open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vangasjärvi (järvi)

**Vangasjärvi** on matala, keskihumuksinen järvi Pieksämäen keskustan länsipuolella Etelä-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Yli 99,5 prosenttia järven alasta on enintään viisi metriä syvä ja sen vesitilavuus on 10 kuutiohehtometriä. Etäisyys Mikkelistä on 67 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Vangasjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 5,1 kilometriä. Järven eteläpuolisko on melko tasaleveä, noin 500–600 metriä, keskiosan leveys on noin 900 metriä ja pohjoisosan leveys noin puolitoista kilometriä. Merkittävin niemi on itärannan Nuuvinniemi eli Vangasniemi, jonka pohjoispuolella järvi on leveimmillään. Niemen itäpuolella sijaitsee järven ainoa nimetty lahti, Nuuvinlahti. Vangasjärvi on paitsi matala, myös verraten tasasyvä; vain noin yksitoista hehtaaria järvestä on yli neljän metrin syvyinen. Syvin kohta, kahdeksan metriä, sijaitsee järven kaakkoisosassa.

Vangasjärven saariluku on kuusi. Saarista kolme on alle aarin laajuisia luotoja. Laajin saari on Simonsaari luoteessa. Saarten yhteispinta-ala on noin 35 aaria. Vangasärven etelärannoilla on taajama-asutusta, luoteisrannalla on peltomaata. Pohjoisessa ja koillisessa on metsä- ja suomaata. Vangasjärven ja sen koillispuolella sijaitsevan Pieksänjärven välisellä noin puolitoista kilometriä leveällä kannaksella levittäytyy Juurikkasuon luonnonsuojelualue.

Vangasjärvi laskee Nuuvinlahden itärannalta Kirkkojokea itään Uuhilampeen (119,5 metriä mpy). Uuhilampi laskee Pohosjokea Pieksänjärveen (118,9 metriä mpy).

Vangasjärven vesitilavuus on 9&nbsp;968&nbsp;000 kuutiometriä. Järvi on varsin kirkasvetinen.

Vangasjärvi (14.795.1.004) kuuluu Vangasjärven valuma-alueeseen (14.795), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Pieksäjärven valuma-alue (14.79) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Vangasjärven valuma-alueeseen kuuluu neljä vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista Vangasjärvi on laajin. Alueen kolme muuta järveä ovat Vehkalampi, Säälampi ja Uuhilampi.

## Lähteet
Leitner

**Leitner**  on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Christian Leitner (s. 1964), itävaltalainen alppihiihtovalmentaja
* Ernst Leitner (1912–?), itävaltalainen aitajuoksija ja moniottelija
* Ferdinand Leitner (1912–1996), saksalainen kapellimestari
* Ludwig Leitner (1940–2013), saksalainen alppihiihtäjä
* Michaela Gerg-Leitner (s. 1965), saksalainen alppihiihtäjä
* Moritz Leitner (s. 1992), saksalainen jalkapalloilija
* Patric Leitner (s. 1977), saksalainen ohjaskelkkailija ja olympiavoittaja

## Muita merkityksiä
* Leitner (yritys), italialainen köysiratavalmistaja
Saarijärvi (Juuka)

**Saarijärvi** on ylänköjärvi Petrovaaran kylässä Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 65 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Saarijärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,6 kilometriä. Suurin leveys on järven keskiosan noin 900 metriä. Verraten suoraa rantaviivaa rikkoo itärannan haarautuva Sulkuniemi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Timonlahti. Sulkuniemen vastarannalla sijaitsee loivapiirteinen Vinnurinniemi. Järven eteläosan ainoa nimetty niemi on kaakkoisrannan Saariniemi. Puolet Saarijärvestä on enintään kolme metriä syvä. Syvintä on järven keskiosassa.

Saarijärven saariluku on seitsemän. Saarista kolme on alle aarin laajuisia luotoja. Laajin saari on noin puolen hehtaarin kokoinen Niemisaari aivan Saariniemen pohjoispuolella. Sen luoteispuolella sijaitsee Mustasaari. Timonlahden suulla sijaitsee Sulkusaari. Saarijärven rannoilla on metsä- ja suomaan ohella peltotilkkuja. Pientaloja on varsin paljon. Länsirannan Kurkisuon ja Mutkasensuon kohdalla on varsin luonnontilaista.

Saarijärven luusua sijaitsee järven eteläisimmän osan Myllylahden perukassa, josta alkaa etelään virtaava Myllypuro, joka päätyy Kuusijärveen (180,5 metriä mpy).

Saarijärven vesitilavuus on 10&nbsp;825&nbsp;000 kuutiometriä.

Saarijärvi (04.763.1.004) kuuluu Kuusjoen valuma-alueeseen (04.763), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Saarijärvi on Kuusjoen valuma-alueen laajin vakavesi, toiseksi laajin on noin 70-hehtaarinen Kuusjärvi. Alueeseen kuuluu myös Kakaranlampi ja Iso Oijelampi sekä useita alle hehtaarin laajuisia metsälampia.

Juuan Saarijärvi on yhdeksänneksi laajin Suomen yli kahdestasadasta Saarijärvestä. Juuassa on myös toinen Saarijärvi (04.414.1.018), se sijaitsee lähellä Pielistä noin 22 kilometriä Petrovaaran Saarijärveltä itään.

## Lähteet
Savijärvi (Juuka)

**Savijärvi** on rantaviivaltaan epäyhtenäinen järvi Kolin kansallispuiston länsipuolella Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 54 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Savijärven pituus kaakosta luoteeseen on 5,4 kilometriä. Järven eteläosa muodostaa oman altaansa, jota yhdistää järven keskiosaan kapea salmi. Keskiosasta siirrytään Paavonsalmen kautta järven pohjoiseen osaan, jossa sijaitsee useita saaria. Savijärven useista niemistä laajin on järven etelä- ja keskiosaa erottava Ukonniemi. Sen itäpuolella sijaitsee Ukonlahti. Järven keski- ja pohjoisosan välissä on Saviniemi, jonka länsipuolella sijaitsee Haminalahti. Savijärven keski- ja pohjoisosa on huomattavasti syvempää kuin eteläosa. Syvin kohta, 15 metriä, sijaitsee järven luoteisosassa.

Savijärven saariluku on 20. Saarista 13 on alle aarin laajuisia luotoja ja 3 on yli hehtaarin laajuisia. Laajin on noin 6,5-hehtaarinen Laukkusaari järven pohjoisosassa. Sen pohjoispuolella sijaitsee noin kolmehehtaarinen Jänissaari ja eteläpuolella noin puolitoistahehtaarinen Kilisaari. Ukonniemen läheisyydessä on useita pieniä saaria. Savijärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Rannan tuntumassa on erinäisiä pientalojen keskittymiä. Savijärven etelä- ja keskiosaa yhdistävän salmen yli kulkee seututie 504.

Savijärveen laskee Ylemmäisenjoki etelästä Ylemmäinen-järveltä (126,9 metriä mpy) ja Pöhmäkänjoki idästä Louhilammelta (128,8 metriä mpy). Savijärvi kääntyy alavirtaan Laukkusaaren länsipuolelta, josta alkaa luoteeseen Ahmolammelle (122,4 metriä mpy) virtaava Myllyjoki. Joen reitti jatkuu pohjoiseen ja päätyy Pielisen (93,7 metriä mpy) Mellihtanlahteen.

Savijärven vesitilavuus on 10&nbsp;945&nbsp;000 kuutiometriä.

Savijärvi (04.413.1.008) kuuluu Mellihtanjoen valuma-alueeseen (04.413), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Savijärvi on Mellihtanjoen valuma-alueen laajin vakavesi, toiseksi laajin on Ylemmäinen. Alueeseen kuuluu 17 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Juuan Savijärvi on laajin Suomen 19:stä Savijärvestä.

## Lähteet
Brookhaven (New York)

**Brookhaven** on kunta (*town*) New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 485&nbsp;773 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Suffolkin piirikunnassa, New Yorkin metropolialueella.

## Maantiede
Brookhaven sijaitsee New Yorkin osavaltiossa Long Islandilla, Suffolkin piirikunnassa. Brookhavenin kuntaan kuuluu 9 kylää ja 50 paikallishallinnotonta aluetta. Brookhaven yltää Long Islandin pohjoisrannikolta etelärannikolle asti. Brookhavenista on alle 90 kilometrin matka New Yorkiin.

## Väestö
Vuonna 2020 Brookhavenin 485&nbsp;773 asukkaasta valkoisia oli 83,0&nbsp;%, mustia 6,1&nbsp;%, aasialaisia 4,7&nbsp;% ja alkuperäisasukkaita 0,1&nbsp;%. 17,6&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 12,1&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Kuvia kunnasta

Kuva:Moriches Bay NY.JPG
Kuva:LongIslandSunrise.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Messigny-et-Vantoux

**Messigny-et-Vantoux** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Dijonin kaupungista pohjoiseen.

Kunnan keskustassa oleva romaaninen Saint Vallierin kirkko on peräisin 1200-luvulta. Kirkossa on uskonnollisia maalauksia 1400- ja 1500-luvuilta. *Château de Vantoux* on yksityisomistuksessa oleva linna. Se on Ludvig XVI:n tyylinen, ja sitä ympäröi ranskalainen puutarha sekä näyttävät ulkorakennukset. Kunnan pesutalo on rakenteeltaan atrium.


Tiedosto:Église Saint Vallier - Messigny et Vantoux 04.jpg|Saint Vallierin kirkko
Tiedosto:Château de Messigny.jpg|Château de Vantoux
Tiedosto:Lavoir de Messigny-et-Vantoux 01.jpg|Pesutalo


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pinasca

**Pinasca** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 2&nbsp;844 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cirey-lès-Pontailler

**Cirey-lès-Pontailler** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 23 kilometriä Dijonin kaupungista itään.

Kunnan keskustassa 1800-luvulta peräisin oleva Saint-Laurentin kirkko. Kirkon portaali on tyyliltään romaaninen. Kirkon torni on tehty liuskekivestä, ja siinä on neljä pyramidionia.

## Tunnettuja kuntalaisia
*André Lallemand (1904-1978), tähtitieteilijä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koppalanjärvi

**Koppalanjärvi** on rantaviivaltaan rikkonainen, useasta altaasta koostuva korpijärvi Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 72 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Koppalanjärven rantaviivan pituus on 25&nbsp;128 metriä. Etäisyys järven eteläkolkasta pohjoiskolkkaan on 3,4 kilometriä ja länsikolkasta itäkolkkaan 3,0 kilometriä. Järven eteläisimmän osan muodostaa Kotilahti, jonka koillispuolella avautuu Kotiselkä. Kotiselältä kuljetaan kapeaa Lauttasalmea järven keskiosaan, josta pääsee noin sata metriä leveää salmea järven luoteisosan Jokiselälle ja muutaman metrin levyistä salmea järven pohjoisimman osan muodostavalle Pohjoisselälle. Koppalanjärven lukuisista niemistä vain luoteisrannan Töhönniemellä on karttanimi.

Yli puolet Koppalanjärvestä on vähintään 1,5 metriä ja enintään 3 metriä syvä. Kotilahti on syvintä aluetta. Lauttasalmen pohjoispuoliset järvenosat ovat matalia lukuun ottamatta Pohjoisselän 11-metristä syvännettä.

Koppalanjärven saariluku on 13. Saarista 8 on alle aarin laajuisia luotoja. Ainoa yli hehtaarin laajuinen saari on Kotiselän eteläosassa sijaitseva noin kaksihehtaarinen nimetön saari. Töhönniemen itäpuolella sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen nimetön saari. Myös Pohjoisselän itäosassa sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen nimetön saari. Koppalanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Kotiselän etelärannalla kohoaa Koppalanvaara, jonka huippu on noin 215 metriä merenpinnan yläpuolella.

Koppalanjärvi laskee Jokiselän länsirannalta alkavaa Koppalanpuroa länteen Kalliojärveen (180,3 metriä mpy).

Koppalanjärven vesitilavuus on 5&nbsp;102&nbsp;500 kuutiometriä. Runsas kymmenesosa vesitilavuudesta on vähintään kuuden metrin syvyydessä.

Koppalanjärvi (04.762.1.010) kuuluu Polvijärven valuma-alueeseen (04.762), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Koppalanjärvi on Polvijärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi, laajin on Polvijärvi ja kolmanneksi laajin on Kalliojärvi. Polvijärven valuma-alueeseen kuuluu 35 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Meri on kohtalomme

**Meri on kohtalomme** (*In Which We Serve*) on Noël Cowardin ja David Leanin ohjaama brittiläinen puolidokumentaarinen sotaelokuva vuodelta 1942. Se kertoo takaumien avulla brittilaivaston aluksen ja sen miehistön tarinoita, kehyskertomuksena miehistön pelastautuminen uppoavasta laivasta toisen maailmansodan alkuvaiheissa.

Elokuva tuotettiin sodanaikaiseksi kotirintamapropagandaksi, tarkoituksena näyttää merisodan arkea ja vahvistaa kansakunnan itsetuntoa. Elokuva jäi Cowardin ainoaksi ohjaustyöksi, mutta se aloitti Leanin ja Cowardin pitkän ohjaaja-käsikirjoittaja-yhteistyön.

Noël Coward myös käsikirjoitti ja tuotti elokuvan ja näytteli keskeisen komentajakapteeni Kinrossin roolin. Hänet palkittiin elokuvasta vuoden 1942 Oscar-gaalassa erikoispalkinnolla. Seuraavana vuonna *Meri on kohtalomme* oli ehdolla parhaan elokuvan Oscar-palkintoon ja Coward parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscarin saajaksi. New York Film Critics Circle palkitsi elokuvan vuoden 1942 parhaana.

## Rooleissa

## Lähteet
Sport Club Hyvinkää

**Sport Club Hyvinkää** on vuonna 2006 perustettu salibandyseura Hyvinkäällä. Miesten edustusjoukkue pelaa kolmanneksi korkeinta sarjatasoa Suomisarjaa ja naisten edustusjoukkue 3. divisioonaa. SCH:n miehet nousivat Suomisarjaan 2. divisioonasta kauden 2021–2022 päätteeksi. Miesten edustusjoukkueen päävalmentaja on Ville Toivonen ja naisten joukkueen päävalmentajana toimii Jooa Närhi.

Seuran miesten kakkosjoukkue pelaa 5. divisioonaa.

Seuralla on edustusjoukkueiden lisäksi junioritoimintaa niin poika- kuin tyttöjunioreissa.

## Aiheesta muualla
* Sport Club Hyvinkää
Iro Särkkä

**Iro Maaria Särkkä** os. Tikkanen (s. 1978 Kontiolahti) on suomalainen valtiotieteiden tohtori ja asiantuntija Helsingin yliopistosta. Hän on tutkinut Suomen hallitusten ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa erityisesti suhteessa Natoon ja Natosta Suomessa käytyä turvallisuuspoliittista keskustelua kylmän sodan jälkeisenä aikana.

Särkkä on valmistunut valtiotieteen maisteriksi vuonna 2003 Helsingin yliopistosta, ja väitteli tohtoriksi vuonna 2019. Hänen väitöskirjansa aihe oli *Nato-retoriikka Suomen turvallisuuspoliittisessa keskustelussa*.

Iro Särkkä on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.

## Julkaisuja
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Yrjö Wigren

**Yrjö David Wigren** (24. huhtikuuta 1889 Hämeenkyrö – 29. marraskuuta 1955) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut makkaratehtailija ja lihanjalostusyritys Yrjö Wigren Oy:n perustaja.

Yrjö Wigren muutti jo lapsena Tampereelle ja vartuttuaan hän siirtyi lihakaupan alalle toimien aluksi juoksupoikana Tampereen kauppahallissa sijainneessa Granbergin liha- ja leikkelemyymälässä. Hän oli sittemmin useita vuosia lihakauppiaana. Vuonna 1917 Wigren osti Tammelan kaupunginosassa sijainneen K. A. Silanderin makkaraliikkeen ja perusti Yrjö Wigren Oy:n joka kasvoi yhdeksi kaupungin merkittävimmistä yrityksistä alallaan. Wigren osti sittemmin Läntinenkatu 32:ssa (nykyinen Näsilinnankatu) sijainneen entisen Kivennäisvesitehtaan talon ja muutti tehdasrakennuksen makkaratehtaaksi. Uudenaikainen höyryä makkarankeitossa käyttänyt tehdas avattiin muutostöiden jälkeen toukokuun alussa 1922. Wigren oli mukana perustamassa Luukeskusta ja Tampereen Ravintola Oy:tä ja kuului molempien yhtiöiden johtokuntiin.

Wigren toimi myös maanviljelijänä. Hän omisti Kangasalan Tiihalan kylässä Häkälän tilan ja sittemmin hän osti Kangasalan Herttualasta Lauvalan kartanon. Wigrenin harrastuksiin kuului urheilukalastus, metsästys ja suojeluskuntatyö.

Yrjö Wigren oli naimisissa Anna Aurora Tulokkaan (s. 1898) kanssa. Wigrenin perhe omisti Yrjö Wigren Oy:n vuoteen 1987 saakka. Sen jälkeen yrityksen omisti Salosen perhe vuoteen 2011 saakka ja nykyisin sen omistaja on Inter­avanti Oyj. Wigrenin tehdas toimi Tampereen keskustassa 1960-luvun alkuun saakka, jolloin tehdas siirrettiin Nekalaan Vihiojantie 2:een. Vuonna 1989 tehdas muutti Sarankulmaan Patamäenkatu 2:een, jossa se nykyisin toimii.

## Lähteet
Raimo Stenvall

**Raimo Stenvall** (s. 1937) on tuusulalainen liikenneneuvos, joka tunnetaan kuljetusyrityksestään ja automuseostaan. Stenvallin 22-vuotiaana perustama Kuljetus R. Stenvall Oy täytti 60 vuotta 15. huhtikuuta 2020. Raimo ja Kirsti Stenvallin automuseo tunnetaan myös nimellä Tuusulan automuseo.

Stenvall kävi kansakoulua ensin Helsingin Punavuoressa ja sitten Tuusulan Hyrylässä. Hänen yrityksellään on nykyisin noin 30 kuorma-autoa ja 70 perävaunua.

1980-luvun taitteessa Stenvallin kuljetusyhtiö oli mukana Irakiin ja muualle Lähi-itään suuntautuneissa suomalaisten rakennusvientiprojektien kuljetuksissa. Paluurahtia saatiin Kreikan suunnalta.

Vuonna 2017 Raimo ja Kirsti Stenvallille myönnettiin Uudenmaan Yrittäjien elämäntyöpalkinto.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Karusuo, Kalevi: *Kyytiä Suomelle : kaikkea se Raimo on kuljettanut*. Kuljetus R. Stenvall Oy, 2019.

## Aiheesta muualla
*Tuusulan automuseo
Z (täsmennyssivu)

**Z** voi tarkoittaa seuraavia:

* Z, latinalaisen kirjaimiston ja suomalaisen aakkoston 26. kirjain
* *[[Z (lehti)|Z]]*, Suomessa vuosina 1975–2007 ilmestynyt lehti
* Z, Venäjän asevoimien Ukrainan-hyökkäystään varten sotilasajoneuvoihin maalaama tunnus
* *Z*, elokuvan *[[Z – hän elää!]]* alkuperäisnimi
* *[[Z (videopeli)|Z]]*, vuoden 1996 videopeli
Sotapoika

**Sotapoika** on Markku Onttosen ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1993, joka perustuu Heikki Hietamiehen samannimiseen romaaniin vuodelta 1986. Elokuva on MTV-teatterin tuottama ja se sai ensi-iltansa MTV3-kanavalla 12.4.1993. Elokuvan ensiesitys vuonna 1993 keräsi yli miljoona katsojaa.

Elokuvassa kuvataan yhden perheen kohtaloa jatkosodan aikana. Perheen isä on lähetetty rintamalle ja äiti Kaarina sekä Erkki-poika elävät kotonaan pikkukaupungissa. Eräänä päivänä perheen elämä mullistuu isän palatessa kotiin rintamakarkurina.

## Näyttelijät

## Lähteet
Lauvalan kartano

**Lauvalan kartano** oli Kangasalan Herttualassa Kirkkojärven rannalla sijainnut kartano. Kartanon yksikerroksinen puinen päärakennus oli valmistunut vuoden 1900 tienoilla. Päärakennuksessa oli kaksi lasikuistia ja niiden välissä katettu avokuisti. Kartanon pihapiirissä oli 1800-luvulla rakennettu muonamiehen pirtti, kaksikerroksinen aitta, konesuoja ja saunarakennus sekä suuri navettarakennus. Kartanon omisti aikanaan tamperelainen makkaratehtailija Yrjö Wigren, joka kasvatti kartanossa Ayrshire-karjaa ja piti karjanhoitokursseja. Kartanon päärakennus ja muonamiehen pirtti purettiin syksyllä 2008, navettarakennus oli purettu jo aikaisemmin.

## Lähteet
Savijärvi

**Savijärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

;järviä:

* Savijärvi, järvi Evon retkeilyalueella Hämeenlinnassa (ent. Lammilla)
* Savijärvi, järvi Juuassa
* Savijärvi, järvi Kinnulassa
* Savijärvi, Kouvolassa (ent. Anjalankoskella)
* Savijärvi, järvi Kuhmoisten Myllykylässä
* Savijärvi, järvi Lieksassa
* Savijärvi, järvi Pielavedellä
* Savijärvi, järvi Pihtiputaalla
* Savijärvi, järvi Pukkilassa
* Savijärvi, järvi Rautalammilla
* Savijärvi, järvi Sipoossa
* Savijärvi, järvi Suonenjoella
* Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi, järvi Kuhmoisissa
* Alinen Savijärvi, järvi Hattulan Hyrvälässä
* Ylinen Savijärvi, järvi Hattulan Hyrvälässä
* Alimmainen Savijärvi, järvi Juupajoen ja Oriveden rajalla
* Ylimmäinen Savijärvi, järvi Juupajoen ja Oriveden rajalla
* Iso Savijärvi, järvi Lempäälän ja Valkeakosken rajalla
* Pieni Savijärvi, järvi Lieksassa
* Pieni Savijärvi, järvi Suonenjoella
* Vähä Savijärvi, järvi Valkeakoskella

;henkilöitä:

* Hannu Savijärvi (s. 1947), suomalainen meteorologian professori
* Muusa Savijärvi (s. 1936), suomalainen kielentutkija.

## Katso myös

* Savijärv, järvi Põlvan kunnassa Virossa
* Karula Savijärv, järvi Valgan kunnassa Virossa
Petter Pirhonen

**Petter Olavi Pirhonen** (19. lokakuuta 1904 Jääski – 23. elokuuta 1984 Forssa) oli suomalainen opettaja ja koulunjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Pirhosen vanhemmat olivat maanviljelijä Olli Pirhonen ja Anni Pellinen ja puoliso vuodesta 1931 opettaja Hilppa Valmari, professori Johannes Valmarin tytär. Pirhonen tuli ylioppilaaksi Viipurin maanviljelyslyseosta vuonna 1924 ja valmistui agronomiksi vuonna 1930. Hän opiskeli myös kasvitiedettä ja kasvatusoppia ja toimi auskultoinnin jälkeen lyhyen aikaa kemistinä ja agrogeologina. Elämäntyönsä hän teki kuitenkin Mustialassa, jonne hän tuli opettajaksi vuonna 1931. Opettajan tointa Pirhonen hoiti aina vuoteen 1968 asti, toimien myös Mustialan maatalousalan oppilaitosten rehtorina vuodesta 1947. Mustialan museon hoitaja hän oli 1945–1968. Pirhosella oli myös useita kunnallisia ja muita luottamustehtäviä, kuten Tammelan kunnanhallituksen jäsenyys. Pirhonen osallistui sekä talvisotaan että jatkosotaan. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1961. 

## Lähteet
Tauno Ratsula

**Tauno Johannes Ratsula** (16. helmikuuta 1922 Turku – 22. heinäkuuta 2004 Kauniainen) oli suomalainen opettaja ja koulunjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Ratsulan vanhemmat olivat  maanviljelijä Johan Hemming Ratsula ja emäntä Maria Elvira Gustafsson ja puoliso vuodesta 1947 agronomi Tarja Soilikki Kurikka, kauppaneuvos Heikki Kurikan tytär. Ratsula taisteli suomalaisessa Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonassa Ukrainassa ja Kaukasuksella 1941–1943, tuli ylioppilaaksi Turussa vuonna 1943 ja osallistui vielä Suomessa jatkosotaan 1943–1944. Hän oli Vesilahdella Kaltsilan kartanon tilanhoitaja 1947–1952 ja valmistui sen aikana agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi vuonna 1949. Invalidisäätiön maatalousoppilaitoksen opettaja Mäntsälässä ja samalla Saaren kartanon tilanhoitaja Ratsulasta tuli vuonna 1952 ja oppilaitoksen johtaja vuonna 1963, mitä tehtävää hän hoiti aina vuoteen 1983 asti. Ratsulalla oli myös useita luottamustoimia, mukaan lukien Mäntsälän kunnanvaltuuston jäsenyys. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1978. Sotilasarvoltaan Ratsula oli reservin majuri (1977).

## Lähteet
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2022

**Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2022** pelattiin huhti–toukokuussa 2022. A-lohko pelattiin Sloveniassa Ljubljanassa ja B-lohko Puolassa, Tychyssä. 

A-lohkon voitti isäntämaa Slovenia, joka nousi seuraavaksi vuodeksi pääsarjaan viiden vuoden tauon jälkeen. Samalla Unkari nousi kuuden vuoden tauon jälkeen takaisin.

Kisoissa oli käytössä vain viiden joukkueen lohkot kuuden joukkueen lohkojen sijaan, koska Ranska ja Itävalta nostettiin Venäjän ja Valko-Venäjän korvaajiksi ylimmän sarjan maailmanmestaruuskisoihin Suomeen.

## Joukkueet

## A-lohkon turnaus

**(I)** Isäntä

## B-lohkon turnaus

**(I)** Isäntä

## Lähteet

* A-lohkon turnaukset sivut
* B-lohkon turnaukset sivut
* http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2022.htm
Lars von Willebrand

**Lars Hermansson von Willebrand** (2. maaliskuuta 1910 Helsinki – 28. huhtikuuta 1955 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen radiotoimittaja, mainospäällikkö ja lehtimies. Hän pääsi ylioppilaaksi 1927 ja oli koulutukseltaan lakitieteen kandidaatti.

Lars von Willebrandin vanhemmat olivat ylilääkäri Herman Viktor von Willebrand (1876–1935) ja Gertrud Elisabeth Schulte (1881–1964). Hänen veljensä oli lentokapteeni Bo von Willebrand. Lars von Willebrand oli naimisissa 1934–1936 Regi Nybomin kanssa ja avioeron jälkeen vuodesta 1939 kirjailija Rita von Willebrandin o. s. Winckelmann kanssa.

Von Willebrand oli 1930-luvulla neljä vuotta Suomen Tietotoimiston ulkomaanosaston toimitussihteerinä. Sen jälkeen hän oli työssä Yleisradiossa ja toimi Suomen Tietotoimiston radiouutisten lukijana sekä radioselostajana ohjelmissa. Hän oli myös Helsingissä 14. toukokuuta 1938 avatun Suomen Ilmapuolustusliiton kansainvälisen ilmailunäyttelyn SILIn pääsihteerinä.

## Julkaisuja
* Hugo Valpas : *Finska flygare i strid*; valokuvat TK-kuvaajat Hämäläinen, Johnsson, Kivi, Manninen, Valpas, v. Willebrand. Holger Schildts förlag, Helsingfors 1942

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Radiotoimittaja, lehtimies Lars von Willebrand, valokuva vuodelta 1937. Museovirasto, Historian kuvakokoelma, Valokuvaamo Pietisen kokoelma (Finna)
Jussi-palkinnot 2022

**Jussi-gaalassa 2022** jaettiin palkinnot vuoden 2021 parhaille suomalaisille elokuville. Jussi-ehdokkuudet julkistettiin 3. maaliskuuta 2022, ja palkinnot jaettiin 6. toukokuuta Helsingin Kaapelitehtaan Merikaapelihallissa järjestetyssä gaalassa.&nbsp;Eniten palkintoja sai *[[Hytti nro 6 (elokuva)|Hytti nro 6]]*, joka palkittiin sekä parhaana elokuvana että seitsemässä muussa kategoriassa.&nbsp;*Hytti nro 6* oli saanut myös eniten ehdokkuuksia, kaikkiaan 12.

## Voittajat ja ehdokkaat

### Ehdokkuudet ja voitot elokuvittain

## Muut tilaisuudessa jaetut palkinnot
Seuraavat palkinnot jaettiin tilaisuudessa, mutta ne eivät olleet varsinaisia Filmiauran jakamia Jussi-palkintoja.

<big>'''Elisa Viihteen yleisön suosikkielokuva'''</big>

Yleisön suosikkielokuvana palkittiin *[[Syke-elokuva: Hätätila]]*. Toiseksi eniten ääniä sai **' ja kolmanneksi eniten ''[[Luokkakokous 3 – Sinkkuristeily]].''

<big>**Nordisk Film -palkinto**</big>

25 000 euron arvoinen Nordisk Film -palkinto myönnettiin ''[[Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia]]'' -elokuvan työryhmälle.**'

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jussi-gaalan viralliset sivut
Wisdom (Altarian albumi)

__NOTOC__
**Wisdom** on Altarian viides studioalbumi, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2022. Yhtye on tuottanut albumin itse, sekä äänittänyt sen omalla studiollaan.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 7½/10
* Inferno: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Pusher 3

**Pusher 3** (tunnetaan myös nimellä *Pusher III: I’m the Angel of Death*) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut tanskalainen rikoselokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Nicolas Winding Refn. Se on *Pusher*-trilogian viimeinen osa, ja se sai ensi-iltansa elokuussa 2005.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Kaisu Snellman

**Ellen Kaisu Snellman** (5. maaliskuuta 1898 Helsinki – 1992) oli suomalainen opettaja ja filosofian kandidaatti. Hän oli mukana Oxfordin ryhmäliikkeessä ja myöhemmin Moraalinen varustautuminen -järjestössä (MRA).

Kaisu Snellmanin vanhemmat olivat todellinen valtioneuvos Karl Snellman ja Ellen Sofia Elisabeth Möller. Hän oli naimisissa vuodesta 1920 Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n toimitusjohtajan Arthur Benjamin Snellmanin (1887–1972) kanssa ja heillä oli kuusi lasta.

Snellman pääsi ylioppilaaksi 1916, valmistui filosofian kandidaatiksi 1934 ja kansakoulunopettajaksi 1950. Hän oli Helsingissä opettajana vuodesta 1951 alkaen.

Snellman tutustui 1930-luvun puolivälissä Oxford-liikkeeseen kirjallisuuden kautta. Hän matkusti Tanskaan tapaamaan liikkeen johtoa ja päätti sitten alkaa edistää liikkeen toimintaa Suomessa. Hän toimitti suomeksi liikkeen *Rising Tide* -julkaisun, joka ilmestyi Suomessa joulukuussa 1937 nimellä *Kansat nousevat*. 

Myöhemmin Snellman edusti Suomen MRA-liikettä Pohjoismaissa, Hollannissa, Englannissa, Sveitsissä sekä Yhdysvalloissa pidetyissä konferensseissa. 

## Lähteet
Granger

**Granger** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Bill Granger (1941–2012), yhdysvaltalainen kirjailija
* Clive W. J. Granger (1934–2009), brittiläinen taloustieteilijä
* Danny Granger (s. 1983), yhdysvaltalainen koripalloilija
* David Granger (s. 1945), Guyanan presidentti
* David Granger (1903–2002), yhdysvaltalainen liikemies, rattikelkkailija ja olympiamitalisti
* Dorothy Granger (1912–1995), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Farley Granger (1925–2011), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Stewart Granger (1913–1993), englantilainen näyttelijä.

## Kuvitteelliset henkilöt
* Colby Granger, FBI-agentti yhdysvaltalaisessa rikossarjassa *Num3rot*
* Hermione Granger, noita *Harry Potter* -kirjasarjassa.
Vic-des-Prés

**Vic-des-Prés** on kunta Ranskassa Côte-d’Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 22 kilometriä Beaunen kaupungista luoteeseen.

Kunnan keskustassa oleva 1200-luvulla rakennettu Saint-Pierren ja Saint-Paulin kirkko on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi.  Kirkon sisällä on 1400-luvulta peräisin oleva pronssinen aspersorium, eli vihkivesiastia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elsa Könönen

**Elsa Helena Könönen** (13. marraskuuta 1899 – 13. maaliskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen järjestötyöntekijä sekä sairaan- ja sosiaalihoitaja, opettaja, kirjailija ja kääntäjä.

## Henkilöhistoria
Elsa Könösen vanhemmat olivat Juhana Könönen ja Julia Alexandra Tamelander. Filosofian maisteriksi valmistunut Könönen toimi sihteerinä Suomen Punaisen Ristin keskushallituksessa 1920-luvun lopulta 1930-luvun lopulle, kun järjestö oli Mannerheimin johtama. Hän kirjoitti muistelmateoksen näistä työvuosistaan, mutta toimitti myös Pelastusarmeijan historiikin Suomessa. Suomen Punaisen Ristin keskushallituksen palveluksen jätettyään Könönen työskenteli vuoden 1940 kesäolympialaisten valmistelussa ja talvisodan alettua yhteensä viisitoista vuotta Punaisen Ristin Sairaalan palveluksessa sairaan- ja sosiaalihoitajana. Myöhemmin hän toimi oppikoulun historian ja ranskan kielen opettajana.  

## Julkaisuja
* *[https://digi.kansalliskirjasto.fi/teos/binding/1924764?page=1 Hengen miekka – auttava käsi: Pelastusarmeijan vaiheet Suomessa]*, 1964
* *Kutsu pyhitykseen*, 1965, Frederick Coutts, kääntänyt Elsa Könönen
* *Vuosikymmen Mannerheimin sihteerinä Suomen Punaisessa Ristissä 1928–38*, 1966

## Lähteet
Punanukkasimppu

**Punanukkasimppu** (*Caracanthus madagascariensis*) on skorpionisimppuihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Intian valtamerestä.

## Koko ja ulkonäkö
Punanukkasimppu voi kasvaa suurimmillaan noin 5 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on soikea ja hieman litistynyt. Selkäevä on pitkä ja sen keskellä on lovi. Selkäevän ruodot ovat yhteydessä myrkkyrauhaseen. Punanukkasimppu on väriltään harmahtavan vaaleanpunainen ja ruumiissa on tummempaa punaista marmorikuviointia.

## Levinneisyys ja elintavat
Punanukkasimppua tavataan Afrikan itärannikolta Chagossaarille. Kalan elinympäristöä ovat koralliriutat ja se piileskelee päivisin korallien joukossa. Lajin ravintoa ovat pienet äyriäiset ja kalat.

## Lähteet
Onni Aslak Rauhamaa

**Onni Aslak Rauhamaa**, vuoteen 1906 **Nykopp** (19. marraskuuta 1901 Oulu – 7. syyskuuta 1984 Jokioinen) oli suomalainen opettaja ja koulun- ja yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Rauhamaan vanhemmat olivat kouluneuvos Onni Rauhamaa, aiemmin Nykopp, ja Signe Bucht ja puoliso vuodesta 1927 maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti Kaisu Inkeri Hirvensalo, maanviljelysneuvos Gabriel Hirvensalon tytär. Rauhamaa tuli ylioppilaaksi Helsingin maanviljelyslyseosta vuonna 1921 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1926. Hän oli toiminut assistenttina Suomen Suoviljelysyhdistyksessä, mutta meni valmistuttuaan maamieskoulun opettajaksi Peltosalmelle. Uudenmaan maamieskoulun opettajana, johtajana ja koulutilan hoitajana Rauhamaa toimi 1927–1929 ja sitten Jokioisten pienviljelijäkoulun opettajana vuoteen 1937, jolloin hän siirtyi Harjun maanviljelyskoulun johtajaksi, opettajaksi ja koulun harjoittelutilan johtajaksi. Vuonna 1954 Rauhamaasta tuli Jokioisten kartanoitten toimitusjohtaja ja samalla sen käytännöllis-tietopuolisen karjanhoitokoulun johtaja. Eläkkeelle vuonna 1969 jääneellä Rauhamaalla oli myös Jokioisissa useita luottamustehtäviä, kuten kunnanvaltuuston jäsenyys. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Rauhamaa sai vuonna 1966.

## Lähteet
Hyde Parkin ja Regent's Parkin pommi-iskut

Väliaikainen IRA **teki pommi-iskun** 20. heinäkuuta 1982 Lontoon Hyde Parkissa ja Regent’s Parkissa. John Downey todettiin siviilioikeudenkäynnissä "aktiiviseksi osallistujaksi" iskuun.

Hyde Parkissa autoon kätketty naulapommi räjäytettiin ohi kulkeneiden Household Cavalryn sotilaiden ollessa matkalla vahdinvaihtoseremoniaan tukikohdastaan. Seitsemän hevosta kuoli tai jouduttiin lopettamaan. Toinen pommi räjähti ajastettuna Regent’s Parkissa, jossa Royal Green Jacketsin soittokunta esitti musiikkia 120 hengen yleisölle.

Danny McNamee tuomittiin iskuista 25 vuodeksi vankeuteen vuonna 1987. Hän valitti tuomiostaan ja voitti oikeusjutun joulukuussa 1998, mutta tuomareiden mukaan tämä ei välttämättä tarkoita hänen syyttömyyttään.

## Lähteet
Rautpohjan paloasema

Keski-Suomen pelastuslaitoksen **Rautpohjan paloasema** sijaitsee osoitteessa Rautpohjankatu 3. Paloasema sijtaitsee Rautpohjan tehdasalueella ja siellä toimii sopimuspalokuntana Rautpohjan VPK.

## Lähteet
Aili Rantasalo

**Aili Rantasalo (Erkkilä)** (1902 Sortavala – 1958) oli suomalainen taidemaalari.

Aili Rantasalo kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1923–1929. Hänen taiteilijan debyyttinsä tapahtui Helsingissä 1926. Rantasalo osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1926 ja 1951 välillä. Lisäksi hän osallistui Suomen taideakatemian kolmivuotisnäyttelyyn 1950.

## Lähteet
Eino Wallenius

**Eino Aleksis Wallenius** (28. syyskuuta 1888 Kuopio – 3. helmikuuta 1971) oli suomalainen kolmiloikkaaja ja pikajuoksija. Hän edusti urallaan Kuopion Reipasta.

Yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailuissa Wallenius sai kultaa kolmiloikassa vuonna 1908. Samoissa kisoissa hän oli hopealla 100 metrin juoksussa ja viides 400 metrin juoksussa.

## Lähteet
Karlivka

**Karlivka** (; vuoteen 1711 asti **Ortšyk**, 1735-1742 **Minihpol**; ) on kaupunki Ukrainan Pultavan alueen Pultavan piirissä. Karlivka sijaitsee Dneprin vesistön Orel-sivujoen Ortšyk-sivuhaaran varrella, 47 kilometriä aluekeskus Pultavan keskustasta itäkaakkoon. 

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 14&nbsp;172 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuonna 2001 Karlivkan väkiluku oli 17&nbsp;995 ja asukkaat olivat etniseltä taustaltaan pääosin ukrainalaisia.

Karlivka on Ukrainan vuonna 2020 tehdyn aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Pultavan piiriin; tätä ennen se oli Karlivkan piirin hallintokeskus (1923-2020). 

Kaupungin alueelta on löydetty pronssikauden hautapaikkoja (3&nbsp;000-1&nbsp;000 eaa.) ja hopeariimuja (100-200-luvulta jaa.). Kirjallinen maininta (1670) Dneprin (?) oikeanpuolen asukkaiden muuttamisesta seudulle ja siellä sijaitsevasta Ortšykin slobodasta. Se kuului Pultavan 1. sotilasrykmentin alueisiin. 1700-luvun alusta maat omisti Venäjän keisarikunnan armeijan kenraali I.-B. Weisbach. Hän nimesi Ortšykin vuonna 1711 Karlivkaksi; tätä pidetään kaupungin perustamisvuotena. Hänen kuoltuaan keisarinna Anna Ivanovna lahjoitti tilan 1735 kenttämarsalkka B.-K. Minihille, joka kutsui sitä Minihpoliksi. Keisarinna Elisabet lähettytti Minihin 1742 Siperiaan, jolloin asutus ympäristöineen siirtyi kreivi O. Rozumovskylle. Paikkakunnan nimi palasi Karlyvkaksi. Karlivka oli hallinnollisesti Pultavan kuvernementin Konstantynohradin kihlakuntaan kuuluva kylä, vuodesta 1863 volostin keskus. 1849 paikkakunnan maat myytiin suurruhtinatar Elena Pavlovnalle, jonka jälkeen ne kuuluivat suurruhtinatar Katarina Mikhailovnalle ja hänen jälkeläisilleen. Vuonna 1856 Karlivkan talonpojat vapautettiin maaorjuudesta. 

Vuonna 1859 kylässä asui 3&nbsp;345 ihmistä, vuonna 1900: 4&nbsp;926 as., vuonna 1923 4&nbsp;774 as. (naapurikylän kanssa 8&nbsp;064), 1939: 10&nbsp;409 as. Piirikeskus vuodesta 1923. Stalinin aika kurjisti oloja, kylä kärsi muun muassa holodomorin vaikutuksista erityisesti vuosina 1932-1933. Kaupunkityyppisen taajaman asema 1939. Natsien miehitttämänä 21. syyskuuta 1941 - 20. syyskuuta 1943. Kaupungin asema vuonna 1957. Vuonna 1959 noin 14&nbsp;500 asukasta, 1979 jo 19&nbsp;300 asukasta. 

Hyökkäyssotansa (2022-) aikana Venäjä tuhosi kaupunkia muun muassa ohjuksia käyttäen.

Ukr Poltobl Karliwka Mysk Rada 1 2019 (SU-HS).jpg|Karlivkan kaupungintalo.
Карлівка.JPG|Karlivkan rautatieasema.
М.Карлівка Полтавська область, Карлівська гімназія імені Ніни Герасименко.jpg|Karlivkan lukio.
Karlivka Mashynobudivnyk Stadium.jpg|Stadion.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jack Behrens

**Jack Behrens** (25. maaliskuuta 1935 Lancaster, Pennsylvania – 9. joulukuuta 2024) oli yhdysvaltalais-kanadalainen säveltäjä.

Behrens aloitti pianonsoiton opiskelun 7-vuotiaana ja kiinnostui miltei samanaikaisesti myös säveltämisestä. Hän suoritti sekä kandidaatin että maisterin arvonsa Juilliard Schoolissa, jossa hänen sävellysopettajiaan olivat William Bergsma, Peter Mennin ja Vincent Persichetti. Vuonna 1962 Behrens pääsi Copley Foundationin apurahan turvin opiskelemaan Aspenin musiikkijuhlille -ja kouluun Darius Milhaud'n oppiin. Filosofian tohtorin arvon sävellyksessä hän sai Harvardin yliopistossa, jossa häntä opettivat Leon Kirchner ja Roger Sessions. Hän osallistui myös erikoistuneemmille Christian Wolffin ja Robert Lowellin kursseille.

Behrensin teoksista levytyksiä ovat tehneet muiden muassa Bianca Baciu (*Homages for Piano Solo*, Centaur Records), Karin Di Bella (*Variants*, Naxos) sekä Elaine Lau ja Joseph Ferretti (*Music for Two Pianos*, Capstone Records). Behrens ohjasi kolme kanadalaista John Cagen teoksen *Europera 5* tuotantoa. Hän oli Canadian Music Centren *Associate Composer* ja opetti muun muassa Reginan yliopistossa, Simon Fraserin yliopistossa, Länsi-Ontarion yliopistossa (Western University) sekä The Glenn Gould Schoolissa.

## Lähteet
Behrens

**Behrens**  on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Bertha Behrens (1848–1912), saksalainen kirjailija
* Hildegard Behrens (1937–2009), saksalainen sopraano
* Jack Behrens (1935–2024), yhdysvaltalais-kanadalainen säveltäjä
* Kevin Behrens (s. 1991), saksalainen jalkapalloilija
* Kurt Behrens (1884–1928), saksalainen uimahyppääjä ja olympiamitalisti
* Otto Behrens (1850–1939), saksalaissyntyinen Ruotsissa ja Suomessa vaikuttanut puupiirtäjä
* Peter Behrens (1868–1940), saksalainen arkkitehti ja teollinen muotoilija
* Sam Behrens (s. 1950), yhdysvaltalainen näyttelijä.
Fade to Black (Nadir Rüstəmlin kappale)

**Fade to Black** on Nadir Rüstəmlin kappale, jolla hän edusti Azerbaidžania vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 106 pistettä ja saavutti sijan 16.

## Lähteet
Louis Alexandre Piccinni

**Louis Alexandre Piccinni** (1779 Pariisi – 1850) oli ranskalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hänen sukujuurensa olivat italialaiset, ja hänen isoisänsä oli säveltäjä Niccolò Piccinni.

Piccinni opiskeli pianonsoittoa, pääsi sitten Pariisin konservatorioon ja sai sävellysopetusta Jean-François Le Sueurilta. Vuosina 1803–1816 Piccinni oli Théâtre de la Porte Saint-Martinin kapellimestari, ja vuosina 1804–1818 hän osallistui Ludvig XVIII:n hovin musiikkielämään säestäjän tehtävissä. Piccinni opetti laulua ja pianonsoittoa Pariisissa vuoteen 1836. Tämän jälkeen hän työskenteli opettajana ja johtajana konservatorioissa Toulousessa. Myöhemmin hän muutti Strasbourgiin ja johti Baden-Badenin konsertteja. Piccinni palasi Pariisiin vuonna 1849 ja kuoli seuraavana vuonna. 

Piccinnin tuotantoon kuuluu yli 200 näyttämöteosta, joiden joukossa on 25 koomista oopperaa. Hän laati myös melodraamoja, baletteja ja muita teoksia. Piccinni teki lisäksi pianosovituksen Jean-François Le Sueurin teoksesta *[[Ossian, ou Les bardes]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Thyra Frank

**Thyra Frank Rasmussen** (s. 10. toukokuuta 1952 Skørping) on tanskalainen entinen Liberaalin allianssin poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 2011–2015 ja toimi Tanskan vanhusministerinä vuosina 2016–2019.

Thyra Frank on koulutukseltaan sairaanhoitaja, ja hän toimi vuodesta 1988 lähtien palvelukodin johtajana Frederiksbergissä. Hänen johdollaan asukkaiden elämänlaatu ja elinikä kasvoivat, ja hän sai laajaa mainetta sekä useita palkintoja. Hänet on muun muassa nimetty Dannebrogin ritarikuntaan.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Thyra Frank'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
New Vector

**New Vector Ltd.** on brittiläinen yhtiö, joka kehittää pikaviestinpalveluita. Sen tuotteita ovat Element-pikaviestinasiakasohjelmat ja Element Matrix Services -palvelu, joita markkinoidaan Element-tavaramerkillä. New Vector on myös suuresti mukana Matrix-protokollan kehitystyössä.

## Tytäryhtiöt
New Vectorilla on ainakin seuraavat tytäryhtiöt:
* ranskalainen New Vector SARL
* yhdysvaltalainen Element Softaware Inc.

## Katso myös
* Element
* Element Matrix Services

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivusto
* Git-arkistot
Elaine Lau

**Elaine Lau** on kanadalainen pianisti ja äänirautapianisti.

Lau valmistui Cincinnatin yliopiston College-Conservatory of Musicista, jossa opiskeli Eugene ja Elizabeth Pridonoffin johdolla, sekä The Glenn Gould Schoolissa. Hänen oppiaineensa olivat pianonsoitto (esiintyminen) ja pianopedagogiikka. Hänen opettajiensa joukossa olivat myös Peter Longworth, Valerie Tryon, June Caskey, Gwen Beamish, Golda Vainberg-Tatz ja Karl Ulrich Schnabel.

Lau on soittanut solistina useiden orkesterien kanssa. Eri kokoonpanoista hänen yhteistyökumppaneihinsa ovat kuuluneet Canadian Chamber Ensemble, Contact Contemporary Music ja Kitchener–Waterloon sinfoniaorkesteri. Hän on esiintynyt sooloresitalistina muiden muassa Canadian Opera Companyn Piano Virtuoso -konserttisarjassa sekä Canadian Music Centren On the 13th! -pianokonserttisarjassa. Lau on sekä säännöllisesti kantaesittänyt uusia teoksia että tulkinnut standardiohjelmistoon kuuluvia teoksia. Hän oli Stephanie Chuan ja Joseph Ferrettin kanssa mukana perustamassa Torontossa toimivaa palkittua junctQín-kosketinsoitinkollektiivia, joka on omistautunut uuden musiikin esittämiselle. Ryhmä on tilannut teoksia useilta säveltäjiltä. Joseph Ferrettin kanssa Lau on myös soittanut duopianistina Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Kaksikko on kantaesittänyt uusia teoksia ja levyttänyt Capstone Recordsille. Vuonna 2006 Laulla ja Ferrettillä oli Banff Centre for the Arts ja Creativityn taiteilijaresidenssi. Laun levytysten joukossa on ollut Redshift Recordsille tehty kuusikätisen nykypianomusiikin levytys *reTHiNK* (2020, rahoittajina FACTOR ja Canada Council). Vuonna 2021 hän esiintyi sopraano Kristin Mueller-Heaslipin kanssa säveltäjä Alex Eddingtonin albumilla *A Present from a Small Distant World* (Redshift Records).

Lau toimi vuosien ajan Luccan oopperateatterin valmentajana ja korrepetiittorina. Vuosina 2005–2008 hän oli Pennsylvania Governor's School for the Artsin yhteistyöpianisti ja -kouluttaja. Vuonna 2003 Lau aloitti opettamisen Wilfrid Laurier -yliopistossa. Hän on toiminut henkilökunnan jäsenenä myös Oscar Peterson School of Musicissa (entisessä Royal Conservatory Schoolissa). Vuonna 2013 Lau pääsi Kanadan kansallisen nuoriso-orkesterin kosketinsoitinhenkilökunnan jäseneksi. Vuonna 2018 hänelle myönnettiin Ontarion rekisteröityjen musiikkiopettajien liiton *Contribution to Teaching* -palkinnon.

## Lähteet
Hours (albumi)

**Hours** (tyyliteltynä **'Hours...**') on englantilaisen muusikon David Bowien albumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 1999.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
Lähde

* David Bowie – laulu, kosketinsoittimet, akustinen kitara
* Reeves Gabrels – sähkökitara, akustinen kitara, syntetisaattori
* Mark Plati – basso, akustinen kitara, syntetisaattori
* Mike Levesque – rummut

## Arvostelut
* Allmusic: () 
* Pitchfork: 6,2/10
* Soundi: 

## Lähteet
Element (täsmennyssivu)

**Element** tarkoittaa seuraavia asioita:

## Tietotekniikka
Element on New Vectorin rekisteröimä tavaramerkki, jota käytetään seuraavissa:
* Element, New Vectorin kehittämät avoimen lähdekoodin pikaviestinasiakasohjelmat
* Element Matrix Services, New Vectorin Matrix-isännöintipalvelu, jota myydään erilaisina palvelupaketteina

## Muut
* Element Skateboards, yhdysvaltalainen rullalautavalmistaja
* Honda Element, Hondan crossover-automalli.

## Lähde
Blaine (Tennessee)

**Blaine** (aikaisemmin **Blaine's Crossroads**) on kaupunki Graingerin piirikunnassa, Tennesseen osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 1&nbsp;869. Blaine sai kaupunkioikeudet 1. marraskuuta 1978.

Marvin Braden on toiminut Blainen pormestarina 2018 lähtien.

## Väestö
Kaupungin asukkaista 94,78 prosenttia on valkoisia, 1,42 prosenttia intiaaneja ja 0,18 prosenttia afroamerikkalaisia. 2,66 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 37,9 vuotta.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Cynthia-Lea-House-tn1.jpg|Cynthia Lea House.
Tiedosto:Blaine-City-Hall-tn1.jpg|Blainen kaupungintalo ja kirjasto.
Tiedosto:Shields-Tavern-Blaine-tn1.jpg|Shields' Tavern.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
Anadolu Ajansı

**Anadolu Ajansı** on Turkin valtiollinen uutistoimisto. Sen pääkonttori on Ankarassa, ja se tuotti vuonna 2020 uutisia 13 kielellä edelleenkäyttösopimukset huomioiden yhteensä 6&nbsp;000:lle media-asiakkaalle. Toimiston rahoituksesta vastaa pääosin Turkin valtio, mutta sillä ei ole osakeyhtiössä enemmistöomistusta.

## Historia
Uutistoimisto perustettiin 6. huhtikuuta 1920 Turkin itsenäisyyssodan aikana, 17 päivää ennen väliaikaisen parlamentin ensimmäistä kokoontumista. Toimisto pitää perustajinaan kahta kansallismielistä aktivistia, journalisti Yunus Nadi Abalıoğlua ja kirjailija Halide Edib Adıvaria. Uusi toimisto otti tehtäväkseen sekä valistaa kotimaan kansalaisia, että puolustaa itsenäisyyttä haluavan maan kantoja ulkomaille. Kemal Atatürkin avulla toimistosta kehitettiin länsimaisen mallin mukainen, riippumaton uutispalvelu vuonna 1925. Toimiston itsenäinen asema turvattiin perustuslaissa, ja valtion omistusosuus on 2020-luvulle asti pysynyt alle 50 prosentin. Pääosan tuloistaan toimisto kuitenkin saa valtion rahoituksena. 

AK-puolueen noustua 2000-luvulla valtaan Recep Tayyip Erdoğanin johtama hallitus pyrki saamaan enemmän määräysvaltaa Anadolu Ajansın uutisointiin ja Kansainvälisen lehdistöinstituutin IPI:n mukaan toimiston katsottiin paljolti menettäneen puolueettomuutensa sisäpoliittisen paineen alla. Presidentillinen asetus vuonna 2018 antoi presidentille viideksi vuodeksi oikeuden nimittää toimiston johto sekä määrätä sen rahoituksesta, toiminnasta, organisaatiosta ja henkilöstöhallinnosta. Turkin vuoden 2019 paikallisvaalien aikana virallista tulospalvelua hoitanutta AA:ta syytettiin tulosseurannan keskeyttämisestä, kun eräs opposition ehdokas alkoi menestyä liian hyvin.  

Maaliskuussa 2021 IPI kiitti Turkin perustuslakituomioistuimen oikeuden kumoavaa päätöstä, jossa vuoden 2018 asetus katsottiin valtaosin laittomaksi. Presidentin valta päättää Anadolu Ajansın rahoituksesta kuitenkin säilyi, ja IPI katsoi Turkin hallituksen edelleen vaarantavan uutistoimiston toimituksellisen riippumattomuuden.

## Lähteet
Liikkeellä

**Liikkeellä** on Aivovuoto-nimisen rap-yhtyeen kolmas kokopitkä albumi, joka julkaistiin 3. huhtikuuta 2020. Albumi ilmestyi vinyylinä 8. toukokuuta 2020. Albumilta on ilmestynyt singlet ”Kadut ei tiedä”, ”Cadaques”, sekä ”Minä en aja/Ilmatyynyt”.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Kulttuuritoimitus: 
* Soundi: 

## Lähteet
Komitea työväendemokratian ja kansainvälisen sosialismin puolesta

**Komitea työväendemokratian ja kansainvälisen sosialismin puolesta** () on yksi ensimmäisistä trotskilaisjärjestöistä Venäjällä.

## KRDMS luominen
KRDSMS:n perusti Sergei Bijets vuonna 1990 Työväen kansainvälisen komitean (TKK) venäläiseksi osastoksi. KRDMS piti itseään Lev Trotskin vuonna 1928 perustaman bolševikki-leninistien liiton suorana seuraajana. Järjestö osallistui kampanjamateriaaliensa jakeluun ja osallistui aktiivisesti vuosien 1991 ja 1993 tapahtumiin Moskovassa sekä vastusti ”työnvastaisen” työlain käyttöönottoa. Valiokunta julkaisi Työväendemokratia -sanomalehteä. Vuonna 1993 organisaatio erosi TKK:n jäsenyydestä. Tuloksena muodostui kaksi samannimistä ryhmää.

## KRDMS muutoksia
Vuonna 1998 KRDMS, muutti nimekseen Sosialistinen vastarinta (), ja sanomalehden nimeksi muutettiin Vasen etujoukko ().

## KRDMS
Järjestön jäsenet kannattivat ”vallankumouksellisen työväenpuolueen” perustamista, joka ei liity mihinkään kansainvälisiin rakenteisiin. KRDMS aloitti marxilaisen työväenpuolueen kanssa yhdistävän keskustelun, jonka puitteissa pidettiin useita seminaareja Neuvostoliiton luokkaluonteesta. Yhdistymistä ei kuitenkaan koskaan tapahtunut. Vuonna 1998 Moskovassa pidetyssä KRDMS:n kuudennessa kongressissa yksi järjestön johtajista, Sergei Bijets, ehdotti liittymistä marxilaisen internationaalin komiteaan (KMT). Hänen ehdotuksensa ei sitten saanut tukea.

Tammikuussa 1999 pidettiin seitsemäs kongressi, jossa järjestö päätti liittyä KMT:hen. Samassa kongressissa KRDMS nimettiin uudelleen Vallankumoukselliseksi työväenpuolueeksi. Boris Stomahin, erotettiin organisaatiosta samassa kongressissa.