open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kotijärvi (Jämsä, Hopsu)

**Kotijärvi** on Jämsän Hopsussa Kankarisveden luoteispuolella sijaitseva 9,3 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemäntoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Kotijärvi on osa Hopsun maatalousmaisemaa, ja sen loivasti polveilevilla rannoilla levittäytyy peltoaukeita rinnan metsätilkkujen kera. Järven keskiosassa on pieni saari. Kotijärven luoteiskolkasta lähtee laskuoja länteen Murtojärveen. Kotijärven eteläpuolella sijaitsee Poikkeus, joka laskee Palojoen kautta Kotijärven kaakkoisrantaan. Poikkeuksen kaakkoispuolella on Majajärvi.

Kotijärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, ja sen vakavesistä vain Liesjärvi on yli neliökilometrin laajuinen. Kotijärvi kuuluu valuma-alueen koillisiin järviin.

Jämsässä on toinenkin Kotijärvi, se sijaitsee kaksitoista kilometriä Hopsun Kotijärveltä itään.

## Lähteet
Tuorla

**Tuorla** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Tuorla, kylä Piikkiössä, Kaarinan kaupungissa
* 1425 Tuorla, asteroidi

## Katso myös
* Tuorlan kartano
* Tuorlan observatorio
* Tuorlan planetaario
Dark Side

**Dark Side** on suomalaisen rock-yhtyeen Blind Channelin esittämä kappale, jolla yhtye edusti Suomea vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Kappale sijoittui toisessa semifinaalissa viidenneksi 234 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui kuudennelle sijalle 301 pisteellä.

”Dark Side” valittiin Suomen edustuskappaleeksi 20. helmikuuta 2021 Uuden Musiikin Kilpailussa.

## Listasijoitukset

## Lähteet
Vesivainajala

**Vesivainajala** on monissa uskonnoissa ja mytologioissa esiintyvä vedenalainen tai -takainen vainajala, joka sijaitsee vielä usein elävien maailman alapuolella tai äärimmäisellä laidalla. Muinaisbabylonialaisessa mytologiassa vainajala oli lähteen tapaisesta aukosta levittäytyvä maanalainen alkumeri, kun taas kiinalaiset uskomukset tuntevat kaukana pohjoisessa sijaitsevan vedenalaisen vainajalan. Myös eskimot tunsivat vesivainajalan, ja suomensukuisten hantien mukaan Objoen suun takana, veden ympäröimänä, oli tuonpuoleiseen johtava aukko.

Vesivainajala muistuttaa saamelaisten saivo-käsitettä, ja Martti Haavion mukaan saamelaisen noidan apuhenki tuli vesivainajalasta. Karjalan kielen livvin ja lyydin murteissa ruumisarkkua on kutsuttu *ruuheksi*, ja ruuhentapaista onttoa puuta on varhaisina aikoina käytetty ruumisarkkuna laajalla Brittein saarilta Siperiaan ulottuvalla alueella. Hantien keskuudessa tapa on ollut tunnettu aivan näihin päiviin asti. Käytäntö saattaa olla jäänne varhaisemmista vesivainajalauskomuksista. Toisaalta karjalaisissa itkuvirsissä ei esiinny vesivainajalaan viittaavia mainintoja, poikkeuksena eräiden eteläaunukselaisten *huondezitkujen* motiivit, joissa sielun oli huhuttava venettä päästäkseen Tuonelan virran yli. Myöskään venehautauksia ei tunneta Laatokan etelärannikolta; sen sijaan Skandinaviassa tapa on ollut yleinen. Karjalaiset kuolinitkut edustavat kuitenkin suhteellisen myöhäistä, laajalla alueella Itä-Euroopassa tunnettua lähivainajalaan liittyvää perinnettä, kun taas varhaisemmat käsitykset tulevat ilmi Tuonela-aiheisista runoista ja loitsuista, joissa vallitsevat uskomukset ovat etävainajala-tyyppiä. Tuonen virta esiintyy myös suomalaisessa kansanrunoudessa ja sen pohjalta rakennetussa Kalevalassa (Väinämöisen Tuonelan-matka).

## Lähteet
Tix

**Andreas Andresen Haukeland** (s. 12. huhtikuuta 1993 Bærum, Norja) on norjalainen laulaja, lauluntekijä ja tuottaja, joka tunnettaan myös taiteilijanimellä **Tix**. Hänellä on todettu Touretten oireyhtymä, minkä vuoksi hänen taiteilijanimenään on Tix (Tic-liike).

Haukeland on suosittu Snapchat-palvelussa, jossa hän julkaisee usein myös kiistanalaista materiaalia. Haukeland tuli tunnetuksi kappaleesta nimeltä "Sjeiken 2015", jonka hän teki yhdessä The Pøssy Projectin kanssa. Hänen albuminsa nimeltä *Dømt og berømt* saavutti 2. sijan Norjan VG-listalla. Haukeland on toiminut myös yhtenä Flo Ridan kappaleen "Game Time" ja Ava Maxin kappaleen "Sweet but Psycho" kirjoittajista.

Tix edusti Norjaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Fallen Angel". Hän sijoittui Rotterdamissa järjestetyssä Euroviisufinaalissa sijalle 18.

Haukeland osallistui *Paradise Hotel Norway* -ohjelmaan vuonna 2019 ja voitti *[[Melodi Grand Prix 2021]]* -kilpailun. Haukeland seurusteli vuosina 2019–2020 Paradise Hotel -ohjelmassa tapaamansa Marthe Elise Brennen kanssa.

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

## Lähteet
Nyingma

**Nyingma** (tiibetiksi **རྙིང་མ་**) on yksi tiibetinbuddhalaisuuden koulukunta. Kaikista nykyisistä koulukunnista nyingma on vanhin. Nimi nyingma tarkoittaa "aikaista koulukuntaa". Sen perustajaksi mainitaan Padmasambhava eli Guru Rinpoche.

Erona muihin koulukuntiin nyingma sisältää joitakin ainutlaatuisia opetuksia, esimerkiksi *Salaisen olemuksen [[tantra]]*.

Nyingma-koulukunnan opetuksia voidaan välittää kahdella tavalla: kama ("kaukainen suullinen") ja terma ("läheinen aarre"). Kama tarkoittaa jatkuvaa ja katkeamatonta suullista opin välitystä, joka alkoi Intiasta, siirtyi Tiibetiin ja on jatkunut sikäläisten opettajien toimesta. Terma on opetus, jonka Padmasambhava havaitsi erityisen hyväksi tulevaisuutta ajatellen ja "kätki" niitä oppilaidensa tietoisuuteen sekä erilaisiin maantieteellisiin paikkoihin. Lisäksi hän jätti seuraajilleen ohjeet siitä, miten tunnistaa henkilö, jonka mielessä tällainen aarre on. Tällaisia henkilöitä kutsutaan nimellä *tertön*, ja ensimmäinen heistä oli Sangye lama (1000–1080). Tertönit ovat suora, eli läheinen, linkki Padmasambhavan opetusten ja sen hetkisen ajan välillä.

Nyingma-koulukunta keskittyy erityisesti dzogchenin (eli *Suuren täydellistymän*) ymmärtämiseen, minkä kautta pyritään ymmärtämään myös omaa mieltä. Kun ihminen ymmärtää paremmin omaa mieltään, hän kykenee opettamaan paremmin meditaatiota.

## Lähteet
Siuntion pitäjäntupa

**Siuntion pitäjäntupa** (ruots. *Sjundeå sockenstuga*) valmistui pitäjäntuvaksi Siuntioon, Uudellemaalle 1. syyskuuta 1876 ja toimi tehtävässä vuoteen 1920 asti. Hirsirakenteisessa tuvassa oli yksi pienempi huone ja yksi suurempi huone. Tupa sijaitsi Tyyskylän mailla Siuntion kirkonkylässä entisten kirkkotallien takana rinteessä Siuntion Pyhän Pietarin kirkon edessä. 1900-luvulla Siuntion pitäjäntupa purettiin, kun Suitiantietä levennettiin ja huonokuntoiselle pitäjäntuvalle ei jäänyt riittävästi tilaa jäädä paikalleen.

Pitäjäntuvassa pidettiin pitäjänkokouksia vuodesta 1876 vuoteen 1919.

## Lähteet
Sakya

**Sakya** (tiibetiksi ས་སྐྱ་) on yksi tiibetinbuddhalaisuuden neljästä pääkoulukunnasta. Koulukunnan perusti Khön Könchok Gyalpo vuonna 1073. Sen ensimmäinen hengellinen johtaja oli Gyalpon poika, Sachen Kunga Nyingpo (1092–1158), joka perusti ensimmäisen sakya-luostarin.

Sakya keskittyy ennen kaikkea tantriseen harjoitteluun. Keskeisessä asemassa ovat mielikuvituksen ja oman ruumiin tutkiskelu..

Verrattuna muihin koulukuntiin, sakya on poikkeuksellinen siinä mielessä, että sen pääopettajan asema kulkee yhdessä Khönin perheessä. Perheestä yksi miespuolinen jäsen toimii ns. linjan jatkajana (*ngachang*) eli valkopukuisena lamana, joka voi mennä naimisiin huolimatta asemastaan munkkina. Muut Khönin perheen miespuoliset jäsenet voivat olla munkkeja..

Nykyään sakya on jakautunut kolmeen koulukuntaan:

* Sa skya
* Ngorpa
* Tshar pa

## Lähteet
Fallen Angel (TIXin kappale)

**Fallen Angel** (alun perin **Ut Av Mørket**) on norjalaisen laulajan TIXin esittämä kappale, jolla hän edusti Norjaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 75 pistettä ja saavutti sijan 18.

## Lähteet
Geluk

**Geluk** (tiibetiksi དགེ་ལུགས་), tai **gelug**, on yksi tiibetinbuddhalaisuuden koulukunta. Se on länsimaissa parhaiten tunnettu tiibetinbuddhalaisuutta edustava suuntaus, koska sen johtava opettaja on dalai-lama. 

Muiden tiibetinbuddhalaisten koulukuntien tavoin myös geluk katsoo seuraavansa intialaisen mestarin, Atishan, perintöä. Itsenäisen geluk-koulukunnan perustajaksi mainitaan kuitenkin Je Tsongkhapa (1357–1419). Hän opiskeli aluksi sakya-linjaa, sitten kagyu-linjaa, vaelsi ympäri Tiibetiä suurimman osan elämästään ja päätyi lopulta perustamaan geluk-linjan ja Ganden-luostarin hieman ennen kuolemaansa Lhasassa. Padmasambhavan kerrotaan ennustaneen Tsongkhapan syntyvän bodhisattvan emanaationa. 

Kiinan kulttuurivallankumouksen aikana kiinalaiset tuhosivat alkuperäisen Ganden-luostarin ja polttivat Tsongkhapan muumion. Erään munkin väitetään kuitenkin onnistuneen pelastaa pala Tsongkhapan kallosta ja joitain tuhkia. 

Geluk painottaa erityisesti sutrien oppimista ja buddhalaista filosofiaa. Lisäksi väittelystä ja buddhalaisesta etiikasta on tullut tärkeitä osia gelukin harjoittamisessa. Erottuakseen muiden linjojen lamoista, geluk-lamat käyttävät keltaista hattua punaisen sijaan.

Tsongkhapan yhdestä tärkeästä oppilaasta, Khedrup Gelek Pelzangista, tuli myöhemmin ensimmäinen panchen-lama, joka oli avainasemassa ensimmäisen dalai-laman kouluttamisessa.

## Lähteet
Kansantaloudellinen Yhdistys

**Kansantaloudellinen Yhdistys** oli vuosina 1884–2008 toiminut suomalainen tieteellinen seura. Se yhdistyi vuoden 2009 alussa Taloustieteellisen Seuran kanssa, jolloin syntyi nykyinen Taloustieteellinen Yhdistys.

Kansantaloudellinen Yhdistys aloitti toimintansa 1880-luvulla yksityisenä keskustelukerhona ja se perustettiin virallisesti vuonna 1884. Alkuaikoina yhdistyksen muodosti lähinnä samoin ajattelevien vanhasuomalaisten piiri. Kansantaloudellisen Yhdistyksen keskeinen toimintamuoto on ollut suomenkielinen julkaisutoiminta: vuonna 1904 aloitti toimintansa yhdistyksen oma lehti *Yhteiskuntataloudellinen Aikakauskirja*, jonka nimi muutettiin *[[kansantaloudellinen aikakauskirja|Kansantaloudelliseksi aikakauskirjaksi]]* vuonna 1929. Yhdistyksen ensimmäinen esimies oli Yrjö-Sakari Yrjö-Koskinen (1892). Esimiehinä toimivat myös muun muassa Juho Kusti Paasikivi (1908, 1925, 1930 ja 1931) ja Risto Ryti (1926). Mauno Koivisto oli johtokunnan jäsenenä vuodet 1966–1968.

## Lähteet
Taloustieteellinen Seura

**Taloustieteellinen Seura** oli suomalainen tieteellinen seura, joka toimi vuosina 1936–2008. Se yhdistyi vuoden 2009 alusta Kansantaloudellisen Yhdistyksen kanssa, jolloin syntyi nykyinen Taloustieteellinen Yhdistys.

Taloustieteellinen Seura aloitti toimintansa Taloustieteellisen Kerhon nimellä vuonna 1936. Järjestö perustettiin
nuorten taloustieteilijöiden omaksi yhdistykseksi vastareaktiona Kansantaloudellisen Yhdistyksen vanhoilliseksi koetulle ilmapiirille, mutta taustalla oli myös oppihistoriallisia näkemyseroja niin sanotun ”historiallinen koulukunnan” ja John Maynard Keynesin oppeihin tukeutuvan Tukholman koulukunnan välillä. Seuran erityisenä tavoitteena oli kehittää suomalaista kansantaloustiedettä ja opetusta levittämällä historiallisesta koulukunnasta poikkeavia näkemyksiä. Taloustieteellinen Kerho vaihtoi nimensä Taloustieteelliseksi seuraksi vuonna 1957.

Taloustieteellisen Seuran puheenjohtajat 1936–2008:

*1936–1940 Pauli Korpisaari
*1940–1944 Mikko Tamminen
*1945 Paavo Aarnio
*1946 Lauri af Heurlin
*1947 Pentti Pajunen
*1948 Lauri af Heurlin
*1949 Pentti Poukka
*1949–1950 Mika Tiivola
*1951 Reino Rossi
*1952 Heikki Valvanne
*1953 Eino Haikala
*1954 Kaarlo Larna
*1955 Erkki Laatto
*1956–1957 Pentti Viita
*1958–1959 Gösta Mickwitz
*1960–1961 Lauri af Heurlin
*1962 Auvo Kiiskinen
*1963 Pentti Pöyhönen
*1964 Fedi Vaivio
*1965 Olli Niitamo
*1966–1967 Kyösti Pulliainen

*1968 Aarni Nyberg
*1969 Ahti Molander
*1970 Eero Tuomainen
*1971 Timo Relander
*1972 Seppo Leppänen
*1973 Pentti Vartia
*1974 Nils Andersson
*1975 Pekka Sirén
*1976 Reino Hjerppe
*1977 Jukka Pekkarinen
*1978 Antti Heinonen
*1979 Heikki Oksanen
*1980 Erkki Koskela
*1981 Timo Airaksinen
*1982 Antti Suvanto
*1983 Vesa Kanniainen
*1984 Tuire Santamäki
*1985 Matti Pohjola
*1986 Urho Lempinen
*1987 Jouko Ylä-Liedenpohja
*1988 Raija Volk

*1989 Reija Lilja
*1990 Uskali Mäki
*1991 Jari Kuuluvainen
*1992 Juhana Vartiainen
*1993 Marianne Stenius
*1994 Sirpa Wallius
*1995 Mika Widgrén
*1996 Anne Brunila
*1997 Olli-Pekka Ruuskanen
*1998 Jaakko Kiander
*1999 Hannu Piekkola
*2000 Leena Mörttinen
*2001 Mikko Spolander
*2002 Hannu Vartiainen
*2003 Heikki Kauppi
*2004 Edvard Johansson
*2005 Juuso Vanhala
*2006 Marketta Henriksson
*2007 Timo Vesala
*2008 Essi Eerola

## Lähteet
Buddhalainen hybridisanskrit

**Buddhalainen hybridisanskrit** (hindiksi बौद्ध मेरवन संस्कृत) on nimitys sanskritin kielen muodolle, jota on käytetty etupäässä buddhalaisissa teksteissä. Käsitteenä buddhalainen hybridisanskrit on peräisin modernilta ajalta. Termin kehitti sanskritin kielen tutkija Franklin Edgerton.

Hybridisanskrit lasketaan paalin kielen muodoksi. Sanskrit on vaikuttanut kielimuotoon suurimmilta osin etupäässä mahayana-buddhalaisuuden kautta. Sen ei myöskään ole katsottu olevan puhuttu kieli, vaan sen käyttö on rajoittunut yksinomaan uskonnollisiin teksteihin. Oletuksena on, että monet buddhalaiset käyttivät sanskritia, mutta kirjoittivat uskonnolliset tekstit hybridisanskritilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hybridisanskrit–englanti -sanakirja
Voy a quedarme

**Voy a quedarme** on espanjalaisen laulajan Blas Cantón esittämä kappale, jolla hän edusti Espanjaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai kuusi pistettä ja saavutti sijan 24.

## Lähteet
Juho Pere

**Juho Pere**  (1838 – 1899 Kokemäki) oli suomalainen taloustirehtööri, maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Maanviljelijä, talostirehtöörin arvonimen saanut kunnallismies Juho Pere Kokemäeltä oli talonpoikaissäädyssä Euran tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1899.

## Lähteet
August Perho

**August Perho**  (14. heinäkuuta 1860 Urjala – 28. kesäkuuta 1901 Urjala) oli suomalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies.

Maanviljelijä, kunnallismies August Perho Urjalasta oli talonpoikaissäädyssä Tammelan  tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894,  1897, 1899 ja 1900.

## Lähteet
Juho Pernu

**Juho Pernu**  (23. helmikuuta 1833 Kälviä – 19. joulukuuta 1898 Kälviä) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Juho Pernun vanhemmat olivat Matti Matinpoika Pernu ja Helena Juhontytär Herronen ja puoliso Brita Erkintytär Pernu. Juho Pernu oli maanviljelijä ja kunnallismies, jolla oli myös jauho- ja sahamylly ja joka toimi maanmittarina sekä harrasti kalanistutusta. Hän oli talonpoikaissäädyssä Kokkolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878, sen jälkeen kun Carl Johan Slotte oli valittu säädyn puhemieheksi.

## Lähteet
Kaarle Juhana Peräntie

**Kaarle Juhana Peräntie**  (22. lokakuuta 1822 Alatornio – 15. syyskuuta 1896 Alatornio) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Peräntien vanhemmat olivat Johan Henrik Peräntie ja Eva Maria Kore ja puoliso Eva Heikka. Maanviljelijä, jahtivouti Peräntie oli vuodesta 1866 Alatornion kunnallislautakunnan esimies aina vuoteen 1894 asti. Hän oli  talonpoikaissäädyssä Tornion tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872.

## Lähteet
Johan Pettersson (valtiopäivämies)

**Johan Pettersson**  (11. kesäkuuta 1821 Korppoo – 1881) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Petterssonin vanhemmat olivat Johan Petter ja Johanna Mattsson ja puoliso Amanda Serafia Gudmunds. Pettersson oli talonpoikaissäädyssä Mynämäen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän oli valtiopäivillä merilakivaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Ragni Østgaard

**Ragni Østgaard** (o.s. **Gullichsen**, 7. maaliskuuta 1894 – 16. kesäkuuta 1956) oli suomenruotsalainen seurapiirinainen, josta tuli Norjan kruununprinsessa Märthan hovineito. Hän kuului Gullichsenin sukuun, ja oli Alexander Gullichsenin tytär ja Harry Gullichsenin sisar.

Ragni Gullichsen meni vuonna 1916 naimisiin norjalaisen upseerin Nikolai Ramm Østgaardin kanssa. Tästä tuli kruununprinssin adjutantti, ja pariskunta palveli kruununprinssiparia vuosikymmenten ajan. Sota-aikana Ragni Østgaard ja hänen nuorin poikansa asuivat kruununprinsessa Märthan ja tämän lasten kanssa Yhdysvalloissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalainen Anni Gullichsen alkoi katsoa uutta tv-sarjaa ja huomasi siinä tutun nimen – isotäti olikin osa Norjan hovia: "Isoin yllätys" *Yleisradio*
The Civil Surface

**The Civil Surface** on brittiläisen progressiivisen rock yhtye Egg albumi.

## Kappaleet

### A-Puoli
#  
# 
# 

### B-Puoli
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Dave Stewart – urut, piano, basso (kappaleessa: B3)
* Mont Campbell – basso, laulu, piano, käyrätorvi (kappaleissa: A2, B7)
* Clive Brook – rummut
;Sessiomuusikot
* Steve Hillage – kitara (kappaleessa: B2)
* Lindsay Cooper – fagotti, oboe (kappaleissa: A1, B3)
* Tim Hodgkinson – klarinetti (kappaleissa: A1, B3)
* Jeremy Baines – huilu (kappaleessa: A2)
* Amanda Parsons – laulu (kappaleessa: B1)
* Ann Rosenthal – laulu (kappaleessa: B1)
* Barbara Gaskin – laulu (kappaleessa: B1)
* Mont Campbell – käyrätorvi
* Maurice Cambridge – klarinetti
* Stephen Solloway – huilu
* Chris Palmer – fagotti

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Civil Surface'' discogs.com -sivustolla
* Civil Surface'' progarchives.com -sivustolla
Juho Pietiläinen

**Juho Pietiläinen**  (25. elokuuta 1855 Mäntsälä – 14. syyskuuta 1946 Kangasala) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Pietiläisen vanhemmat olivat Juho Heikinpoika ja Anna Lisa Pietilä ja puolisot Olga Maria Pietilä, Amanda Theofilia Sivenius ja Sofia Wilhelmina Pietiläinen. Jääkärimajuri Eino Pietiläinen oli Juho Pietiläisen poika toisesta avioliitosta. Juho Pietiläinen kävi maanviljelysopiston Kurkijoella ja toimi maanviljelijänä ja kunnallismiehenä Porvoon pitäjässä. Perniöön hän muutti 1904, sitten pääkaupunkiseudulle ja myöhemmin Sortavalan maalaiskuntaan tilanhoitajaksi sekä sotien jälkeen evakkona Kangasalaan. Pietiläinen oli valtiopäivillä talonpoikaissäädyssä Mäntsälän tuomiokunnan edustaja 1897 ja Halikon tuomiokunnan edustaja 1905–1906.

## Lähteet
Karkumorsian

**Karkumorsian** on Miljoonasateen 14. studioalbumi, joka julkaistiin 1. helmikuuta 2019. Se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan albumilistan sijalle 15 ja fyysisen albumilistan sijalle 4.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* *smackthejack.net*: 
* *[[Soundi]]*: 

## Kokoonpano
* Tomi Aholainen – koskettimet, taustalaulu
* Jarmo Hovi – lyömäsoittimet, taustalaulu
* Ari Laaksonen – basso, taustalaulu
* Matti Nurro – kielisoittimet, laulu/Keijulukki, taustalaulu
* Heikki Salo – laulu

### Vierailevat muusikot
* Matti Kallio – puhaltimet, harmonikka, taustalaulu
* Mari Kaasinen, Susan Aho, Karoliina Kantelinen (Värttinä) – laulu/Karkumorsian
* Paleface – räpäyttely/Köyhät

### Muut tekijät
* Juho Kunelius, Damn Sound Studios – äänitykset
* Risto Hemmi, Finnvox – äänitykset/Värttinä
* Matti Kallio, Fireland Reykjavik – miksaus
* Svante Forsbäck, Chartmakers Oy – masterointi
* Lauri Salo, LATE Graphic – kannet
* Risto Nummela – etukannen bändikuva
* Pertti Tiitola – takakannen neule
* Jari Siljamäki – kuvitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karkumorsian Discogsissa
Juhana Pohjalainen

**Juhana Pohjalainen**  (1819 – 1866 Mynämäki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Pohjalainen oli talonpoikaissäädyssä Mynämäen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä suostuntavaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Tuomas Poikela

**Tuomas Poikela**  (1812 – 1890 Rovaniemi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Talollinen Tuomas Poikela oli talonpoikaissäädyssä Tornion tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864 ja 1867. Hän oli molemmilla kerroilla lakivaliokunnan jäsen ja vuonna 1867 myös valitsijamies ja toimitusvaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Carl Fredrik Pousar

**Carl Fredrik Pousar**  (19. heinäkuuta 1822 Turku – 15. lokakuuta 1887 Tampere) oli suomalainen maanviljelijä, kauppias ja valtiopäivämies. 

Tilanomistaja Carl Fredrik Pousar Ruskealasta  oli talonpoikaissäädyssä Sortavalan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä toimitusvaliokunnan ja säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen

Pousar syntyi Turussa ja muutti vuonna 1846 Karjalan Hiitolaan kirjanpitäjäksi, josta edelleen Ilmeen seurakuntaan 1848. Tämän jälkeen Pousar asettui maanviljelijäksi Ruskealaan, mutta muutti Johannekseen vuonna 1871.. Puolisonsa Maria Pousarin (o.s. Tragman) kuoltua vuonna 1874 Pousar muutti Tammelaan vuonna 1876 ryhtyen kauppiaaksi. Myöhemmin 1880-luvulla hän muutti Tammelasta Tampereelle, jossa kuoli vuonna 1887.

## Lähteet
Melkart-steela

**Melkart-steela** on Aleppon pohjoispuolelta Syyriasta löydetty steela, joka on yleensä ajoitettu 900-luvun toiselle puoliskolle tai 800-luvun alkupuoliskolle eaa. Steela sisältää Melkartin kuvan ja piirtokirjoituksen, jonka mukaan steelan pystytti Bar-Hadad. Täysin varmaa ei ole, kehen nimi viittaa. Piirtokirjoituksen teksti on arameaa. Nykyisin steela on Aleppon kansallismuseolla.

## Steela
Melkart-steela löydettiin 1930-luvun lopulla osana roomalaisajalla rakennettua muuria Bredshin kylästä (noin 7 km Aleppon pohjoispuolella Syyriassa). Basaltista tehty steela kuvaa Melkart-nimistä jumalaa, joka pitää kirvestä yhdessä ja ankh-symbolia toisessa kädessä. Melkart oli erityisesti foinikialaisrannikolla ja Tyroksen kaupungissa palvottu jumala, mutta hänen palvontansa oli yleistä myös laajemmalla alueella. Melkart tulee foinikian sanoista *mlk qrt*, jotka tarkoittavat kaupungin kuningasta. Viisirivinen arameankielinen piirtokirjoitus sijaitsee jumalan kuvan alapuolella. Piirtokirjoituksen toinen rivi on huonosti säilynyt. Viidennellä rivillä on ainoastaan yksi kirjain, mutta ilmeisesti tekstiä ei kuitenkaan ole tuhoutunut tältä riviltä. Kirjoitustyylin ja kielen perusteella piirtokirjoitus voidaan ajoittaa 900-luvun toiselle puoliskolle tai 800-luvun alkupuoliskolle eaa.

Steelan pystyttänyt Bar-Hadad (Heprealaisessa Raamatussa Ben-Hadad) on perinteisesti yhdistetty Damaskokseen, mutta löytöpaikka Aleppon lähellä sopii huonosti tämän kanssa. Damaskoksen ei tiedetä hallinneen näin laajoja alueita 900–800-luvuilla eaa. Kyseessä voi myös olla jonkun Aleppon lähellä sijainneen kuningaskunnan samanniminen hallitsija. Nimi tarkoittaa Hadadin poikaa, ja Hadad oli rautakautisen Syyrian yksi keskeisimmistä jumalista, jonka tunnettu kulttikeskus oli Aleppo. Bar-Hadad voisi siten olla melko yleinen nimi koko Syyrian alueella rautakaudella. Joidenkin tutkijoiden mukaan kyseessä on arvonimi, jonka Aramin kuninkaat omaksuivat noustuaan kuninkaaksi. Toisaalta piirtokirjoituksen pystyttäjä sanoo olevansa Aramin kuningas, mikä saattaisi kuitenkin viitata Aram-Damaskoksen kuningaskuntaan. On siksi mahdollista, että Damaskoksen Bar-Hadad on pystyttänyt steelan sotaretkellään pohjoiseen. Bar-Hadadin tiedetään käyneen sotia liittolaistensa tueksi myös Syyrian pohjoisosissa.

## Piirtokirjoitus steelassa
:(Tämän) steelan pystytti Bar-Hadad Hesionin poika […] poika  Aramin kuningas herralleen Melkartille, jolle hän oli tehnyt lupauksen, ja (joka) kuuli hänen sanaansa.

”Hesionin poika” on erittäin huonosti säilynyt; muita ehdotuksia isän nimeksi on mm. Atarsamak, Attarhamek ja Tab-Rimmon. Jotkut tutkijat rekonstruoivat myös isoisän nimen, mutta ei ole täysin varmaan onko teksti jatkunut. Koska kuitenkin muiden rivien teksti on selvästi pidempi, on toden näköistä, että teksti on näiltä osin ajan myötä pyyhkiytynyt pois. Viidennellä rivillä on ainoastaan yksi kirjain (*h*), joka vastaa suomen possessiivisuffiksia (yks. 3. p., tässä vastaa päätettä -nsa).

## Lähteet
Sophie Calonius

**Hilma Sofia (Sophie) Calonius** (7. kesäkuuta 1868 Vehkalahti – 12. helmikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen kotitalousopettaja ja yksi Kotiruoka-keittokirjan tekijöistä.

Sophie Caloniuksen vanhemmat olivat Vehkalahden ja Sippolan nimismies, kuvernmentinsihteeri Fredrik August Calonius (1820–1877) ja Helena Arponen. Calonius valmistui kotitalousopettajaksi 1896. Hän toimi opettajana 1899–1918 vuonna 1891 perustetussa Helsingin kasvatusopillisessa talouskoulussa ja sen jälkeen 1919–1920 Helsingin suomalaisessa tyttökoulussa ja Helsingin suomalaisessa tyttölyseossa (Tyttönormaalilyseossa). Calonius kirjoitti Kotiruoka-keittokirjan yhdessä Helsingin kasvatusopillisen talouskoulun johtajan Edit Reinilä-Hellmanin ja koulun toisen opettajan Valma Krankin kanssa. Kirja ilmestyi Otavan kustantamana vuonna 1908 nimellä *Kotiruoka – keittokirja kotia ja koulua varten*. Kirjan 74. uudistettu painos ilmestyi 2008 ja sitä on painettu kaikkiaan noin miljoona kappaletta.

## Julkaisuja
* *Kotiruoka – keittokirja kotia ja koulua varten*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sophie Calonius, Valma Krank-Heikinheimo. Otava 1908, 11. lis. painos 1927, 74. uud. painos 2008
* *Kokbok för hem och skola*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sophie Calonius, Valma Kranck-Heikinheimo. Söderström, Helsingfors 1909, 6. lis. painos 1927, 11. painos 1952
* *Kasvis-kotiruoka: keittokirja kotia varten*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sofie Calonius, Valma Krank-Heikinheimo. Otava 1913, näköispainos Otava 2016, ruotsin kielellä nimellä *Vegetarisk kokbok för hem och skola*. Otava 1913
* *Pula-ajan ruokia*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sofie Calonius, Valma Krank-Heikinheimo. Otava 1918
* Helmi Hannula : *Kodinhoito: oppikirja kotitalousopetusta varten*; liitteen kirjoittaneet Sophie Calonius ja Aini Lagus. Gummerus 1923, 5. painos 1937
* *Tyttöjen keittokirja: oppikirja tyttökoulujen kotitalousopetusta varten*; kirj. Sophie Calonius, Elise-Marie Lindqvist. Otava 1925, 4. korj. painos 1938, 7. uus. painos 1951, ruotsin kielelä nimellä *Flickornas kokbok : lärobok i huslig ekonomi för flickskolor*. Schildt, Helsingfors 1925, 3. painos Söderström, Helsingfors 1947

## Lähteet
Valma Krank-Heikinheimo

**Valma Maria Krank-Heikinheimo**, o. s. *Krank* (27. toukokuuta 1880 Tammela – 5. toukokuuta 1955 Janakkala) oli suomalainen kotitalousopettaja ja yksi Kotiruoka-keittokirjan tekijöistä.

Valma Krank-Heikinheimon vanhemmat olivat Janakkalan kirkkoherra Adolf Krank ja Sofia Kristina Hedström (1849–1927). Hän oli naimisissa vuodesta 1914 kirkkoherra Veli Abiel Heikinheimon, ent. Heikel (1875–1948) kanssa.

Valma Krank toimi opettajana vuonna 1891 perustetussa Helsingin kasvatusopillisessa talouskoulussa. Hän kirjoitti Kotiruoka-keittokirjan yhdessä Helsingin kasvatusopillisessa talouskoulun johtajan Edit Reinilä-Hellmanin ja koulun toisen opettajan Sophie Caloniuksen kanssa. Kirja ilmestyi Otavan kustantamana vuonna 1908 nimellä *Kotiruoka – keittokirja kotia ja koulua varten*. Kirjan 74. uudistettu painos ilmestyi 2008 ja sitä on painettu kaikkiaan noin miljoona kappaletta.

## Julkaisuja
* *Kotiruoka – keittokirja kotia ja koulua varten*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sophie Calonius, Valma Krank-Heikinheimo. Otava 1908, 11. lis. painos 1927, 74. uud. painos 2008
* *Kokbok för hem och skola*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sophie Calonius, Valma Kranck-Heikinheimo. Söderström, Helsingfors 1909, 6. lis. painos 1927, 11. painos 1952
* *Kansan kotiruoka*; toimittaneet Edit Reinilä ja Valma Krank. Otava 1910, 3. painos 1920
* *Kotitalous- ja ruokatavaraoppi*; kirj. Amalia Grönberg, Valma Krank ja Edit Reinilä. Otava 1910
* *Ekonomisk kokbok*; toimittaneet Edit Reinilä ja Valma Krank. Otava 1912
* *Kasvis-kotiruoka: keittokirja kotia varten*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sofie Calonius, Valma Krank-Heikinheimo. Otava 1913, näköispainos Otava 2016, ruotsin kielellä nimellä *Vegetarisk kokbok för hem och skola*. Otava 1913
* *Pula-ajan ruokia*; toimittaneet Edit Reinilä-Hellman, Sofie Calonius, Valma Krank-Heikinheimo. Otava 1918

## Lähteet
Tornio (täsmennyssivu)

**Tornio** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* Tornio, Lapin maakunnassa sijaitseva Suomen kaupunki
* 1471 Tornio, asteroidi eli pikkuplaneetta
* *[[Tornio (sanomalehti)|Tornio]]*, Torniossa vuosina 1898–1901 ilmestynyt sanomalehti
* *[[Hamina-luokan ohjusvene|Tornio]]*, suomalainen ohjusvene
Ounas

**Ounas** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita ja henkilöitä:

* Ounas, *Ounasperä*, kulmakunta Vuottolahden kylässä Vuolijoella (nykyään osa Kajaania) 
* 1473 Ounas, asteroidi eli pikkuplaneetta, nimetty Ounasjoen mukaan
* Ounas, henkilönnimenä:
** Adam Ounas (s. 1996), algerialainen jalkapalloilija
** *Ounas Kittilä*, kirjailija Yrjö Kemppaisen (1881–1929) käyttämä nimimerkki

## Katso myös
* Ounasjoki
* Ounasjärvi
* Ounasrinne
* Ounasselkä
* Ounastunturi
* Ounasvaara
Charlotte Lawrence

**Charlotte Lawrence** (s. 8. kesäkuuta 2000) on yhdysvaltalainen laulaja ja malli.

Lawrence syntyi Los Angelesissa, ja hän on televisiotuottaja Bill Lawrencen ja näyttelijä Christa Millerin tytär. Lawrence aloitti malliuransa teini-ikäisenä ja hän on esiintynyt muun muassa *[[Vogue]]ssa* ja *[[Marie Claire]]ssa*.

Lawrence aloitti musiikkiuransa singlellä ”The Finish Line” vuonna 2014. Lawrence julkaisi ensimmäisen EP-levyn *Young* kesäkuussa 2018. Lawrencen kappale ”Joke's On You” esiintyy elokuvan *[[Birds of Prey (elokuva)|Birds of Prey]]* sountrack-albumilla *[[Birds of Prey: The Album]]*.

Lawrencen toinen EP-levy *Charlotte* julkaistiin Atlantic Recordsin kautta 5. maaliskuuta 2021.

## Diskografia
### EP:t
* *Young* (2018)
* *Charlotte* (2021)

### Singlet
* ”The Finish Line” (2014)
* ”Ever After” (2015)
* ”You're The One That I Want” (2017)
* ”Seventeen” (2017)
* ”Sleep Talker” (2017)
* ”Just The Same” (2018)
* ”Psychopath” (Nina Nesbittin ja Sasha Sloan kanssa, 2018)
* ”Keep Me Up” (2018)
* ”Everybody Loves You” (2018)
* ”Young & Reckless” (2018)
* ”Wait Up” (2018)
* ”The Few Things” (JP Saxen kanssa, 2018)
* ”Stole Your Car” (2018)
* ”Why Do You Love Me” (2019)
* ”Navy Blue” (2019)
* ”God Must Be Doing Cocaine” (2019)
* ”Joke's On You” (2020)
* ”Slow Motion” (2020)
* ”The End” (Alesson kanssa, 2020)
* ”Talk You Down” (2021)

## Lähteet
Tougan

**Tougan** on kaupunkikunta ja Souroun provinssin hallinnollinen keskus Boucle du Mouhounin alueella Burkina Fasossa. Se sijaitsee 90 kilometriä alueen pääkaupungista Dédougousta koilliseen. Kunnassa on 89&nbsp;200 asukasta (vuonna 2019).

Touganin kaupunkikunnan pinta-ala on arviolta 110 neliökilometriä. Se on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jota halkovat tulvavesien uurtamat rotkot ja alangot. Kunta sijaitsee Sudanin ja Sahelin ilmastovyöhykkeiden rajalla. Vuotuinen sademäärä on 700 millimetriä. Sadekausi kestää kesäkuusta syyskuuhun, viileä kuiva kausi joulukuusta helmikuuhun ja kuuma kausi huhtikuusta kesäkuuhun. Luonnonvarainen kasvillisuus on ihmisen toiminnasta kärsinyttä savannia ja galleriametsiä.

Kaupungin asukkaista lähes kolme neljäsosaa on samoja. Lisäksi on muun muassa moseja ja markoja. Noin kaksi kolmasosaa on muslimeja, lähes 30 prosenttia katolisia ja loput protestantteja tai animisteja.

Touganista tuli piirikeskus vuonna 1932, kun alue liitettiin Ylä-Voltasta Ranskan Sudaniin. Se säilytti asemansa vuonna 1947, kun Ylä-Volta perustettiin uudelleen. Souroun provinssi on perustettu vuonna 1984 ja Touganin kunta vuonna 1994.

Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maapähkinä ja lehmänpapu. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Teollisuutta edustaa pienimuotoinen maataloustuotteiden jalostus.

Touganista on maantieyhteydet Dédougouun, Ouahigouyaan ja Ouagadougouun. Kaupunki ei ole varsinainen matkailukohde, mutta siellä on joitakin majoituspalveluja. Lähialueen nähtävyyksiin kuuluu Souroujoen laakso.

## Lähteet
Ruso-otsavanga

**Ruso-otsavanga** (*Newtonia archboldi*) eli aiemmalta nimeltään **arosieppokerttu** on vangoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Madagaskarilta.

## Koko ja ulkonäkö
Ruso-otsavanga voi kasvaa noin 12 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Ruso-otsavangan päälaki, selkä, siivet ja pyrstö ovat väriltään ruskehtavan harmaat ja pyrstön kärki on ruskea. Otsa ja silmien ympärystä ovat punaruskeat. Lajin kurkku on valkoinen ja rinta ja kyljet ruskeahtavat Ruskehtava väri vaalenee valkoiseksi vatsassa.

## Levinneisyys ja elinynpäristö
Ruso-otsavangaa tavataan Madagaskarin etelärannikolta. Lajin elinympäristöä ovat piikkipensaikkoa kasvavat kuivat metsät. Lintu liikkuu yleensä pieninä ryhminä ja voi muodostaa sekäparvia muiden varpuslintujen kanssa. Ruso-otsavangan ravintoa ovat selkärangattomat eläimet kuten hyönteiset ja hämähäkit. Ruso-otsavanga rakentaa kuppimaisen pesän pensaaseen ja naaras munii kolme punertavaa munaa.

## Lähteet
Lappeenranta (täsmennyssivu)

**Lappeenranta** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* Lappeenranta, Suomen kaupunki ja Etelä-Karjalan maakuntakeskus
* 1504 Lappeenranta, asteroidi eli pikkuplaneetta
* *[[Etelä-Savo (sanomalehti)|Lappeenranta]]*, Lappeenrannassa vuosina 1906–1917 ilmestynyt sanomalehti.
Sandusky (Ohio)

**Sandusky** on kaupunki Erien piirikunnassa Ohion osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin maapinta-ala on 25,2 neliökilometriä, ja vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 24&nbsp;564 asukasta. Vuosina 2010–2019 Sanduskyn väkiluku laski 5,2 prosenttia.

Kaupungin asukkaista 28,8 prosenttia on alle 18-vuotiaita, 54,0 prosenttia 18–64-vuotiaita ja 17,2 prosenttia yli 64-vuotiaita. Asukkaista 64,3 prosenttia on valkoisia, 23,9 prosenttia mustia ja loput 11,8 prosenttia muihin ryhmiin kuuluvia. Köyhyysrajan alapuolella asuvien osuus on 21,3 prosenttia.

Sanduskyssä sijaitsee Cedar Point -huvipuisto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kaupungin verkkosivut
Haakon Nuori

**Haakon Nuori** tai **Haakon Haakoninpoika nuorempi** ( 11. marraskuuta 1232, Bergen – 5. toukokuuta 1257, Tønsberg) oli isänsä, Norjan kuningas Haakon IV Haakoninpojan kanssahallitsija 1240–1257.

Haakon Nuori oli Haakon IV Haakoninpojan ja Margareta Skulesdatterin vanhin poika. Haakon Nuori sai kuninkuuden jo vuonna 1240, sillä hänen isänsä halusi turvata kruunun säilymisen jälkeläisillään siltä varalta, että hän itse saisi surmansa taistelussa kapinaan noussutta herttua Skule Bårdssonia vastaan. Haakon IV Haakoninpoika voitti kuitenkin herttua Skulen ja Haakon Nuori ehti kuolla ennen isäänsä.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1764

**Kirjallisuusvuosi 1764** käsittelee vuoden 1764 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Ranskalainen tutkija Jean-Jacques Barthélemy rekonstruoi kuolleen foinikian kielen kirjoitustavan, joka pohjautuu foinikialaiseen kirjaimistoon.

## Julkaisuja
* Immanuel Kant &ndash; *Beobachtungen über das Gefühl des Schönen und Erhabenen*
* Immanuel Kant &ndash; *Über die Krankheit des Kopfes*
* Immanuel Kant &ndash; *Untersuchung über die Deutlichkeit der Grundsätze der natürlichen Theologie und der Moral*
* Horace Walpole &ndash; *The Castle of Otranto* (goottilaista kauhuromantiikkaa, suom. Otranton linna, 2014)
* Johann Joachim Winckelmann &ndash; *Geschichte der Kunst des Alterthums*
* Voltaire &ndash; *Dictionnaire philosophique*

## Palkintoja

## Lähteet
Heikki Poutanen (valtiopäivämies)

**Heikki Poutanen**  (16. helmikuuta 1845 Parikkala – 22. toukokuuta 1911 Parikkala) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Poutasen vanhemmat olivat Matti Ollinpoika Poutanen ja Leena Juhontytär Terävä ja puoliso Hilda Alviina Heikintytär Neuvonen. Maanviljelijä, lautamies ja herastuomarin arvon saanut Poutanen oli  talonpoikaissäädyssä Kurkijoen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894. Hän oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan varajäsen. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Parikkalan edustajana.

## Lähteet
Rovaniemi (täsmennyssivu)

**Rovaniemi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* Rovaniemi, Suomen kaupunki ja Lapin maakunnan maakuntakeskus
* 1518 Rovaniemi, kaupungin mukaan nimetty asteroidi
* *[[Rovaniemi (albumi)|Rovaniemi]]*, Antti Tuiskun musiikkialbumi vuodelta 2006
* *[[Rovaniemi (sanomalehti)|Rovaniemi]]*, Rovaniemellä vuosina 1921–1955 ilmestynyt sanomalehti
* *[[Uusi Rovaniemi]]*, Rovaniemellä ilmestyvä kaupunkilehti

## Katso myös
* Rovaniemen maalaiskunta
* Rovaniemen seutukunta
* Rovaniemen keskustaajama
Kuninkaallinen Nukketeatteri

**Kuninkaallinen Nukketeatteri** on vuonna 2009 perustettu hämeenlinnalainen ammattinukketeatteri, joka toteuttaa esityksiä niin lapsille, nuorille kuin aikuisille. Teatteri on esiintynyt sekä Suomessa että ulkomailla. Teatterin nuket ja lavasteet on valmistettu käsityönä sen omalla verstaalla Hämeenlinnassa. Teatterin vakituiseen henkilökuntaan kuuluvat nukkemestari Hannu Räisä ja näyttelijä Antti Kemppainen.

Näytelmät:

* *Yksiö, 2021*
* *Poika ja Korppi*, 2018 
* *Kulkurit*, 2017
* *Pinokkio*, 2015
* *Frankensteinin Hirviö*, 2014
* *Saiturin Joulu*, 2013
* *Vargen och Rödluvan*, 2013
* *Susi ja Punahilkka*, 2012
* *Isoisää lainaamassa*,  2010

Teatteri on erikoistunut Suomessa harvinaiseen nukketeatterilla esitettyyn poliittiseen parodiaan. Valtakunnallisia vaaleja lähes vuosittain kommentoineessa *Tasavallan marionetit* -sarjassa on käsitelty valtakunnan politiikkaa, kunnallisvaaleja ja julkisuuden ilmiöitä. 

*2023:vaaliseikkailu, 2023, eduskuntavaalit
* *Vallanvaihtoviikot*, 2019 eduskuntavaalit
* *Presidentin Sekoitus*, 2018, presidentin vaalit
* *Kummallisvaalit 2017*, kuntavaalit
* *Suuri Eduskuntauudistus 2015*, eduskuntavaalit
* *Oi, Maamme Julkut*, 2013, parodia julkisuuden henkilöistä
* *Kummallisvaalit*, 2012, kuntavaalit
* *Pressa sihisi hississä*, 2011, presidentinvaalit
* *Kaboom I & II*, 2010-2011, eduskuntavaalit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kuninkaallinen Nukketeatteri
Juho Poutiainen

**Juho Poutiainen**  (12. tammikuuta 1818 Muolaa – 16. helmikuuta 1904 Muolaa) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Poutiaisen vanhemmat olivat Aatami Juhonpoika Poutiainen ja Anna Sakarintytär Moisander ja puolisot Helena Tuomaantytär Laihanen ja Maria Antintytär Rahkonen. Maanviljelijä, valtiopäivämies Tuomas Poutiainen oli Juho Poutiaisen poika ensimmäisestä avioliitosta. Kunnallismies Juho Poutiainen oli  talonpoikaissäädyssä Äyräpään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867.

## Lähteet
Imatra (täsmennyssivu)

**Imatra** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Imatra, Suomen kaupunki
* Imatra eli Imatrankoski, Vuoksen koski Imatralla
* Imatra, yksi Viipurin vanhoista suomalaiskaupunginosista
* Imatra, Tampereella sijainnut, tuhoisasta tulipalosta tunnettu elokuvateatteri
* Imatra-yhdistys, New Yorkissa vuonna 1890 perustettu suomalaisten siirtolaisten yhdistys
* 1520 Imatra, suomalaiskaupungin mukaan nimetty asteroidi
* Teatteri Imatra, Imatralla toimiva kaupunginteatteri
* Palovakuutus-Osakeyhtiö Imatra, vuodesta 1943 *Vakuutusosakeyhtiö Imatra* ja vuodesta 1948 *Vakuutusosakeyhtiö Imatra-Karjala*, vuonna 1911 perustettu suomalainen vakuutusyhtiö, fuusioitiin Vakuutus Oy Pohjolaan 1955.

## Katso myös
* Imatran keskustaajama
* Imatran seutukunta
V. A. Heikinheimo

**Veli Abiel Heikinheimo**, nimi vuoteen 1906 *Sven Abiel Heikel* (20. elokuuta 1875 Kittilä – 18. marraskuuta 1948 Perniö) oli suomalainen kirkkoherra ja Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian assistentti.

Heikinheimon vanhemmat olivat Kittilän kirkkoherra, lääninrovasti Karl Abiel Heikel (1846–1919) ja Augusta Hellman. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1895 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1900. Heikinheimo suoritti kasvatusopin tutkinnon ja pastoraalitutkinnon 1909. Hänet vihittiin papiksi 1903.

Heikinheimo oli kirkkoherran apulaisena Jyväskylän maaseurakunnassa, Saarijärvellä, Tyrväällä ja Kokkolassa vuosina 1903–1913. Hän oli Janakkalassa kappalaisena ja kirkkoherran apulaisena 1913–1921, Uskelan kirkkoherrana 1921–1932 sekä vt. kappalaisena Hyvinkäällä 1932 ja Janakkalassa 1934. Viimeksi Heikinheimo oli Perniön kirkkoherrana vuodesta 1941 alkaen. Hän sai rovastin arvon 1929.

Heikinheimo oli Tyrvään yhteiskoulun johtajana 1906–1907, Helsingin Sörnäisten kristillisen kansanopiston perustajana ja ensimmäisenä johtajana 1907–1908, Sörnäisten yhteiskoulun matematiikan ja uskonnon opettajana 1907–1908; Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun uskonnon lehtorina ja rehtorina 1910–1912, Sortavalan reaalilyseon uskonnon ja historian lehtorina 1912–1913; Salon yhteiskoulun uskonnon ja filosofian alkeiden opettajana 1921–1931 sekä Hyvinkään yhteiskoulun filosofian alkeiden opettajana 1932. Hän toimi Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professorin vt. assistenttina 1916–1917 ja assistenttina 1933–1941. Heikinheimo oli Nuorten Kristillisen Liiton Varsinais-Suomen piirin johtokunnan jäsen ja hän oli vuodesta 1931 alkaen Raittiuden ystävien sihteerinä Helsingissä.

Heikinheimo oli naimisissa 1904–1912 laulunopettaja Anna Sofia Aleksandra Draken (1879–1912) kanssa ja vuodesta 1914 talousopettaja Valma Maria Krankin kanssa. Opettaja ja Akateemisten Naisten Karjala-Seuran puheenjohtaja Anna-Liisa Heikinheimo oli hänen tyttärensä ensimmäisestä avioliitosta.

## Julkaisuja
Nimellä *V. A. Heikinheimo*:
* *Uskonelämä lapsen sydämessä: pyhäkoulunopettajille pidetty esitelmä*. Suomen pyhäkouluyhdistys, Pori 1915, 3. painos 1922
* *Sankari-ihanteita Suomen nuorisolle*. WSOY 1918
* *Kadottavia ja pelastavia voimia: Oulun yleisessä raittiuskokouksessa heinäk. 6 p. 1930 pidetty saarna*. Raittiuden ystävät, Helsinki 1930
* *Kristityille uskotuita tehtäviä: saarnasuunnitelma raittiusviikon alkaessa marraskuun 1 p. 1931*.  Raittiusviikkotoimikunta, Helsinki 1931
* *Miten raittiustyö on muodostunut raittiustaisteluksi*. Raittiuden ystävät, Helsinki 1932
* *Pyhäinpäivänä: saarnasuunnitelma raittiusviikon alkaessa : I vk. ev.: Matt. 5: 1-12*. Raittiusjärjestöjen yhteistoimikunta, Helsinki 1936
* *Suomen kristityt ja raittiustyö*. Suomen valkonauhaliitto, Helsinki 1943

## Lähteet
Tuomas Poutiainen

**Tuomas Poutiainen**  (28. marraskuuta 1850 Muolaa – 5. syyskuuta 1923 Viipuri) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Poutiaisen vanhemmat olivat Juho Aataminpoika Poutiainen ja Helena Tuomaantytär Laihanen. Maanviljelijä, lautamies Poutiainen oli  talonpoikaissäädyssä Äyräpään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885, 1891 ja 1894. Vuonna 1885 hän oli säädyn yksityisen valitusvaliokunnan varajäsen ja vuonna 1891 suostuntavaliokunnan varajäsen. Poutiainen liittyi jo vuoden 1885 valtiopäivillä nuorsuomalaisiin.

## Lähteet
Mikkeli (täsmennyssivu)

**Mikkeli** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* mikkeli, mikkelinpäivän toinen nimitys
* Mikkeli, arkkienkeli Mikaelin kansankielinen nimi
* Mikkeli, Suomen kaupunki ja Etelä-Savon maakuntakeskus
* *[[Mikkeli (sanomalehti)|Mikkeli]]*, Mikkelissä vuosina 1892–1906 ilmestynyt sanomalehti
* 1526 Mikkeli, kaupungin mukaan nimetty asteroidi
* Mikkeli, miehen etunimi
* Mikkeli, sukunimenä:
** Heikki Mikkeli (s. 1958), suomalainen historioitsija ja professori
** Paavo Mikkeli (1907–1952), suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija

## Katso myös
* Mikkelin hiippakunta
* Mikkelin lääni
* Mikkelin maalaiskunta
* Mikkelin seutukunta
Savonlinna (täsmennyssivu)

**Savonlinna** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Savonlinna, Suomen kaupunki
* 1525 Savonlinna, kaupungin mukaan nimetty asteroidi
* S/S Savonlinna, sisävesihöyrylaiva
* *[[Savonlinna (1876–1881)|Savonlinna]]*, vuosina 1876–1881 ilmestynyt sanomalehti
* *[[Savonlinna (1883–1901)|Savonlinna]]*, vuosina 1883–1901 ilmestynyt sanomalehti

## Katso myös
* Savon linna
* Savonlinnan linnalääni
* Savonlinnan seutukunta
Kaarle Prusi

**Kaarle Prusi**  (17. toukokuuta 1854 Tyrvää – 18. toukokuuta 1925 Tyrvää) oli suomalainen maanviljelijä, päätoimittaja ja valtiopäivämies. 

Prusin vanhemmat olivat Henrik Vilhelm ja Eva Elisabet Paavola ja puolisot Karolina Paavola ja Amanda Josefina Rainelius-Prusi. Maanviljelijä, kunnallismies Prusi oli  myös usean vuoden ajan *[[Tyrvään Sanomat]]* -lehden päätoimittaja. Hän oli talonpoikaissäädyssä Tyrvään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Ensin mainituilla valtiopäivillä Prusi oli suostuntavaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Granholmen (Ekerö)

**Granholmen** on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. Saari sijaitsee Mälarenin itäosassa Kärsönin ja Fågelönin välisessä salmessa yhdessä Krankholmenin ja Tallholmenin kanssa. Saari on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Saari on autio, mutta se liitettiin vuonna 2014 Lovön luonnonsuojelualueeseen (Lovö naturreservat, 3&nbsp;228&nbsp;hehtaaria, josta maa-alaa 2&nbsp;090&nbsp;hehtaaria, Natura 2000 -hankkeessa *Lovö Kärsö* (SE0110186)).

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet
Lake Forest (Kalifornia)

**Lake Forest** on kaupunki Orangen piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 77&nbsp;264. Kaupunki perustettiin 20. joulukuuta 1991.

Lake Forestin pormestarina toimii Scott Voigts.

## Väestö
Kaupungin asukkaista 65,94 prosenttia on valkoisia, 18,83 prosenttia aasialaisia, 2,19 prosenttia afroamerikkalaisia ja 1,02 prosenttia intiaaneja. 10,59 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 39,6 vuotta.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:20140907-0211 Lake Forest Daiso.JPG|Daiso-myymälä Lake Forestissa.
Tiedosto:Lake Forest CA (2013) 01.JPG|Del Tacon päämaja.
Tiedosto:20141101-0832 Lake Forest.JPG|Lake Forest Sports Park and Recreation Center.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
Lexa Ikonen

**Leo "Lexa" Ikonen** (16. kesäkuuta 1950 – 7. syyskuuta 2017) oli suomalainen taidemaalari, motoristi, kilpa-ajaja ja kotiseutumies. 
Lexa Ikosen taidekoti Ateljee Jykelä, 1800-luvulta oleva pohjalaisen talonpoikaistalon pihapiiri, sijaitsee Haapajärvellä Nokkoudenkylällä. 

Hänelle on myönnetty Suomen Moottoriliiton pronssinen ajajamerkki.
Ikonen oli MC Riverside Customs Haapajärven perustajajäsen.

## Taiteilijaura
* Ikosen taiteilijaura käynnistyi vuonna 1972. Hän oli kotiseudullaan tunnettu ja pidetty itseoppinut taidemaalari, jonka taideteoksia on esillä mm. Haapajärven koulukeskuksessa:
** "Koululaisen kotiintulo" öljyvärimaalaus Haapajärven yläasteella on Lexa Ikosen suurin työ, leveys on lähes kolme metriä.
** "Liekit, (Joidenkin lähteiden mukaan "Tuli", vuodelta 1973) sekatekniikalla toteutettu, nuotiotulta esittävä suurehko (280x130 cm, paino toistasataa kiloa) kolmiulotteinen teos. Alun perin se paljastettiin Kantaravintolat-ketjuun kuuluvan Kantakievari-Kantakrouvin pystybaarin seinälle 1976. Paljastajana oli kauppalanjohtaja Paavo M. Petäjä. Teos oli vuosia esillä hotellissa, minkä jälkeen se siirtyi yksityisomistukseen. Vuonna 2019 teos lahjoitettiin Haapajärven kaupungille ja sijoitettiin yläasteen seinälle.
* Ikoselle myönnettiin Haapajärven kaupungin kulttuuripalkinto vuonna 1991.
* Lexa Ikosen taiteilijauran 40-vuotisjuhlanäyttely pidettiin Haapajärven kaupungintalon valtuustosalissa 18.10.–9.11.2012.

## Kilpaura
* Ikonen edusti kilpaurallaan maaradalla, kansankielellä "Jappi-ajoissa", Haapajärven Moottorikerhoa (HjMk).
* Hän saavutti Nuorten maaradan Suomen-mestaruuden vuonna 1968.

## Taidekoti Jykelä
Hirsirakennus on jo kolmannella paikallaan, johon se siirrettiin Haapajärven keskustasta. Alun perin 1800-luvulla rakennetun suuren talon hirret tuotiin Muurasjärveltä hevospelillä. Pari alimmaista hirsikertaa on jouduttu joskus uusimaan. Tuulisuojana on perinteinen tervapahvi, hirsien päällä lautavuoraus, räystäät kunnolliset ja talo seisoo korkean tuuletetun rossipohjan päällä.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1763

**Kirjallisuusvuosi 1763** käsittelee vuoden 1763 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Kiinalainen kirjailija Sun Zhu kokosi Tang-dynastian runouden antologian, jonka englanninnos on nimeltään *Three Hundred Tang Poems*.
* Brittiläinen kirjailija John Wilkes määrättiin pidätettäväksi *The North Briton* -lehdessä julkaistujen kriittisten juttujen perusteella. Erityisesti ärtymystä herätti lehden numerossa 45 julkaistu kirjoitus, jossa annettiin ymmärtää kuningas Yrjö III:n valehdelleen seitsenvuotisen sodan päättymiseen liittyvistä seikoista.

## Julkaisuja
* William Jones &ndash; *Caïssa* (shakin syntyhistoria kielitieteen valossa)
* Gotthold Ephraim Lessing &ndash; *Minna von Barnhelm* (näytelmä)
* Jean-François Marmontel &ndash; *Poétique française*
* James Macpherson &ndash; *Temora* (jälkiosa myöhemmin ilmestyneestä yhteisniteestä Ossianin laulut) 
* Giuseppe Parini &ndash; *Il giorno*

## Palkintoja

## Lähteet