänneksi 2017 ja 2019. Aikuisten MM-kilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Planicassa 2023. Parhaimmillaan hän on ollut normaalimäessä 22:s ja molemmissa joukkuekilpailuissa viides Trondheimissa 2025. Lentomäen MM-kilpailuissa hän saavutti kultaa joukkuekilpailussa ja pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa Oberstdorfissa 2026. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 Nikaidō saavutti hopeaa suurmäessä ja jaetun pronssin normaalimäessä yhdessä Sveitsin Gregor Deschwandenin kanssa. Hän myös hyppäsi Japanin pronssia saavuttaneessa sekajoukkueessa.

Nikaidō kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Sapporossa helmikuussa 2020. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 28:s Wisłassa marraskuussa 2022. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Zakopanessa tammikuussa 2024. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Rukalla marraskuussa 2025. Hän sijoittui samalla kaudella toiseksi Klingenthalissa ja kolmanneksi Engelbergissä ennen kuin saavutti ensimmäisen voittonsa mäkiviikon osakilpailussa Innsbruckissa. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän oli neljäs. Myöhemmin samalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi Sapporossa. Willingenin molemmissa kilpailuissa hän oli toinen. Hän oli toinen myös Planican lentomäen ensimmäisessä kilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui neljänneksi.

Nikaidō sijoittui kesä-GP-sarjassa kolmanneksi vuonna 2024. Kesä-GP:n osakilpailuissa hän on saavuttanut yhden voiton sekä ollut kaksi kertaa toinen ja kerran kolmas. Continental Cupin osakilpailuissa hän on sijoittunut kahdesti toiseksi.

## Lähteet
Puissant (1782)

**Puissant** oli Ranskan laivaston kaksikantinen 74-tykkinen Pégase-luokan linjalaiva.

## Valmistus

Antoine Groignardin suunnittelema alus tilattiin 1781 Lorientin telakalta, missä köli laskettiin elokuussa 1781. Alus laskettiin vesille 13. maaliskuuta 1782 ja valmistui kesäkuussa 1782.

## Palvelus
Aluksen miehistö luovutti 29. elokuuta 1793 Toulonissa aluksensa brittiläis-espanjalaiselle laivastolle. Alus siirrettiin Britteinsaarille joukkojen vetäytyessä Toulonista. Se myytiin heinäkuussa 1816.
  
## Lähteet
*

### Viitteet
Seppo Väyrynen

**Seppo Tapio Väyrynen** (s. 1. lokakuuta 1950 Paltamo) on suomalainen insinööri ja työtieteen emeritusprofessori.

Seppo Väyrynen syntyi metsäteknikko Eeli Viljami Väyrysen ja Aino Margareta Peuran perheeseen. Hän avioitui 1974 lääkäri Maija Kylänpään kanssa. Väyrynen tuli ylioppilaaksi Kajaanin lyseosta 1969 ja valmistui Oulun yliopistosta diplomi-insinööriksi 1974 ja tekniikan lisensiaatiksi 1978 ja väitteli siellä tekniikan tohtoriksi 1986. 

Väyrynen oli  Oulun yliopistossa assistentti ja laboratorioinsinööri 1973–1975 ja opettaja 1975–1976. Tutkija Oulun aluetyöterveyslaitoksella hän oli 1975–1977 ja Työterveyslaitoksella 1977–1978 ja tutkimusinsinööri Kuopion aluetyöterveyslaitoksella 1978–1980 ja siellä erikoistutkija 1980–1988. Työtieteen professori Oulun yliopistossa Väyrynen oli vuodesta 1988 oltuaan siellä koneturvallisuuden dosentti 1986–1989. Hän oli myös Suomen Akatemian varttunut tutkija 1999–2000 ja tuntiopettaja Luulajan teknillisessä yliopistossa 1994–2002. Väyrysellä on lisäksi ollut useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Hän on sekä jukaissut tutkimuksia että kirjoittanut tietoteoksia.

## Lähteet
Areksen diskografia

Suomalaisen rap-artisti **[[Ares (artisti)|Areksen]] diskografia** käsittää kolme studioalbumia ja EP:tä, 24 singleä sekä yhdeksän musiikkivideota. Hänen albumeistaan kaksi on noussut Suomen albumilistan ykköspaikalle. 

## Studioalbumit

## EP:t

## Singlet

### Muut listasijoitukset

### Vierailevana artistina

## Musiikkivideot

* *Bisnes* (2019)
* *Matkoil* (2021)
* *Skala* (2021)
* *Hermes* (2021)
* *Kaikki saa kukat joskus* (2023)
* *Just tollee* (2024)
* *Iha miten vaa* (2024)
* *Tästä se vasta alkaa* (2026)
* *Helppo raha ei oo vaikee tehä* (2026)

## Lähteet
Dictateur (1782)

**Dictateur** oli Ranskan laivaston kaksikantinen 74-tykkinen Pégase-luokan linjalaiva.

## Valmistus

Antoine Groignardin suunnittelema alus tilattiin 1781 Toulonin telakalta, missä köli laskettiin heinäkuussa 1781. Alus laskettiin vesille 16. helmikuuta 1782 ja valmistui elokuussa.

## Palvelus
Aluksen miehistö luovutti 29. elokuuta 1793 Toulonissa aluksensa brittiläis-espanjalaiselle laivastolle, joka poltti 18. joulukuuta 1793 aluksen joukkojen vetäytyessä Toulonista. Ranskalaiset nostivat 1805 hylyn, joka romutettiin 1808.
  
## Lähteet
*

### Viitteet
Tomofumi Naitō

**Tomofumi Naitō** (; s. 22. helmikuuta 1993) on japanilainen mäkihyppääjä.

Naitō voitti lentomäen joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Oberstdorfissa 2026. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui 19:nneksi. Nämä olivat hänen ensimmäiset arvokilpailunsa kaikki ikäluokat huomioiden.

Naitō kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Willingenissä helmikuussa 2018. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan  30:s Lillehammerissa marraskuussa 2025. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Klingenthalissa saman vuoden joulukuussa. Ensimmäisen voittonsa ja palkintosijansa hän saavutti Holmenkollenin yhden kierroksen kilpailussa maaliskuussa 2026. Tätä ennen hän oli parhaimmillaan sijoittunut neljänneksi Kulmin lentomäessä kaksi viikkoa aiemmin. Hän sijoittui samalla kaudella toiseksi Vikersundin lentomäessä.

Naitō on saavuttanut Continental Cupin osakilpailuissa kaksi voittoa ja sijoittunut kerran toiseksi.

## Lähteet
Alcide (1782)

**Alcide** oli Ranskan laivaston kaksikantinen 74-tykkinen Pégase-luokan linjalaiva.

## Valmistus

Antoine Groignardin suunnittelema alus tilattiin 1781 Rochefortin telakalta, missä köli laskettiin heinäkuussa 1781. Alus laskettiin vesille 25. toukokuuta 1782 ja valmistui tammikuussa 1783.

## Palvelus
Alus tuhoutui 18. heinäkuuta 1795 tulipalossa Fréjusin edustalla.
  
## Lähteet
*

### Viitteet
Ionomeeri

**Ionomeeri** on polymeeri, jonka rakenteessa on negatiivisesti varautuneita ryhmiä ja niissä vastaioneina, jokin metallikationi. Nämä varautuneet ryhmät toimivat molekyyliketjujen ristiinsitojina. Erotuksena polyelektrolyyteistä, ionomeereissa on ionisidoksellisia ryhmiä huomattavasti vähemmän, useimmiten korkeintaan 10–15 % monomeereistä. Ionomeereillä on useita sovellutuksia muun muassa pinnoitteina.

## Rakenne ja ominaisuudet
Ionomeerien rakenteessa on negatiivisesti varautuneena ryhmänä tyypillisesti joko karboksylaatti- tai sulfonaattiryhmä, ja metallikationina joko natrium-, magnesium- tai sinkki-ioni. Ioniset ryhmät eivät ole tasaisesti jakautuneena koko polymeereissä, vaan niillä on tunnusomaista muodostaa multipleteiksi tai klustereiksi kutsuttuja rykelmiä. Huoneenlämpötilassa ionomeerit käyttäytyvät kertamuovien tavoin, mutta kuumennettaessa ne ovat termoplastisten muovien tavoin muovattavissa. Ionomeerit voivat olla joko jäykkiä tai elastomeereja. Monet ionomeerit ovat kirkkaita ja läpinäkyviä, hyvin iskunkestäviä, jännitystä kestäviä, liukenemattomia ja sähköä johtavia. Varautuneet ryhmät lisäävät polymeerien kykyä imeä vettä, mikä voi olla sovellutuksesta riippuen joko etu tai haitta.

Yksiä ensimmäisiä ionomeerejä olivat eteenistä ja metakryylihaposta valmistetut natriumia sisältävät polymeerit. Ne muistuttavat monilta ominaisuuksiltaan matalan tiheyden polyeteeniä. Nafion on tetrafluorieteenin ja fluorattuun sulfonihappojohdannaiseen perustuva ionomeeri, jonka etuja ovat hyvä kemikaalinkestävyys ja tietyissä sovellutuksissa olennaista on myös sen happamuus. Styreeniin ja metakryylihappoon perustuvia ionomeereja tai akryylinitriilin, butadieenien, stereenin ja metakryylihappoon perustuvia ionomeerejä käytetään elastomeereinä.

Ionomeerien valmistuksessa valmistetaan ensin happamia ryhmiä sisältävä polymeeri, joka neutraloidaan joko natriumetoksidilla, magnesiumasetaatilla tai sinkkioksidilla.

## Käyttö
Ionomeereilla on useita käyttökohteita. Hyvän iskunkestävyyden vuoksi niitä käytetään muun muassa golfpallojen ja keilojen pinnoitteina, pakkausten pinnoittamiseen, muovipullojen valmistukseen sekä puskureiden ja muiden autonosien valmistukseen. Ionomeereilla päällystetään myös papereita. Ionomeereista valmistettavia (esimerkiksi Nafion) kalvoja käytetään esimerkiksi polttokennoissa ja sähkötekniikan laitteissa sekä katalyytteinä. Elastomeerisia ionomeereja käytetään muun muassa mattojen valmistukseen, pinnoitteina ja liimoina. Lasin ja ionomeerin komposiitteja käytetään paikattaessa hampaiden reikiä.

## Lähteet
HMS Pegase (1781)

**HMS Pegase** oli Britannian kuninkaallisen laivaston Ranskan laivastolta vuonna 1782 vallattu 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.

## Valmistus
Ranskan laivasto tilasi 1781 Antoine Groignardin suunnitteleman aluksen Brestin laivastontelakalta, missä köli laskettiin kesäkuussa. Alus laskettiin vesille 15. lokakuuta 1781 nimellä *Pégase* ja valmistui helmikuussa 1782.

*HMS Foudroyant* valtasi 21. huhtikuuta 1782 Ushantin edustalla aluksen, joka varustettiin 8. toukokuuta - 11. syyskuuta 1782 Portsmouthissa. Varustaminen maksoi 19&nbsp;332 puntaa ja neljä shillinkiä.
 
## Palvelus
Huhtikuussa 1783 alus otettiin palvelukseen ensimmäisenä päällikkönään Samuel Marshall. Se varustettiin heinäkuussa Portsmouthissa vartiolaivaksi. Alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin helmikuussa 1788. Se muutettiin helmikuusta maaliskuuhun 1794 Portsmouthissa vankilaivaksi.

Alus palautettiin palvelukseen helmikuussa 1794 päällikkönään Hugh Drake. Se oli helmikuussa 1795 alkaen sairaalalaivana päällikkönään Samuel Blow, joka luovutti päällikkyyden toukokuussa 1797 George Moreylle. Alus varustettiin elokuussa 1801 vankisairaalaksi, jonka päällikkönä oli marraskuusta alkaen John Atkins. Alus poistettiin palveluksesta toukokuussa 1802.

Syyskuussa 1803 alus palautettiin palvelukseen Portsmouthin vankilaivana päällikkönään Joseph Crouch, missä tehtävässä se oli vuoteen 1807. Kesäkuussa 1809 aluksen päällikkönä oli George Descourdoux. Se oli lainassa 1810-1814 kuljetushallinnolla (). Aluksen päällikkönä oli joulukuussa 1814 Grant Allan. Se poistettiin palveluksesta 1814 ja romutettiin joulukuussa 1815 Portsmouthissa.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Sonkajärven kunnanvaltuusto

**Sonkajärven kunnanvaltuusto** on Pohjois-Savon maakunnassa sijaitsevan Sonkajärven kunnan ylin päättävä elin, jonka jäsenet eli valtuutetut valitaan kuntavaaleissa neljän vuoden välein. Kunnanvaltuustossa on ollut vuodesta 2017 lähtien 21 paikkaa, joista yhdeksän on keskustan hallussa valtuustokaudella 2025–2029. Toiseksi suurin puolue on SDP.

Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Ilpo Kärkkäinen (ps.). Ensimmäinen varapuheenjohtaja on Marko Kumpulainen (sd.) ja toinen Eino Luukkonen (kesk.). Kunnanvaltuusto kokoontuu Mosaiikissa osoitteessa Koulutie 4.

## Koostumus vaaleittain

Vuoden 2025 kuntavaaleissa Sonkajärven suurin puolue keskusta keräsi tasan 40 prosentin kannatuksen. Sosiaalidemokraattien kannatus oli noin 22 prosenttia ja perussuomalaisten 18,5 prosenttia.

Keskustalla oli enemmistö valtuustopaikoista vuosina 1997–2012.

Suomen Kommunistisella Puolueella oli ehdokkaita Sonkajärvellä vuoden 2000 kuntavaaleista lähtien aina vuoden 2017 vaaleihin asti, mutta se ei saanut ehdokkaitaan valtuustoon kertaakaan. Myös Vihreällä liitolla oli ehdokkaita vuonna 1992 ja liberaaleilla vuosina 1976 ja 1980, joista jälkimmäisenä puolue sai yhden valtuutetun. Kristillisdemokraatit ovat asettaneet ehdokkaita Sonkajärvellä vuodesta 1972 alkaen, ilman paikkoja puolue jäi ensimmäisen vaalivuoden lisäksi vuosina 2008, 2017 ja 2025.

Vuonna 1996 omalla listallaan kunnallisvaaleihin osallistui Sonkajärven Työttömät ry, joka sai vähän yli kaksi prosenttia äänistä. Tältä yhteislistalta ei päässyt ketään valtuustoon.

## Valtuutetut
### Kausi 2025–2029
Vuoden 2025 kuntavaaleissa sosiaalidemokraatit saivat kaksi lisäpaikkaa ja kokoomus yhden edellisvaaleista, häviäjiä olivat keskusta, perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit menettäessään kukin yhden paikan, kristillisten tapauksessa puolue menetti ainoan paikkansa Sonkajärvellä. Valitun valtuuston keski-ikä on noin 52 vuotta.

Sonkajärven kunnanvaltuustoon valittiin vaaleissa seuraavat jäsenet kaudelle 2025–2029:

## Lähteet
*
*
*
*
*
*
*

### Viitteet
L/over – ikuisesti minun

**L/over – ikuisesti minun** on suomalainen psykologinen draama- ja jännityssarja. Sarjaa on esitetty MTV Katsomossa ja sunnuntaisin MTV3:lla tammikuusta 2026 lähtien. Sarjan on tuottanut suomalainen Gutsy Pictures -tuotantoyhtiö.

Sarjan ohjaaja on Aleksi Salmenperä. Sen päähahmot ovat Roosa (Krista Kosonen) ja Juha (Jani Volanen), joiden rakkaustarina saa synkän käänteen. Sarja kertoo narsistisesta suhteesta, jossa mies manipuloi naista. Psykologi Helinä Häkkänen kehuu sen kuvaavan suhteen kehitystä osuvasti.
Muita hahmoja näyttelevät muun muassa Oona Airola ja Hannu-Pekka Björkman. Sarja perustuu joiltain osin Nina Honkasen kirjaan *[[Pohjakosketus]]* (Into Kustannus, 2019 ).

Sarja kilpaili kahdeksan muun eurooppalaisen televisiosarjan kanssa Canneseries-festivaalin pääsarjassa keväällä 2025. Kilpailun voitti norjalainen trillerisarja *[[A Better Man]]*.

## Lähteet
Kai Huotari

**Kai Huotari** (s. 1972) on Kiinteistö Oy Kaapelitalon toimitusjohtaja. Koulutukseltaan hän on taiteiden maisteri, diplomi-insinööri ja kauppatieteiden tohtori.

## Ura
Lukion jälkeen Kai Huotari opiskeli ensin yliopistossa matematiikkaa ja sitten Teknillisessä korkeakoulussa. Kesken opintojensa hän muutti Ranskaan elokuvakoulun vuoksi, josta valmistui taiteen maisteriksi vuonna 1999. 1990-luvulla hän teki elokuvia ja järjesti luentosarjoja, joissa esiintyi ulkomaalaisia elokuva-ammattilaisia. Teknillisestä korkeakoulusta hän valmistui vuonna 2003 diplomi-insinööriksi.

Tämän jälkeen hän toimi kolme vuotta DocPoint-elokuvafestivaalin toiminnanjohtajana. Vuosina 2006–2010 Huotari työskenteli tietotekniikan tutkimuslaitos HIIT:ssä ja vuosina 2012–2015 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti EIT:ssä muun muassa kehityspäällikkönä. EIT oli tekniikan tohtoreille ja Nokian tieto- ja viestintätekniikan osaajille suunnattu yrityshautomo, jossa tuettiin kansainvälisten yritysten perustamista.

Vuonna 2014 hän väitteli Hanken Svenska handelshögskolanista. Hänen väitöskirjansa käsitteli live-twiittaamista, ajan ilmiötä, jossa tv-lähetykset nostivat esiin katsojien lähettämiä Twitter-viestejä. Osan väitöskirjastaan hän teki vierailevana tutkijana Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä.

Kulttuurikeskus Kaapelitehtaan johtajana hän aloitti marraskuussa 2015.

## Luottamustehtäviä
Huotari on tai on ollut:
*Kansainvälisen Creative FEDin ohjausryhmän jäsen
*HAM Helsingin taidemuseosäätiön hallituksen puheejohtajana
* Helsingin Kaupunkitilat Oy:n hallituksessa
*Helsingin Musiikkitalon hallituksen jäsen
* Helsingin yliopiston ylioppilaskunta HYY:n Elokuvaryhmän puheenjohtajana
*Kiinteistöosakeyhtiö Helsingin Marian hallituksen puheenjohtaja
*Paimion parantola -säätiön hallituksessa 
*Helsingin Taidehallin säätiön hallituksen puheenjohtaja
*Yleisradion hallituksessa

## Filmografia
Huotarin elokuvia: 
**Kukkakauppa*, fiktio 1995 (käsikirjoitus, ohjaus, leikkaus)
**Suuri juhla*, dokumentti vapusta 1995 Helsingissä
**Ei koskaan mitään pahaa*, fiktio, Sakka ry 1997 (leikkaus)
**Paistaako keskiyöllä aurinko?*, dokumentti, Filmville Oy, 1997 (käsikirjoitus, ohjaus, leikkaus)
**Mies ja sateenvarjo*, fiktio, Filmville Oy 1999 (käsikirjoitus, ohjaus, leikkaus)

## Yksityiselämä
Huotarilla on ranskalainen vaimo ja kolme tytärtä. Perhe on asunut muun muassa Yhdysvalloissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Huotarin Researchgate-profiili
*Huotarin TEDxHelsinki-puheenvuoro vuodelta 2017
Marshawn Kneeland

**Marshawn Kneeland** 8. heinäkuuta 2001 Grand Rapids, Michigan, Yhdysvallat – 6. marraskuuta 2025 Frisco, Texas, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa oli uloin puolustuksen linjamies. Kneeland edusti NFL-joukkue Dallas Cowboysia. Ennen NFL-uraansa hän edusti Länsi-Michiganin yliopiston joukkuetta. Cowboys varasi hänet toisella kierroksella 56. varausvuorolla  

Kesäkuussa 2024 Kneeland teki sopimuksen Cowboysin kanssa.

Kneeland pelasi 18 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä oli yhteensä 26 taklausta, yksi pelinrakentajan säkitys, neljä iskua pelinrakentajaan, yksi rähmäyksen palautus ja yksi puolustettu heitto. Hän teki yhden touchdownin blokatun lentopotkun palautuksesta.

## Lähteet
Humiseva harju (vuoden 2026 elokuva)

**Humiseva harju** (; tyyliteltynä heittomerkein) on vuonna 2026 ensi-iltansa saanut brittiläis-yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Emerald Fennell. Elokuva perustuu Emily Brontën samannimiseen romaaniin vuodelta 1847, ja sen pääosia esittävät Margot Robbie ja Jacob Elordi. Elokuvan alkuperäismusiikit on säveltänyt Anthony Willis ja elokuvaan perustuvan soundtrack-albumin on tehnyt pop-artisti Charli XCX.

*Humiseva harju* sai maailmanensi-iltansa TCL Chinese Theatressa 28. tammikuuta 2026. Se sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa ystävänpäivän aikoihin 13. helmikuuta 2026. Elokuva on saanut ristiriitaisen vastaanoton kriitikoilta: kuvaus, tuotantoarvot ja roolisuoritukset ovat saaneet kehuja, mutta uskollisuutta lähdemateriaalille sekä Fennellin ohjausta ja käsikirjoitusta ollaan parjattu. Alkuperäisessä kirjassa Heathcliff on tummaihoinen ja ihonväri on keskeinen osa hahmon tarinaa. Elokuvassa hahmo on kuitenkin valkoihoinen ja tämä aiheutti katsojissa ristiriitaisen vastaanoton elokuvan julkaisussa.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
*
Iryo

**Iryo** on espanjalaisen Intermodalidad de Levante S.A. (ILSA) -yhtiön suurnopeusjunien brändi. Yhtiön omistaa Italian valtionerautatieyhtiö Trenitalia, espanjalainen paikallislentoyhtiö Air Nostrum ja infrastruktuurirahasto Globalvia. Iryo liikennöi Espanjan suurten kaupunkien välillä.

## Historia
Iryo aloitti liikennöinnin Espanjassa marraskuussa 2022. Se oli kolmantena Espanjan suurnopeusjunaliikenteeseen astunut toimija ja neljäs brändi: Renfen, Renfen halpabrändi Avlon ja ranskalaisomisteisen Ouigo Españan jälkeen. 

18. tammikuuta 2026 Iryon suurnopeusjuna oli osallisena onnettomuudessa Adamuzissa: Málagasta Madridiin matkannut Iryon juna suistui raiteilta ja törmäsi vierekkäisiä kiskoja pitkin vastaan kulkeneeseen Renfen junaan. Suuronnettomuudessa kuoli 45 ihmistä.

## Kalusto
Iryo liikennöi italialaisilla Frecciarossa 1000 -sähkömoottorijunayksiköillä, joita sillä on 20 kappaletta. Junissa on neljä erilaista matkustusluokkaa, joista kolme on suunniteltu liikematkustajille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Iryon kotisivut
Silja Koskinen

**Silja Koskinen** (s. 7. tammikuuta 2004) on suomalainen alppihiihtäjä. Hän on erikoistunut tekniikkalajeihin eli pujotteluun ja suurpujotteluun. Hän edustaa Turun Slalomseuraa.

Koskinen on osallistunut nuorten MM-kilpailuihin vuosina 2023, 2024 ja 2025. Hän on sijoittunut parhaimmillaan 16:nneksi pujottelussa vuonna 2024. Joukkuekilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi vuonna 2023 ja kymmenenneksi vuonna 2024. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän oli pujottelussa 29:s.

Koskinen on kilpaillut Eurooppa-cupissa maaliskuusta 2023 alkaen. Hän on sijoittunut parhaimmillaan 19:nneksi Haslibergin pujottelussa helmikuussa 2026. Hän on kilpaillut maailmancupissa Levillä marraskuussa 2024 ja marraskuussa 2025, mutta kummallakaan kerralla hän ei yltänyt pujottelukilpailussa toiselle kierrokselle.

## Lähteet
Kauksi järv

**Kauksi järv** eli **Vanaküla järv** (*Kiviotsa järv, Kauksi paisjärv, Kauksi Kivijärv*) on Virossa Põlvamaalla Põlvan ja Räpinan kuntien rajalla sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Kauksi järv on  pitkä, alajuoksulla noin 20– leveä, ja sen pinta-ala on . Se sijaitsee kaartuvassa jokilaaksossa Miiasten kylän, Vanakülan ja Kauksin välissä, jonne järvi on patoamalla muodostettu Lutsu jõgeen. Pato sijaitsee maantien 62 lähellä, josta haarautuu padon yli joen eteläpuolelle. Padolla on aikoinaan toiminut vesimylly. Järven vedenpinnan korkeus riippuu joen virtaamista. Nouseva ja laskeva vesi aiheuttaa rannoille suovyöhykkeen, joka seuraa järveä ja yläjuoksulla jokea koko matkan.

## Vesistösuhteita
Kauksi järv sijaitsee Narvanjoen vesistöalueella Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueella olevaan Lutsu jõen valuma-alueeseen se kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 55,6 neliökilometriä . Järven vesi on peräisin lähinnä Lutsu jõen virtaamasta, mutta järveen laskee myös lännestä tuleva Miiaste kraav . Joki virtaa padolta eteenpäin Kauksin kylän läpi kohti pohjoista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puhkajad Vanaküla (Kauksi) järve ääres (valokuva kapulalossista), Estonian Photographic Heritage Society
* 23747 Kauksi vesiveski pais, Kultuurimälestiste register
Paavo-halli

**Paavo-halli** on Turun Hirvensalossa sijaitseva liikuntahalli, joka soveltuu moneen lajiin. Hallissa voi pelata esimerkiksi salibandyä, koripalloa, lentopalloa ja futsalia. Hallin kapasiteetti on noin 280 henkilöä, mutta seisomapaikkoja on enemmän.

Paavo-Hallia käyttävät muun muassa Wäinö Aaltosen koulu, jonka käyttöön sali on alunperin tehty, Turun Urheiluliiton naisten lentopallojoukkue TuULettaret ja Airiston Salibandy. Halli on valmistunut vuonna 1986. Salibandyliitto käyttää tulospalvelussaan hallista nimeä ”Paavohalli”.

## Lähteet
Nozomi Maruyama

**Nozomi Maruyama** (; s. 2. kesäkuuta 1998) on japanilainen mäkihyppääjä. Hän voitti kaksi olympiapronssia talviolympialaisissa 2026.

Maruyama saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia joukkuekilpailussa vuonna 2015. Ensimmäisissä aikuisten MM-kilpailuissaan Seefeldissä 2019 hän oli normaalimäessä seitsemästoista. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui suurmäessä neljänneksi ja normaalimäessä kahdeksanneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän saavutti normaalimäessä ja sekajoukkuemäessä pronssia sekä oli suurmäessä kahdeksas.

Maruyama kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lillehammerssa joulukuussa 2018. Hän sai heti maailmancupin pisteitä oltuaan 29:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Râșnovissa tammikuussa 2020. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Willingenissä helmikuussa 2023. Muutamaa päivää myöhemmin hän oli kolmas Hinzenbachissa. 

Kaudella 2025–2026 Maruyama voitti molemmat Lillehammerin kilpailut. Falunissa hän voitti normaalimäessä ja oli toinen suurmäessä. Wisłassa hän sijoittui kolmanneksi. Klingenthalissa hän saavutti voiton ja toisen sijan. Hän voitti Engelbergissä ja oli uudenvuodenaattona kolmas Garmisch-Partenkirchenissä. Zhangjiakoussa hän sijoittui toiseksi ja kolmanneksi. Hän voitti Zaōnn kilpailun. Willingenissä hän oli kolmas ja toinen. Hän sijoittui kolmanneksi Lahden molemmissa kilpailuissa ja toiseksi Oslon molemmissa kilpailuissa. Hän oli kolmas Planican lentomäen kilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi.

Maruyama voitti kesä-GP-sarjan vuonna 2026. Hän on voittanut yhden kesä-GP-kilpailun, sijoittunut seitsemän kertaa toiseksi ja neljä kertaa kolmanneksi. Continental Cupin osakilpailuissa hän on ollut kerran kolmas.

## Lähteet
Vuoden 2001 Atlantin hurrikaanikausi

**Vuoden 2001 Atlantin hurrikaanikausi** oli Atlantin hurrikaanikausi, joka käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 30. marraskuuta 2026. Virallisen kauden rajat on asetettu kaudelle jonka aikana esiintyy 97 % hurrikaaneista. Yksittäisiä tapauksia on kauden ulkopuolellakin. 

Vuonna 2001 Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus (NHC) seurasi Atlantilla 15 trooppista syklonia (TC), jotka saavuttivat trooppisen myrskyn tai hurrikaanin voimakkuuden. Yhdeksän näistä voimistui hurrikaaneiksi ja neljäksi "voimakkaiksi hurrikaaneiksi" [luokka 3 tai korkeampi Saffir-Simpsonin hurrikaaniasteikolla (SSHS). Nämä luvut olivat korkeammat kuin tuolloinen ilmastollinen keskiarvo 10 nimettyä myrskyä, kuusi hurrikaania ja kaksi voimakasta hurrikaania. Kauden erityispiirre oli sen suhteellinen myöhäisyys; kaikki hurrikaanit muodostuivat syyskuun alun jälkeen, ja viimeinen niistä hiipui joulukuun puolella.

## Vertailu keskiarvoihin

## Myrskyt

## Lähteet
Pegase

**Pegase** tai **Pégase** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Pégase-luokka Ranskan laivaston kuuden linjalaivan muodostama alusluokka
* HMS Pegase (1781), Britannian kuninkaallisen laivaston Ranskan laivastolta vuonna 1782 valtaama linjalaiva
* FS Pégase (M644), Ranskan laivaston 1985 palvelukseen otettu Éridan-luokan miinantorjunta-alus
* Pégase (Q156), Ranskan laivaston 1932–1950 käytössä ollut sukellusvene.
Vitalis Norström

**Johan Vitalis Abraham Norström** (29. tammikuuta 1856 Åmål – 29. marraskuuta 1916 Alingsås) oli ruotsalainen filosofi. Hän väitteli tohtoriksi Uppsalan yliopistosta ja toimi vuodesta 1891 Göteborgin korkeakoulun professorina. Norström oli vuosisadan vaihteessa aktiivinen yhteiskunnallinen keskustelija, joka arvosteli modernismia. Hänet valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 1907.
## Julkaisuja
* *Om undersökningen af den gifna verklighetens form* (1885)
* *Grunddragen af Herbert Spencers sedelära* (1890)
* *Materialismen inför den moderna vetenskapen* (1890)
* *Om natursammanhang och frihet* (1895)
* *Hvad innebär en modern ståndpunkt i filosofien?* (1898)
* *Tankelinier* (1905)
* *Religion och tanke* (1912)
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svenskt biografiskt handlexikon
Sondre Langås

**Sondre Klingen Langås** (s. 2. helmikuuta 2001 Namsos) on norjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja pituudeltaan 190-senttimetrinen. Hän edustaa englantilaista Derby Countya. Hän on pelannut Norjan A-maajoukkueessa kaksi maaottelua vuonna 2024.

Langås pelasi kotimaassaan vuoden 2024 loppuun saakka. Pääsarja Eliteserienissä hän edusti stavangerilaista Vikingiä kausina 2023–2024. Siirryttyään helmikuussa 2025 Derby Countyyn hän pelasi keväällä 2025 Englannin mestaruussarjassa 14 ottelua. Polvileikkauksesta toivuttuaan hän on myös kaudella 2025–2026 kuulunut Derbyn vakiokokoonpanoon.

Langås on pelannut Norjan A-maajoukkueessa kaksi ottelua, Kansojen liigan otteluissa Itävaltaa vastaan syyskuussa 2024 ja Kazakstania vastaan marraskuussa 2024.

## Lähteet
Norström

**Norström** on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:

* Mattias Norström (s. 1972), jääkiekkoilija
* Vitalis Norström (1856–1916), filosofi
Emile Stiebel

**Emil Stiebel** (29. tammikuuta 1876 Tukholma – 15. heinäkuuta 1950 Klippan) oli ruotsalainen oopperalaulaja ja näyttelijä. Hän oli äänialaltaan bassobaritoni ja työskenteli Kuninkaallisessa oopperassa vuosina 1903–1940. Stiebel näytteli yhdeksässä elokuvassa 1910–1949.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jesper Pohjolainen

**Jesper Pohjolainen** (s. 14. syyskuuta 2001) on suomalainen alppihiihtäjä. Hän on erikoistunut tekniikkalajeihin, erityisesti pujotteluun. Hän edustaa Hyvinkään Slalomseura Sukkulaa.

Pohjolainen on osallistunut nuorten MM-kilpailuihin vuosina 2019 ja 2022. Hän on sijoittunut henkilökohtaisissa lajeissa parhaimmillaan 18:nneksi alppiyhdistetyssä vuonna 2022. Samana vuonna hän sijoittui joukkuekilpailussa viidenneksi. Aikuisten arvokilpailuissa Pohjolainen kilpaili ensimmäisen kerran Courchevelin MM-kilpailuissa 2023 ja toisen kerran Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 mutta ei menestynyt. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui suurpujottelussa 27:nneksi.

Pohjolaiinen on kilpaillut Eurooppa-cupissa joulukuusta 2021 alkaen. Hän on sijoittunut parhaimmillaan toiseksi kahdessa joulukuussa 2024 Italiassa käydyssä pujottelukilpailussa. Hän sijoittui kauden 2024–2025 pujottelucupin kokonaispisteissä kolmanneksi. Hän kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Levin pujottelussa marraskuussa 2019 ja seuraavan kerran Kitzbühelissä ja Schladmingissä tammikuussa 2023. Hän saavutti ensimmäiset maailmancupin pisteensä joulukuussa 2025 sijoittumalla 28:nneksi Alta Badian pujottelussa. Parhaimmillaan hän on ollut 22:s Kranjska Goran pujottelussa maaliskuussa 2026.

Jesper Pohjolaisen pikkusisko Rosa Pohjolainen on maajoukkuetason alppihiihtäjä.

## Lähteet
Vieremän kunnanvaltuusto

**Vieremän kunnanvaltuusto** on Pohjois-Savon maakunnassa sijaitsevan Vieremän kunnan ylin päättävä elin, jonka jäsenet eli valtuutetut valitaan kuntavaaleissa neljän vuoden välein. Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa valtuustokaudella 2025–2029. Toiseksi eniten paikkoja on puoluepoliittisesti sitoutumattoman Vieremä 2000 ry:n valtuutetuilla.

Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Mikko Heiskanen (kesk.). Ensimmäinen varapuheenjohtaja on Ahti-Pekka Vornanen (kd.) ja toinen Jorma Heusala (kesk.).

## Koostumus vaaleittain
Keskusta on saanut Vieremän valtuustossa paikkaenemmistön vuodesta 1988, lukuun ottamatta vuoden 2021 vaaleja, jolloin puolueen osuus valituista jäi hieman alle puolen. Vuoden 2025 kuntavaaleissa keskustan kannatus Vieremällä oli 50,5 prosenttia.

Vieremällä vuodesta 2000 vaikuttanut sitoutumattomien ryhmä Vieremä 2000 on ollut kuntavaaleissa Vieremän toiseksi kannatetuin. Vuoden 2025 vaaleissa yhteislista sai 26,4 prosenttia kunnan äänistä. Aikaisemmin toiseksi suurin puolue on ollut vasemmistoliitto ja sen edeltäjä SKDL noin 25 prosentin kannatuksella. Sekä vasemmistoliitto että SDP eivät ole kumpikaan vuoden 1996 vaalien jälkeen asettaneet Vieremällä ehdokkaita kuntavaaleissa.

## Valtuutetut
### Kausi 2025–2029
Vieremän kunnanvaltuustoon valittiin vaaleissa seuraavat jäsenet kaudelle 2025–2029:

## Lähteet
*
*
*
*
*
*
*
*

### Viitteet
Homeerinen hymni 6 Afroditelle

**Homeerinen hymni Afroditelle** () on Afroditelle omistettu antiikin kreikkalainen hymniruno, joka on kuudes niin kutsutuista homeerisista hymneistä.

## Historia

*Hymni Afroditelle* on toinen Afroditelle omistetuista kolmesta homeerisesta hymnistä ja esiintyy kokoelmassa heti pidemmän *[[Homeerinen hymni 5 Afroditelle|Hymnin Afroditelle]]* eli viidennen homeerisen hymnin jälkeen. Kolmas Afroditelle omistettu hymni on kymmenes hymni.

Se, että hymni korostaa Afroditen asemaa Kyproksella, viittaa siihen, että se olisi esitetty saarella; erään ehdotuksen mukaan kyseessä olisivat olleet Palaia Pafoksessa jumalattaren kunniaksi vietetyt juhlat. Hymnissä on nimenomainen viittaus rapsodiseen kilpailuun, jonka runoilija toivoo voittavansa, mikä kertoo sen esityskontekstista.

## Sisältö

*Hymni Afroditelle* käsittää 21 heksametrisäettä. Siinä on tyypillisempi hymninen rakenne kuin viidennessä hymnissä, ja se myös ylistää jumalatarta paljon suoremmin. Hymni ylistää kaunista ja kultakruunuista Afroditea, jonka valtapiiri on Kypros. Länsituuli kuljetti hänet vaahdosta meren yli saarelle, missä horat ottivat hänet iloisesti vastaan, pukivat hänet taivaallisiin vaatteisiin ja koristivat kruunulla, koruilla ja kaulaketjuilla. Koristeltuna he veivät hänet jumalten luo, jotka ihailivat hänen kauneuttaan ja toivoivat saavansa hänet puolisokseen. Lopuksi runoilija tervehtii jumalatarta, pyytää voittoa kilpailussa ja lupaa muistaa häntä ja laulaa myös toisen laulun.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* *Afroditelle*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* *To Aphrodite*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* *[https://el.wikisource.org/wiki/Ομηρικοί_Ύμνοι/VI._Εις_Αφροδίτην Εἰς Ἀφροδίτην]*. Wikiaineisto. 
* *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0137%3Ahymn%3D6 Hymn 6 to Aphrodite]*. Perseus. 
* *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=HH+6&fromdoc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0138 Hymn 6 to Aphrodite]*. Perseus. 
* *[https://topostext.org/work/359 Homeric Hymn to Aphrodite 2]*. ToposText. 
* *[https://www.theoi.com/Text/HomericHymns3.html#6 To Aphrodite]*. Theoi Greek Mythology.
Homeerinen hymni 7 Dionysokselle

**Homeerinen hymni Dionysokselle** () on Dionysokselle omistettu antiikin kreikkalainen hymniruno, joka on seitsemäs niin kutsutuista homeerisista hymneistä. Se kertoo tarinan siitä, kuinka Dionysos joutuu merirosvojen vangiksi.

## Historia

*Hymni Dionysokselle* on toinen Dionysokselle osoitetuista kolmesta homeerisesta hymnistä; ensimmäinen on pitkä *[[Homeerinen hymni 1 Dionysokselle|Hymni Dionysokselle]]* eli hymni 1, josta on kuitenkin säilynyt vain katkelmia. Kolmas on hymni 26.

Myytti siitä, kuinka Dionysos joutuu merirosvojen vangiksi, esiintyy muista lähteistä ensimmäisenä Pindaroksella, ja hymnin arvellaan olevan suunnilleen samalta ajalta hänen kanssaan, toisin sanoen 500-luvun eaa. lopulta tai 400-luvun eaa. alkupuolelta. Eksekiaalta tunnetaan kuuluisa Dionysos-malja, joka ajoitetaan noin vuoteen 530 eaa. ja jonka kuvitus vaikuttaa esittävän samaa myyttiä. Maalaus ei välttämättä edellytä myyttiä, mutta on jopa esitetty, että myytti olisi saanut innoituksensa maalauksesta.

## Sisältö

*Hymni Dionysokselle* käsittää 59 heksametrisäettä. Se kertoo Dionysoksesta, Semelen pojasta, joka ilmestyy meren rannalle nuorukaisen hahmossa. Thyrsenialaiset merirosvot ottavat hänet laivaansa luullen häntä kuulujen kuninkaiden pojaksi ja yrittävät sitoa hänet vangikseen, mutta siteet eivät pidä. Perämies ymmärtää hänen olevan jumala ja kehottaa vapauttamaan hänet, mutta laivan päällikkö torjuu varoituksen ja käskee jatkamaan matkaa.

Tällöin laivalla tapahtuu ihmeitä: viini virtaa kannella, köynnös ja muratti kasvavat purjeen ja maston ympärille, ja Dionysos muuttuu pedoksi, ensin leijonaksi ja sitten synnyttää myös karhun. Kauhistuneet merirosvot hyppäävät mereen ja muuttuvat delfiineiksi, mutta perämies säästetään ja Dionysos paljastaa henkilöllisyytensä. Hymni päättyy tervehdykseen Dionysokselle ja toteamukseen, että ilman häntä ei voi järjestää kaunista laulua.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* *Dionysokselle*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* *To Dionysus*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* *[https://el.wikisource.org/wiki/Ομηρικοί_Ύμνοι/VII._Εις_Διόνυσον Εἰς Διώνυσον]*. Wikiaineisto. 
* *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0137%3Ahymn%3D7 Hymn 7 to Dionysus]*. Perseus. 
* *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0138%3Ahymn%3D7 Hymn 7 to Dionysus]*. Perseus. 
* *[https://topostext.org/work/360 Homeric Hymn to Dionysus 2]*. ToposText. 
* *[https://www.theoi.com/Text/HomericHymns3.html#7 To Dionysus]*. Theoi Greek Mythology.
Homeerinen hymni 8 Areelle

**Homeerinen hymni Areelle** () on Areelle omistettu antiikin kreikkalainen hymniruno, joka on kahdeksas niin kutsutuista homeerisista hymneistä.

## Historia

*Hymni Areelle* on kauan tiedetty alkuperältään myöhäiseksi. Usein katsotaan, että se olisi peräisin 400-luvulta jaa. ja uusplatonilaisen filosofi Prokloksen teos, joka on siirtynyt hänen hymniensä kokoelmasta osaksi homeerisia hymnejä. Tämä on selitetty sillä, että myöhäisantiikin aikana tai varhaiskeskiajalla homeeriset hymnit koottiin samaan koodeksiin Prokloksen, Orfeuksen ja Kallimakhoksen hymnien kanssa. Tällöin Prokloksen *Hymni Areelle* olisi siirtynyt vahingossa osaksi homeeristen hymnien kokoelmaa.

Toisaalta hymni on nähty myös orfilaisena runona; laitettu Porfyrioksen (200–300-luku jaa.) tai hänen lähipiirinsä nimiin; tai sijoitettu yleisesti Nonnoksen (400-luku jaa.) jälkeiseen aikaan. Erään tulkinnan mukaan se taas voisi olla niinkin varhainen kuin 200-luvulta eaa.

## Sisältö

*Hymni Areelle* käsittää 17 heksametrisäettä. Se puhuttelee Aresta voimakkaana ja sotaisena jumalana, vaunujen ajajana, kaupunkien suojelijana, Olympoksen puolustajana ja Themiin liittolaisena, joka hallitsee planeettojen ratoja ja antaa ihmisille rohkeutta ja nuoruuden urheutta. Häntä ylistetään sodan, voiton ja miehuuden ruumiillistumana.

Runon lausujaminä pyytää Aresta suomaan elämäänsä voimaa ja rohkeutta, jotta pelkuruus ja sielun petolliset yllykkeet voitaisiin karkottaa. Samalla häntä anellaan hillitsemään sydämen raivo ja ohjaamaan pois verisestä taistelusta kohti rauhan lakeja, välttäen riitaa, vihaa ja kuoleman väkivaltaisia voimia.

## Tulkintoja

Runo poikkeaa muista homeerisista hymneistä aloittamalla pitkällä epiteettien sarjalla ja esittämällä Areen epätavallisesti järjestyksen ja suojelun jumalana pikemminkin kuin väkivaltaisena tuhoajana. Hymni viittaa myös Mars-planeettaan ja antiikin käsitykseen seitsemästä taivaankappaleesta, mikä viittaa kehittyneeseen kosmologiseen taustaan. Tämä on yksi syistä, jonka vuoksi runoa pidetään myöhäisenä. Myös Areesta annettu kuva vastaa paremmin roomalaista Marsia kuin varhaisempaa verenhimoista kreikkalaista sodanjumalaa. Hymni antaa näin hyvin toisenlaisen kuvan Areesta ja heijastaa mahdollisesti muuttuneita käsityksiä sodasta ja rauhasta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* *Areelle*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* *To Ares*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* *[https://el.wikisource.org/wiki/Ομηρικοί_Ύμνοι/VIII._Εις_Άρεα Εἰς Ἄρεα]*. Wikiaineisto. 
* *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0137%3Ahymn%3D8 Hymn 8 to Ares]*. Perseus. 
* *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0138%3Ahymn%3D8 Hymn 8 to Ares]*. Perseus. 
* *[https://topostext.org/work/361 Homeric Hymn to Ares]*. ToposText. 
* *[https://www.theoi.com/Text/HomericHymns3.html#8 To Ares]*. Theoi Greek Mythology.
Birger Schlaug

**Birger Schlaug** (s. 29. tammikuuta 1949) on ruotsalainen poliitikko, joka toimi Ympäristöpuolue Vihreiden miespuolisena puheenjohtajana vuosina 1985–1988 ja 1992–2000. Hän oli valtiopäiväedustaja 1994–2001. Schlaug on ollut myös Vingåkerin kunnanvaltuutettu. Hän erosi Ympäristöpuolueesta vuonna 2005, koska puolueen talous- ja EU-linja oli hänen mukaansa muuttunut.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruotsin valtiopäivät