open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aarno Raninen (albumi)

**Aarno Raninen** on Aarno Ranisen sooloalbumi vuodelta 1972 hänen perustamalleen levymerkille Finnsound. Lauluosuuksien lisäksi Raninen vastaa kaikista sävellyksistä ja sovituksista, avauskappaleella ”Ei aurinkoa” myös sanoituksesta. Hän myös johtaa orkesteria ja soittaa Hammond-urkuja ja muita kosketinsoittimia. Useimmat sanoitukset albumille on tehnyt Juha Vainio. 

B-puolen kolmas kappale ”Gone” on Jim Pembroken englanniksi tekstittämä Aarno Ranisen sävellys, jonka Jussi Raittinen tekstitti ja Irina Milan levytti 1968 suomeksi nimellä ”Pois kuihtuu ruusu kaunein”.

Päätöskappaleella vierailee näyttelijä Esko Salminen lukemassa Aleksis Kiven tekstiä.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Euro Hockey Tour 2021–2022

**[[Euro Hockey Tour]]in kausi 2021–2022** oli sarjan 26. kausi. Sarjassa pelaavat Suomen, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet. Venäjä suljettiin sarjasta Ukrainan sodan vuoksi ja sen korvasivat Tšekin turnauksessa Itävalta ja Ruotsin turnauksessa Sveitsi. Lisäksi Kanada osallistui Channel One Cupiin.

## Kokonaispisteet

Pisteisiin on laskettu vain joukkueiden keskinäiset ottelut.

## Karjala-turnaus

## Channel One Cup
Suomi sijoittui turnauksessa ensimmäiseksi, sillä Venäjän sijoitukseen ei huomioida Kanadaa vastaan pelattua ottelua.

## Czech Hockey Games

## Beijer Hockey Games

## Lähteet
Yvor Winters

**Yvor Winters** (1900 Chicago, Yhdysvallat – 1968 Palo Alto, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen runoilija ja kriitikko sekä vuodesta 1928 Stanfordin yliopiston opettaja.

Tutkimuksessaan *Primitivism and Decadence* vuodelta 1937 Winters arvostelee vapaamittaista, kokeellista runoa. Se ja useita muita on koottu 1947 yhteen niteeksi *In Defense of Reason*. Niinpä hänen omissa runoissaan on leimallista klassinen kurinalaisuus ja rationaalisen mielen ja runollisen herkkyyden suhde. Wintersin runot on julkaistu koottuina nimillä *Collected Poems* (1952, 1960) ja *The Early Poems* (1966).

## Lähteet
Klassikaraadio

**Klassikaraadio** (myös **KlaRa**) on Viron yleisradion ympärivuorokautinen klassiseen musiikkiin keskittyvä radiokanava. Se perustettiin keväällä 1995 ja nykyään sitä voi kuunnella myös internetin välityksellä. Musiikin lisäksi kanavalla esitetään uutislähetyksiä, kulttuuriohjelmia sekä konsertteja. Kanavalla oli vuonna 2018 viikoittain keskimäärin 94 000 kuuntelijaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Klassikaraadion kotisivut
Kaiken jälkeen

**Kaiken jälkeen** on Katujen Äänet-yhtyeen toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 12. marraskuuta 2021.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Kaaoszine: 
* Skrutt Magazine: 
* Soundi: 

## Lähteet
Sulle, joka yksin aina oot

**Sulle, joka yksin aina oot** on Katujen Äänet-yhtyeen debyyttialbumi. Albumi julkaistiin 9. tammikuuta 2015.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
 
## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Joonas Hänninen

**Joonas Hänninen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Joonas Hänninen (s. 1983), suomalainen pesäpalloilija
* Joonas Hänninen (s. 1985), Varkauden kaupunginjohtaja.
Elio Vittorini

**Elio Vittorini** (1908 Siracusa, Italia – 1966 Milano, Italia) oli italialainen kirjailija. Hän opiskeli jonkin aikaa mutta ansaitsi sitten elantonsa sekalaisilla töillä. Ensimmäiset kertomuksensa hän julkaisi *Solaria*-lehdessä 1929–1931. Ensimmäinen romaani *Il garofano rosso* ilmestyi jatkokertomuksena 1933–1934 ja kirjana 1948. Hän käänsi yhdysvaltalaista kirjallisuutta.

Fasismin aikana sensuuri rajoitti sekä hänen oman tuotantonsa että käännösten julkaisua. Hänen pääteoksensa *Vierailu* (1941) kertoo paluusta Pohjois-Italiasta kotiseudulle Sisiliaan. Toisen maailmansodan jälkeen hän oli keskeinen henkilö italialaisessa kulttuurikeskustelussa. Hän perusti kaksi aikakauslehteä, 1945–1947 ilmestyneen lehden *Il Politenico* ja yhdessä Italo Calvinon kanssa lehden *Il Menabò di letteratura*, joka ilmestyi 1959–1967. Hän kirjoitti romaanien lisäksi myös kirjallisuuskritiikkiä.

## Suomennetut teokset
* *Vierailu* (*Conversazione in Sicilia*), suom. Pirkko Peltonen, Gummerus 1977

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neorealismi (kirjallisuus)

**Neorealismi** on noin 1945–1955 vallalla ollut italialainen autenttisuuteen pyrkinyt elokuvataiteen ja kirjallisuuden antifasistis-vasemmistolainen suuntaus, joka sai vaikutteita modernista angloamerikkalaisesta kirjallisuudesta.

Kirjallisen neorealismin kärkeä edustavat Carlo Levi romaaneillaan *Cristo si éfermata a Eboli* (1945), Primo Levi romaanillaan *Se questo e un uomo* (1947, suom. *Tällainenko on ihminen*) sekä Elio Vittorini romaanillaan *Conversazione in Sicilia* (1944, suom. *Vierailu*). Neorealismia ennakoi jo Alberto Moravian romaani *Gli indiferenti* (1929, suom. *Välinpitämättömät*).

## Lähteet
Käpäläsaniaiskasvit

**Käpäläsaniaiskasvit** (Davalliaceae) on Polypodiales-lahkoon kuuluva saniaisheimo. Siihen kuuluu viisi sukua ja noin 50 lajia.

Heimon lajeja ei kasva Suomessa luonnonvaraisina.

## Sukuja
* *[[Araiostegia]]*
* *[[käpäläsaniaiset|Davallia]]* – käpäläsaniaiset
* *[[Davallodes]]*
* *[[Humata]]*
* *[[Paradavallodes]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Davalliaceae
* Flora of China: Davalliaceae
Requiem (Kornin albumi)

__NOTOC__
**Requiem** on Kornin neljästoista studioalbumi, joka julkaistiin 4. helmikuuta 2022.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
# (Japanin bonuskappale)

## Kokoonpano
* Jonathan Davis – laulu
* James "Munky" Shaffer – kitara
* Brian "Head" Welch – kitara
* Reginald "Fieldy" Arvizu – basso
* Ray Luzier – rummut

## Arvostelut
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Aiheesta muualla
* 

## Lähteet
Danakilin syvänkö

**Danakilin syvänkö** () on syvänkö pohjoisessa Etiopiassa Danakilin aavikon pohjoisosassa Afarin osavaltiossa. Seutu tunnetaan hyvin ankarista ympäristöolosuhteistaan. Alue on yksi maailman kuumimmista ja kuivimmista alueista. Paikalliset ovat etniseltä taustaltaan afareja ja paikallisen elinkeinon on muodostanut suolan louhinta.

## Maantiede

Danakilin syvänkö sijaitsee Etiopian Afarin osavaltion pohjoisosassa Danakilin aavikolla. Se on osa laajempaa Itä-Afrikan hautavajoamaa. Syvänkö on pohjois-eteläsuuntainen, noin 200 kilometriä pitkä ja 50–150 kilometriä leveä. Sitä reunustavat sekä idästä että lännestä ylänköalueet. Lännessä on Etiopian ylänkö ja idässä kohoaa Danakilin Alppeina tunnettu horsti. Danakilin syvängön matalimmat kohdat ovat noin 115 metriä merenpinnan alapuolella.

Punaisestamerestä pohjoisessa alueen erottavat merenpinnasta vain noin 25 metriä korkeat kukkulat. Sadevesiä rannikkokukkuloilta naapurimaa Eritreasta valuu joillekin alueen suolajärville. Monet paikallisista lammista ovat hyvin happamia ja kuumia. Danakilin syvängöllä on kaksi aktiivista tulivuorta ja useita geysirejä. Paikoittain maasta kohoa myrkyllisiä kloori- ja rikkikaasuja.

Danakilin syvänkö on tunnettu yhtenä maailman kuumimmista paikoista. Lämpötilat kohoavat usein 45°C ja voivat nousta 60&nbsp;°C. Kuumuuden ohella Danakilin syvänkö on myös yksi maailman kuivimmista alueista. Vuotuinen sadanta on vain 100–200&nbsp;ml.

Vaikka olot alueella ovat yleisesti ottaen hyvin ankarat, on myös syvängön ankarimmilla paikoilla elämää. Esimerkiksi Dallolin kraatterin järven ja lammikoiden hyvin kuumassa, happamassa ja suolaisessa vedessä on bakteereja.

## Historia ja ihminen

Danakilin syvängön aluetta ovat asuttaneet afariklaanit. Yksi vanha elinkeino alueella on ollut suolan kerääminen alueen suolajärviltä. Suolaa kerätään lohkoina, jotka kuljetetaan kameleilla useiden kymmenien kilometrien päähän syvängöltä. Lohkot tunnettiin perinteisesti nimellä *amolé* ja niitä voitiin käyttää myös valuuttana.

Alueen äärimmäiset olosuhteet ja vihamielisinä pidetyt paikalliset klaanit pitivät pitkään ulkopuoliset matkailijat poissa alueelta. 1800-luvulla alueelle suuntautui kolme tutkimusretkikuntaa, joiden kaikki eurooppalaiset jäsenet kuitenkin saivat eri syistä surmansa, tai eivät muuten koskaan palanneet. Ensimmäinen alueella onnistuneesti matkaillut eurooppalainen oli brittiläinen kaivosinsinööri Ludovico Mariano Nesbitt vuonna 1928. Nykyisin alueelle suuntautuu turistimatkailua. Usein alueelle matkustetaan Tigrayn Mekelestä. Mekelestä on rakennettu soratietä kohti paikallista Dallolia.

## Katso myös
* Afarin syvänkö

## Lähteet
Hugo Jonsson

**Hugo Alarik Jonsson** (25. helmikuuta 1884 Helsinki – 9. huhtikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen uimari, joka kilpaili vuoden 1908 kesäolympialaisissa.

Hän oli Helsingfors Simsällskap -seuran puheenjohtaja 1913 ja hallituksen jäsen 1908–1911 ja 1925–1930. Hän meni naimisiin Ellen Maria Forsténin kanssa vuonna 1914.

Hänelle myönnettiin 4. luokan Vapaudenristin ritarikunnan mitali.

## Lähteet
Suomen kansallinen rukousaamiainen

**Suomen kansallinen rukousaamiainen** on vuosittain järjestettävä kristillinen aamiaistilaisuus, joka kokoaa yhteen politiikan ja elinkeinoelämän edustajia. Tapahtuman tarkoitus on rakentaa yhteistyöverkostoja ja kontakteja kansallisiin ja kansainvälisiin yhteistyöryhmiin, henkilöihin ja organisaatioihin kristillisen maailmankuvan pohjalta. Tilaisuuden järjestää Suomen Kansallinen Rukousaamiainen ry yhdessä eduskunnan raamatturyhmän kanssa.

Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2015. Vuonna 2016 tapahtuma järjestettiin Kalastajatorpan Hilton-hotelissa, jolloin tapahtumaan osallistui yli 150 osallistujaa jotka edustivat liike-elämän johtajia ja yhteiskunnallisia vaikuttajia. Rukousaamiainen on kutsuvierastilaisuus, johon osallistuu myös ulkomaalaisia vieraita. Tapahtuman pääpuhujia ovat muun muassa olleet Pekka Huokuna ja Tapio Luoma.

Suomen kansallisen rukousaamiaisen suunnittelu sai alkunsa Sauli Ahvenjärven ja Antero Laukkasen toimesta, jotka kokosivat yhteen toimijoita eduskunnasta ja kristillistä järjestöistä. Tapahtuman taustalla on ohjausryhmä, yhdistyksen johtokunta ja joukko vapaaehtoisia.

## Katso myös
* Kansallinen rukousaamiainen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kansallisen rukousaamiaisen verkkosivusto
Käpäläsaniaiset

**Käpäläsaniaiset** (*Davallia*) on käpäläsaniaiskasvien (Davalliaceae) heimoon kuuluva saniaissuku ja heimon tyyppisuku. Sukuun kuuluu lähteestä riippuen noin 20–65 lajia.

Käpäläsaniaiset kasvavat luonnossa laajalti maapallon trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla Amerikan mantereita lukuun ottamatta. Suvun lajeja tavataan Espanjassa, Portugalissa, Marokossa, Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa, Itä- ja Kaakkois-Aasiassa Intiasta Japaniin, Malaijien saaristossa, Australian itäosissa sekä Oseaniassa.

Joitakin lajeja kasvatetaan koristekasveina tai huonekasveina.

## Lajeja
* *[[kanariankäpäläsaniainen|Davallia canariensis]]* – kanariankäpäläsaniainen (jäniksenkäpäläsaniainen, kanariankäpälä)
* *[[Davallia chrysanthemifolia]]*
* *[[Davallia denticulata]]*
* *[[kaninkäpäläsaniainen|Davallia fejeensis]]* – kaninkäpäläsaniainen
* *[[Davallia lobata]]*
* *[[oravankäpäläsaniainen|Davallia mariesii]]* – oravankäpäläsaniainen
* *[[Davallia pectinata]]*
* *[[makinkäpäläsaniainen|Davallia solida]]* – makinkäpäläsaniainen
* *[[jäniksenkäpäläsaniainen|Davallia trichomanoides]]* – jäniksenkäpäläsaniainen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Käpäläsaniaiset (''Davallia'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Davallia''
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Davallia'' 
* Flora of China: ''Davallia''
Siimakrotti

**Siimakrotti** (*Gigantactis macronema*) on siimakrotteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä Atlantista ja Tyynestämerestä. 

## Koko ja ulkonäkö
Siimakrottinaaras voi kasvaa suurimmillaan noin 35 cm pitkäksi ja koiras on huomattavasti pienempi, suurimmillaan 10&ndash;11 cm. Lajin naaras on ruumiinrakenteeltaan pitkänomainen ja suurisuinen. Tunnusomainen piirre on siimamaiseksi pidentynyt selkäevän ruoto, jonka päässä on valoelin. Ruoto voi olla pituudeltaan lähes viisinkertainen kalan ruumiinpituuteen verrattuna.

## Levinneisyys ja elintavat
Siimakrotteja on tavattu laikuttaisesti Atlantin keski- ja itäosista sekä Tyynestämerestä Baja Californian ja Havaijin läheisyydestä. Kala elää useimmiten 650–2&ndash;500 metrin syvyydessä. Siimakrotti on peto, joka syö kaloja, äyriäisiä ja pääjalkaisia. 

## Lähteet
Ballistic, Sadistic

__NOTOC__
**Ballistic, Sadistic** on Annihilatorin seitsemästoista studioalbumi, joka julkaistiin 24. tammikuuta 2020.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Kaaoszine: 8-/10
* Metalliluola: 6-/10
* V2.fi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Eero Lano

**Eero Lano**, aiemmin **Lönnroos** (21. huhtikuuta 1917 Koski – 23. maaliskuuta 2007) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Lanon vanhemmat olivat kauppias, pankinjohtaja Henrik Emil (Heikki Eemil) Lönnroos ja Anna Seppälä ja puoliso vuodesta 1944 Irma Tellervo Heiskari. Lano tuli ylioppilaaksi Lahden lyseosta 1936 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1938. Hän oli Kansallis-Osake-Pankin virkailija vuodesta 1939, mutta osallistui sitten sekä talvisotaan että jatkosotaan. Oltuaan kamreeri maatalousministeriössä Lanosta tuli Lahti-yhtiön kustannuslaskija 1946, kunnes hän siirtyi 1951 Askon Tehtaiden palvelukseen konttoripäälliköksi. Asko-yhtymän  talousjohtaja hänestä tuli 1967, yhtymän hallituksen jäsen 1971 ja yhtymän Asko-yhtiön toimitusjohtaja 1973 pääjohtaja Onni Penttilän alaisuuteen. Eläkkeelle Lano siirtyi vuoden 1978 lopussa, mutta jäi vielä yhdistyneen Askon ja Upon hallintoneuvoston jäseneksi.

## Lähteet
Livio Stadler

**Livio Stadler** (s. 26. maaliskuuta 1998 Steinhausen, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka on edustanut EV Zugia vuodesta 2017 lähtien. Kaudella 2016-2017 Stadler oli lainalla ruotsalaisessa Luleå HF:ssä. Stadler edusti Sveitsin maajoukkuetta u18-tasolla vuosina 2015 ja 2016 sekä u20-tasolla vuonna 2017.

## Lähteet
Puijat

**Puijat** (*Puya*) on ananaskasvien (Bromeliaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu reilut 220 lajia. Suvun lajit kasvavat pääasiassa Etelä-Amerikassa.

## Lajeja
* *[[Puya alpestris]]*
* *[[Puya chilensis]]*
* *[[hopeapuija|Puya coerulea]]* – hopeapuija
* *[[Puya dasylirioides]]*
* *[[Puya dolichostrobila]]*
* *[[Puya herrerae]]*
* *[[Puya laxa]]*
* *[[jadepuija|Puya mirabilis]]* – jadepuija
* *[[puija|Puya raimondii]]* – puija
* *[[Puya trianae]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Puijat (''Puya'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Puya''
* iNaturalist: Suku ''Puya''
* UniProt: Taxonomy – ''Puya'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Puya'' 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Puya''
Finlands svenska pingstmission

**Finlands svenska pingstmission** (lyh. **FSPM**, ) on suomenruotsalaisten helluntaiseurakuntien ulkomaantyön yhteistyöjärjestö. FSPM koordinoi kehitysprojekteja Burundin ja Tansanian alueella. FSPM saa toimintaansa rahoitusta Suomen ulkoministeriöltä sekä muilta järjestöiltä ja yksityishenkilöiltä. FSPM vastaa kehitysyhteistyöhankkeiden suunnittelusta, seurannasta ja hallinnosta sekä kumppaniyhteistyöstä.

## Lähteet
Napamiehet

**Napamiehet** on vuonna 2015 julkaistu suomalainen komediasarja, jonka ovat luoneet Janne Reinikainen ja Tommi Korpela. He näyttelevät sarjan pääosia ja toimivat käsikirjoittajina yhdessä John Lundstenin kanssa; lisäksi Reinikainen vastaa ohjauksesta. *Napamiehet* julkaistiin alun perin Ruutu-suoratoistopalvelussa 6. maaliskuuta 2015. Syksyllä 2021 sarja julkaistiin myös Yle Areenassa.

Reinikainen ja Korpela näyttelevät sarjassa fiktiivisiä versioita itsestään, jotka joutuvat erinäköisiin kommelluksiin elämässä ja jotka päättävät matkustaa Pohjoisnavalle. Muissa keskeisissä rooleissa ovat kaksikon kaveri Tero (Tero Koponen) sekä Jannen tyttöystävä Inga (Inga Björn).

## Rooleissa

## Lähteet
Voyage

**Voyage** voi tarkoittaa seuraavia:
__NOTOC__
## Elokuvat ja televisio
*Voyage, ranskalainen televisiokanava

## Musiikki
*Voyage, ranskalainen yhtye

### Klassinen musiikki
**[[The Voyage]]*, Philip Glassin ooppera vuodelta 1992

### Albumit
**[[Voyage (Abban albumi)|Voyage]]*, Abban albumi vuodelta 2021
**[[Voyage (Chick Corean albumi)|Voyage]]*, Chick Corean albumi vuodelta 1984
**[[Voyage (David Crosbyn albumi)|Voyage]]*, David Crosbyn albumi vuodelta 2006
**[[Voyage (Stan Getzin albumi)|Voyage]]*, Stan Getzin albumi vuodelta 1986
**[[Voyage (Christy Mooren albumi)|Voyage]]*, Christy Mooren albumi vuodelta 1989
**[[Voyage (The Sound of Arrowsin albumi)|Voyage]]*, The Sound of Arrowsin albumi vuodelta 2011
**[[Voyage (Voyagen albumi)|Voyage]]*, Voyagen albumi vuodelta 1978

**[[The Voyage (albumi)|The Voyage]]*, Johnny Duhanin albumi vuodelta 2005
**[[Le Voyage]]*, Paul Motianin albumi vuodelta 1979

### Kappaleet
*”Voyage”, Aiyumi Hamasakin kappale vuodelta 2002
*”Voyage”, Zoë Mën kappale vuodelta 2025
*”The Voyage”, Johnny Duhanin kirjoittama kappale vuodelta 1989
*”The Voyage”, The Moody Bluesin kappale vuodelta 1969
Koantaus

**Koantaus** on järvi Rautjärven pohjoisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on yksi neliökilometri. Etäisyys Imatralta on 42 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Koantauksen mutkaisen rantaviivan pituus on 11&nbsp;632 metriä. Useat saaret ja niemimaat jakavat järveä. Läntisin osa, Pieni-Koantaus, on vain kapean salmen kautta yhteydessä pääaltaaseen. Noin viidennes Koantauksesta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 19 metriä, sijaitsee järven länsipuoliskolla Karssaaren eteläpuolella.

Koantauksen saariluku on kymmenen. Kaikki saaret ovat yli aarin laajuisia, kaksi saarta (Suursaari ja Ahosaari) on yli hehtaarin laajuisia. Koantauksen rannoilla on pientaloja ja peltotilkkuja. Lounaisrannan Ilomäen korkeustaso on noin 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Koantauksen luoteispuolella sijaitsee Sarajärvi ja itäpuolella Pitkäjärvi.

Koantauksen lounaisrannan tuntumassa sijaitsee runsaan kymmenen aarin laajuinen Iivanansaari, joka sai nimensä Isonvihan aikana. Saarella sijaitsee kalterijääkäri Erik Johan Reinikaisen hautakammio.

Koantauksen vesitilavuus on 6&nbsp;128&nbsp;000 kuutiometriä.

Koantaus (03.012.1.014) kuuluu Silamusjoen alueeseen (03.012), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Hiitolanjoen päävesistössä (03). Toinen jakovaihe on Hiitolanjoen alue (03.01). Koantaus on toiseksi laajin Silamusjoen alueen 19:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Silamus. Koantausta seuraa Saarilampi, Vihtari ja Suikka.

## Lähteet
Kurtinjärvi (Kuusamo)

**Keltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi** on useasta altaasta koostuva järvi Kuusamon pohjoisosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 7,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuusamon kuntakeskuksesta on 34 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Keltinki ja Kurtinjärvi muodostavat järvikokonaisuuden eteläosan, joka on kaakkois–luoteissuuntainen. Keltingin koillisosasta kuljetaan Virtasalmen kautta pohjoisosaan, joka on länsi–itäsuuntainen. Lännessä on Räväjärvi ja idässä Hietalahti. Hietalahden pohjoispuolella sijaitsee järvikokonaisuuden koillisin osa, jonka itärannalta vedet laskevat Käylänkoskea itään Kitkajokeen, joka virtaa Juumajärveen ja jatkaa idän suuntaan. Lisäksi Kurtinjärven itärannalta virtaa laskuoja Perälampeen (239,8 metriä mpy).

Keltinkiin laskee Kiveskoski lounaasta Ala-Kitkasta (240,4 metriä mpy), Räväjärveen laskee Koprajoki lännestä. Järvikokonaisuutta ympäröiviltä soilta virtaa useita laskuojia.

Räväjärven syvin kohta on kartan mukaan 14 metriä. Kurtinjärvessä on 12 metrin syvänteitä ja Keltinki on kokonaisuudessaan matala. Räväjärvessä sijaitsee järvikokonaisuuden ainoa yli 10 hehtaaria laaja vähintään 10 metriä syvä alue.

Kurtinjärven Pukkisaari on pinta-alaltaan yli 10 hehtaaria. Räväjärven ja Hietalahden välissä sijaitsevan Rävänsaaren pinta-ala on useita hehtaareja. Räväjärven etelärannan tuntumassa sijaitsee usean hehtaarin laajuinen Torvisensaari.

Hietalahden itärannalla sijaitsee Käylän asutuskeskus. Kurtinjärven pohjoisrannalla ja Räväjärven länsirannalla on maatalousalueita.

Keltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi (73.023.1.001) kuuluu Keltingin alueeseen (73.023), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kitkajärven alue (73.02). Keltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi on Keltingin alueen laajin järvi. Sitä seuraa Säkkilänjärvi, Pikku-Rävä ja Pöytisjärvi. Alueeseen kuuluu 22 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Haukkajärvi (Mikkeli)

**Haukkajärvi** on järvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 46 kilometriä eteläkaakkoon.

## Maantiede
Haukkajärven etelä–pohjoissuuntainen selkävesi on 1,9 kilometriä pitkä. Siitä työntyy lounaaseen järven pinta-alaan nähden laaja vesialue, jonka eteläosan nimi on Kuituranlahti. Haukkajärven lounaisosasta ulottuu järven pohjoisosaan yhtenäinen vähintään 10 metriä syvä vyöhyke, jonka keskellä on järven syvin kohta, 27 metriä. Noin 40 % järvestä on vähintään 10 metriä syvä ja viidennes vähintään 15 metriä syvä. Järven kaakkoisosa on matala.
Haukkajärven kolmen saaren yhteispinta-ala on 33 aaria. Saaret sijaitsevat rantaviivan tuntumassa. Järven rannoilla on pientaloja. Haukkajärveen laskee Taivaloja pohjoisesta Sikolammelta (83,6 metriä mpy) ja muutamia muita laskuojia. Haukkajärvi laskee Haukkaojaa Myllylammen (78,3 metriä mpy) kautta Kuolimoon (77,0 metriä mpy).

Haukkajärven vesitilavuus on 11&nbsp;853&nbsp;000 kuutiometriä.

Haukkajärvi (04.141.1.028) kuuluu Kuolimon lähialueeseen (04.141), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Haukkajärvi on kolmanneksi laajin Kuolimon lähialueen 124:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltää Kuolimo ja Suomijärvi ja seuraa Vartusjärvi.

Suomessa on kahdeksan Haukkajärveä, joista kolme on yli neliökilometrin laajuisia.

## Lähteet
Haaravesi

**Haaravesi–Iso-Pitämä** on järvi Suomussalmen kuntakeskuksen eteläpuolella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 3,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 87 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Haaravesi sijaitsee Kiantajärvestä Oulujärveen virtaavan Emäjoen yläjuoksulla. Järven länsiosa on Haaravesi ja itäosa Iso-Pitämä. Järven pinta-alasta viidennes on vähintään 10 metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat Haaravedellä. Haaraveden rannat ovat metsämaata, Iso-Pitämän itärannalla on asuinalue. Samantasoinen vesialue (186,4 metriä merenpinnan yläpuolella) jatkuu Haaravedeltä yli kymmenen kilometriä itään (Vuokinjoki, Hietajärvi, Alanteenjärvi, Parvajärvi). Myös Iso-Pitämän koillispuolisen Taivalalasen korkeustaso on 186,4 metriä mpy.
Haaravesi laskee Aittokosken voimalan kautta Emäjokeen. Järvessä ei ole mainittavia saaria.

Haaravesi–Iso-Pitämän vesitilavuus on 19&nbsp;851&nbsp;000 kuutiometriä.

Haaravesi–Iso-Pitämä (59.611.1.001) kuuluu Aittokosken voimalan alueeseen (59.611), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Aittokosken-Alanteenjärven alue (59.61) ja ensimmäinen on Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6). Haaravesi–Iso-Pitämä on laajin Aittokosken voimalan alueen kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

## Lähteet
Nicolai Wammen

**Nicolai Halby Wammen** (s. 7. helmikuuta 1971 Holbæk) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja Tanskan nykyinen valtiovarainministeri kesäkuusta 2019. Aiemmin hän toiminut Tanskan puolustusministerinä ja eurooppaministerinä sekä Aarhusin pormestarina. Hän on istunut kansankäräjillä vuodesta 2011, ja jo aiemmin vuosina 2001–05.
## Elämä ja ura
Wammen syntyi vuonna 1971. Hänen isänsä oli toimittaja ja äitinsä puheterapeutti. Vuonna 2001 hän valmistui Aarhusin yliopistosta valtiotieteiden maisteriksi (Tanskassa *cand.scient.pol.*) ja hänet valittiin ensimmäistä kertaa kansankäräjille. Vuosina 2006–11 hän toimi Aarhusin pormestarina, ja vuonna 2011 hänet valittiin uudelleen kansankäräjille. Helle Thorning-Schmidtin johtamissa hallituksissa hän toimi ensin eurooppa- ja sitten puolustusministerinä. Vuonna 2019 hänestä tuli Mette Frederiksenin johtaman hallituksen valtiovarainministeri.

## Yksityiselämä
Wammen on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nicolai Wammen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Kongōmaru (1936)

**Kongōmaru** () oli japanilainen matkustajalautta, joka liikennöi japanilaisen Shimonosekin ja korealaisen Busanin satamien välillä.

*Kongōmarun* voimanlähteenä oli kaksi Zoelly-tyyppistä höyryturbiinien sarjaa, jotka pyörittivät kahta potkuria. Sen matkustajakapasiteetti oli 66 matkustajaa omissa hyteissään, 367 matkustajaa jaetuissa hyteissä ja 1&nbsp;639 matkustajaa halleissa omilla futoneillaan.

Vuonna 1943 *Kongōmaru* joutui ilmahyökkäykseen Hakatanlahdella, mutta se selvisi.

Korean sodassa *Kongōmaru* kuljetti sotilaita Sasebon ja Busanin välillä. 14. lokakuuta 1951 se ajautui perä edellä rantaan Koshikijimasaarilla taifuuni Ruthin aiheuttamassa raskaassa merenkäynnissä. Kyydissä oli tuolloin noin 450&ndash;500 YK-joukkojen sotilasta ja noin 70 japanilaista miehistön jäsentä. He selvisivät onnettomuudesta vahingoittumattomina, ja heidät siirrettiin yhdysvaltalaisen USS ''George Clymerin'' kyytiin. Kahtia haljennutta *Kongōmarua* ei voitu enää palauttaa liikenteeseen.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kronberg im Taunus

**Kronberg im Taunus** on kaupunki Hochtaunuksen piirikunnassa Hessenin osavaltiossa keskisessä Saksassa. Se on osa Reinin–Mainin konurbaatiota.

## Maantiede

Kronberg im Taunus sijaitsee Taunus-vuoristoon kuuluvan Altkönig-vuoren (798 metriä mpy) kaakkoisella rinteellä neljätoista kilometriä Frankfurt am Mainin keskustan Hauptwachelta luoteeseen. Se rajoittuu etelässä tiheäänasuttuun Main-Taunuksen piirikuntaan, idässä on Oberursel, kaakossa Steinbach ja lännessä Königstein im Taunus. Pohjoisessa ja luoteessa on suhteellisen harvaanasuttua vuoristoa.

Kronbergiin kuuluu kantakaupungin lisäksi Oberhöchstadt ja Schönberg, jotka liitettiin siihen 1972.

## Historia
Kronbergin historia alkaa keskiaikaisesta linnasta, joka ympärille tuli asutusta, joka kasvoi vähitellen kaupungiksi. Paikkakunta sai rajoitetut kaupunkioikeudet 1330 ja laajemmat oikeudet 1367. Kaupunki laajeni ja sen ympärille rakennettiin muuri. Kaupungin alue pysyi melko vakiona 1400-luvun puolivälistä 1800-luvun puoleenväliin. Kronbergin suku hallitsi kaupunkia aina vuoteen 1704, jolloin Johann Nicolaus von Kronberg kuoli vailla perillisiä. Sen jälkeen kaupunki oli osa Mainzin vaaliruhtinaskuntaa, kunnes se 1806 liitettiin Nassaun herttuakuntaan, joka liitettiin Preussiin 1866.

Kronbergin keskiaikainen kaupunkikuva alkoi murentua Nassaun aikana. Suurin osa vanhoista linnoituksista purettiin ja katuverkkoa uusittiin. Kronberg laajeni voimakkaasti ja läheisen Frankfurtin asukkaat kiinnostuivat paikkakunnasta. Sinne kehittyi muun muassa frankfurtilaisten taidemaalareiden yhteisö, Künstlerkolonie Kronberg.

Preussin aikana Kronberg vaurastui; kukoistuskausi päättyi ensimmäiseen maailmansotaan. Kronbergista tehtiin osa uutta Hessenin osavaltiota heti toisen maailmansodan jälkeen. Kronberg sai virallisen kylpyläkaupungin aseman 1966.

Kronberg im Taunuksen historiallisia rakennuksia ovat muun muassa kirkot St. Peter und Paul, St. Vitus, St. Alban ja St. Johann.

## Talous ja liikenne
Kronberg im Taunuksen elinkeinorakenne on palveluvaltainen, tietointensiivisiä yrityksiä on useita.

Kronbergin rautatieasema on osa Frankfurtin seudun paikallisjunaliikennejärjestelmää. Lähimmät moottoritiet ovat BAB 66, BAB 661, BAB 3 ja BAB 3.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kronberg im Taunus, Hessen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Formula of Love: O+T=＜3

**Formula of Love: O+T=＜3** on eteläkorealaisen tyttöyhtye Twicen kolmas koreankielinen studioalbumi (kuudes kaiken kaikkiaan), joka julkaistiin JYP Entertainmentin ja Republic Recordsin kautta 12. marraskuuta 2021. Albumin fyysinen versio sisältää 15 kappaletta ja digitaalinen versio 16 kappaletta. Albumi sisältää singlet ”Scientist” ja ”The Feels”.

## Taustaa
*Formula of Love: O+T=＜3* on Twicen kolmas koreankielinen albumi. Se on myös Twicen on kolmas julkaisu vuonna 2021, kymmenennen minialbumin *[[Taste of Love|Taste of Loven]]* ja japaninkielisen albumin *[[Perfect World (Twicen albumi)|Perfect Worldin]]* lisäksi.

Yhtyeen uudesta albumista kuultiin ensimmäisen kerran 13. syyskuuta, kun Chaeyoung mainitsi siitä *OhBoy!* -lehden kuvauksissa. Yhtyeen lokakuussa julkaistussa ”The Feels” singlen musiikkivideon lopussa on maininta tulevasta albumista. Albumin nimi ja julkaisupäivä julkistettiin 8. lokakuuta. Albumin neljä eri versiota esiteltiin 12. lokakuuta, jonka jälkeen ennakkotilaukset alkoivat. Lokakuun 29. päivä julkaistiin albumin kappalelista.

Albumista on julkaistu erilaisia keräilyversioita, joissa on painettua materiaalia (valokuvakirja, juliste, tarra, kuvakortteja) sekä satunnaisia elementtejä (kuten eri kuvakortteja).

## Tuottaminen
*Formula of Love: O+T=＜3* on 17 kappaleen albumi, joka edustaa genrellisesti tanssipop, hip hop, deep house ja latinopop-tyylilajeja. Kappaleissa on myös tyylilajeja city popista nu-discoon.

Jäsenet Nayeon, Jihyo, Dahyun ja Chaeyoung osallistuivat joidenkin kappaleiden sanoittamiseen. Nimikkokappaleen ”Scientist” on sanoittanut Shim Eun-ji ja säveltänyt Anne-Marie, Melanie Fontana, Michel "Lindgren" Schulz, Tommy Brown, Steven Franks ja 72. ”Scientist” yhdistää deep housea ja tanssipoppia.
Jihyo teki kappaleen ”Cactus” (선인장) hänen kotonaan olleen kaktuksen kuoltua: kappale on tehty kaktuksen näkökulmasta.

Albumilla on kolme eri kolmen hengen yksiköissä tehtyä kappaletta, jotka edustavat kukin eri genreä. ”Push & Pull” on R&B/soul -tyyliä, ”Hello” rap/hip hop -tyyliä ja ”1, 3, 2” reggaeton-tyyliä.

Albumilla on myös koreankielinen versio singlestä ”The Feels”, joka on vain CD-painoksessa.

## Vastaanotto

Marraskuun 10. päivä uutisoitiin, että albumin ennakkotilaukset olivat ylittäneet  määrän, tehden siitä yhtyeen ennakkotilatuimman julkaisun. Ennakkotilaukset ylittivät kaiken kaikkiaan  määrän ennen julkaisupäivää. Fanit olivat tuohtuneita ennakkotilausten myytyä loppuun kahdesti ennen julkaisua.

Albumi on rikkonut yhtyeen aiemman ennätyksen ensimmäisen viikon albumimyynnissä Hanteo-listan mukaan. Billboardin Top Album Sales -listalla albumi nousi toiselle sijalle ja ylitti yhtyeen aiemman albumin myynnin.
Albumi nousi Billboard 200 -listalla 3. sijalle rikkoen yhtyeen aiemman ennätyksen. Billboardin World Albums -listalla albumi on noussut ensimmäiselle sijalle.
Albumi on noussut 10. sijalle Suomen virallisella albumilistalla.

Albumi on myynyt kolminkertaista platinaa Gaon Chartin mukaan toukokuuhun 2022 mennessä.

## Kappaleet

## Lähteet
Corancy

**Corancy** on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Yonnejoen varrella, noin 6 kilometriä Château-Chinon (Ville)’n kaupungista pohjoiseen.

Kunnan nähtävyyksiä on Saint-Euphronen kirkko, joka on alun perin rakennettu 1100-luvulla. Kirkko on kuitenkin jälleenrakennettu 1400- ja 1500-luvuilla. Kirkko on omistettu Pyhälle Euphrônelle, joka oli Autunin piispa 400-luvulla. Toinen tärkeä uskonnollinen kohde on Faubouloinin kappeli, joka on suosittu pyhiinvaelluskohde. Metsän keskellä oleva kappeli on kunnostettu 1500-luvulla nykyiseen asuunsa. Samalla paikalla on ollut jo kelttien pyhä paikka. 

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Melastomat

**Melastomat** (*Melastoma*) on melastomakasveihin (Melastomataceae) kuuluva kasvisuku. Sukuun voidaan lukea kuuluvaksi vain kymmenkunta lajia tai jopa sata lajia.

Melastomat ovat pienehköjä pensasmaisia kasveja ja niiden lehtiasento on vastakkainen. Lehtilavat ovat molemmin puolin karvaisia. Kukat sijaitsevat yksittäin, ryhmissä tai tertuissa ja ovat viisilukuisia sekä näyttäviä. Kukkien terälehdet ovat muodoltaan vastapuikeita ja vinoja. Heteitä on kymmenen ja ne ovat keskenään eripituisia. Hedelmänä on kota, joillakin lajeilla marjaa muistuttava. Siemenet ovat pieniä ja niitä on paljon.

Melastomat kasvavat luontaisina Kaakkois-Aasiassa, Malaijien saaristossa, Oseaniassa sekä Australian pohjoisosissa. Tuotuina niitä kasvaa myös muun muassa Madagaskarilla sekä Karibialla.

## Lajeja
* *[[Melastoma dodecandrum]]*
* *[[Melastoma imbricatum]]*
* *[[purppuramelastoma|Melastoma malabathricum]]* – purppuramelastoma
* *[[Melastoma penicillatum]]*
* *[[Melastoma saigonense]]*
* *[[Melastoma sanguineum]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Melastomat (''Melastoma'')
* iNaturalist: Suku Melastoma
* ITIS: Melastoma 
* UniProt: Taxonomy - Melastoma 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Melastoma
Agnija Lozina-Lozinskaja

**Agnija Sergejevna Lozina-Lozinskaja** (; 3. elokuuta 1903 – 1958) oli venäläinen (neuvostoliittolainen) kasvitieteilijä. Hän syntyi Pietarissa ja valmistui Pietarin valtionyliopistosta. Vuosina 1922–1935 hän työskenteli kasvitieteellisellä puutarhalla ja vuonna 1945 Venäjän tiedeakatemian Komarovin kasvitieteellisessä instituutissa (Ботанический институт имени В. Л. Комарова Российской академии наук), jonka nimi siihen aikaan oli Ботанический институт Академии наук СССР eli Neuvostoliiton tiedeakatemian kasvitieteellinen instituutti.

Lozina-Lozinskaja on nimennyt muun muassa useita mansikka- ja vanarikkolajeja. Hänestä käytetään tieteellisten nimien yhteydessä auktorilyhennettä **Losinsk.**.

## Lähteet
Biên Hòa

**Biên Hòa** on Đồng Nain maakunnan pääkaupunki Vietnamin eteläosassa. Vuoden 2019 väestönlaskennan mukaan siellä oli 830&nbsp;829 asukasta.

Se sijaitsee Đồng Nai-joen länsirannalla, noin 30 kilometrin päässä Hồ Chí Minhin kaupungista. Sen teollisuuslaitokset kärsivät vuonna 1975 pommituksista, mutta ne rakennettiin soda jälkeen uusiksi. Kaupunki saa sähköä Dai Nhamin vesivoimalasta.

Biên Hoàn lentokenttä oli yhdysvaltalaisten ilmavoimien suurin tukikohta Vietnamin sodan aikana.

## Lähteet
Georgi Vladimov

**Georgi Nikolajevitš Vladimov** (; 19. helmikuuta 1931 Harkova, Neuvostoliitto (nyk. Ukraina) – 19. lokakuuta 2003 Frankfurt am Main, Saksa) oli venäläis-neuvostoliittolainen kirjailija, kriitikko ja toimittaja.

Vladimov opiskeli oikeustieteitä Leningradin yliopistossa ja valmistui 1953. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat 1961 ilmestynyt realistinen tuotantoromaani *Bolšaja ruda* ja 1969 ilmestynyt merimieskuvaus *Tri minuty moltšanija*. Sen sijaan hänen sittemmin tunnetuimmaksi teoksekseen tullut *Vernyi Ruslan* ('Uskollinen Ruslan') jäi sensuurin vuoksi julkaisematta valmistuttuaan 1965. Se ilmestyi Länsi-Saksassa 1975 ja Venäjällä vasta glasnostin kaudella. Mustan huumorin keinoin kirjan kertojana toimii vankileireillä koulutettu ja palvellut koira. Vladimov saa teoksissaan sosialismin näyttämään kielteiseltä, jopa naurettavalta.

Vladimov erosi Neuvostoliiton kirjailijaliitosta 1977 ja oli Amnesty Internationalin Moskovan osaston johtaja. 1982 hän loikkasi länteen. Sen jälkeen hän julkaisi Länsi-Saksassa muutkin teoksensa, mutta sittemmin niitä on julkaistu myös Venäjällä.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Venäjän Booker-palkinto 1995

## Lähteet
Avartti-säätiö

**Avartti-säätiö** on suomalainen nuorisotyötä tukeva säätiö, joka toteuttaa Suomessa Avartti-ohjelmaa.  Se  on perustettu vuonna 2012. Säätiön tarkoituksena on edistää ja tukea nuorisotyötä sekä nuorten monipuolista harrastamista kansallisesti ja kansainvälisesti kielellisestä, etnisestä tai sosioekonomisesta taustasta, asuinpaikasta tai koulutuksesta riippumatta. Säätiöllä on The International Award for Young People –ohjelman (suomeksi Avartti) kansallinen toimilupa, joka antaa säätiölle yksinoikeuden toteuttaa ohjelmaa Suomessa. Avartti-säätiö sr vastaa ohjelman toteutuksesta Suomessa kansainvälisten periaatteiden mukaisesti.

## Toiminta
Avartti-ohjelman toiminta-ajatus on tukea nuoren kokonaisvaltaista kasvua, vahvistaa osallisuutta ja vaikuttamismahdollisuuksia sekä antaa valmiuksia toimia paikallisella ja yhteiskunnallisella tasolla.

## Lähteet
Kauluskukat

**Kauluskukat** (*Eupomatia*) on kauluskukkakasvien (Eupomatiaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku ja samalla myös heimon ainoa suku. Sukuun kuuluu kolme lajia, jotka kasvavat luonnossa Australian itäosissa sekä Uudessa-Guineassa. Joskus kauluskukkien suku on sijoitettu annoonakasvien (Annonaceae) heimoon.

## Lajeja
* *[[Eupomatia barbata]]*
* *[[Eupomatia bennettii]]*
* *[[laakerikauluskukka|Eupomatia laurina]]* – laakerikauluskukka

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kauluskukat (''Eupomatia'')
Nils Collett Vogt

**Nils Collett Vogt** (24. syyskuuta 1864 Kristiania, Norja – 23. joulukuuta 1937 Oslo, Norja) oli norjalainen runoilija ja prosaisti.

Vogtia luonnehditaan ideologisesti 1880-luvun porvarilliseksi radikaaliksi. Hänen runouttaan innoittaa luonnontunne ja myönteinen humanismi. Hän sai huomiota 1894 ilmestyneellä runokokoelmalla *Fra Vaar til Høst*. Proosatuotantoa on osin omaelämäkerrallinen romaani *Familiens sorg* (1889). Hän kirjoitti myös muita romaaneja sekä novelleja, näytelmiä ja esseitä.

## Suomennettuja runoja
;Lähde
* Kallis leipä, suom. Aale Tynni, teoksessa: *Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa*, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1957, 1974 , WSOY 2004 
* Kevätkaihojen herkinten saatossa kuljen –, suom. Elina Vaara, teoksessa: *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja]]*, WSOY 1930
* Olisinpa metsän kuusi, suom. Lauri Viljanen, teoksissa: *Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja*, WSOY 1930 ja *Helikonin lähde: maailmanlyriikan suomennoksia*, WSOY 1951

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laitikkala

**Laitikkala** on Pälkäneen kylä, joka sijaitsee Lahti–Tampere-tien (valtatie 12) lähellä ja Hämeenlinnaan vievän kantatie 57:n varrella.

Laitikkalassa käytiin 25. huhtikuuta 1918 Suomen sisällissotaan liittynyt Laitikkalan taistelu.

## Aiheesta muualla
* Laitikkala.fi – kylän sivusto
* Esi-isien hautakumpu päivänvaloon Pälkäneen Laitikkalassa, Aamulehti, 19.01.1930, nro 17, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Pietro Bembo

**Pietro Bembo** (20. toukokuuta 1470  Venetsia –  18. tammikuuta 1547 Rooma) oli italialainen kardinaali ja oppinut. Bembo vaikutti Toscanan murteen kehittymiseen kirjakieleksi, johon nykyinen italian kirjakieli pohjautuu.

## Elämä
Lapsena Bembo lähti isänsä mukana Firenzeen ja oppi siellä rakastamaan toscanalaista murretta, jota hän sittemmin suosi kotikaupunkinsa murteen sijasta. Saatuaan opintonsa päätökseen, joihin kuului kahden vuoden paneutuminen kreikan kieleen Konstantinos Laskariksen johdolla Messinassa, hän valitsi kirkollisen uran. Vietettyään aikaa Italian eri kaupungeissa ja hoveissa, joissa hän oli jo oppineisuutensa ansiosta tervetullut, hän seurasi Giulio de' Medicia Roomaan, jossa hänet pian sen jälkeen nimitettiin paavi Leo X:n sihteeriksi. Paavin kuoltua terveydeltään heikentynyt Bembo vetäytyi Padovaan, jossa hän asui useiden vuosien ajan keskittyen kirjallisiin töihin ja huvituksiin. Vuonna 1529 hän otti vastaan kotikaupunkinsa Venetsian historiankirjoittajan viran, ja pian sen jälkeen hänet nimitettiin Pyhän Markuksen tuomiokirkon kirjastonhoitajaksi. Paavi Paavali III:n tarjoama kardinaalin virka vei hänet vuonna 1539 jälleen Roomaan, jossa hän luopui klassisen kirjallisuuden opiskelusta ja omistautui teologialle ja klassiselle historialle, ja hän sai ennen pitkää Gubbion ja Bergamon piispuudet.  

Bembo teki suuren palveluksen italian kielen maineelle ja oikeellisuudelle, ja hänen sanotaan olleen niin tarkka tyylin puhtaudesta, että hän oikoluki neljäkymmentä teostaan. Klassikoiden tyylin tarkka jäljittely oli hänen ihanteensa. Hänen teoksistaan voidaan mainita *Gli Asolani* (1505, dialogit rakkauden luonteesta, omistettu Lucrezia Borgialle), *Prose nelle quale si ragiona della volgar lingua* (1525, ansiokas kieliopillinen teos), *Rime* (1530), *Carmina* (1533) ja *Rerum veneticarum libri XII* (1487-1513). Jälkimmäinen teos julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen nimellä *Istoria veneziana* (12 osaa, 1552). Bembo kootut teokset, *Tutte opere*, ilmestyivät vuonna 1729 neljänä niteenä.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laakerikauluskukka

**Laakerikauluskukka** (*Eupomatia laurina*) on kauluskukkakasvien (Eupomatiaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas tai pieni puu, joka voi kasvaa noin kuusi metriä korkeaksi. Lajin kukat ovat voimakkaasti tuoksuvia ja aukeavat vain yhdeksi päiväksi pölytystä varten. Kukkien pölyttäjinä toimivat pienet kärsäkkäät. Kukista kehittyvät hedelmät ovat halkaisijaltaan 1,5–2 cm olevia marjoja, ja niissä on paljon pieniä siemeniä. Hedelmät ovat aluksi vihreitä, mutta muuttuvat kypsyessään ruskehtaviksi.

Laakerikauluskukka kasvaa lämpimien alueiden sademetsissä tai kosteissa eukalyptusmetsissä Australian itäosien sekä Uuden-Guinean alankoalueilla. Lajia voidaan myös kasvattaa tropiikissa.

Laakerikauluskukan hedelmät ovat syötäviä, ja niitä on toisinaan kerätty luonnosta paikalliseen käyttöön. Hedelmiä voi syödä kypsentämättöminä ja ne ovat pehmeitä sekä makeita. Hedelmistä valmistettua mehua voidaan lisätä esimerkiksi jäätelöön tai jogurttiin. Lajin kaarnasta saatavaa kuitua on puolestaan käytetty perinteisesti narujen valmistukseen, mutta nykyisin luultavasti aika vähäisessä määrin. Lajin keltaisenruskea puuaines on pehmeää.

## Lähteet
* Useful Tropical Plants: ''Eupomatia laurina'' 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Laakerikauluskukka (''Eupomatia laurina'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Eupomatia laurina''
Kärsimys kunniaan

**Kärsimys kunniaan** on suomalaisen metalli-yhtye Kuoleman Gallerian debyyttialbumi. Albumi julkaistiin 19. helmikuuta 2016.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  (Barathrum cover)

## Arvostelut
* Imperiumi: 5½/10
* Kaaoszine: 7½/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Pimeys saapuu pohjoiseen

**Pimeys saapuu pohjoiseen** on suomalaisen metalli-yhtye Kuoleman Gallerian toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 8. joulukuuta 2017.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Inferno: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Fritz Egli

**Fritz Walter Egli** (s. 30. kesäkuuta 1937 Zürich) on uransa päättänyt sveitsiläinen ratamoottoripyöräilijä ja moottoripyörien suunnittelija. Hän alkoi valmistaa moottoripyöriä vuonna 1965 nimellä Egli Motorcycles. Yrityksen tunnetuin tuote lienee Egli Vincent, jota valmistettiin noin 100 kappaletta vuodesta 1967 vuoteen 1972. Vuonna 1970 esiteltiin kuuluisa Egli Kawasaki MRD1 ja vuonna 1975 perustettiin Egli Motorradtechnik AG. Fritz Egli myi yrityksensä osakkeet vuonna 2015.

## Lähteet
Fort Henryn taistelu

**Fort Henryn taistelu** oli 6. helmikuuta 1862 käyty Yhdysvaltain sisällissodan taistelu, joka päättyi Konfederaation hallitseman Fort Henry -linnoituksen antautumiseen.

## Taistelu
Taistelu sai alkunsa, kun Unionin joukot päättivät hyökätä Konfederaation Tennesseejoen varrella sijainneen Fort Henry -linnoituksen kimppuun. Fort Henryn puolustukseen käytetyt tykit olivat vanhentuneita ja linnoitus oli kärsinyt vahinkoja Tennesseejoen tulvimisen takia. Helmikuussa Unionin lippu-upseeri Andrew Hull Foote alkoi ampumaan linnoitusta kohti tykkiveneillä, kun samaan aikaan Unionin prikaatikenraali Ulysses S. Grant asetti omat joukkonsa tukemaan hyökkäystä linnoituksen ympäristöön.

Fort Henryn komentajana toiminut Konfederaation prikaatikenraali Lloyd Tilghman piti linnoituksen puolustamista mahdottomana tehtävänä ja päätti vetää joukkonsa linnoituksesta. Tilghman lähetti ison osan linnoituksessa olleista joukoista noin 10 mailin päässä sijainneeseen Fort Donelsonin linnoitukseen. Lopulta Tilghman antautui jäljelle jääneiden joukkojensa kanssa.

## Seuraukset

Kymmenen päivää Fort Henryn taistelun jälkeen Grant ja Foote löivät Konfederaation joukot myös Fort Donelsonissa, jonne osa Fort Henrya puolustaneista Konfederaation joukoista oli ehtinyt vetäytymään. Fort Donelsonin taistelun myötä Unionin joukot olivat saaneet hallintaansa huomattavia vesireittejä, joita Unionin joukot pystyivät myöhemmin hyödyntämään joukkojen ja tarvikkeiden liikuttamisessa.

## Lähteet
Hietajärvi (Suomussalmi, Hietakylä)

**Hietajärvi** on järvi Suomussalmen kuntakeskuksen kaakkoispuolella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 88 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Hietajärvi on osa Suomussalmen kuntakeskuksen eteläpuolista pienehköjen järvien kokonaisuutta. Järvien korkeustaso on 186,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Niihin kuuluu Hietajärven ohella Taivalalanen, Haaravesi, ja Alanteenjärvi-Parvajärvi. Hietajärvi on muodokas ja sen rantaviivan pituus on 20&nbsp;285 metriä. Pääaltaasta työntyy länteen vesialue, jonka länsiosassa sijaitsee usean saaren rykelmä. Järven eteläosan Pitkäperä on matalahko, koillisessa sijaitsee 20 metrin syvänne. Noin seitsemän prosenttia järvestä on vähintään 10 metriä syvää.
Hietajärven viidestätoista saaresta yksi on alle aarin laajuinen ja yksi on yli hehtaarin laajuinen. Hietajärven rannoilla on haja-asutusta. Länsirannalla sijaitsee kesäteatteri.

Hietajärvi laskee Haaraveden etelärannalla sijaitsevan Aittokosken voimalan kautta Emäjokeen.

Hietajärven vesitilavuus on 9&nbsp;581&nbsp;000 kuutiometriä.

Hietajärvi (59.611.1.006) kuuluu Aittokosken voimalan alueeseen (59.611), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Aittokosken-Alanteenjärven alue (59.61) ja ensimmäinen on Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6). Hietajärvi  on toiseksi laajin Aittokosken voimalan alueen kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Haaravesi–Iso-Pitämä. Hietajärveä seuraa Taivalalanen.

Hietajärvi on toiseksi laajin Suomen 37:stä Hietajärvestä. Laajin on Juvan Hietajärvi, kolmanneksi laajin on Sallan Hietajärvi.

## Lähteet
Alanteenjärvi-Parvajärvi

**Alanteenjärvi-Parvajärvi** on kaksialtainen järvi Suomussalmen kuntakeskuksen kaakkoispuolella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 5,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 91 kilometriä koilliseen. Alanteenjärvi sijaitsee Parvajärven luoteispuolella.
* 

## Maantiede
Alanteenjärvi-Parvajärvi on osa Suomussalmen kuntakeskuksen eteläpuolista pienehköjen järvien kokonaisuutta. Järvien korkeustaso on 186,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Niihin kuuluu Alanteenjärvi-Parvajärven ohella Taivalalanen, Haaravesi, ja Hietajärvi. Alanteenjärvi-Parvajärvi on muodokas ja sen rantaviivan pituus on 40&nbsp;540 metriä. Etäisyys Parvajärven kaakkoisrannalta Alanteenjärven luoteisrannalle on noin kahdeksan kilometriä. Niemet ja saaret jakavat järveä, joten se koostuu lahdista ja salmista. Vain seitsemän hehtaaria Alanteenjärvi-Parvajärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 13 metriä, sijaitsee Alanteenjärven luoteisosassa. 10–12-metrisiä syvänteitä on useita.
Alanteenjärvi-Parvajärven 23:sta saaresta kolme on yli hehtaarin laajuisia. Laajin saari on Kirkkosaari Alanteenjärven luoteisosassa järven syvimmän kohdan itäpuolella. Parvajärven rannat ovat metsä- ja suomaata, Alanteenjärven rannoilla on jonkin verran pientaloja ja kulttuurimaisemaa.

Parvajärven kaakkoispuolinen Vuokkijärvi laskee Nipaskoskea Parvajärveen, joka laskee Alanteenjärven kautta länteen Hietajärveen, joka laskee Haaraveden etelärannalla sijaitsevan Aittokosken voimalan kautta Emäjokeen.

Alanteenjärvi-Parvajärven vesitilavuus on 17&nbsp;695&nbsp;000 kuutiometriä.

Alanteenjärvi-Parvajärvi (59.612.1.001) kuuluu Alanteenjärven alueeseen (59.612), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Aittokosken-Alanteenjärven alue (59.61) ja ensimmäinen on Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6). Alanteenjärvi-Parvajärvi on Alanteenjärven alueen ainoa yli neliökilometrin laajuinen vakavesi. Alueeseen kuuluu sen ohella Mustalampi, Niipaslampi, Iso Pölylampi ja Karjolampi.

Alanteenjärvi-Parvajärvi on kymmenenneksi laajin Suomussalmen 1&nbsp;600:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

## Lähteet
Titans of Creation

__NOTOC__
**Titans of Creation** on thrash metal -yhtye Testamentin musiikkialbumi, joka julkaistiin vuonna 2020 levymerkillä Nuclear Blast Records.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Chuck Billy – laulu
* Eric Peterson – soolo- ja rytmikitara, taustalaulu
* Alex Skolnick – soolo- ja rytmikitara
* Steve DiGiorgio – basso
* Gene Hoglan – rummut

## Arvostelut
* Imperiumi: 7½/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 8-/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*