open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reinbek

**Reinbek** on kaupunki Schleswig-Holsteinin osavaltiossa Saksassa. Se kuuluu Hampurin suurkaupunkialueeseen. Reinbek sijaitsee Schleswig-Holsteinin kaakkoisosassa.

## Maantiede
Reinbek sijaitsee 18 kilometriä Hampurista itään. Etäisyys Lyypekistä on 49 kilometriä lounaaseen, autoteitse 61 kilometriä.

## Historia
Nykyinen Reinbek oli asuttuna jo tuhansia vuosia ennen ensimmäistä dokumentointia. Reinbekin muodostavat Schönningstedt (ensimmäinen maininta 1224), Ohe (1238) ja Hinschendorf (1238). Loput Hinschendorfista lahjoitettiin luostarille 1251 ja sen nimeksi tuli Reinbek. Paikkakunta oli Tanskan eteläisin piste ja Bille-joki oli rajana Saksi-Lauenburgin herttuakuntaan. Hinschendorfin kylä purettiin 1599 ja vasta 1772 Hinschendorfin kartano rakennettiin nykyisen Täbyplatzin kohdalle. Se merkitsi Reinbekin kehittymisen alkua, paikkakuntaa tosin hallitsivat edelleen Tanskan kuninkaat. Vuonna 1867 Preussi annektoi Schleswigin ja Holsteinin. Berliini–Hampuri-rautatien valmistuminen 1846 antoi kasvusysäyksen Reinbekille, joka oli alle 300 asukkaan paikkakunta. Alkoi syntyä ravintoloita ja käsityöläisyyttä, jotka tekivät aiemmin hajanaisesta Reinbekista yhtenäisemmän alueen.

Reinbekin ja Hampurin välinen etäisyys oli siinä määrin vähäinen, että uusia asuinalueita oli rakennettava. Kaupunkioikeudet Reinbek sai 1952. Reinbek-Schönningstedt-Glinden -teollisuusalueen kehitys avitti kaupungin kehitystä. Vuoden 1974 alueliitosten myötä Schönningstedt, Ohe, Neuschönningstedt ja osia Stemwardesta ja Glindestä liittyi Reinbekiin. Kaupunki sai nykyisen laajuutensa.

Reinbekin arkkitehtuuriin kuuluu linna Schloss Reinbek, jonka historia alkaa 1500-luvulta.

## Talous ja liikenne
E. Michaelis & Co on graafisen alan toimija ja Buhck-Gruppe on merkittävä ympäristöalan tekijä. Almirall valmistaa lääkkeitä ihosairauksiin. Reinbekin halki kulkee raitiotieyhteys, joka yhdistää sen Hampuriin. Maantiet Bundesstraße 5, Bundesautobahn 24 ja Bundesautobahn 1 johtavat Hampuriin sekä Berliinin, Lyypekin ja Bremenin suuntiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Reinbek, Schleswig-Holstein, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Iva Lulashi

**Iva Lulashi** (s. 1988, Tirana) on albanialainen nykytaiteilija, joka tunnetaan figuratiivisesta maalauksestaan. Hän asuu ja työskentelee Milanossa, Italiassa.

Lulashi valmistui Venetsian kuvataideakatemiasta vuonna 2016. Hänen teoksensa yhdistävät henkilökohtaisia muistoja, poliittista kuvastoa ja intiimiä narratiivia.

Vuonna 2024 Lulashi valittiin edustamaan Albaniaa 60. Venetsian biennaalissa näyttelyllä *Love as a Glass of Water*, joka viittaa venäläisen feministin Aleksandra Kollontain "vesilasiteoriaan".

Lulashi on esiintynyt useissa eurooppalaisissa gallerioissa, muun muassa Prometeo Gallery Ida Pisani (Milano), Alberta Pane Gallery (Pariisi) ja MASSIMODECARLO (Pariisi).

Hänen teoksiaan on käsitelty kansainvälisessä taidejournalismissa, kuten *Frieze* ja *Artforum International*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* La Biennale di Venezia – Albania Pavilion (2024)
* Frieze Magazine – Exhibition review (2024)
* Artforum International – Exhibition review (2020)
* Imago Mundi Foundation – Artist profile
* Quadriennale di Roma – Artist page
* Milano Art Guide – Exhibition page
Pehr Johan Höppener

**Pehr Johan Höppener** (1725–1802) oli ruotsalainen poliittinen kirjailija. Hän palveli jonkin aikaa virkamiehenä muun muassa valtionarkistossa, jossa laati luettelon kaikista 1522–1750 annetuista kuninkaan "plakaateista". Hän toimi vuodesta 1759 asianajajana ja poliittisena kirjailijana. Hän kirjoitti vapauden aikana myssyjen kannalta useita kiistakirjoituksia hattuja vastaan. Hän oli vuoden 1772 vallankaappauksen jälkeen Kustaa III:n palveluksessa ja julkaisi muun muassa painovapauden puolesta lentokirjasen "Tertius interveniens2 (1774). Hän antoi 1779 kuninkaalle kirjoituksen "Somnium politicum", joka sisälsi uuden valtiosääntöehdotuksen. Hän riitaantui 1780-luvulla kuninkaan kanssa ja moitti tätä myöhemmissä kirjoituksissaan.

Höppenerin kirjoitustyyli oli yleensä loukkaavaa, ja hän joutui siksi tuon tuosta syytteeseen. Hän hyökkäsi kiivaasti varsinkin aatelistoa ja virkamiehiä vastaan ja ylisti talonpoikia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mauritiuksenharmaakaija

Mauritiuksenharmaakaija (*Psittacula bensoni*) on sukupuuttoon kuollut papukaijalaji. Se sai suomenkielisen nimen vasta vuoden 2017 jälkeen.

Se tunnetaan fossiileista, aikalaispiirroksista ja tarinoista. Sen kuvailtiin olevan pitkäpyrstöinen, harmaa papukaija. Siitä ei ole väripiirroksia tai nahkoja, joten sen täydellinen ulkonäkö ei ole täysin tunnettu, esimerkiksi lajin nokan väriä ei tiedetä. 

Se luokiteltiin ensin sukuun *Lophopsittacus* mauritiuksenisokaijan kanssa, mutta on sittemmin luokiteltu kuuluvan *[[Kaijat (suku)|Psittacula]]*-sukuun, johon kuuluu nykyään esimerkiksi kauluskaija ja isokauluskaija. Kooltaan mauritiuksenharmaakaija saattoi olla lähellä isokauluskaijaa (eli noin 58 cm pitkä nokasta pyrstön kärkeen ja noin 250 gramman painoinen), mutta sen nokka oli leveämpi.

Willem van West-Zanen kuvailee lajia Mauritiuksen vierailulla 1600-luvulla erityisen pelottomaksi: "Osa miehistöstä lähti linturetkelle ja nappasi niin monta lintua kuin halusivat, kaikki käsin, se oli suorastaan ilahduttavaa katseltavaa. Erityisen kesyjä olivat harmaat papukaijat: jos yhden sai kiinni ja sen pani ääntelehtimään, pian satoja lintuja lenteli pään ympärillä, ja niitä saattoi iskeä maahan pienillä kepeillä."

Laji hävisi joskus 1730-luvun jälkeen, kun metsiä tuhottiin maanviljelyn tieltä. 

## Lähteet ja lisätietoa:

* Reappraisal of the parrots (Aves: Psittacidae) from the Mascarene Islands, with comments on their ecology, morphology, and affinities
Forum Truentinorum

**Forum Truentinorum** tai **Forum Druentinorum** oli antiikin aikainen kaupunki Gallia cispadanassa Italiassa. Sen sijaintipaikkaa ei tunneta varmuudella.

Plinius vanhempi mainitsee kyseisen kaupungin Gallia cispadanan *[[municipium]]ien* joukossa. Hänen todistuksensa vahvistavat piirtokirjoitukset, joissa esiintyy muoto ”*municipium Forodruent.*” (”*Forodruentinorum*”). Koska nimeä ei mainita *[[itinerarium]]eissa*, vaikuttaa selvältä, ettei paikka sijainnut seudun valtatien Via Aemilian varrella. On oletettu, että se olisi sijainnut nykyisessä Bertinorossa noin kolme roomalaista mailia eli noin 4,5 kilometriä etelään Forum Popiliista (nyk. Forlimpopoli). Tämä on kuitenkin vain arvelua.

## Lähteet
Pohjois-Norsunluurannikon sudanilaistyyliset moskeijat

**Pohjois-Norsunluurannikon sudanilaistyyliset moskeijat** ovat Unescon maailmanperintökohde, johon kuuluvat kahdeksan moskeijaa, jotka sijaitsevat Norsunluurannikon pohjoisosassa Tengrélassa, Koutossa, Sorobangossa, Samatiguilassa, Nambirassa, Kongissa ja Kaouarassa. Ne edustavat sudanilaista arkkitehtuurityyliä, joka on ominainen Länsi-Afrikan savannialueelle. Tämä tyyli heijastaa tärkeää muuttoliikettä Saharan islamilaisten valtioiden eteläosista metsäalueille. Muutto alkoi 1300-luvulla ja kiihtyi Songhai-imperiumin romahduksen jälkeen 1500-luvun lopulla. Kolaa ja kultaa etsiessään mandinkakauppiaat perustivat pysähdyspaikkoja Nigerjoen rannoilta Kongiin johtaville teille edistääkseen ja tehostaakseen Saharan ylittävää kauppaa perustamalla uusia kaupunkeja, kääntymällä islaminuskoon ja rakentamalla moskeijoita.

Säilyneet moskeijat, jotka on rakennettu pääasiassa 1600- ja 1800-lukujen välillä, syntyivät Djennén 1300-luvulla kehittyneen tyylin sekoittuessa paikallisiin Gur- ja Mandé-kulttuurialueiden arkkitehtuurimuotoihin ja -tekniikoihin. Pohjois-Norsunluurannikon sudanilaistyyliset moskeijat ovat taitavien rakentajien työtä, jossa yhdistyvät hienovaraisesti ja harmonisesti paikallisten yhteisöjen sekä islamin lanseeraaneiden mandinka-kauppiaiden rakennustaidot. Näille moskeijoille on yhteistä matalat, kapenevat, suorakaiteen tai neliön muotoiset rakenteet; massiiviset puiset tai maasta tehdyt pilasterit, korkeat katkaistun pyramidin muotoiset minareetit, joita kruunaavat pienet kattoa koristavat hiipat, sekä suippokaarimaiset minareetit ja kartion muotoiset qibla-tornit. Tämä rakennusmuoto on levinnyt laajalti koko Sudanin alueella.

Moskeijat on rakennettu savesta ja hirsistä, ja puinen tukirakenne pistää ulos seinistä, mikä luo omintakeisen koristelun. Moskeijaa varten tehtiin savitiiliä sekoittamalla savea pieniin kiviin. Rakennus on muurattu savitiilitekniikoilla, jotka on yhdistetty ruoteilla. Tämä rakenne on luotu kestämään alueen suhteellisen sateista ilmastoa. Sisätilat pysyvät viileinä vaikka ulkona olisi paahtava helle. Lattia on peitetty hienolla hiekalla ja rukousmatoilla.

Moskeijat sijaitsevat kylissä ja kaupungeissa. Niitä ympäröivät julkiset tilat, joissa ihmiset kokoontuvat, ja niiden korkealle kohoavan rakenteen tarkoituksena oli erottaa ne selvästi muista rakennuksista ja antaa niille näkyvyyttä ympäristössään. Niiden jatkuva olemassaolo palvontapaikkoina todistaa paitsi niiden jatkuvasta käytöstä ja säännöllisestä hoidosta ja ylläpidosta, ennen kaikkea siitä että niitä pidettiin paikallisesti arvossa, taitavien paikallisten muurareiden osallistumisesta ja paikallisyhteisöjen tuesta.

## Lähteet
Forum novum (Aemilia)

**Forum novum** oli antiikin aikainen kaupunki Gallia cispadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Fornovo di Taron kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.

Kaupungin nimi tarkoittaa ”Uutta markkinapaikkaa”. Se tunnetaan lähinnä eräästä piirtokirjoituksesta, jossa se mainitaan *[[municipium]]ina* (”*municipium Foronovanorum*”). Koska kyseinen kirjoitus on löydetty Parmasta, ei voi olla epäilystäkään, etteikö siinä tarkoitettu Forum novum olisi sama paikka, jota yhä kutsutaan nimellä Fornovo. Näin kaupunki oli Tarus (nyk. Taro) -joen laaksossa 15 roomalaista mailia eli noin 22 kilometriä Parmasta lounaaseen. On ilmeistä, että kyseessä on sama paikka, josta Paulus Diaconus käyttää nimimuotoa *Foronianum*, ja jonka hän mainitsee Aemilian varuskuntien (*castra Aemiliae*) joukossa.

## Lähteet
Tongankaija

**Tongankaija** (*Eclectus infectus)* on sukupuuttoon kuollut papukaijalintulaji. Se sai suomenkielisen nimensä vasta vuoden 2017 jälkeen. 

Tongankaijan läheisin sukulainen on avoparikaija, jonka kanssa se jakaa *Eclectus*-suvun. 

Laji kuvailtiin vuonna 2006 vain löydetystä 21 luusta arkeologisesta (myöhäinen holoseeni) ja paleontologisesta (myöhäinen pleistoseeni) kohteesta kolmelta Tongan saarelta, sekä hyvin rajallisen aineiston (kyynärluu, sääriluu-nilkkaluu) perusteella myöhäisholoseenilta peräisin olevasta arkeologisesta kohteesta Malakulalta, Vanuatulta.

Tongankaija kuoli sukupuuttoon noin 3000 vuotta sitten, luultavasti ihmisten vaikutuksen takia.

## Lähdeviitteet:
Harold Ockenga

**Harold John Ockenga** (6. kesäkuuta 1905 – 8. helmikuuta 1985) oli yhdysvaltalainen evankelikaalinen pastori, teologi ja yksi uusevankelisuuden merkittävimmistä johtohahmoista 1900-luvulla. Ockenga toimi pitkään Bostonin Park Street Churchin pastorina, oli yksi Fullerin teologisen seminaarin ja Gordon-Conwellin teologisen seminaarin perustajista, sekä National Association of Evangelicals (NAE) -järjestön ensimmäinen presidentti. Hän oli myös keskeinen vaikuttaja *[[Christianity Today]]* -lehden perustamisessa ja toimi sen hallituksen puheenjohtajana.​

Ockenga pyrki yhdistämään evankelikaalisen uskon aktiiviseen yhteiskunnalliseen toimintaan ja erotti uusevankelikaalisuuden vanhasta fundamentalismista erityisesti yhteiskunnallisen eristäytymisen ja kulttuurikritiikin osalta. Hän katsoi, että kristityn tehtävä on vaikuttaa aktiivisesti yhteiskunnallisiin, poliittisiin ja taloudellisiin kysymyksiin kristilliseen vakaumukseen perustuen. Ockengan aloitteesta perustettu War Relief -toiminta kasvoi myöhemmin World Relief -järjestöksi.​

## Lähteet
Kerstin Tuomas Larsson

**Kerstin Tuomas Larsson** (s. 1945 Pajala) on Ruotsin länsipohjalaiseen vähemmistöön kuuluva meänkielinen kirjailija.

## Elämä
Kerstin Tuomas syntyi ja kasvoi Pajalassa Tornionlaaksossa. Lapsuudessaan hän kuuli ja oppi sukunsa perinteistä kieltä meänkieltä, mutta ruotsalaistuvassa ympäristössä hän puhui pääasiassa ruotsia. Nuoruudessaan hän häpesi länsipohjalaistaustaansa ja oli iloinen saadessaan avioliitossa mieheltään suomalaisperäisen Tuomas-sukunimensä tilalle ruotsalaisnimen Larsson. Hän opiskeli ensin kauppakoulussa ja myöhemmin opettajaksi Uppsalassa.

Myöhemmin alettuaan pohtimaan identiteettiään hän yhdisti miehensä sukunimeen alkuperäisen sukunimensä ja alkoi työskennellä meänkielen elävöittämisen puolesta. Kirjoittamisen Tuomas Larsson aloitti runoilla, joita julkaistiin sanomalehdessä. Hänen ensimmäinen kirjansa oli vuonna 2002 julkaistu runokokoelma *Ääni kirkonmaan juurelta*. Sittemmin hän on julkaissut useita teoksia, joista suurin osa on kirjoitettu meänkielellä. Hän on kirjoittanut runokokoelmien lisäksi pääasiassa lastenkirjoja, ja hän on myös kääntänyt Peppi Pitkätossua meänkielelle Tuula Uusitalon kanssa. Teoksessaan *Hjärntvättarresan* */ Aivonpesoreisu* (2017) Tuomas Larsson käsittelee länsipohjalaisten ruotsalaistamista. Hän on työskennellyt myös Meän akateemi -järjestön kanssa.

## Lähteet
6145 Riemenschneider

**6145 Riemenschneider (2630 P-L)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti  &ndash; . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
Francis Schaeffer

**Francis August Schaeffer** (30. tammikuuta 1912 – 15. toukokuuta 1984) oli yhdysvaltalainen presbyteerinen pappi, teologi ja filosofi. Hän perusti L'Abri -yhteisön, Sveitsissä sijaitsevan asuntolatyyppisen opintokommuunin, joka keskittyi käsittelemään kristinuskoa koskevia älyllisiä kysymyksiä vuoropuhelun ja yhteisöllisen elämän kautta.

Schaefferin varhainen pappisura sisälsi seurakuntien johtamisen Yhdysvalloissa ja palvelun presbyteerisen ulkomaanlähetystyön riippumattomassa hallituksessa, ennen kuin hän muutti Eurooppaan vuonna 1947 osallistuakseen syntymässä oleviin kulttuurisiin muutoksiin. Vuonna 1955 hän ja hänen vaimonsa Edith perustivat ensimmäisen L'Abri-yhteisön Huemozissa, Sveitsissä. Yhteisö kasvoi kansainväliseksi verkostoksi, joka tarjosi etsijöille ja uskoville tilan tutkia uskoa rationaalisesti ja kokemuksellisesti.

Hänen merkittävimmät teoksensa, kuten *The God Who Is There* (1968) ja kulttuurihistoriallinen *How Should We Then Live?* (1976), esittivät ennakko-oletuksiin perustuvia kritiikkejä modernia filosofiaa, taidetta ja humanismia kohtaan ja väittivät, että sekulaarinen ajattelu johtaa epätoivoon, kun taas kristinusko tarjoaa perustan merkitykselle ja etiikalle.

Schaefferin luennot ja kirjoitukset innoittivat evankelikaaleja osallistumaan julkiseen elämään ja vaikuttivat erityisesti abortinvastaiseen liikkeeseen yhteistyössä, kuten elokuvassa *Whatever Happened to the Human Race?* (1979) ja hänen vuonna 1981 julkaistussa kirjassaan *A Christian Manifesto*, jossa kehotettiin vastustamaan lain ja kulttuurin moraalista relativismia ilman teokratian puolustamista.

## Lähteet
Charles-Alexis Legault

**Charles-Alexis Legault** (s. 5. syyskuuta 2003 Laval, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Legault edustaa NHL-joukkue Carolina Hurricanesia. 

Ennen NHL-uraansa Legault edusti BCHL-juniorisarjassa West Kelowna Warriorsin joukkuetta, USHL-juniorisarjassa Muskegon Lumberjacksin ja Lincoln Starsin joukkueita ja Quinnipiacin yliopiston joukkuetta. Carolina Hurricanes varasi hänet viidennellä kierroksella 139. varausvuorolla .

Legault on pelannut kahdeksan NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt yhden maalin ja yhden syötön eli yhteensä kaksi tehopistettä. Uran tilastot päivitety 19. marraskuuta 2025.

## Lähteet
Holme

**Holme** on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 931 vuonna 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Os Guinness

**Ian Oswald "Os" Guinness** (s. 30. syyskuuta 1941) on brittiläinen kirjailija, teologi ja yhteiskuntakriitikko. Hänen työnsä keskittyy kristillisen uskon, kulttuurin ja julkisen politiikan risteyskohtiin.

Guinness syntyi Kiinassa lääkäri-lähetyssaarnaajavanhempien lapsena toisen maailmansodan aikana. Hän on Dublinilaisen panimon perustajan Arthur Guinnessin pojanpojanpoika. Hän asui Kiinassa vuoteen 1951 asti, minkä jälkeen hän muutti Englantiin opiskelemaan. Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon Lontoon yliopistossa ja tohtorin tutkinnon yhteiskuntatieteissä Oriel Collegessa Oxfordissa.

Guinness muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1984 ja on siitä lähtien asunut Washington (DC):n alueella, jossa hän on toiminut vierailevana tutkijana Woodrow Wilson -keskuksessa ja vierailevana tutkijana Brookings -instituutissa sekä vanhempana tutkijana Trinity Forumissa. Hänellä oli keskeinen rooli uskonnonvapautta koskevan Williamsburgin peruskirjan laatimisessa vuonna 1988 ja maailmanlaajuisen omantunnon peruskirjan laatimisessa vuonna 2012. Molemmat peruskirjat pyrkivät vahvistamaan omantunnon vapauden keskeistä asemaa moniarvoisissa yhteiskunnissa. 

Guinness on tuottelias kirjailija, joka on kirjoittanut tai toimittanut yli kolmekymmentä kirjaa, mukaan lukien *The Call* (1998), jossa tarkastellaan kutsumusta ja tarkoitusta raamatullisesta näkökulmasta, *Renaissance* (2014), jossa puolustetaan evankeliumin kykyä uudistaa sivilisaatiota sen taantumisen keskellä, ja *The Great Quest* (2022), jossa jäljitetään modernin vapauden juuret juutalais-kristillisessä perinteessä. Hänen kirjoituksissaan korostuvat apologetiikka, kulttuurikritiikki ja uskonnonvapauden puolustaminen maallisten hyökkäysten edessä, mikä on vaikuttanut evankelisen ajattelun suhtautumiseen nyky-yhteiskuntaan ilman, että se on vaarantanut keskeisiä vakaumuksiaan.

## Lähteet
Rodriguesinisokaija

**Rodriguesinisokaija** (*Necropsittacus rodricanus*) on sukupuuttoon kuollut papukaijalintulaji. Se sai suomenkielisen nimensä vasta vuoden 2017 jälkeen. 

Sen kuvaillaan olleen vihreä, suuri papukaija. Se tunnetaan useiden varhaisten matkailijoiden kertomuksista sekä useista subfossiilisista luista.

Laji oli kotoperäinen Rodriguesin saarella Mauritiuksella, mutta on nyt sukupuuttoon kuollut. Lajin taantumasta tiedetään vain vähän. Se mainittiin ensimmäisen kerran vuosina 1725–26 ja kerrottiin olevan harvinainen vuoteen 1761 mennessä. Se havaittiin viimeksi vuonna 1761 ja katosi luultavasti pian sen jälkeen metsien hävityksen, liikapyynnin ja vieraslajien aiheuttaman saalistuksen seurauksena.

Lajin elintavoista ei tiedetä juuri mitään, mutta se oli todennäköisesti metsässä asuva laji. Varhaiset havainnot viittaavat siihen, että laji asutti pääasiassa Rodriguesin eteläpuolella sijaitsevaa pientä saarta, jossa se söi pieniä mustia siemeniä ja kävi mantereella lähinnä juomassa.

## Lähdeviitteet:
Holme (täsmennyssivu)

**Holme** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Holme, taajama Melandin kunnassa Norjassa
* Holme-Olstrup, taajama Næstvedin kunnassa Tanskassa

## Sukunimenä
* Mikael Holme (s. 1979), suomalainen koripalloilija
Haugland (täsmennyssivu)

**Haugland** voi tarkoittaa seuraavia:

* Haugland, taajama Alverin kunnassa Norjassa

## Sukunimenä
* Baard Madsen Haugland (1835–1896), norjalainen poliitikko
* Hanne Haugland (s. 1967), norjalainen korkeushyppääjä
* Ian Haugland (s. 1964), norjalais-ruotsalainen muusikko
* Jens Haugland (1910–1991), norjalainen poliitikko
* John Haugland (s. 1946), norjalainen ralliautoilija
* Knut Haugland (1917–2009), norjalainen upseeri ja vastarintaliikkeen jäsen
* Valgerd Svarstad Haugland (s. 1956), norjalainen poliitikko
Hans Paul

**Hans Paul** (s. 8. helmikuuta 1946 Varkaus) on suomalainen valokuvaaja. Hän toimi valokuvaajana Pressfotolle vuodesta 1967 vuoteen 1973, ja Lehtikuvalle vuodesta 1973 vuoteen 1990. Hän on toiminut myös *[[Hufvudstadsbladet]]ille*.

## Lähteet
Dagsposten (Ruotsi)

**Dagsposten** oli ruotsalainen vuosina 1941–1951 ilmestynyt natsistinen sanomalehti. Se oli Sveriges nationella förbundin äänenkannattaja ja levitti Natsi-Saksan propagandaa Ruotsissa. Päätoimittajana toimi Teodor Telander ja ulkomaankirjeenvaihtajana Rütger Essén. Natsi-Saksasta taloudellista tukea lehdelle välittänyt henkilö tuomittiin sodan päätyttyä sakkoihin ja yhteiskuntapalvelukseen. *Dagsposten* jatkoi vuoden 1945 jälkeen ilmestymistään kerran viikossa, kunnes se lakkautettiin vuonna 1951.
## Lähteet
Dagsposten (Norja)

**Dagsposten** oli Norjan Trondheimissa vuosina 1877–1945 ilmestynyt päivälehti. Se perustettiin liberaalivasemmiston, myöhemmän Venstren, äänenkannattajaksi, mutta siitä tuli lopulta kansallissosialistinen.

*Dagsposten* nousi perustamisensa jälkeen nopeasti kaupungin suurimmaksi lehdeksi, ja 1900-luvun alussa sen levikki oli yli 10&nbsp;000. Vuonna 1902 päätoimittaja Håkon Løken erosi omistajien kanssa syntyneiden poliittisten erimielisyyksien vuoksi, jotka liittyivät erityisesti Løkenin vaatimuksiin Ruotsi-Norjan unionin lakkauttamisesta. Hän perusti uuden *[[Nidaros (sanomalehti)|Nidaros]]*-lehden, johon muukin toimituksen väki siirtyi. *Dagspostenin* uusi päätoimittaja H. O. Oppedal joutui aloittamaan alusta. Hänen johdollaan lehti omaksui konservatiivisemman linjan Frisinnede Venstren äänenkannattajana.

Kun työväenliike vahvistui 1930-luvulla, *Dagsposten* asettui vastustamaan ”bolševismin nousua” ja siirtyi yhä oikeammalle. Siitä tuli Hitlerin valtaannousun jälkeen saksalaismielinen, ja lokakuusta 1940 lähtien se tuki virallisesti Nasjonal Samlingia. Tämän vuoksi lehden tilaajamäärä ja mainostulot romahtivat. Se sai Vidkun Quislingiltä luvan ryhtyä sitoutumattomaksi, mutta lukijoita ja mainostajia se ei tuonut takaisin. Sodan jälkeen lehti lakkautettiin ja päätoimittaja Johannes Knudsen tuomittiin neljäksi vuodeksi pakkotyöhön ja menettämään kansalaisoikeutensa kymmeneksi vuodeksi.

## Päätoimittajia
* Olai Olsen (1877–1886)
* Hjalmar Løken (1886–1890)
* Håkon Løken (1890–1902)
* H. O. Oppedal (1902–?)
* Johannes Knudsen (?–1945)

## Lähteet
Dagsposten

**Dagsposten** voi tarkoittaa seuraavia:

* ''Dagsposten'', norjalainen vuosina 1877–1945 ilmestynyt sanomalehti
* ''Dagsposten'', ruotsalainen vuosina 1941–1951 ilmestynyt sanomalehti
Rütger Essén

**Rütger Thuresson Essén** (19. maaliskuuta 1890 Nyköping – 1972) oli ruotsalainen diplomaatti ja lehtimies. Hän työskenteli 1920- ja 1930-luvuilla *[[Stockholms Dagblad]]issa* ja *[[Nya Dagligt Allehanda]]ssa*. Vuonna 1941 hänestä tuli kansallissosialistisen *[[Dagsposten (Ruotsi)|Dagspostenin]]* ulkomaankirjeenvaihtaja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ignoranttiveljet

**Ignoranttiveljet** () eli **Kristillisten koulujen veljet** (, ) on Jean-Baptiste de La Sallen Reimsissä 1681 perustama uskonnollinen maallikkojärjestö. Seuran jäseniä nimitetään myös veljeskunnan Rouenissa sijaitsevan talon Saint Yonin mukaan Saint Yonin veljiksi. Järjestö otti tehtäväkseen poikien maksuttoman opettamisen. Kansalliskokous lakkautti veljeskunnan 1790, jolloin sillä oli Ranskassa 121 taloa. Italiassa se vielä säilyi. Jo 1804 veljeskunta perustettiin uudestaan Lyonissa, ja 1808 se sai valtion hyväksymisen, ja johto siirtyi Pariisiin.

Järjestykseltään ja hengeltään veljeskunta on lähellä jesuiittoja. Nimitys "ignorantit" johtuu siitä, että veljeskuntaan ei tahdottu teologisesti kouluttautuneita pappeja. Paavi Leo XIII julisti de La Sallen pyhimykseksi 1900.

## Lähteet
Eino Vaheri

**Eino Ilmari Vaheri** (vuoteen 1925 *Wenell*; 22. heinäkuuta 1905 Jyväskylä – 19. huhtikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja korva-, nenä- ja kurkkutautiopin apulaisprofessori.

Vaherin vanhemmat olivat lehtori Klas Benjamin Wenell ja Matilda Jalkanen ja puoliso vuodesta 1935 koulunjohtaja Leila Ester Erämies, entinen Erander (1906–1996). Professori Antti Vaheri on heidän poikansa. Eino Vaheri tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1923 ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1933 ja väitteli siellä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1938.

Vaheri oli Suomen Punaisen Ristin sairaalan nuorempi apulaislääkäri 1933–1934 ja Lahden kunnallissairaalan alilääkäri 1934–1935. Helsingin yleisessä sairaalassa hän oli korva-, nenä- ja kurkkutautien apulaislääkäri 1935–1939, vt. apulaisylilääkäri 1939,  apulaisylilääkäri 1948–1958 ja bronkoesofagologian erikoislääkäri 1960–1967. Helsingin yliopiston apulaisopettaja Vaheri oli 1945–1948, dosentti 1946–1967, korva-, nenä- ja kurkkutautiopin vt. professori useaan eri otteeseen 1948–1958 ja apulaisprofessori 1967–1972. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Vaheri julkaisi sekä tutkimuksia että tietoteoksia, kuten kirjan *Korva-, nenä- ja kurkkutaudit* vuonna 1963.

## Lähteet
Vaheri

**Vaheri** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Antti Vaheri (s. 1938), lääkäri ja professori, Eino Vaherin poika
* Eino Vaheri (vuoteen 1925 *Wenell*, 1905–1991), lääkäri ja apulaisprofessori
Albert Ilg

**Albert Ilg** (1847–1896) oli itävaltalainen taidehistorioitsija. Hän oli vuodesta 1878 Wienin keisarillisten taidehistoriallisten kokoelmien johtaja. Hän otti 1888 vastatakseen Rudolf Eitelbergerin julkaisun *Quellen-schriften für kunstgeschichte*.

## Teokset
* *Beiträge zur Geschichte der Kunst u. Kunsttechnik aus mittelhochdeutschen Dichtungen* (1892)
* *Zeitstimmen tiber Kunst und Künstler der Vergangenheit* (1881)
* *Album österreichischer Bildhauerarbeiten des 18. Jahrhunderts* (1878)
* *Wiener Schmiedekunst des 17. u. 18. Jahrhunderts*
* *Kunstgeschichtliche Charakterbilder aus Österreich-Ungarn* (1893).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fem myror är fler än fyra elefanter

**Fem myror är fler än fyra elefanter** () oli Sveriges Televisionilla 1970-luvulla esitetty lastenohjelma, jota juonsivat Magnus Härenstam, Brasse Brännström ja Eva Remaeus. Ohjelmassa opeteltiin kirjaimia ja numeroita sketsien avulla. Ensimmäinen jakso esitettiin 19. marraskuuta 1973, ja sitä tehtiin vuoteen 1975. Lisäksi vuonna 1977 esitettiin siihen pohjautuva joulukalenteri.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ohjelma SVT Play -palvelussa (katsottavissa vain Ruotsissa)
Jevgeni Petrov (ampuja)

**Jevgeni Aleksandrovitš Petrov** ( ; 16. lokakuuta 1938 – 18. marraskuuta 2025) oli Neuvostoliittoa edustanut urheiluampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti kultamitalin skeet-ammunnassa vuoden 1968 kesäolympialaisissa Mexico Cityssä ja hopeamitalin vuonna 1972.

Maailmanmestaruuskilpailuissa hän sai seitsemän kultaa ja kaksi hopeaa.

Petrov kuoli 87-vuotiaana 18. marraskuuta 2025.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Bentsotiatsoli

**Bentsotiatsoli** (C7H5SN) on heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteeseissä valmistettaessa muita kemikaaleja.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa bentsotiatsoli on kellertävää, punertavaa tai ruskehtavaa nestettä, jolla on epämiellyttävä haju. Yhdiste liukenee hieman veteen, kohtalaisesti asetoniin ja hyvin muun muassa etanoliin ja eettereihin. Bentsotiatsolissa on hieman emäksinen ja nukleofiilinen typpiatomi. Erittäin voimakkaat emäkset voivat eliminoida protonin heterosyklisestä renkaasta typpi- ja rikkiatomien väliseltä hiiliatomilta. Aineen aromaattinen rengas voi reagoida elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla. Bentsotiatsoli on myrkyllistä.

Bentsotiatsolia voidaan valmistaa N,N-dimetyylianiliinin ja rikin välisellä reaktiolla.

Bentsotiatsolia käytetään valmistettaessa esimerkiksi vulkanoinnin kiihdyttimiä ja reagensseja orgaanisen kemian synteeseihin.

Bentsotiatsolia esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Human Metabolome Database (HMDB): Benzothiazole 
* Food Component Database (FooDB): Benzothiazole 
* Pherobase: Floral Compound - Benzothiazole 
* Pherobase: Semiochemical - Benzothiazole 
* Pherobase: Plant Compound - Benzothiazole
Jevgeni Petrov

**Jevgeni Petrov** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Jevgeni Petrov (1903–1942), venäläinen kirjailija, *Ilja Ifin ja Jevgeni Petrov* -kaksikon jäsen
* Jevgeni Petrov (1938–2025), venäläinen urheiluampuja ja olympiavoittaja
* Jevgeni Petrov (s. 1976), venäläinen maantiepyöräilijä.
FIFPro World XI

**FIFPro World XI** on vuosittain valittava maailman parhaiden miesten ja naisten jalkapalloilijoiden joukkue. Niiden valinnasta päättävät muut ammattilaisjalkapalloilijat, ja FIFPro sekä sen jäsenyhdistykset käsittelevät pelaajien äänet jokaisen pelipaikan parhaasta pelaajasta. Parhaiden pelaajien kokoonpanoon valitaan maalivahti, kolme puolustajaa, kolme keskikenttäpelaajaa ja kolme hyökkääjää.

Miesten kokoonpanot julkistettiin ensimmäisen kerran vuonna 2005 ja naisten vuonna 2016.

## Lähteet
Virginia Giuffre

**Virginia Giuffre** (o.s. **Roberts**, 9. elokuuta 1983 Sacramento, Kalifornia, Yhdysvallat – 25. huhtikuuta 2025 Neergabby, Australia) oli yhdysvaltalais-australialainen ihmiskaupan uhrien puolestapuhuja, joka nousi julkisuuteen Jeffrey Epsteinin ja Ghislaine Maxwellin parituksen ja ihmiskaupan uhrina. Giuffren mukaan hänet pakotettiin alaikäisenä myymään seksiä Epsteinille ja tämän ystäville. Hän haastoi Epsteinin ja useita kuuluisia väitettyjä hyväksikäyttäjiään oikeuteen.

Giuffre kuoli itsemurhan seurauksena vuonna 2025. Hänen muistelmateoksensa *Nobody’s Girl* julkaistiin postuumisti samana vuonna.

## Elämäkerta

Giuffre, tuolloin vielä tyttönimellään Roberts, kertoi joutuneensa lapsena seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi. Hän karkasi kotoa 14-vuotiaana ja eli aluksi kaduilla Floridassa. Hän työskenteli myös mallitoimiston johtaja Ron Eppingerille, joka tuomittiin myöhemmin parituksesta.

Giuffre työskenteli 16-vuotiaana liikemies Donald Trumpin kylpylän pukuhuoneavustajana Mar-a-Lagon kartanossa Floridassa. Giuffren mukaan Trump oli häntä kohtaan hyvin ystävällinen ja antoi hänelle myös lapsenvahdin töitä.

Tavattuaan Giuffren Mar-a-Lagossa seurapiirihenkilö Ghislaine Maxwell houkutteli Giuffren rikkaan varainhoitajan Jeffrey Epsteinin hierojaksi. Kun Giuffre oli aloittanut Epsteinin hierojana, Maxwell ja Epstein groomasivat Giuffren tarjoamaan myös seksipalveluja Epsteinille ja tämän tuttaville. Vuosina 2000–2002 Giuffrea paritettiin Epsteinin asunnoilla Palm Beachissa Floridassa, Manhattanilla sekä Epsteinin omistamalla Little Saint Jamesin saarella. Giuffre sanoo tulleensa pakotetuksi seksiin, koska hän pelkäsi kieltäytyä.

Giuffren mukaan hän harrasti esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi Andrew’n kanssa seksiä vähintään kolme kertaa vuonna 2001 ollessaan 17-vuotias, joskin Andrew on kiistänyt tämän. Giuffre kertoi saaneensa Epsteinilta 15&nbsp;000 dollarin palkkion ensimmäisestä seksikerrastaan prinssi Andrew’n kanssa. 

Vuonna 2002 Giuffre oli Thaimaassa Epsteinin järjestämällä hierontakurssilla. Siellä Giuffre tapasi australialaisen miehen, ja he menivät naimisiin. Giuffre katkaisi yhteytensä Epsteiniin, muutti Australiaan ja perusti perheen.

Giuffre kertoi kokemuksistaan julkisesti vuonna 2011. Hän haastoi Epsteinin sekä useita muita kuuluisia ja vaikutusvaltaisia miehiä oikeuteen seksuaalisesta hyväksikäytöstään. Hänen paljastuksensa muun muassa ryvettivät prinssi Andrew’n maineen. 

Vuonna 2015 Giuffre perusti voittoa tavoittelemattoman Victims Refuse Silence -järjestön ihmiskaupan uhrien auttamiseksi. Järjestön nimeksi tuli myöhemmin Speak Out, Act, Reclaim (SOAR). Nostamiensa syytteiden kautta Giuffre sai arvioiden mukaan miljoonia dollareita. Hän käytti osan rahoista järjestönsä hyväksi.

Giuffre teki itsemurhan huhtikuussa 2025. Hänen muistelmansa *Nobody’s Girl* julkaistiin postuumisti samana vuonna.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Félix Houphouët-Boignyn kansallinen polyteknillinen korkeakoulu

**Félix Houphouët-Boignyn kansallinen polyteknillinen korkeakoulu** (, lyhennys **INP-HB**) on Norsunluurannikon pääkaupungissa Yamoussoukrossa toimiva teknillinen korkeakoulu. 

Oppilaitos on perustettu vuonna 1996. Neljä aiempaa oppilaitosta (Ecole nationale supérieure d'Agronomie (ENSA), Ecole nationale supérieure des Travaux Publics (ENSTP), Institut national supérieur de l'Enseignement technique (INSET) ja Institut agricole de Bouaké (IAB)) yhdistettiin tuolloin uudeksi korkeakouluksi. Oppilaitos on nimetty presidentti Félix Houphouët-Boignyn mukaan.

Opetusta annetaan ranskan kielellä. Opiskelijoita on noin 5&nbsp;300.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Institut National Polytechnique Félix Houphouët-Boigny (uudet kotisivut)  (inphb.ci)
Tongan parlamenttivaalit 2025

**Tongan parlamenttivaalit 2025** järjestettiin 20. marraskuuta. Niissä valittiin enemmistövaaleilla 17 Tongan parlamentin eli Fale Alean enintään 30 jäsenestä. Lopuista paikoista yhdeksän täytettiin Tongan aateliston valitsemilla edustajilla ja neljä on varattu mahdollisille parlamentin ulkopuolelta tuleville ministereille. Äänioikeusikäraja oli 21 vuotta.

Kyseessä olivat viidennet vaalit sen jälkeen, kun maassa vuonna 2010 siirryttiin parlamentaariseen demokratiaan. Asiantuntijat ovat kuitenkin olleet huolissaan kehityksestä, jossa kuningas Tupou VI on asteittain saanut valtaansa takaisin. Pääministeri Siaosi Sovaleni erosi joulukuussa 2024, kun häntä kohtaan oltiin järjestämässä luottamusäänestystä. Huhujen mukaan taustalla oli kuninkaan painostus. Sovalenin eron jälkeen parlamentti lakkautti lakimuutoksella ulkoministeriön ja korvasi sen ”Hänen Korkeutensa diplomaattipalvelulla”. Sovaleni oli ehdolla vaaleissa ja tavoitteli uudelleen pääministerin virkaa.

Tavallisten äänestäjien näkokulmasta vaalien tärkeimpia aiheita olivat talous, peruspalvelut ja rikollisuus. Esimerkiksi tiet ovat monin paikoin huonossa kunnossa, polttoaineesta on ajoittain pulaa ja julkiselle sektorille ei riitä työntekijöitä, sillä monet tongalaiset ovat muuttaneet pysyvästi tai tilapäisesti ulkomaille, erityisesti Australiaan ja Uuteen-Seelantiin.

## Tulokset
Vaalien äänestysprosentti oli matala, 49,4. Edellisissä vaaleissa se oli ollut 62. Parlamenttiin valittujen joukossa oli kahdeksan uutta nimeä. Kaikki valitut olivat itsenäisiä ehdokkaita ja heidän joukossaan oli yksi nainen. Parlamentti äänesti uudesta pääministeristä 15. joulukuuta. Äänestyksen voitti entinen puhemies Fatafehi Fakafānua.

## Lähteet
Leif Sinding

**Leif Sinding** (19. marraskuuta 1895 Kristiania – 13. toukokuuta 1985 Oslo) oli norjalainen elokuvaohjaaja. Hän aloitti mykkäelokuvien parissa, joista tunnetuimpia on vuoden 1926 *Fjeldeventyret*. Äänielokuvan aikana hänen suurimpia menestyksiään olivat Oskar Braatenin kirjaan perustuva *Bra mennesker* (1937) ja Gabriel Scottin kirjaan perustuva *De vergeløse* (1939). Vuoden 1940 *Tante Posen* esittämisestä on tullut NRK:n jouluperinne. Sinding oli toisen maailmansodan aikana kansallissosialistisen Nasjonal Samlingin jäsen, ja hänet tuomittiin maanpetoksesta sodan jälkeen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaya (täsmennyssivu)

**Kaya** voi tarkoittaa seuraavia:

* Kaya, kaupunki Burkina Fasossa
* Kaya-metsät, mijikendojen vanhoja asuinalueita Keniassa
* Kaya (1919), Japanin laivaston Momi-luokan hävittäjä
* Kaya (1944), Japanin laivaston Matsu-luokan hävittäjä
* Kaya, Bob Marley & The Wailersin albumi vuodelta 1978
* Kaya-nimisiä henkilöitä, Kaya sukunimenä:
** Ahmet Kaya (1957–2000), kurdilainen laulaja
** Ali Kaya (s. 1994), kenialais-turkkilainen kestävyysjuoksija
** Semih Kaya (s. 1991), turkkilainen jalkapalloilija
* Kaya etunimenä:
** Kaya Peker (s. 1980), turkkilainen koripalloilija
** Kaya Scodelario (s. 1992), englantilainen näyttelijä ja malli
** Kaya Turski (s. 1988), kanadalainen freestylehiihtäjä.
Alassane Ouattaran yliopisto

**Alassane Ouattaran yliopisto** (, lyhennys **UAO**) on Norsunluurannikon Bouakéssa toimiva yliopisto. 

Vuonna 1992 perustettu oppilaitos tunnettiin vuodesta 1995 lähtien Bouakén yliopistona (). Vuosina 2002–2012 yliopiston toiminta oli siirretty poliittisista syistä Abidjaniin. Nykyisen nimensä yliopisto sai lokakuussa 2012. Yliopisto on nimetty presidentti Alassane Ouattaran mukaan.

Opetusta annetaan ranskan kielellä.

Université Alassane Ouattara de Bouake.jpg|Yliopistokampuksen rakennuksia (2022).
CITE UNIVERSTAIRE-1.jpg|Yliopistokampuksen rakennuksia (2024).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mikko-Jussi Laakso

**Mikko-Jussi Laakso** on suomalainen oppimisanalytiikan tutkija ja professori. Hän toimii johtajana Turun yliopiston Oppimisanalytiikan tutkimusinstituutissa (, TRILA).

Laakso on erikoistunut oppimisanalytiikkaan, digitaalisesti tuettuun oppimiseen, pedagogisiin järjestelmiin, ohjelmoinnin opetukseen, pelillistämiseen ja koneoppimiseen opetuksessa.

## Merkittävät hankkeet
* ViLLE-oppimisjärjestelmä: Laakso on ollut keskeisessä roolissa ViLLE-järjestelmän kehittämisessä. ViLLE on digitaalisesti tuettu oppimisympäristö, jota hyödynnetään laajasti suomalaisissa kouluissa. ViLLE-järjestelmä on saanut Unesco-palkinnon.
* EDUCA Flagship: Laakso toimii EDUCA-verkoston varajohtajana Turun yliopistossa.

## Julkaisut ja vaikutus
Laakso on julkaissut useita vertaisarvioituja tieteellisiä artikkeleita oppimisanalytiikasta. Lisäksi hänellä on pitkä kokemus tutkimuksesta ja kehittämistyöstä käyttöliittymien, arviointijärjestelmien ja digipedagogiikan parissa.

## Muu toiminta
Laakso toimii pesäpallossa S-tason tuomari, eli hän tuomitsee pääasiassa Superpesistä.

## Lähteet
Imperatiivi (täsmennyssivu)

**Imperatiivi** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* imperatiivi, kieliopillinen tapaluokka
* Imperatiivinen ohjelmointi, ohjelmointiparadigma
* Imperatiivi Immanuel Kantilla
** kategorinen imperatiivi, keskeinen käsite Immanuel Kantin filosofiassa
** hypoteettinen imperatiivi, filosofiassa tilannesidonnainen eettinen kehotus
Upotus

**Upotuksella** tarkoitetaan matematiikassa rakenteeseen sisältyvää alirakennetta ja sen tarkka merkitys riippuu tarkasteltavasta alasta.

## Määritelmä
### Topologia

Olkoot \mathcal{X}=(X,\mathcal{T}_1) ja \mathcal{Y}=(Y,\mathcal{T}_2) topologisia avaruuksia ja olkoon f \colon X \to Y niiden välinen kuvaus. Olkoon lisäksi f_1 \colon X \to f[X] kuvausta f vastaava kuvaus, jonka maalijoukoksi on rajattu vain ne arvot, jotka f todella saa.

Kuvaus f on **upotus**, jos
# f on injektio,
# f on jatkuva ja
# f_1^{-1}\colon f[X] \to X on jatkuva.

## Lähteet
*  

### Viitteet
Vehkalammi (Loppi)

**Vehkalammi** on Kanta-Hämeessä Lopella Hirvijärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Lintuatlas

**Lintuatlaksen** päämääränä on selvittää Suomen pesimälintulajien esiintyminen ja pesinnän varmuus 10 × 10 kilometrin atlasruuduissa. Hankkeessa kerättyä uusinta tietoa pesimälinnustosta voidaan yhdistää Suomessa aiemmin kerättyyn mittavaan lintutietoon sekä muuhun ympäristötietoon. Erityisen tärkeän vertailuaineiston muodostavat Suomessa aiemmin toteutetut kolme lintuatlasta (ensimmäinen 1974–79, toinen 1986–89 ja kolmas 2006–2010). Neljäs lintuatlas on vuosina 2022–25.

Ympäristöministeriön rahoittaman lintuatlashankkeen toteuttavat yhteistyössä Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus ja BirdLife Suomi. Yhteistyötahoina toimivat Suomen ympäristökeskus SYKE, Luonnonvarakeskus Luke, Metsähallitus ja Suomen riistakeskus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lintuatlas
Söngvakeppnin 2014

**Söngvakeppnin 2014** oli Islannissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Islannin edustaja Eurovision laulukilpailuun 2014. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 297 kappaletta. Niistä kymmenen valittiin kilpailuun. Kilpailijat julkaistiin 17. joulukuuta 2013.

Kilpailu koostui kahdesta semifinaalista ja finaalista. Semifinaalit kilpailtiin 31. tammikuuta ja 8. helmikuuta ja finaali 15. helmikuuta. Kummassakin semifinaalissa kilpaili viisi kappaletta, joista äänestettiin puhelinäänestyksellä kaksi finaaliin. Semifinaalien jälkeen raati myönsi finaaliin vielä kaksi villiä korttia. Finaalissa voittaja valittiin kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella puhelinäänestäjät ja raati äänestivät yhdessä kaksi kappaletta superfinaaliin. Superfinaalissa puhelinäänestäjät äänestivät voittajan. Kilpailun sääntöjen mukaan kappaleet tuli esittää semifinaaleissa ja finaalin ensimmäisellä kierroksella islanniksi ja superfinaalissa kielellä, jolla kappale oli tarkoitus esittää kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa. Kilpailun voitti yhtye Pollapönk kappaleella "No Prejudice".

## Kilpailun kulku
### Ensimmäinen semifinaali
Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 31. tammikuuta.

### Toinen semifinaali
Toinen semifinaali kilpailtiin 8. helmikuuta.

### Finaali
Finaali kilpailtiin 15. helmikuuta. Finaalin ensimmäiseltä kierrokselta julkaistiin vain, ketkä olivat sijoittuneet sijoille 1-2, 3-4 ja 5-6, mutta myöhemmin ilmoitettiin, että Pollapönk oli voittanut myös ensimmäisellä kierroksella sekä puhelin- että raatiäänet.

## Lähteet
*

### Viitteet
Pitkäjärvi (Loppi)

**Pitkäjärvi** on Kanta-Hämeessä Lopella Hirsimäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Levoilammi

**Levoilammi** on Uudellamaalla Karkkilassa Asemankulman lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 270 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,6 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Inhantammi

**Inhantammi** tai **Inhanlammi** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Patojan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,0 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Nummenpäänlampi

**Nummenpäänlampi** on Uudellamaalla Nurmijärvellä Nummenpään lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 170 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Lepsämänjoen yläosan valuma-alueeseen (21.043) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Iso Lehmälampi

**Iso Lehmälampi**  on Uudellamaalla Vihdissä  Kuikunläänin lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 560 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Lakistonjoen valuma-alueeseen (21.044) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Järvilammi

**Järvilammi**  on Uudellamaalla Nurmijärvellä  Salmelanmäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 180 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Luhtajoen valuma-alueen (21.05), jonka Koiransuolenojan-Hirmunojan valuma-alueeseen (21.053) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,9 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Matkunlammi

**Matkunlammi**  on Uudellamaalla Hyvinkäällä  Rajamäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 600 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Luhtajoen valuma-alueen (21.05), jonka Matkunojan valuma-alueeseen (21.056) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Karjulammi

**Karjulammi**  on Uudellamaalla Hyvinkäällä Isokylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Keihäsjoen keskiosan alueeseen (21.062) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,6 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Herustenjärvi (läntinen)

**Herustenjärvi**  on Uudellamaalla Nurmijärvellä Herusten lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 510 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Keihäsjoen keskiosan alueeseen (21.062) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Keihäsjärvi (Loppi)

**Keihäsjärvi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Niinimäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Keihäsjärvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 88 hehtaaria. Se on C-kirjaimen muotoinen, koska Nummenrannannokka työntyy leveänä järvelle päin. Myös pohjoisrannikolla kohoaa maasto ylöspäin. Nummenrannannokka kohoaa 30 metriä ja pohjoisrannikon mäet jopa saman verran. Järven rannat ovat muualla melko alavat. Järvellä on kartan mukaan kolme luotomaista saarta, jotka sijaitsevat rannikon lähellä. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja se on kokonaan metsämaata. Rannoilla ei ole merkittävästi kiinteää asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on yli 70. Niille tulee tiet Kärrin, Niinimäen ja Talolan suunnilta.

## Vesistösuhteet
Keihäsjärvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Keihäsjoen yläosan valuma-alueeseen (21.063) se kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 5,6 neliökilometriä. Siihen on johdettu metsien kuivatusojia. Järven laskujoki Keihäsjoki alkaa järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Kytäjokeen 15 kilometrin päässä. Keihäsjoen pituus on 19,3 kilometriä pitkä. Järven vedenpinnan korkeus on 109,4 metriä mpy. (N2000), joten Keihäsjoelle kertyy pudotusta yli 30 metriä.

## Lähteet
Hiekkakuoppa (Tuusula, Alho)

**Hiekkakuoppa**  on Uudellamaalla Tuusulassa  Alhon lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 220 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Palojoen valuma-alueen (21.07), jonka Palojoen keskiosan alueeseen (21.072) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Heratus

**Heratus**  on Kanta-Hämeessä Lopella Nuijamäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 410 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Lastuksenojangon valuma-alueeseen (21.065) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,7 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet
Tervalammi (Hyvinkää)

**Tervalammi** tai **Tervalampi** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Kaidanpään lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 560 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Se sijaitsee Tervalamminsuon pohjoislaidalla ja Sykärin eteläpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueen (21.09), jonka Ridasjärven valuma-alueeseen (21.094) se kuuluu. Siihen on johdettu suo-ojia, joista yksi tuo Kivilamminojan vesiä. Sen laskuoja on Tervalamminoja, joka laskee Sykäriin.

Lammen vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. (N2000).

## Lähteet