Fredrik III (Holstein-Gottorp)

**Fredrik III,** ; (22. joulukuuta 1597 Gottorpin linna, Schleswig – 10. elokuuta 1659 Tönning) oli Holstein-Gottorpin herttua vuosina 1616–1659. Hänen valtakautensa lopussa herttuakunta saavutti suvereniteetin suhteessa Tanskaan.

## Suku
Fredrik III:n vanhemmat olivat Holstein-Gottorpin herttua Johann Adolf ja Tanskan prinsessa Augusta, joka oli kuningas Fredrik II:n tytär. Fredrik III tuli herttuaksi isänsä kuoltua vuonna 1616.

## Herttua
Hän oli uskonnollisissa kysymyksissä aikaansa nähden suvaitsevainen ja salli hollantilaisten arminiolaisten ja katolilaisten asettua herttuakuntaansa vuonna 1621 perustettuun Friedrichstadtin kaupunkiin. Edistääkseen kauppasuhteita hän perusti vuonna 1633 lähetystön Venäjälle ja vuonna 1636 Persiaan. 

Vaikka Holstein-Gottorp oli vielä läänityssuhteessa Tanskaan, Fredrik III pyrki suojelemaan kolmikymmenvuotisen sodan aikana herttuakuntaansa hävitykseltä kohtelemalla ystävällisesti sen läpi kulkeneita Tanskan vihollisten armeijoita, kuten Albrecht von Wallensteinin ja Johann Tillyn komentamia keisarillisia armeijoita vuonna 1627 sekä Lennart Torstensonin ruotsalaista armeijaa Ruotsin ja Tanskanvälisen sodan aikana vuonna 1643. Sodan jälkeen hän alkoi lähentyä Ruotsia.

Vuonna 1654 Fredrik III:n tytär Hedvig Eleonora avioitui Ruotsin uuden kuninkaan Kaarle X Kustaan kanssa, ja vuonna 1657 Fredrik III solmi salaisen liiton Ruotsin kanssa. Myöhemmin samana vuonna Tanska liittyi sotaan Ruotsia vastaan ja valtasi Holstein-Gottorpin linnoitukset, mutta seuraavan vuoden Roskilden rauhassa sen oli tunnustettava Fredrik III:n suvereeni asema hänelle kuuluneessa osassa Schleswigin herttuakuntaa. Sodan puhjettua pian uudelleen Fredrik pakeni Tönningiin, jossa hän kuoli 61-vuotiaana elokuussa 1659. Hänen seuraajakseen tuli hänen poikansa Kristian Albrekt.

Fredrik III oli kiinnostunut kopernikaanisesta maailmankuvasta, tähtitieteestä, matematiikista ja muistakin tieteistä.

## Avioliitto ja jälkeläiset

Fredrik avioitui helmikuussa 1630 Dresdenissä Saksin prinsessa Maria Elisabetin (1610–1684) kanssa, joka oli Saksin vaaliruhtinas Johann Georg I:n ja Preussin prinsessa Magdalena Sibyllan tytär. Leskeydyttään vuonna 1659 herttuatar Maria Elisabet muutti Husumin linnaan vuonna 1660, josta hän teki kulttuurikeskuksen taiteilijoiden suojelijana. Hän kirjoitti Raamatun-tulkinnan vuonna 1664. 

Heille syntyi 16 lasta, joista puolet eli aikuiseksi asti.

* Sophie Auguste (1630–1680); avioitui 1649 Anhalt-Zerbstin ruhtinas Johannin (1621–1667) kanssa.
* Magdalena Sibylla (1631–1719); avioitui 1654 Mecklenburg-Güstrowin herttua Gustav Adolfin (1633–1695) kanssa.
* Johann Adolf (1632–1633), perintöprinssi, kuoli alle 2-vuotiaana
* Marie Elisabeth (1634–1665); avioitui 1650 Ludwig VI:n Hessen-Darmstadtin prinssin (1630–1678) kanssa.
* Frederick (1635–1654), kruununprinssi, kuoli alle 10-vuotiaana
* Hedwig Eleonora (1636–1715); avioitui 1654 Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaan (1622–1660) kanssa.
* Adolf August (1637), kuoli pian syntymänsä jälkeen
* Johann Georg (1638–1655), perintöprinssi, kuoli alle 9-vuotiaana
* Anna Dorothea (1640–1713)
* Christian Albrecht (1641–1695), Gottorpin herttua ja Lyypekin ruhtinaspiispa; avioitui 1667 prinsessa Friederike Amalien (1649–1704) kanssa, joka oli Tanskan ja Norjan kuningas Frederik III:n ja kuningatar Sophia Amalien tytär .
* Gustav Ulrich (1642–1642), kuoli alle vuoden ikäisenä
* Christine Sabine (1643–1644), kuoli alle 2-vuotiaana
* August Friedrich (1646–1705), 1666 Lyypekin ruhtinaspiispa; avioitui 1676 Christinen (1656–1698), Saksi-Weissenfelsin herttua Augustin tyttären kanssa.
* Adolf (1647–1648), kuoli alle 2-vuotiaana
* Elisabeth Sophie (1647–1647), kuoli alle vuoden ikäisenä
* Augusta Maria (1649–1728); avioitui 1670 Friedrich VII Magnus Baden-Durlachin (1647–1709) kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla