open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
František Kučera

**František Kučera** (3. helmikuuta 1968, Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja. Kučeran pelipaikka oli puolustaja. Kučera voitti olympiakultaa Naganon olympialaisissa 1998. Hän pelasi NHL:ssä yhdeksän kauden aikana 465 ottelua tehden niissä 24 maalia ja 95 syöttöä.

## Ura
Kučera aloitti pelaajauransa TJ Sparta ČKD Prahassa kaudella 1984–85. Chicago Blackhawks varasi hänet vuoden 1986 varaustilaisuuden 77. pelaajana. Kaudelle 1988–89 Kučera siirtyi pelaamaan Dukla Jihlavaan. Hän saavutti uransa ensimmäisen MM-mitalin Ruotsin MM-kilpailuissa 1989, kun Tšekkoslovakia oli kolmas. Hän siirtyi pelaamaan Chicagoon kaudella 1990–91. Hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan Blackhawksissa 40 peliä ja saman kauden aikana myös IHL-seura Indianapolis Icessa 25 ottelua. Kučera pelasi Blackhawksissa aina kauteen 1993–94 saakka, jonka aikana hän siirtyi Hartford Whalersiin. Kaudella 1994–95 Kučera pelasi Whalersin lisäksi kotimaansa Sparta Prahassa 16 ottelua. Seuraavalla kaudella hän siirtyi kesken kauden Hartfordista Vancouver Canucksiin, jossa pelasi yhteensä 26 ottelua. Kaudella 1996–97 Kučera pelasi useissa AHL- ja IHL-seuroissa ja siirtyi saman kauden aikana Philadelphia Flyersiin. Hän palasi kotimaahansa Sparta Prahaan kaudelle 1997–98. Kučera voitti olympiakultaa Naganon olympialaisissa sekä MM-pronssia Sveitsin MM-kilpailuissa samana vuonna. Hänet valittiin MM-turnauksen parhaaksi puolustajaksi ja tähdistökentälliseen.

Kučera palasi uudestaan NHL:ään kaudelle 2000–01, jolloin hän pelasi Columbus Blue Jacketsissa 48 ottelua ja Pittsburgh Penguinsissa seitsemän ottelua. Hän voitti samana vuonna MM-kultaa Saksan MM-kilpailuissa. Seuraavalla kaudella hän pelasi vielä Washington Capitalsissa 56 ottelua, mutta siirtyi takaisin Sparta Prahaan, jossa lopetti pelaajauransa kauden 2004–05 jälkeen.

Kučera pelasi NHL:ssä 465 ottelua tehden niissä 24 maalia ja 95 syöttöä. Pudotuspeleissä hän pelasi 12 ottelua. Pelaajauransa jälkeen Kučera on toiminut HC Letci Letňanyn alle 20-vuotiaiden joukkueen apuvalmentajana sekä seuran presidenttinä.

## Lähteet
Erling Kristensen

**Erling Kristensen** (1893 Vendsyssel, Tanska – 1961 Viborg, Tanska) oli tanskalainen kirjailija.

Tuotantonsa alkuvaiheen romaaneissa hän paljasteli kuvitellun maalaisidyllin todellisen luonteen. Myöhemmin hän kääntyi panteismiin ja tarkasteli luontoa siitä näkökulmasta postuumeissa teoksissaan: muistelmissa *Græshoppemusik* (1962), teoksessa *Skygge* (1962) ja runokokoelmassa *Digte* (1963).

## Lähteet
Oscar Alexander von Nandelstadh

**Oscar Alexander von Nandelstadh** (19. maaliskuuta 1874 Kivennapa – 31. maaliskuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri ja valtiopäivämies. 

Von Nandelstadhin vanhemmat olivat kruununvouti Sigismund von Nandelstadh ja Hilda Sofia Sahlstein ja puolisot vuodesta 1902 Hedvig Berta Aline Collin (k. 1909) ja vuodesta 1915 hammaslääkäri Agda Olivia Bäcklund. Von Nandelstadh tuli ylioppilaaksi Viipurin lyseosta ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1902 ja hammaslääketieteen lisensiaatiksi 1903. Hän toimi Helsingin yliopiston odontologian laitoksen assistenttina ja opettajana sekä hammaslääkärinä Sortavalassa, Kotkassa ja Helsingissä. Von Nandelstadh oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä  1904–1905.

Pankkivirkailija Johannes Wilhelm von Nandelstadh ja arkkitehti Sigismund von Nandelstadh olivat  Oscar Alexander von Nandelstadhin veljiä.

## Lähteet
Torsten Fredrik Zacharias Nordenswan

**Torsten Fredrik Zacharias Nordenswan** (15. lokakuuta 1863 Hattula – 18. marraskuuta 1914 Hattula) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja valtiopäivämies.

Nordenswanin vanhemmat olivat kruununvouti, kollegiasessori Torsten William Knut Nordenswan ja Sofia Lovisa Helsingius ja puoliso vuodesta 1895 Olga Elin Enckell. Nordenswan tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja valmistui filosofian maisteriksi 1886, mutta toimi sitten maanviljelijänä Hattulassa. Hän oli myös karjanhoitokoulun johtaja. Nordenswan oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä  1897 ja 1904–1905.

## Lähteet
Idar Kristiansen

**Idar Kristiansen** (1932 Honningsvåg, Norja – 1985) oli norjalainen kirjailija. Hänen romaaniensa aiheena on Pohjois-Norja. Merkittävin on neliosainen sarja, joka ilmestyi suomeksi 1984 yhtenä niteenä *Polut johtavat merelle*. Romaanien lisäksi hän kirjoitti runoja ja dokumenttiteoksen *Korstog mot Kautokeino* (1970).

## Palkinnot ja tunnustukset
* Aschehougprisen 1980

## Suomennetut teokset
* *Polut johtavat merelle*. (*Kornet og fiskene* 1–4, 1978–1981), suom. Juhani Koskinen, WSOY 1984 

## Lähteet
Henrik Josef Gustaf Mechelin

**Henrik Josef Gustaf Mechelin** (19. maaliskuuta 1864 Oslo – 4. helmikuuta 1920 Tampere) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.

Mechelinin vanhemmat olivat senaattori Henrik Adolf Mechelin ja Eugénie Joséphine Octavie Cathérine Tricot de Mouceaux ja puoliso vuodesta 1903 Walborg Elisabet Åkerlund. Mechelin tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti oikeustutkinnon 1887 ja sai varatuomarin arvon 1890. Hän oli senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan virkaatekevä protokollasihteeri 1906–1913 ja toimi sitten asianajajana Tampereella. Mechelin teki itsemurhan helmikuussa 1920.

Mechelin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä  1891, 1894, 1899, 1900 ja 1904–1905.

## Lähteet
Sointu Borg

**Sointu Orvokki Borg** (s. 30. kesäkuuta 1992 Tampere) on suomalainen yrittäjä, puhuja ja mediapersoona. Hän on esiintynyt ''Diili-'' ja ''Tanssii tähtien kanssa'' -ohjelmissa.

Borg on valmistunut Turun kauppakorkeakoulusta. Borg palkittiin vuonna 2022 vuoden tulokkaana Speakersforumin Vuoden Puhuja -äänestyksessä. Hän julkaisi esikoiskirjansa *Röyhkeästi rohkea – Kuinka haistattaa asialliset vitut* syksyllä 2022. Borgilla on ollut yritys Viphost Finland Oy, joka välittää VIP-emäntiä erilaisiin tapahtumiin ja yritystilaisuuksiin.

Vuonna 2025 Yle esitti Sointu Borgin juontaman televisio-ohjelman Sointu Borg & Tyrkyt.

Koulutukseltaan Borg on kauppatieteiden maisteri. Hänen pro gradu -tutkielmansa käsitteli ohjelmistorobotiikan hyödynnettävyyttä hankinnan prosessien automatisoinnissa.

## Yksityiselämä
Borgin isä on vaalitutkija Sami Borg ja isoisä valtio-opin professori Olavi Borg. Hänen pikkuveljensä on *[[Kirjolla]]*-sarjasta tunnettu Topi Borg. Sointu Borg kihlautui keväällä 2025 rap-muusikko Tomi Solosen kanssa ja he asuvat Helsingissä.

## Lähteet
Kristmann Guðmundsson

**Kristmann Guðmundsson** (1902 Borgarfjörður, Islanti – 1983 Reykjavík, Islanti) oli islantilainen kirjailija. Hän asui 1924–1938 Norjassa ja Tanskassa ja kirjoitti sinä aikana norjaksi. Hänen lähes 30 romaaniaan on käännetty kymmenille kielille.

Kristmann Guðmundssonin läpimurtoteos on *Morsiuspuku* (Brúðarkjóllinn, 1927)

## Suomennetut teokset
* *Morsiuspuku * (norj. *Brudekjolen*, isl. *Brúðarkjóllinn*, 1927), norjan kielestä suom. Lauri Hirvensalo, Porvoo: WSOY 1933
* *Myrskyn mentyä* (*Livets morgen*), norjan kielestä suom. Anna Talaskivi, Porvoo: WSOY 1934
* *Kaukainen ranta* (*Den blå kyst*, isl. *Ströndin blá*, 1931), suom. Mika Waltari, Porvoo: WSOY 1935
* *Maan lapset* (*Jordens barn*, isl. *Börn jarðar*), suom. Mika Waltari, Porvoo: WSOY 1937
* *Pyhä tunturi* (*Det hellige fjell*, isl. *Helgafell*, 1932), norjan kielestä suom. Anna Talaskivi, Porvoo: WSOY 1938

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Petri Liukkonen, Kristmann Guðmundsson, Books and Writers, Authors' Calendar, viitattu 2.6.2021
Sarfarosh

**Sarfarosh** on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen toimintadraamaelokuva, jonka on kirjoittanut, tuottanut ja ohjannut John Matthew Matthan ja pääosissa ovat Aamir Khan, Naseeruddin Shah, Mukesh Rishi ja Sonali Bendre. John aloitti työskentelyn *Sarfaroshin* parissa vuonna 1992. Käytettyään seitsemän vuotta tutkimukseen, esituotantoon ja tuotantoon, se julkaistiin lopulta vuonna 1999. Elokuva käsittelee intialaisen poliisin pyrkimyksiä lopettaa rajat ylittävä terrorismi.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Vastaanotto
Box Office India julisti *Sarfaroshin* ”hitiksi”.

## Palkinnot
* Filmfare Awards
** Paras elokuva (kriitikkopalkinto)
** Paras leikkaus – Jethu Mundul
** Paras käsikirjoitus – John Matthew Matthan
** Paras dialogi – Pathik Vats, Hriday Lani

* National Film Awards
** Paras populaarielokuva

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Jack Cameron

**John Archibald "Jack" Cameron** (3. joulukuuta 1902 Ottawa – 29. marraskuuta 1981 Danville, Yhdysvallat) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja. Hänen pelipaikkansa oli maalivahti. Hän oli mukana Chamonix'n olympialaisissa 1924, kun Kanada saavutti jääkiekon olympiakultaa. Hän pelasi turnauksessa kolme ottelua päästäen yhden maalin.

## Lähteet
Harold McMunn

**Harold Edgar McMunn** (6. lokakuuta 1902 Winnipeg – 5. helmikuuta 1964 Toronto) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja. Hänen pelipaikkansa oli laitahyökkääjä. McMunn saavutti olympiakultaa Chamonix'n olympialaisissa 1924. Hän pelasi olympiaturnauksessa neljä ottelua tehden viisi maalia. Hänet on valittu Manitoban Sport Hall of Fameen ja Manitoban Hockey Hall of Fameen.

## Lähteet
Shantaram Naik

**Shantaram Naik** (12. huhtikuuta 1946 Cuncolim – 9. kesäkuuta 2018 Margao) oli intialainen kongressipuolueen poliitikko. Hän toimi parlamentaarikkona Lok Sabhassa 1984–1989 ja kaksi kautta Goan edustajana Rajya Sabhassa 2005–2011 ja 2011–2017. Hän toimi myös puolueensa Goan yksikön puheenjohtajana alle vuoden, hän erosi tehtävästään 2018 Rahul Gandhin kannustettua nuorempia johtajia ottamaan paikkansa puolueessa. Toimiessaan Lok Sabhassa hän teki aloitteen, jonka myötä Goasta tuli osavaltio vuonna 1987. Hän oli myös merkittävä konkanin kielen edistäjä.

Naik aiheutti kohua vuonna 2009 puhumalla Rajya Sabhassa tavalla, jota pidettiin raiskauksen uhreja syyllistävänä. Hän myös vastusti Goalle haitallisena pitämäänsä israelilaista ja venäläistä turismia ja kaupankäyntiä. Hänen mukaansa vähäpukeiset turistit turmelivat goalaisten mieliä. 

## Lähteet
Parikkalan kotiseutumuseo

**Parikkalan kotiseutumuseo** on Parikkalassa sijaitseva kotiseutumuseo.

## Hauta Ollin mökki

Hauta-Olli oli haudankaivaja ja arkuntekijä, Olli Kosonen, joka asui mökissä perheineen 1800-luvun lopulla. Mökki on ollut kotiseutumuseona vuodesta 1988.

Perusnäyttely uusittiin kesäkuussa 1999. Nyt nähtävänä olevan näyttelyn on tarkoitus valottaa parikkalalaista elämää aina 1800-luvun loppupuolelta toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan asti.
 
Eteisessä ja eteisestä erotetussa pikkuhuoneessa on esillä talonpoikaisia työkaluja ja esineitä, joita tarvittiin monissa maaseudun ulkotöissä. 
Tuvassa on pyritty tavoittelemaan 1930 – luvun henkeä; miltä maaseudun asunnon ja elämisen keskus, tupa, olisi voinut näyttää. 

Kamarin näyttely on hieman erityyppinen. Aikajanan mukana voi kurkistaa esineiden, valokuvien ja muutamien dokumenttien kautta menneeseen aikaan Parikkalassa. Joillekin näyttely tuo mieleen muistoja, ja toiset taas voivat lähteä löytöretkelle aikaan, jota eivät ole itse kokeneet.

## Lähteet
* Museot (vistitparikkala.fi)

### Viitteet
Bert McCaffrey

**John Albert "Bert" McCaffrey** (12. huhtikuuta 1893 Lockton, Albion Township – 15. huhtikuuta 1955 Toronto) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. 

McCaffrey aloitti uransa Ontarion Intermediate-sarjan Chelsea ACC:ssa kaudella 1915–16. Hän pelasi tämän jälkeen Ontarion sarjassa aina kauteen 1924–25 saakka, jolloin siirtyi NHL-seura Toronto St. Patsiin. Tätä ennen voitti olympiakultaa Chamonix'n olympialaisissa 1924. McCaffrey pelasi St. Patsissa, joka vaihtoi nimensä *Maple Leafs*iin vuonna 1927, kauteen 1927–28, jolloin hän siirtyi kesken kauden Pittsburgh Piratesiin. Hän pelasi Pittsburghissa kolmen kauden ajan, joista vain yhden kokonaisen. Hän siirtyi takaisin Kanadaan, kun hän siirtyi kesken kauden 1929–30 Montreal Canadiensiin. Hän voitti Canadiensissa Stanley Cupin vuonna 1930. Hän siirtyi kaudella 1930–31 pelaamaan Canadian–American Hockey Leaguea, jossa hän pelasi kauteen 1932–33 saakka.

McCaffrey pelasi NHL:ssä yhteensä 261 ottelua tehden niissä 43 maalia ja antaen 35 syöttöä.

## Lähteet
Kitakorusimppu

**Kitakorusimppu** (*Sebastes paucispinis*) on skorpionisimppuihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanlaisena Pohjois-Amerikan länsirannikolta.

## Koko ja ulkonäkö
Kitakorusimppu on suurikokoinen kala voi kasvaa suurimmillaan noin 90 cm pitkäksi. Tärkein kitakorusimpun tuntomerkki on sen suuri suu. Alaleuka on yläleukaa pidempi ja suu ulottuu silmien taakse. Ruumiinmuodoltaan laji on litteä ja pitkässä selkäevässä on keskellä lovi. Kitakorusimppu on väriltään vihreä, vaaleanpunainen tai oranssi ja nuorien kalojen kyljissä on ruskeita täpliä.

## Levinneisyys ja elintavat
Kitakorusimppua tavataan alueelta, joka ulottuu Alaskasta Baja Californiaan. Nuoret kalat elävät lähellä pintaa ja täysikasvuiset yksilöt syvemmällä 20&ndash;500 metrin syvyydessä. Laji liikkuu kivikkoisilla riutoilla ja on peto, joka syö esimerkiksi kaloja ja kalmareita. Kitakorusimppu voi muodostaa parvia yhdessä muiden korusimppujen kanssa. Kitakorusimppu synnyttää eläviä poikasia ja Kaliforniassa naaraat synnyttävät lokakuusta heinäkuulle.

Kitakorusimppu luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Laji on hyvä ruokakala ja suurin uhka kannalle on ylikalastus. Kitakorusimppukannat romahtivat 1980- ja 1990-luvuilla ja kannan lasku on jatkunut 2000-luvulle. Kannan kooksi arvioidaan 400&nbsp;000 yksilöä. Lajin kalastukselle onkin asetettu kiintiöitä. Onnistuneen lisääntymisen jälkeen kanta voi paikallisesti olla runsas.

## Lähteet
Marvin Carlson

**Marvin Albert Carlson** (s. 15. syyskuuta 1935) on yhdysvaltalainen teatterintutkija. Hän on toiminut professorina New Yorkin kaupunginyliopistossa ja aiemmin  Washingtonin yliopistossa. Tutkimuksissaan hän on tarkastellut erityisesti eurooppalaista teatterihistoriaa 1700-luvulta 1900-luvulle. 

## Teoksia

* 
** 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Sofja Samodurova

**Sofja Vjatšeslavovna Samodurova** (; s. 30. heinäkuuta 2002 Krasnojarsk) on venäläinen taitoluistelija. Hän voitti naisten yksinluistelussa Euroopan-mestaruuden Minskissä 2019 noustuaan lyhytohjelman toiselta sijalta vapaaohjelmassa ohi maannaisensa Alina Zagitovan. Saman vuoden maailmanmestaruuskilpailuissa Samodurova sijoittui kahdeksanneksi.

Samodurovan ennätyspisteet ovat Minskin EM-kilpailuista peräisin olevat lyhytohjelman 72,88, vapaaohjelman 140,96 ja yhteispisteet 213,84.

## Lähteet
Beattie Ramsay

**William Beattie Ramsay** (12. joulukuuta 1895 Lumsden – 30. syyskuuta 1952 Regina) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja. Hän saavutti olympiakultaa Chamonix'n olympialaisissa 1924. Hän toimi samassa turnauksessa myös kahden ottelun erotuomarina. Ramsay palveli ensimmäisessä maailmansodassa kuninkaallisissa lentojoukoissa.

## Lähteet
Dunc Munro

**Duncan Brown Munro** (19. tammikuuta 1901 Moray, Skotlanti – 3. tammikuuta 1958 Montreal) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. 

Munro aloitti pelaajauansa Toronton yliopistojen joukkueessa kaudella 1918–19. Hän siirtyi Toronto Granitesiin kaudeksi 1920–21 ja saavutti joukkueen kanssa olympiakultaa Chamonix'n olympialaisissa 1924. Kaudeksi 1924–25 hän siirtyi pelaamaan NHL-seura Montreal Maroonsiin, jonka kanssa voitti Stanley Cupin kaudella 1925–26. Hän pelasi Maroonsissa vuoteen 1931 saakka. Hän toimi samalla Maroonsin valmentajana kaksi viimeistä kauttaan. Kaudeksi 1931–32 Munro siirtyi Montreal Canadiensiin, jossa pelasi yhden kauden lopettaen pelaajauransa.

Munro pelasi NHL:ssä 239 ottelua tehden niissä 28 maalia ja antaen 18 syöttöä.

## Lähteet
Parikkalan meijerimuseo

**Meijerimuseo** on Parikkalassa sijaitseva museo. Museon perusti Itä-Suomen Meijerimuseoyhdistys 1980 –luvun alussa hyvin pitkälle talousneuvos Aaro Littusen ajamana hankkeena  Museo sijaitsi alun perin Särkisalmen Meijerisaaressa, jossa museorakennus tunnettii sauna- eli pikkumeijerinä.  Yhdistys lahjoitti museon Parikkalan kunnalle vuonna 2003 kiinteistöineen ja esineistöineen. 

Museoon kuului vielä 2000-luvun alussa lisäksi 1930–luvulla valmistunut konevoimainen Särkisalmen Osuusmeijerin rakennus. Meijerisaari kaavoitettiin kuitenkin omakotitonteiksi ja koneellinen meijerirakennus purettiin vuonna 2005. Pikkumeijeri siirrettiin rekka-auton lavalla Parikkalan kirkolle kotiseutumuseon ja käsityökeskuksen pihapiiriin kesällä 2004.  Museo avattiin uudestaan yleisölle kesäkuussa 2006. Vuonna 2008 Etelä-Karjalan maakuntayhdistys nimesi Parikkalan meijerimuseon Etelä-Karjalan vuoden 2008 paikallismuseoksi.

Pikkumeijeri – rakennus on muuttanut aiemminkin monta kertaa. Alun perin rakennus toimi Simpeleellä Pitkäjärven Osuusmeijerin meijerirakennuksena. Meijerin lakkauttamisen jälkeen se siirrettiin Simpeleen keskustaan, jossa se toimi mm. kaupparakennuksena. Parikkalaan tuotaessa rakennus oli huonossa kunnossa ja siihen tarvittiin muualta tuotuja vanhoja hirsiä. Rakennuksen piirsi ja rakennussuunnitelman teki silloinen Parikkalan kunnaninsinööri arkkitehti Veijo Toppinen. Rakennus saatiin valmiiksi suurimmaksi osaksi talkootyönä ja lahjoitusvaroin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Parikkalan kotiseutumuseo Hauta-Ollin mökki ja meijerimuseo (museot.fi)
Tammijärven kirjasto

**Tammijärven kirjasto** on Luhangan Tammijärvellä alakoulun kanssa samassa kiinteistössä toimiva yleinen kirjasto. Se kuuluu osana Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin. Tammijärven kirjaston ohella luhankalaisia palvelevat Luhangan pääkirjasto, muut Keski-kirjastojen toimipisteet ja verkkokirjasto.

Kirjastotoiminta sai alkunsa Tammijärvellä vuonna 1876. Tammijärven kirjaston nykyinen rakennus on vuodelta 1991. Samasta rakennuksesta löytyy myös Luhangan koulun liikuntasali.

## Lähteet
Merchant Taylors' School

**Merchant Taylors' School** on Sandy Lodgessa, Lontoon luoteisosassa sijaitseva yksityiskoulu (public school). Koulun perusti vuonna 1561 Merchant Taylors' Company of London, räätäleiden perustama yhdistys.

Merchant Taylors' School sijaitsi vuoteen 1875 asti Suffolk Lanella, jolloin se muutti Charterhouse Squarelle. Koulun ensimmäinen rehtori oli Richard Mulcaster. Merchant Taylors' Schoolin maineikkaimpiin oppilaisiin kuuluu runoilija Edmund Spenser, The Faerie Queene -runoelman kirjoittaja. Koulun vuonna 1662 perustettu kirjasto tunnetaan arvokkaasta harvinaisten kirjojen kokoelmastaan. Muualla Englannissa on toiminut myös muita samannimisiä, eri ammattialojen yhdistysten perustamia kouluja.

Merchant Taylors' School on yksi alkuperäisistä niin sanotuista suurista yksityiskouluista, ja yksi niistä seitsemästä yksityiskoulusta, jotka mainitaan vuoden 1868 Public Schools Actissa. Muut perinteiset suuret yksityiskoulut ovat Charterhouse School, Eton College, Harrow School, Rugby School, St Paul's School, Shrewsbury School, Westminster School ja Winchester College.

## Lähteet
Aseman kirjasto

**Aseman kirjasto** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:

* Aseman kirjasto, Hankasalmen Aseman koululla sijaitseva yleinen kirjasto
* Aseman kirjasto, Oulun Haukiputaan Aseman koululla sijaitseva yleinen kirjasto
Aseman kirjasto (Hankasalmi)

**Aseman kirjasto** on Hankasalmen kunnassa toimiva yleinen kirjasto, joka sijaitsee Hankasalmen asemanseudun Aseman koululla. Aseman kirjasto on osa Hankasalmen kunnankirjastoa ja kuuluu Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin. Aseman kirjaston ohella hankasalmelaisia palvelevat Hankasalmen pääkirjasto, Niemisjärven kirjasto ja muut Keski-kirjastojen toimipisteet sekä verkkokirjasto.

Aseman kirjasto on perustettu koulurakennuksen valmistumisvuonna 1952.

## Lähteet
Miroslav Krleža

**Miroslav Krleža** (7. heinäkuuta 1893 Zagreb, Kroatia-Slavonian kuningaskunta, Itävalta-Unkari – 29. joulukuuta 1981 Zagreb, Jugoslavia) oli jugoslavialainen kroatiankielinen kirjailija. Hän opiskeli Budapestin sotilasakatemiassa ja työskenteli sitten toimittajana, sanakirjainstituutin johtajana Zagrebissa ja kirjailijaliiton puheenjohtajana.

Krleža kirjoitti runoja, esseitä, näytelmiä, novelleja ja romaaneja. Viisiosaisessa teoksessa *Zastava* (1922–1969) hän kuvaa Habsburgien valtakunnan rappeutumista. Hän arvosteli sosialistista realismia ja kokeili itse erilaisia tyylejä.

## Suomennetut teokset
* *Filip Latinoviczin paluu* (*Povratak Filipa Latinovicza*), englanninkielisestä laitoksesta *The return of Philip Latinovicz* suomentanut Anna-Liisa Laine, Helsinki: Kirjamaailma 1967
* Skandaali kahvilassa, teoksessa: *[[Kadonnutta kahvilaa etsimässä]]*, toim. Eero Balk ja Tapani Kärkkäinen. Helsinki: Otava 2000 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
BMW Projekt II

**BMW Projekt II** oli BMW:n tytäryhtiö EZS:ssä kehitetty toisen maailmansodan aikainen suunnitteluasteelle jäänyt suihkuhävittäjälentokone, jonka tarkoituksena oli demonstroida ja toimia mainoskampanjana BMW:n valmistamalle BMW 003 turbojetille.

## Suunnittelu ja kehitys
BMW:n kehitystyöt oman turbojetin kanssa olivat venyneet pitkälle sotavuosiin ja lentokonevalmistajien kiinnostus oli jo alkanut siirtyä muihin moottorivaihtoehtoihin. Vuoden 1944 paikkeilla päätettiin BMW:llä aloittaa pieni mainoskampanja pyrkimyksenä jälleen herättää kiinnostusta BMW:n valmistamille 003- ja 018 mallisille turbojeteille kehittämällä muutamia lentokonemalleja, joihin niiden uskottiin hyvin soveltuvan.

BMW Projekt II kehitettiin osaksi mainoskampanjaa marraskuussa vuonna 1944, ja sen kehitystöistä oli vastuussa diplomi-insinööri Huber, joka työskenteli BMW:n tytäryhtiö EZS:ssä. Toisin kuin BMW Projekt I, Projekt II:sta luotiin useampi variantti. Koneiden ohjaamo oli luotu joko istuma- tai makuuasentoa varten ja sen siipien pituudet olivat joko pitkät tai lyhyet. Koneen voimanlähteenä toimi yksittäinen BMW 003 turbojetti, jonka ilmanottoaukko sijaitsi nokassa ohjaamon alapuolella. Kone oli aseistettu mahdollisesti kahdella MK 103 automaattikanuunalla asennettuna siipiin.

## Tekniset tiedot
Lähde:

### BMW Strahljäger Projekt II

* **Miehistö:** 1
* **Lentoonlähtöpaino:** 2&nbsp;800&nbsp;kg

**Aseistus**

2 x MK 103 automaattikanuuna

## Katso myös
* Luettelo saksalaisista lentokoneprojekteista, 1939–1945
* BMW Projekt I
* Lippisch P.15

## Lähteet
Yksinteoin 2

**Yksinteoin 2** on Jussi Parviaisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2011. 

Elokuva on jatko-osa Pekka Lehdon ohjaamalle elokuvalle Yksinteoin (1990), jossa Parviainen on myös pääosassa. Elokuvan teemoja ovat pettäminen, ero, huoltajuuskiistat, syrjäytyminen ja rakkaus. Parviainen halusi tehdä itsestään elokuvaa varten mahdollisimman vastenmielisen näköisen, jonka vuoksi hän lihotti itseään noin 50 kiloa.

Elokuva on kuvattu Helsingissä, vuonna 2008 lakkautetussa Lapinlahden mielisairaalassa.

## Lähteet
Lievestuoreen kirjasto

**Lievestuoreen kirjasto** on Laukaan kunnassa toimiva yleinen kirjasto, joka sijaitsee Lievestuoreella, Laurinkylän koulun rakennuksessa. Lievestuoreen kirjasto on perustettu vuonna 1950. Nykyinen koulu- ja kirjastorakennus on vuodelta 2018.

Lievestuoreen kirjasto on osa Laukaan kunnankirjastoa ja kuuluu Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin. Lievestuoreen kirjaston ohella laukaalaisia palvelevat Laukaan pääkirjasto, Leppäveden kirjasto, Vihtavuoren kirjasto, Laukaan kirjastoauto ja muut Keski-kirjastojen toimipisteet sekä verkkokirjasto.

## Lähteet
Franz Xaver Kroetz

**Franz Xaver Kroetz** (1946 München, Saksa) on saksalainen kirjailija.

Kroetz on kirjoittanut kymmenittäin näytelmiä. Varhaisessa tuotannossaan hän käsitteli poliittisissa kansanteatterinäytelmissä yksinkertaisten ihmisten ilmaisuvaikeuksia pessimistiseen sävyyn, mutta kääntyi myöhemmin kuvaamaan yhteiskunnallisia ongelmia myönteisesti. Hän on kirjoittanut myös proosaa.

## Suomennetut näytelmät
* *Wien, unelmieni kaupunki: kolminäytöksinen näytelmä* (*Oberösterreich*), suom. Kari Suvalo, Näytelmämoniste. Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto 1973
* *Koko maailma katsoo meitä* (*Globales Interesse*), suom. Kari Suvalo, kuunnelma, Helsinki: Yleisradio 1974
* *Pikaista paranemista* (*Gute Besserung*), suom. Kari Suvalo, kuunnelma, Helsinki: Yleisradio 1974
* *Eihän tässä vankilaan olla menossa, tai, Eihän vanhainkoti sentään vankila ole*, suom. Elvi Sinervo, näytelmämoniste. Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto 1976
* *Mitä kuuluu, Meier?* (*Mensch Meier*), suom. Liisa Ryömä, näytelmämoniste. Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto 1980
* *Ei lintu eikä kala* (*Nicht Fisch nicht Fleisch*), suom. Liisa Ryömä, näytelmämoniste. Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto 1983
* *Muuten meillä menee hyvin* (*Wer durch das Laub geht*) kuunnelma, Helsinki: Yleisradio 1985
* *Riistapolku* (*Wildwechsel*), suom. Vesa Tapio Valo, Näytelmämoniste. Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto 1990
* *Pesä*, suom. Outi Nyytäjä, näytelmämoniste, Helsinki: Yleisradio [i.a.]

## Lähteet
Outouden laakso

**Outouden laakso** on Iiris Härmän ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2019. Elokuva käsittelee tekoälyä, siihen liittyviä eettisiä kysymyksiä sekä teknologista kehitystä.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* Elokuva voitti vuonna 2019 dokumenttielokuvasarjan pääpalkinnon Isossa-Britanniassa, Lontoossa järjestettävillä Raindance-elokuvajuhlilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Satu Sopanen

**Satu Sopanen** (s. 1967) on suomalainen muusikko ja musiikkikasvattaja, joka tunnetaan erityisesti monipuolisena lastenmusiikin ammattilaisena. Hän on esiintynyt muun muassa Yleisradion TV2:lle tehdyissä lastenmusiikkiohjelmissa, joita hän on myös käsikirjottanut. Sopanen sai vuonna 2011 lastenkulttuurin valtionpalkinnon Pikku Kakkoselle tekemistään musiikkiohjelmista. Niistä esimerkiksi Satutunti-animaatiota syntyi toistasataa jaksoa vuosina 1997–1998 ja Huvitutti-ohjelmaa myös toistasataa jaksoa vuosina 1998–2002.

Sopanen on esiintynyt useiden yhtyeiden ja orkesterien kanssa. Kokoonpanoista mainittakoon Tuttiorkesteri, Loiskis ja UMO sekä Helsingin, Joensuun, Kuopion ja Oulun kaupunginorkesterit samoin kuin Mukaralla ja Tinttaralla sekä Jazzituttaa ja Tuttijazzaa!.

Satu Sopanen aloitti kanteleensoiton parissa kuusivuotiaana kanteleensoittajaisänsä opetuksessa. Hän esiintyi isänsä kanssa jopa Pikku Kakkosessa. Sittemmin Sopanen opiskeli Sibelius-Akatemian musiikkikasvatusta ja valmistui musiikinopettajaksi kanteleensoitto pääaineenaan. Hän on opettanut kantelepedagogiikkaa muun muassa Sibelius-Akatemiassa ja Helsingin konservatoriossa.

Sopasen perheeseen kuului aviomies ja kaksi lasta.

Sopanen on julkaissut monia äänilevyjä ja musiikin oppikirjoja sekä laulukokoelmia. Sopasen yhdessä Markku  Kaikkosen kanssa julkaisema *Reissutunti* palkittiin Vuoden lastenlevynä (2013).
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
*Tuttiorkesteri  (tuttiorkesteri.fi)
Hay Amores

"**Hay Amores**" on kolumbialaisen laulaja-lauluntekijän Shakiran sanoittama kappale, jonka hän on tuottanut yhdessä brasilialaisen Antonio Pinton kanssa vuoden 2007 elokuvaan Rakkautta koleran aikaan. Shakira esitti sen livenä vain kaksi kertaa, elokuvan ensi-illassa ja Rock in Ríossa Madridissa 2008, jossa hän omisti sen Íngrid Betancourtille .

## Musiikkivideo
Videolla näkyy Shakira portaikkossa sytytettyjen kynttilöiden kanssa pukeutuneena punaiseen mekkoon. Tämän lisäksi siinä on katkelmia elokuvan kohtauksista.

YouTubessa musiikkivideo julkaistiin heinäkuussa 2020, ja se ylitti puolitoista miljoonaa näyttökertaa ensimmäisten kahden kuukauden aikana.

## Listat
Kappaler julkaistiin vain digitaalisesti ja Etelä-Amerikassa elokuvan mainostamiseksi. Silti se saavutti kymmenen parhaan listasijoituksen lähes kaikissa Latinalaisen Amerikan maassa.

Latinalaisen Amerikan vuoden 2008 sadan menestyneimmän kappaleen joukossa *Hay amores* tuli sijalle 49.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
*Hay amores* on saanut useita nimityksiä ja yhden palkinnon.

**Nuestra Tierra** - Paras kansallinen elokuvaääniraita - **Voittaja**

**Shock Awards** - Elokuvan ääniraidan paras kappale - Ehdokas

**Oye!** - Paras kappale elokuvassa, sarjassa tai saippuaoopperassa - Ehdokas

**Golden Globe Awards** - Paras alkuperäinen kappale - Ehdokas

## Viitteet
Eumelos Korinttilainen

**Eumelos Korinttilainen** (, ; 700-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija, joka oli kotoisin Korintista. Hän oli yksi kyklisistä runoilijoista.

Eumelos oli Amfilytoksen poika ja kuului bakkhiadien ylimystösukuun. Eusebios, joka piti häntä Arktinoksen aikalaisena, ajoitti hänet 5. olympiadiin eli vuoteen 760 eaa.; hieman myöhemmin Eusebios tosin sijoittaa hänet 9. olympiadiin eli vuoteen 744 eaa. Eumeloksen nimi viittaa hänen runoilijankykyihinsä.

## Teokset

Eumelos vaikuttaa kirjoittaneen erityisesti runoelmia, jotka koostivat genealogisia ja historiallisia myyttejä. Hänen nimiinsä laitettiin antiikin aikana seuraavat teokset:

* *Prosodion* eli *Prosodion Delokselle* () – prosodion-kuorolaulu, jonka messenialaiset esittivät Apollonin kunniaksi Deloksella. Pausanias piti sitä Eumeloksen ainoana aitona teoksena. On arveltu, että se olisi esitetty ennen vuonna 740 eaa. alkanutta ensimmäistä messenialaissotaa. On kuitenkin mahdollista, että se oli todellisuudessa vasta toisen messenialaissodan ajalta noin vuodelta 650 eaa., eli selvästi myöhempi ja jonkun muun kirjoittama. Kuorolaulusta on säilynyt kaksi doorilaisella murteella kirjoitettua säettä.
* *[[Titanomakhia (eepos)|Titanomakhia]]* () – eepos, joka kertoi jumalten alkuperästä ja titanomakhiasta. Jotkut laittoivat eepoksen Eumeloksen ja jotkut Arktinoksen nimiin. Mahdollisesti kuitenkin selvästi myöhempi eepos.
* *[[Europia]]* () – eepos, joka kertoi Europan tarun sekä tätä seuranneita myyttejä. Mahdollisesti kuitenkin selvästi myöhempi eepos.
* *[[Korinthiaka]]* () – eepos, joka kertoi Korintin kaupungin myyttisestä historiasta, kuten hallitsijasukujen vaiheista. Mahdollisesti kuitenkin selvästi myöhempi eepos.
* *[[Nostoi]]* () tai *Nostos* () – eepos, joka kertoi kreikkalaisten paluusta kotiin Troijan sodasta. Laitettiin usein Agiaan nimiin. Eumeloksen nimiin sen laittaa Pindaroksen skoliasti, joka toisin kirjoittaa nimen väärin ”Eumolpos”. Pausanias lainaa samoja skoliastin lainaamia säkeitä Eumeloksen nimellä. On mahdollista, että Agias ja Eumelos kirjoittivat kummatkin erillisen mutta samannimisen teoksen.
* *Bugonai* () tai *Bugoneis* () – runo, joka kertoi mehiläisistä.

Eeposten *Titanomakhia*, *Europia* ja *Korinthiaka* on joskus katsottu muodostavan niin kutsutun ”korinttilaisen kykloksen” eli Korintin kaupunkiin liittyneen tarupiirin.

## Lähteet
Eumelos

**Eumelos** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Eumelos, Ferain kuningas kreikkalaisessa mytologiassa
* Eumelos Bosporoslainen (300-luku eaa.), Bosporoksen kuningas 309–304 eaa.
* Eumelos Korinttilainen (700-luku eaa.), eeppinen runoilija
* Eumelos, peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi
* Eumelos (n. 190 jaa.), taidemaalari
* Eumelos (300/400-luku jaa.), eläinlääkäri, joka kirjoitti ammatistaan

## Lähteet
Kinaithon

**Kinaithon** (, ) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija, joka oli kotoisin Spartasta. Hän oli yksi kyklisistä runoilijoista, ja vaikuttaa olleen näistä tuotteliaimpia.

Kinaithon saattoi elää jo 700-luvulla eaa. Eusebios Kesarealainen ajoitti hänet 3. olympiadin neljänteen vuoteen eli 765 eaa.

## Teokset

Kinaithonin nimiin laitettiin antiikin aikana seuraavat teokset:

* *[[Oidipodeia]]* () – eepos, joka kertoi Oidipuksen vaiheista. Eräs piirtokirjoitus laittaa eepoksen Kinaithonin nimiin, mutta toiset kirjailijat pitivät eepoksen kirjoittajaa epävarmana.
* *Herakleia* () – eepos, joka kertoi Herakleen seikkailuista. Joskus sama tai saman niminen eepos laitetaan Kreofylos Samoslaisen nimiin. Erään ehdotuksen mukaan kyseessä olisi vain toinen nimi Kreofyloksen *[[Oikhalian valloitus|Oikhalian valloitukselle]]*.
* *[[Telegoneia]]* () – eepos, joka kertoi Odysseuksen vaiheista *[[Odysseia]]n* lopusta hänen kuolemaansa. Eepoksen kirjoittajana pidetään yleensä Eugamonia; Kinaithonin nimiin laitettu teos saattaa olla myös toinen samanniminen.
* *[[Pieni Ilias]]* () – eepos, joka kertoi Troijan sodan tapahtumista Akhilleuksen kuoleman jälkeen. Eepoksen kirjoittajana pidetään yleensä Leskhestä; joskus kirjoittajaksi mainitaan kuitenkin Kinaithon. 
* *Genealogiat* – eepos, johon maantieteilijä Pausanias viittaa usein, ja jonka on näin täytynyt olla olemassa vielä 100-luvulla jaa.

## Lähteet
Yleisurheilun GP-kisat 2021

**[[Yleisurheilun GP-kisat]]** järjestettiin vuonna 2021 kuudella paikkakunnalla: Jyväskylässä, Espoossa, Kuortaneella, Joensuussa, Lapinlahdella ja Lahdessa. Tällä kaudella yleisö äänesti Ylen nettisivujen kautta osakilpailun suosikkiurheilijaa, joka palkittiin tuhannen euron sekillä.

## Osakilpailut

### Jyväskylä
Jyväskylän GP-kisat järjestettiin 2. kesäkuuta 2021. Yleisön suosikkiurheilijaksi valittiin Elmo Lakka.

**Miehet**

**Naiset**

### Espoo
Espoon GP-kisat järjestettiin 10. kesäkuuta 2021. Yleisön suosikkiurheilijaksi valittiin Viivi Lehikoinen.

**Miehet**

**Naiset**

### Kuortane
Kuortaneen GP-kisat järjestettiin 26. kesäkuuta 2021. Yleisön suosikkiurheilijaksi valittiin Kristiina Mäkelä.

**Miehet**

**Naiset**

### Joensuu
Joensuun GP-kisat järjestettiin 14. heinäkuuta 2021. Yleisön suosikkiurheilijaksi valittiin Mikko Paavola.

**Miehet**

**Naiset**

### Lapinlahti
Lapinlahden GP-kisat järjestettiin 17. heinäkuuta 2021. Yleisön suosikkiurheilijaksi valittiin Eemil Helander.

**Miehet**

**Naiset**

### Lahti
Lahden GP-kisat järjestettiin 19. elokuuta 2021. Yleisön suosikkiurheilijaksi valittiin Wilma Murto.

**Miehet**

**Naiset**

## Lähteet
Kreofylos

**Kreofylos** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Kreofylos Efesoslainen (400-luku eaa.?), historioitsija
* Kreofylos Samoslainen (700-luku eaa.?), eeppinen runoilija
Kreofylos Efesoslainen

**Kreofylos Efesoslainen** (, ) oli antiikin kreikkalainen historioitsija, joka oli oletettavasti kotoisin Efesoksesta. Hänet on ajoitettu aikaisintaan 400-luvun eaa. lopulle. Kreofylos kirjoitti Efesoksen historiasta kertovan annaalin (), johon Athenaios viittaa.

## Lähteet
Kreofylos Samoslainen

**Kreofylos Samoslainen** (, ; 700-luku eaa.?) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija. Eri antiikin lähteet mainitsevat hänen kotipaikakseen Samoksen, Khioksen tai Ioksen. Hänen nimiinsä on laitettu eepos *[[Oikhalian valloitus]]*.

## Elämä

Kreofylos on varhaisimpia tunnettuja kreikkalaisia eeppisiä runoilijoita. Perinteen mukaan hän olisi elänyt samaan aikaan kuin Homeros, ja häntä kutsutaan tämän ystäväksi tai jopa vävyksi. Kreofyloksen kerrotaan ottaneen Homeroksen kotiinsa. Homeroksen puolestaan kerrotaan antaneen *Oikhalian valloituksen*, joka on laitettu Kreofyloksen nimiin, tälle myötäjäisinä tyttärestään. Samankaltaista tarinaa kerrotaan myös Stasinoksesta.

Antiikin lähteiden perusteella Kreofylos vaikuttaisi näin varhaisimmalta homeridien suvun tai ammattikunnan edustajalta, ja varhaisimmalta, joka yhdistää Homeroksen itsensä myöhempään homeerisen runouden perinteeseen. Kreofylos säilytti ja opetti homeerisia runoja, ja välitti ne jälkeläisilleen, joilta Lykurgoksen kerrotaan saaneen ne.

## Teokset

Eepos *[[Oikhalian valloitus]]* () kertoi Herakleen kisasta Eurytoksen kanssa saadakseen tämän tyttären Iolen sekä seuranneesta Oikhalian valloituksesta. Tähän runoelmaan, jonka Panyassiksen sanotaan kopioineen, viitataan usein sekä kirjailijan nimellä että ilman sitä. Eepoksesta on säilynyt vain joitakin katkelmia.

Pausanias mainitsee Kreofyloksen runon nimeltä *Herakleia* (), mutta se vaikuttaa olevan vain toinen nimi *Oikhalian valloitukselle*. Apollonios Rhodoslaisen skoliasti laittaa *Herakleia*-nimisen eepoksen myös Kinaithonin nimiin, mutta tässäkin saattaa olla virhe, ja todellisuudessa tarkoitettaisiin Kreofyloksen *Oikhalian valloitusta*.

## Lähteet
Leskhes

**Leskhes** (, ), joskus **Leskheus** (, ; 700/600-luku eaa.), oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija, joka oli kotoisin Pyrrhasta Lesbokselta. Hän oli yksi kyklisistä runoilijoista, ja hänen nimiinsä on laitettu eepos *[[Pieni Ilias]]* (, myös ).

Leskhes oli Aiskhylinoksen poika ja kotoisin Pyrrhasta, joka sijaitsi Mytilenen lähellä. Siksi häntä kutsutaan joskus myös mytileneläiseksi tai lesboslaiseksi. Antiikin lähteiden mukaan hän toimi 18. olympiadin aikaan eli vuonna 708 eaa. Näin tarina, joka kertoo hänen kilpailleen Arktinosta vastaan, on anakronistinen, sillä Arktinos eli olympiadien alkupuolella. Perinne lienee syntynyt siitä, että Leskhes käsitteli eepoksessaan osittain samoja tapahtumia kuin Arktinos eepoksessaan *[[Aithiopis]]*.

*Pieni Ilias* koostui neljästä kirjasta ja kertoi Troijan sodan tapahtumista Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* tapahtumien ja Akhilleuksen kuoleman jälkeen, mukaan lukien Troijan puuhevosen rakentaminen. Se, kuten muutkin kykliset eepokset, laitettiin usean eri runoilijan nimiin. Näitä olivat Leskheen lisäksi Homeros itse, Thestorides Fokaialainen, Kinaithon Spartalainen ja Diodoros Erythrailainen. Runoelmasta on säilynyt tiivistelmä Prokloksella.

## Lähteet
Panyassis

**Panyassis** (, joskus myös *Panyasis*, , *Pannyasis*, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Panyassis (n. 505/500–460/457 eaa.), eeppinen runoilija, kotoisin Halikarnassoksesta
* Panyassis (400/300-luku eaa.?), filosofi, myös kotoisin Halikarnassoksesta
Panyassis (filosofi)

**Panyassis** (, joskus myös *Panyasis*, ; 400/300-luku eaa.?) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka oli kotoisin Halikarnassoksesta Kaariasta.

Panyassis kirjoitti teoksen *Unista* (), joka käsitti kaksi kirjaa. Näin kyseessä on mitä ilmeisimmin sama Panyassis, jonka Artemidoros Daldislainen mainitsee teoksessaan *[[Suuri unikirja|Oneirokritika]]* (suomennettu nimellä *Suuri unikirja*), ja jota hän kutsuu halikarnassoslaiseksi.

On arveltu, että Panyassis olisi saattanut olla samoin Halikarnassoksesta kotoisin olleen runoilija Panyassiksen pojanpoika. Vanhemmalla Panyassiksella olisi ollut poika nimeltä Diodes, joka olisi ollut nuoremman Panyassiksen isä. *[[Suda]]* ilmeisesti sekoittaa nämä kaksi Panyassista tyypilliseen tapaansa, sillä se kutsuu runoilijaa ilmauksella *teratoskopos* (, ’enteiden tarkkailija’, ’ennustaja’), mikä epiteetti sopii paremmin unista kirjoittaneelle filosofille.

## Lähteet
Peisandros

**Peisandros** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Peisandros, useita hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa 
* Peisandros Ateenalainen (400-luku eaa.), oligarkki
* Peisandros Larandalainen (200-luku jaa.), eeppinen runoilija
* Peisandros Rhodoslainen (600-luku eaa.), eeppinen runoilija
* Peisandros Spartalainen (k. 395 eaa.), sotilas

## Lähteet
Peisinos

**Peisinos** (, ; 700/600-luku eaa.?) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija, joka oli kotoisin Lindoksesta Rhodokselta. Hänestä ei tiedetä paljoakaan. Hänen nimiinsä on laitettu eepos *Herakleia* (), joka kertoi Herakleen seikkailuista. Klemens Aleksandrialainen katsoi, että samoin rhodoslainen Peisandros olisi kopioinut oman samannimisen eepoksensa kokonaan Peisinokselta. Tällöin Peisinoksen olisi täytynyt elää 600-luvulla eaa. tai jo aiemmin.

## Lähteet
Henry James Carr

**Henry James Carr** (16. elokuuta 1849 Pembroke, New Hampshire – 21. toukokuuta 1929 Scranton, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen kirjastonhoitaja. Hän toimi American Library Associationin puheenjohtajana vuosina 1900–1901.

Carr syntyi 16. elokuuta 1849 Pembrokessa, New Hampshiressa. 16-vuotiaana hän muutti perheineen Grand Rapidsiin Michiganiin, jossa Carr työskenteli kirjanpitäjänä ja kassanhoitajana vuodesta 1866 vuoteen 1878 jolloin hän aloitti oikeustieteen opinnot Michiganin yliopistossa. Samoihin aikoihn Carr ilmoittautui bibliografian ja kirjastotieteen kursseille, joita piti yliopiston kirjastonhoitaja Raymond C. Davis. Vuonna 1879 Carr sai lakimiehenoikeudet Kentin piirikunnassa, mutta ei harjoittanut koskaan lakimiehen ammattia.

Carr jatkoi työtään kirjanpitäjänä kunnes hän pääsi vuonna 1886 kirjastonhoitajaksi Grand Rapidsin julkiseen kirjastoon. Neljä vuotta myöhemmin hänet värvättiin luomaan uusi julkinen kirjasto Missourin Saint Josephiin. Carr työskenteli siellä vuoden kunnes hän muutti vuonna 1891 Scrantoniin Pennsylvaniaan. Siellä hän toimi Albright Memorial Library -kirjaston pääjohtajana ja kirjastonhoitajana kuolemaansa saakka.

Carr oli American Library Associationin jäsen viisikymmentä vuotta ja sen puheenjohtaja vuosina 1900–1901. Hän toimi myös yhdistyksen rahastonhoitajana vuosina 1886–1893, varapuheenjohtajana vuosina 1895–1896 sekä sihteerinä vuosina 1898–1900. Carr kuoli 21. toukokuuta 1929 Scrantonissa, Pennsylvaniassa.

## Lähteet
Peisandros Rhodoslainen

**Peisandros Rhodoslainen** (, ; 600-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija, joka oli kotoisin Kameiroksesta Rhodokselta.

## Elämä

Peisandroksen isä oli Peison ja äiti Aristaikhma, ja hänellä oli sisar nimeltä Diokleia. Muutoin hänen elämästään ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. Hän vaikuttaa toimineen 33. olympiadin aikoihin eli 648–645 eaa., joskin joidenkin mukaan hän olisi ollut Hesiodostakin varhaisempi ja myyttiseen aikaan kuuluvan Eumolpoksen aikalainen ja ystävä. Viimeksi mainittu on kuitenkin vain esimerkki siitä, kuinka perinteessä suuret runoilijat ja heitä myöhemmin seuranneet on usein esitetty niin kuin heidän välillään olisi ollut joku henkilökohtainen suhde.

Theokritos antaa ymmärtää, että Kameiroksen asukkaat pystyttivät kaupunkiinsa patsaan Peisandroksen kunniaksi.

## Teokset

Peisandros kirjoittu runoelman nimeltä *Herakleia* (). Se kertoi Herakleen seikkailuista ja käsitti kaksi kirjaa. Klemens Aleksandrialainen syytti Peisandroksen kopioineen sen kokonaan Peisinokselta. Eepos oli ensimmäinen, joka esitti Herakleen kantamassa nuijaa ja pukeutuneena leijonantaljaan tyypillisemmän herooisen kauden asun sijasta. Peisandros saattoi olla ensimmäinen, joka kiinnitti Herakleen urotöiden lukumäärän kahdeksitoista.

Hellenistisen kauden aleksandrialaiset grammaatikot arvostivat Peisandrosta niin paljon, että lukivat hänet viiden suurimman eeppisen runoilijan joukkoon yhdessä Homeroksen, Hesiodoksen, Panyassiksen ja Antimakhoksen kanssa. Peisandroksen eepoksesta on säilynyt nykyaikaan vain joitakin katkelmia. Kaksi niistä on peräisin Aristofaneen skoliastilta ja yksi Johannes Stobaiokselta.

Ainakin *[[Suda]]n* mukaan muut Peisandroksen nimiin laitetut runoelmat olivat epäperäisiä, ja useimmat olisi kirjoittanut Aristeas. *[[Kreikkalainen antologia|Kreikkalaisessa antologiassa]]* on Peisandros Rhodoslaisen nimiin laitettu epigrammi, mikä voi viitata Kameiroksen runoilijaan. Se on Hippaimonin epitafi eli hautakirjoitus. Joskus on ehdotettu, joskin vailla riittäviä perusteita, että osa Theokritoksen idylleistä 24 (”Pikku Herakles”) ja 25 (”Herakles leijonantappaja”) samoin kuin Moskhoksen idyllistä 4 olisi peräisin Peisandroksen *Herakleiasta*.

## Lähteet
Milanon raitiotieliikenne

**Milanon raitiotieliikenne** () on yksi Milanon julkisen liikenteen muodoista. Raitioliikenne alkoi vuonna 1881 ja sen kokonaispituus on 180,3 kilometriä, mikä tekee siitä Italian suurimman raitiotiejärjestelmän.

## Linjat
Syyskuusta 2025 lähtien raitiotieverkosto koostuu 17 linjasta:
* **1.** Greco (Via Martiri Oscuri) – Roserio
* **2.** Piazza Bausan – Piazzale Negrelli
* **3.** Duomo (Via Cantù) – Gratosoglio
* **4.** Piazza Castello – Niguarda (Parco Nord) (Metrotranvia Nord)
* **5.** Ortica (Via Milesi) – Ospedale Niguarda
* **7.** P.le Lagosta – Quartiere Adriano (Metrotranvia di Bicocca)
* **9.** Staz. Centrale (Piazza IV Novembre) – Staz. Genova
* **10.** Viale Lunigiana – Piazza XXIV Maggio
* **12.** Roserio – Viale Molise
* **14.** Cim. Maggiore – Lorenteggio
* **15.** Duomo (Via Dogana) – Rozzano (Via Guido Rossa) (Metrotranvia Sud)
* **16.** San Siro Stadio (Piazza Axum) – Via Monte Velino
* **19.** Lambrate – Piazza Castelli
* **24.** Piazza Fontana – Vigentino (Via Selvanesco)
* **27.** Piazza Fontana – Viale Ungheria
* **31.** Bicocca – Cinisello (Via I Maggio) (Metrotranvia di Cinisello)
* **33.** P.le Lagosta – Viale Rimembranze di Lambrate

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen kotisivu
Helge Krog

**Helge Krog** (9. helmikuuta 1889 Kristiania, Norja – 30. heinäkuuta 1962 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija ja toimittaja. Hän toimi kirjallisuus- ja teatterikriitikkona useissa norjalaisissa lehdissä. Hän oli koulutukseltaan ekonomi.

Krog asui Norjan saksalaismiehityksen aikana Ruotsissa. Hän oli poliittisesti vasemmistoradikaali, mikä näkyy hänen tuotannossaan, jossa hän kuvaa ylä- ja keskiluokkaa. Naishahmot kuvataan myönteisinä, mieshahmot edustavat mädännäisyyttä.

## Yksityiselämä
Krog oli vuosina 1912–1947 naimisissa kääntäjä Eli Meyerin kanssa ja vuodesta 1949 kuolemaansa näyttelijä Tordis Maurstadin kanssa.

## Suomennetut näytelmät
* *Suuri me* (*Det store vi*, 1919)
* *Auringon puolella* (*På solsiden*, 1927)
* *Hiilipaperi* (*Blåpapiret*, 1928)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Inge Krokann

**Inge Krokann** (19. elokuuta 1893 Oppdal, Norja – 27. joulukuuta 1962 Gausdal, Norja) oli norjalainen kirjailija ja vuoteen 1922 opettaja. Hän kirjoitti historiallisten romaanien lisäksi muitakin romaaneja sekä runoja, elämäkertoja ja kulttuurihistoriallisia teoksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muhammad Deif

**Muhammad Deif** (12. elokuuta 1965 – 13. heinäkuuta 2024) oli palestiinalaisen Hamas-terrorisrijärjestön sotilaallisen siiven eli Izz ad-Din al-Qassam -prikaatien johtohahmo. Deif suunnitteli Hamasin niin kutsutun Qassam-raketin ja osallistui myös Gazan tunneliverkoston suunnitteluun.

## Elämäkerta
Muhammad Deifin elämästä tiedetään varmuudella vain suhteellisen vähän. Hänen on usein sanottu syntyneen Khan Yunisin pakolaisleirillä tuolloin Egyptin hallitsemalla Gazan kaistalla vuonna 1965. Hänen alkuperäinen nimensä oli Muhammad Diab Ibrahim al-Masri. Nykyisin käytetty nimi "Deif" tarkoittaa vierasta ja se viittaa kiertelevään elämäntyyliin Israelin ilmaiskuja paossa. 

Deif liittyi Hamas-järjestöön 1980-luvun lopulla. Hän kuului Hamasin sotilaalliseen siipeen Izz ad-Din al-Qassam -prikaatit ja yleni nopeasti järjestön arvoasteikossa. Hamasissa hän tutustui myös järjestön radikaaleimpiin siipiin, kuten Yehya Ayyashiin. Ayyash toteutti 1990-luvun alussa sarjan busseihin kohdistuneita pommi-iskuja Israelissa. Ayyash kuoli Israelin toteuttamassa salamurhassa vuonna 1996. Kuolemaa seurasi uusia pommi-iskuja, joista on joskus syytetty Ayyashin suojattina pidettyä Deifiä.

Deif nousi vuonna 2002 Hamasin sotilaallisen siiven komentajaksi sen edellisen komentaja Salah Shehadehin kuoltua salamurhassa vuonna 2002. Sittemmin Deif oli suunnittelemassa Hamasin tunnetuksi tulleita Qassam-raketteja, sekä Gazan kaistalla kulkevaa tunneliverkostoa. 2000-luvulla Israel teki ainakin neljä Deifiin kohdistunutta salamurhayritystä. Deif ei kuollut, mutta hän kärsi huomattavia vammoja. Deif menetti muun muassa toisen silmänsä. Israelin hyökättyä Gazan kaistalle vuonna 2014 Deif yritettiin surmata vielä viidennen kerran. Tuolloin tehtiin ilmaisku Deifin kotiin Sheikh Radwanin kaupunginosaan Gazassa. Deif itse ei itse kuollut, mutta surmansa sai hänen vaimonsa Widad ja parin poika Ali. Yhdysvaltain ulkoministeriö kuvaili tuolloin Deifia Hamasin strategian suunnittelijaksi ja hänet luokiteltiin terroristiksi syyskuussa 2015.

Vuonna 2021 tilanne Gazan kaistalla kärjistyi uudestaan. Alueelta ammuttiin raketteja Israeliin ja Israel vastasi omilla ilmaiskuillaan. Deifin kuvailtiin olleen tuolloin Hamasin sotilasoperaatioiden johdossa. Deif yritettiin jälleen surmata kahteen eri otteeseen siinä onnistumatta. Lokakuussa 2023 Deif julisti hyökkäyksen Israeliin, jonka aikana Hamasin taistelijat ampuivat tuhansia raketteja Israeliin sen taistelijoiden tunkeutuessa samalla israelilaisiin kapunkeihin ja kyliin.

Israel ilmoitti tehneensä 13. heinäkuuta 2024 ilmaiskun Khan Yunisin alueella, jossa israelilaiset uskoivat Deifin saaneen surmansa. Hamasin edustaja kiisti tällöin Deifin kuoleman. Hamas myönsi kuitenkin tammikuussa 2025 Deifin kuolleen.

## Lähteet
Sus (Pyrénées-Atlantiques)

**Sus** on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Ranskassa. Vuonna 2018 kunnassa oli 376 asukasta. Kunnan pinta-ala on 11,5 km2.

## Lähteet