open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reetta Ylä-Rautio

**Reetta Ylä-Rautio** (s. 2003 Espoo) on suomalainen näyttelijä ja malli. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa *[[Kullannuput]]* (2021, 2023), *[[Toinen tuleminen (televisiosarja)|Toinen tuleminen]]* (2024), *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]* (2022), *[[Harjunpää (televisiosarja)|Harjunpää]]* (2022) ja *[[Ei Haukku haavaa tee]]* (2020–2021). Ylä-Rautio on myös mukana *[[Selviytyjät Suomi]]* -tositelevisiosarjan vuoden 2024 yhdeksännellä tuotantokaudella.

Ylä-Raution näyttämödebyytti oli Suomen Kansallisteatterin tuotannossa *[[Luulosairas]]* (Molière) (2014–2018).

Kesäkuussa 2021 Ylä-Rautio, Roosa Björkstam ja Pernilla "Piippu" Böckerman alkoivat julkaista *[[02210 (podcast)|02210]]* -podcastia Supla-äänisisältöpalvelussa. Ylä-Rautio, Björkstam ja Böckerman viettivät lapsuutensa Espoon Olarissa, jonka postinumero on 02210. Viimeinen *02210*-podcastin jakso julkaistiin loppuvuonna 2022.

Helmikuussa 2023 Ylä-Rautio ja Isadora Brown aloittivat Suplassa uuden *[[Ylä-Rautio & Brown]]* -podcastin. Podcastin viimeinen jakso julkaistiin joulukuussa 2023.

Ylä-Rautio hyväksyttiin opiskelemaan Taideyliopiston Teatterikorkeakouluun näyttelijäntaiteen koulutusohjelmaan keväällä 2025.

Reetta on *[[Salatut elämät]]* -sarjasta tutun näyttelijän Elmeri Ylä-Raution sisko.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Reetta Ylä-Rautio Kotisivut
* 
* Reetta Ylä-Rautio Instagram
* Reetta Ylä-Rautio TikTok
Markus Söder

**Markus Thomas Theodor Söder** (s. 5. tammikuuta 1967) on saksalainen poliitikko, joka on toiminut Baijerin pääministerinä vuodesta 2018 ja Baijerin kristillissosiaalisen unionin (CSU) johtajana vuodesta 2019. Söder valittiin ensimmäisen kerran Baijerin maapäiville vuonna 1994.

Ennen poliitikon uraansa Söder luki lakia Erlangen-Nürnbergin yliopistossa ja työskenteli Baijerin yleisradiossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Curriculum vitae
Tuula Jääskeläinen

**Tuula Jääskeläinen** on suomalainen televisiotuottaja. Jääskeläinen on tuottanut muun muassa televisiosarjat *[[Sydänjää]]* (2007–2010) ja *[[Uutishuone]]* (2009). Ennen tuottajan uraansa hän on työskennellyt myös kuvaussihteerinä ja tuotantopäällikkönä.

## Tuottajana televisiosarjoissa

* *[[Ei valoa tunnelissa]]*
* *[[Joku kaltaiseni]]*
* *[[Käenpesä]]*
* *[[Laura (televisiosarja)|Laura]]*
* *[[Laura kaupungissa]]*
* *[[Laura kesäleirillä]]*
* *[[Lukio (televisiosarja)|Lukio]]*
* *[[Maailmanparantaja]]*
* *[[Paholaisen tytär]]*
* *[[Rajametsän tarinoita]]*
* *[[Rajatapaus]]*
* *[[Rikospoliisi ei laula]]*
* *[[Rikospoliisi Maria Kallio]]*
* *[[Sydänjää]]*
* *[[Sydän toivoa täynnä]]*
* *[[Sänky (televisiosarja)|Sänky]]*
* *[[Taivas sinivalkoinen]]*
* *[[Tappajan näköinen mies]]*
* *[[Uutishuone]]*
* *[[Vaarallista kokea]]*
* *[[Veljet]]*
* *[[Villa Helena]]*

## Aiheesta muualla
* 
*
Ricardo Güiraldes

**Ricardo Güiraldes** (1886 Buenos Aires, Argentiina – 1927 Pariisi, Ranska) oli argentiinalainen kirjailija, koulutukseltaan juristi. Hänen romaaneissaan on keskeinen La Porteñan maatila, joka on hänen pääteoksensa *Don Segundo Sombran* (1926) tapahtumapaikka. Teos edustaa gauchokirjallisuutta, jonka kauden viimeinen se on.

Suomennosnäytteitä Güiraldesin tuotannosta sisältyy antologiaan *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Espanjan ja Portugalin kirjallisuuden kultainen kirja]]* (WSOY 1954, toim. Tyyni Tuulio).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Essi Tuukkanen

**Essi Tuukkanen** (s. 1972) on suomalainen televisiotuottaja, linjatuottaja ja tuotantopäällikkö. Hänen tuottamiaan sarjoja ovat muun muassa *[[Kakarat]]* (2020), *[[Aallonmurtaja (televisiosarja)|Aallonmurtaja]]* (2017) ja *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]* (2014–2017).

## Tuottajana televisiosarjoissa
* *[[Aallonmurtaja (televisiosarja)|Aallonmurtaja]]*
* *[[Brändärit]]*
* *[[Ivalo (televisiosarja)|Ivalo]]* (linjatuottaja)
* *[[Kakarat]]*
* *[[Kansan mies (televisiosarja)|Kansan mies]]*
* *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Louis Guilloux

**Louis Guilloux** (1899 Saint-Brieuc, Ranska – 1980 Saint-Brieuc, Ranska) oli ranskalainen kirjailija. Hän oli peräisin työläisoloista ja oli vakaumuksellinen sosialisti. Tuotantoonsa hän sai vaikutteita naturalismista. Hänen esikoisromaaninsa *La Maison du Peuple* ilmestyi 1927 ja on osittain omaelämäkerrallinen kuvaus työväenluokan heräämisestä. Merkittävin hänen teoksistaan on *Le Sang noir*, joka ilmestyi 1935 ja sijoittuu ensimmäisen maailmansodan jälkeiseen aikaan ja bretagnelaiseen kaupunkiin. Hän sai Renaudot-palkinnon teoksesta *Le Jeu de patience* (1949), joka kuvaa sota-alan kokemuksia ja asettuu humaanisuuden ja alistetun ihmisen puolelle.

## Suomennetut teokset
* *Pian koittaa päivä* (*La confrontation*), suom. J. S. Helander, Jyväskylä : Gummerus 1972 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Merja Ritola

**Merja Ritola** (s. 1970) on suomalainen elokuva- ja televisiotuottaja. Hän on tuottanut muun muassa TV-sarjan *[[Hotel Swan Helsinki]]* (2020-2021) yhdessä Olli Tolan kanssa.

## Ura
Ritola aloitti uransa vaatetusalan artesaanina, mutta siirtyi tuotannollisiin tehtäviin vuonna 2000. Vuonna 2009 hän alkoi tuottaa lyhytelokuvia.

## Filmografia

## Lähteet
Gabriella Cuevas

**Gabriella Cuevas** (s. 15. elokuuta 1993) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuului kaudella 2018 National Women’s Soccer Leaguessa pelaavan Sky Blue FC:n joukkueeseen mutta ei päässyt pelaamaan liigassa. Kaudella 2021 hän voitti Suomen Kansallisessa liigassa mestaruuden Kuopion Palloseuran joukkueessa. Hän pelasi kauden aikana 21 liigaottelua ja teki niissä kaksi maalia. Kaudella 2022 hän voitti KuPS:ssa toisen liigamestaruutensa. Hän pelasi kauden aikana 21 liigaottelua ja teki niissä yhden maalin.

## Lähteet
Heidi Leppämäki

**Heidi Leppämäki** (s. 16. syyskuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti juniorina Seinäjoen Mimmejä ja Vasa IFK:ta sekä kaudella 2020 Naisten Ykkösessä FC Sport -junioreita.

Leppämäki voitti kaudella 2021 Kansallisessa liigassa mestaruuden Kuopion Palloseuran joukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa huhtikuussa 2021 Helsingin Palloseuraa vastaan. Hän pelasi kauden aikana KuPS:issa 13 liigaottelua mutta ei missään niistä täysiä minuutteja. Touko-kesäkuussa hän pelasi lainalla liigajoukkue Jyväskylän Pallokerhossa kolme liigaottelua, joista kahdessa täydet minuutit. Hän teki jyväskyläläisten ainoan maalin tappiollisessa ottelussa Pallokerho-35:tä vastaan. Kaudella 2022 Leppämäki voitti toistamiseen KuPS:in joukkueessa liigamestaruuden. Hän pelasi kauden aikana kymmenen liigaottelua mutta jälleen parhaimmillaankin vain 45 minuuttia yhdessä ottelussa. Hän teki syyskuussa maalin Pallokerho-35:tä vastaan.

Kaudella 2023 Leppämäki edustaa Kansalliseen liigaan noussutta Turun Palloseuraa.

## Lähteet
Hitbox

**Hitbox** (kirjaimellisesti *törmäyslaatikko*) on videopeleissä näkymätöntä geometriaa, joka kertoo pelille milloin ja miten kappaleet törmäävät. Hitboxit ovat olennaisia useille peleille, jotka vaativat matematiikkaa ja käsityksen siitä mikä on "reilua". Esimerkkejä tapauksista ovat osuuko lyönti tai luoti tiettyyn kohtaan. Toteutukset vaihtelevat eri peleissä niiden muodon, koon ja käyttäytymisen mukaan. Hitboxia käytetään osumisen havaitsemiseen kun taas näkyvä polygonimalli on liian monimutkainen vaadittavaan reaaliaikaiseen laskentaan.

Esimerkiksi *[[Dark Souls]]issa* laatikko täsmää melko tarkoin hahmon näkyvään malliin tämän liikkuessa, joka mahdollistaa väistämisen pelkkää asentoa muuttamalla. 
Räiskintäpeleissä laatikko voi olla paljon pienempi kuin pelaajan alus väistelyn helpottamiseen.

Nimestä huolimatta laatikon muoto voi vaihdella. Matematiikkaa käytetään havaitsemaan koska kaksi aluetta leikkaavat toisensa eli törmäävät. Jokaista kuvaa kohden peli voi tarvita tarkistuksen milloin hahmon jalat osuvat maahan, milloin hahmo osuu seinään sekä jokaisen vastustajan ja kappaleen kanssa. Hitboxin rinnalla käytetään termiä *hurtbox*, kun halutaan erottaa "minne pelaaja aiheuttaa vahinkoa" ja "pelaajan saama vahinko" toisistaan. Kolmas tyyppi *pushbox* kertoo hahmon käyttämän tilan ja estää eri hahmoja viemästä samaa tilaa. Laatikoiden muoto ja koko voi muuttua hahmon liikkeiden ja toimintojen mukana jotta niitä ei tarvita useita eri tapauksia varten.

Kun laatikot toimivat oikein pelaaja ei huomaa niiden olemassaoloa; kun ne toimivat huonosti pelaajan ennakko-odotukset rikkoutuvat ja peli tuntuu epäreilulta.

Amigassa pystyi laitteiston avulla havaitsemaan spritejen törmäyksiä ja automaattisesti reagoimaan niihin.

Laatikot voi määrittää itse tai tietyt aputyökalut voivat luoda ne.

## Lähteet
Marie Doro

**Marie Doro**, alkuperäiseltä nimeltään **Marie Katherine Stewart** (25. toukokuuta 1882 Duncannon – 9. lokakuuta 1956 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja varhaisen mykkäelokuvakauden tähti.  

Doron ura alkoi monen muun aikalaisen tavoin näyttämöllä, kevyissä musikaaleissa. Niistä hänet keksi Broadwaylle kuuluisa impressaari Charles Frohman. Broadwaylla hän esiintyi melodraamoissa, trillereissä ja komedioissa, kuten "Sherlock Holmes", "The Admirable Chrichton" ja "Electricity". Häntä ohjasi usein William Gillette. Kiertueellaan Britanniaan hän näytteli  tuolloin vielä täysin tuntemattoman Charles Chaplinin kanssa. Chaplin kirjoitti muistelmissaan, että Doro oli hänen ensimmäinen rakkautensa.  Ensimmäisen elokuvaroolinsa hän teki vuonna 1915. 

Parhaiten Doro muistettaneen roolistaan elokuvassa "Oliver Twist", joka valmistui vuonna 1916, ohjaajanaan James Young. Kaikkiaan hän teki roolin 15 eri elokuvassa. 1920-luvulle tultaessa Doro alkoi olla pettynyt Hollowoodiin ja sen realiteetteihin. Hän palasi teatterinäyttelijäksi ja teki muutaman roolin kunnes muutti Eurooppaan vuonna 1921. 

Euroopassa Doro teki elokuvia Italiassa ja Britanniassa. Viimeiseksi elokuvaksi jäi vuonna 1924 filmattu "Sally Bishop". Elokuvan ohjasi Maurice Elvey ja miespääosan teki Henry Ainley. Doro oli lyhyen ajan avioliitossa näyttelijä Elliot Dexterin kanssa. Liitto päättyi eroon ja jäi lapsettomaksi. 

Elämänsä loppupuolella Doro kiinnostui hengellisyydestä ja erakoitui. Hän vältteli vanhoja ystäviään ja tuttaviaan. 

Uransa varrella Doro teki kahdeksantoista elokuvaa. Niistä vain kuusi on säilynyt. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.ibdb.com/broadway-cast-staff/marie-doro-38343
FX (persialainen televisiokanava)

**FX Farsi** on farsinkielinen versio FX-kanavasarjasta, joka alkoi lähettää ilmaiseksi Monacon satelliitissa TurkmenAlem 2021. Verkkoa hallinnoivat Newscorp ja Walt Disney, ja se lähettää viihdeohjelmia, kuten elokuvia, sarjoja ja animaatioita, 24 tuntia vuorokaudessa persialaisin tekstityksin tai persialaisin kopioinnein.

## Lähteet
Päivi Leino-Sandberg

**Päivi Leino-Sandberg** (12. syyskuuta 1976 Helsinki) on suomalainen valtiotieteilijä ja oikeustieteen tohtori, joka työskentelee Helsingin yliopistossa transnationaalisen eurooppaoikeuden professorina ja Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen oikeuden ja eurooppaoikeuden professorina. Hän on ollut tiedotusvälineissä haastateltavana muun muassa vuonna 2020 koronapandemian eurooppalaisen elvytyspaketin Suomea koskevien taloudellisten vastuiden vuoksi.

Leino-Sandberg tuli ylioppilaaksi helsinkiläisestä Ressun lukiosta (1995). Hän opiskeli Åbo Akademissa, ja valmistui valtiotieteen maisteriksi (pol.mag.) vuonna 2000. Hän valmistui myös oikeustieteen maisteriksi Lontoossa sijaitsevasta London School of Economics and Political Sciencesta (LL.M., 2001). Oikeustieteen tohtoriksi hän valmistui Helsingin yliopistosta (OTT, 2005). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2005) oli otsikoitu *Particularity as universality : the politics of human rights in the European Union*. Hän on Helsingin yliopiston eurooppaoikeuden dosentti.

Työurallaan hän on toiminut Helsingin yliopiston kansainvälisen ja eurooppaoikeuden assistenttina (2001–2003), Erik Castrén -instituutin tutkijana (2004–2005), valtionhallinnon asiantuntijatehtävissä (Oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksena 2006– ja Valtiovarainministeriön erityisasiantuntijana 2014–2015), Eurooppalaisen yliopistoinstituutin (EUI) vierailevana tutkijana Firenzessä Italiassa (2015–2017) ja Suomen Akatemian akatemiatutkijana (2015–2020). Hän on työskennellyt myös Helsingin yliopiston julkisoikeuden ruotsinkielisenä yliopistonlehtorina. Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen oikeuden ja eurooppaoikeuden professori yliopiston Joensuun kampuksella hän on toiminut elokuusta 2016 (nimitys 7/2021 saakka).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maija Elonheimo (toim., 11.3.2020) Brysselin kone: Onko komission valta lisääntymässä, Päivi Leino-Sandberg? (radiohaastattelu) (yle.fi)
* Maija Elonheimo (toim., 6.2.2019) Brysselin kone: Onko avoimuus EU:ssa riittävää, Päivi Leino-Sandberg (radiohaastattelu) (yle.fi)
* Maija Elonheimo (toim., 14.6.2017) Brysselin kone: Miten avoin EU on? Haastateltavana professori Päivi Leino-Sandberg (radiohaastattelu) (yle.fi)
Taryn Jakubowski

**Taryn Jakubowski** (s. 17. heinäkuuta 1998) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän voitti kaudella 2021 Kansallisessa liigassa Suomen-mestaruuden Kuopion Palloseuran joukkueessa. Hän pelasi kauden aikana 13 liigaottelua ja teki maalin toisessa liigaottelussaan huhtikuussa 2021 PK-35 Vantaata vastaan. Kaudella 2022 KuPS voitti jälleen mestaruuden mutta loukkaantumisista ja sairasteluista kärsinyt Jakubowski pystyi pelaamaan vain yhden ottelun.

## Lähteet
Saipaninkerttunen

**Saipaninkerttunen** (*Acrocephalus hiwae*) on kerttusiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Pohjois-Mariaaneilta. 

## Koko ja ulkonäkö
Saipaninkerttunen on heimonsa lajiksi kookas: se voi kasvaa noin 18 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Saipaninkerttusen pää, selkä ja siivet ovat väriltään kellanruskeat ja päässä on keltainen silmäkulmajuova. Linnun nokka on hyvin pitkä. Saipaninkerttusen rinta ja vatsa ovat vaalean keltaiset.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Saipaninkerttusta tavataan Alamaganin ja Saipanin saarilta Pohjois-Mariaaneilta. Lajin elinympäristöä ovat kosteikot, niittyjen pensaikot ja avoimet metsät. Saipaninkerttunen luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi ja kannan kooksi arvioidaan 2&nbsp;200–3&nbsp;300 yksilöä. Suurin uhka kannalle on elinympäristön häviäminen maatalousmaaksi muuttamisen ja karjan laiduntamisen vuoksi. Myös lintuja tai niiden munia saalistavat vieraslajit kuten kissat, käärmeet ja rotat ovat uhka.

## Lähteet
Katie Lowe

**Katie Lowe** on englantilainen kirjailija, joka valmistui Birminghamin yliopistosta kirjallisuuden maisteriksi. Lowe työskentelee markkinointialalla ja kirjoittaa väitöskirjaa naisten raivosta, kirjallisuuden modernismista #Metoo-aikakaudella. Kirjailijan esikoisromaani *[[Jumalten verta suonissamme]]* julkaistiin vuonna 2019 ja sitä on kuvailtu yhdistelmäksi Donna Tarttia ja Emma Clinea. Lowen toinen kirja Possession ilmestyi vuonna 2021. Kirja tunnettaan myös nimellä *The Murder of Graham Catton*.

## Lähteet
* 
*
Netum

**Netum Group Oyj** on suomalainen IT-palveluyhtiö. Netum listautui Helsingin pörssin First North -listalle kesäkuussa 2021.

Netum-konserniin kuuluvat emoyhtiö Netum Group Oyj ja tytäryhtiöt Netum Oy, Studyo Oy, Buutti Oy sekä Buutti Consulting Ab. Netum Oy tarjoaa digipalveluiden kehittämistä ja ylläpitoa, kyberturvallisuuspalveluita, data- ja integraatiopalveluja, tietovarasto- ja analytiikkaratkaisuja, tietojärjestelmien kehittämis-, tuki- ja ylläpitopalveluita sekä johdon konsultointia. Studyo Oy:n ohjelmistotuotteet ja -palvelut on kohdistettu oppilaitoksille. Buutti Oy tarjoaa IT-konsultointi- ja ohjelmistokehityspalveluja sulautettujen järjestelmien, pilvi­palveluiden ja web-sovellusten piirissä. Buutti Consulting Ab:lla ei ole tällä hetkellä liiketoimintaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Netum
Robert van Gulik

**Robert van Gulik** (1910 Zutphen, Alankomaat – 1967 Haag, Alankomaat) oli alankomaalainen kirjailija ja diplomaatti.

Van Gulik opiskeli lakia ja itämaisia kieliä. Hän toimi diplomaattina ja oli vuoteen 1942 saakka Kaukoidässä. Sen jälkeen hän oli diplomaattina Washingtonissa, Syyriassa ja Malesiassa sekä vuodesta 1965 lähtien Alankomaiden Japanin-suurlähettiläänä.

Van Gulikin teokset käsittelevät Kiinan kulttuuria eri aloilta. Hän oli myös kalligrafi ja teki kuvituksia. Hän kirjoitti kaunokirjalliset teoksensa yleensä historiallisten tapausten pohjalta. Esimerkiksi tuomari Dee -kirjojen mallina on 600-luvulla elänyt Tang-dynastian aikainen tuomari Dee Jen-djieh. Hän toteuttaa niissä kungfutselaista ihannetta, jonka mukaan paha saa palkkansa.

## Suomennetut teokset
* *Keisarin helmi*: kiinalainen salapoliisiromaani, (*The emperor's pearl*), suom. Juhani Jaskari, WSOY 1964 Sapo 67
* *Kummitusluostari*: kiinalainen salapoliisiromaani, (*The haunted monastery*), suom. Eila Pennanen, WSOY 1966 Sapo 76
* *Temppelin aave* (*The phantom of the temple*), suom. Leif Forsblom, WSOY 1967 Sapo 82
* *Kiinalaiset kultamurhat* (*Chinese gold murders*), suom. Panu Pekkanen, WSOY 1971 Sapo
* *Kiinalaiset kellomurhat* (*The Chinese bell murders*), suom. Kersti Juva ja Kristiina Rikman, WSOY 1972  Sapo 133
* *Kiinalaiset järvimurhat* (*The chinese lake murders*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1973  Sapo 145
* *Kiinalaiset sokkelomurhat* (*The Chinese maze murders*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1973  Sapo 156
* *Kiinalaiset naulamurhat* (*The Chinese nail murders*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1974  Sapo 160
* *Murha Kantonissa* (*Murder in Canton*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1975  Sapo  187
* *Kaulanauha ja kalebassi* (*Necklace and calabash*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1977  Sapo 203
* *Yksi kaksi kolme – kuolema* (*The willow pattern*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1978  Sapo 213
* *Apina ja tiikeri* (*The monkey and the tiger*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1973  Sapo 229
* *Runoilijat ja kuolema* (*Poets and murder*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1984  Sapo 283
* *Punainen paviljonki* (*The red pavilion*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1996  Sapo 383
* *Tuomari Dee ja varjostimen arvoitus* (*The lacquer screen*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1997  Sapo 403
* *Viisi suotuisaa pilveä ja muita kertomuksia* (*Judge Dee at work*), suom. Kristiina Rikman, WSOY 1998  Sapo 411

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oulun baanaverkko

**Oulun baanaverkko** on Oulun seudulla sijaitseva baanaverkosto, jonka tarkoituksena on kehittää Oulun seudun pyöräilyä ja jalankulkua. Verkosto on osana Baanaverkkosuunnitelma 2030 projektia.

## Historia

4. kesäkuuta 2019 Oulun yhdyskuntalautakunta esitti Baanaverkkosuunnitelma 2030. Baanaverkkosuunnitelma 2030:nen mukaan Oulun seudulle olisi tulla 11 baanaa vuoteen 2030 mennessä.

Ensimmäinen baanaverkon vaatimukset täyttävä tien osa valmistui Kempeleen kuntakeskusen ja Zeppelinin välille lokakuussa 2016. Kevääseen 2019 mennessä oli myös valmistunut Linnanmaan baanan 1. vaihe. 2019 vuonna Linnanmaan baanan 2. vaihe valmistui, jolloin baana ylsi Oulun keskustasta Linnanmaahan. Baanaa kutsutaan nimellä Linnabaana.

Vuonna 2020 keskustan ja Mäntylän välille alettiin rakentamaan Mäntybaanaa. Mäntybaana rakennettiin toukokuun ja syyskuun välisenä aikana.

Vuonna 2021 valmistui Oulun kolmas baana, Maikkubaana. Maikkubaana kulkee Oulun keskustasta Maikkulaan. Ennen Maikkubaanan rakentamista reitillä sijaitsevaa pyörätietä kulki vuosittain yli 800 tuhatta kulkijaa.

Kesällä 2022 aloitettiin Kembaana nimisen baanan rakentaminen, jonka tarkoituksena on yhdistää Oulun keskusta Kempeleen keskustaan. Traficom myönti ensimmäisen osion rakentamiseen 1,47 miljoonan euron avustuksen. Marraskuussa 2022 Kembaanan ensimmäinen osio valmistui, liittäen Meritullin Kempeleeseen. Vuonna 2022 alettiin myös suunnittelemaan Hiukkavaaraan vievää Hiukkabaanaa.

## Laatukriteerit
Jotta pyöräväylä voidaan määrittää baanaksi, tulee sen täyttää Oulun kaupungin määräämät laatukriteerit.  Oulun kapunki määrittelee baanaksi kaksisuuntaisen pyörätien jonka rinnalla kulkee jalkakäytävä. Baanan täytyy myös erotella pyöräilijät ja jalankulkijat toisistaan, joka tapahtuu käyttäen pyöräilijöiden väyläosuudella punaista ajopintaa. Pyöräteillä ei saa olla tasoeroja. Pyöräteille mitotusnopeutena toimii 40 km/h ja jalkakäytävillä 30 km/h.

Väylän mittoina toimii pyörätielle neljän metrin leveys ja jalkakäytäville kahden metrin leveys. Pyörätietä ja jalkakäytävää erottaa kymmenen sentin tiemerkintäerottelu. Tilanteessa jossa näille mitoille ei ole tilaa käytetään miniminä kolmen metrin leveyttä pyöräteille ja yhden ja puolen metrin leveyttä jalkakäytävälle.

## Palkinnot
Oulun pyöräbaana on valittu loppuvuonna 2019 Pohjois-Suomen rakennusteoksi.

## Lähteet
Kakkosen kausi 2021

**Kakkosen kausi 2021** on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Se pelataan kolmessa kahdentoista joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkojen voittajat nousevat Ykköseen ja kaksi viimeistä joukkuetta putoavat Kolmoseen kaudeksi 2022.

Ykkösestä pudonnut AC Kajaani luopui Kakkosen sarjapaikastaan, joka täydennysmenettelyllä annettiin Kakkosesta kaudella 2020 pudonneelle OLS:lle.

## Joukkueet ja lohkojako

## Sarjataulukot

### Lohko A

 
Lähde: Palloliitto 

### Lohko B

 
Lähde: Palloliitto 

### Lohko C

## Parhaat pelaajat
Jalkapallon Pelaajayhdistys valitsi vuoden 2021 Kakkosen lohkojen parhaat pelaajat pelaajien oman äänestyksen perusteella:

* Lohko A: Olli Valto (JäPS)
* Lohko B: Gezim Voca (PIF)
* Lohko C: Kingsley Ofori (SJK Akatemia)

Pelipaikkojensa parhaiksi Kakkosessa valittiin:

Lähde: https://www.jpy.fi/fi/uutiset/pelaajan-aani-vuoden-pelaajat-2021

## Parhaat maalintekijät

Lähde: https://www.palloliitto.fi/kakkonen/tilastot 

## Lähteet
Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1974

**Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1974** oli jalkapallon naisten SM-sarjan ensimmäinen kausi ja neljäs kerta, jolloin jalkapallon naisten Suomen mestaruus ratkaistiin. Mestaruuden voitti HJK, jolle saavutus oli neljäs naisten Suomen mestaruus. MiPK ja KPT putosivat  Naisten perussarjaan kaudeksi 1975. SM-sarjaan nousivat IF-FK ja KPV.

## Sarjajärjestelmä
Naisten SM-sarja 1974 pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, johon selviytyivät vuoden 1973 Naisten mestaruuskilpailun jatkolohkojen kaksi parasta. Ottelut pelattiin 2×30 minuutin pituisina.

## Joukkueet

## Sarjataulukko

## Suomen mestarit
HJK:n pelaajat: Meri-Tuuli Carpen, Leena Eloranta, Marketta Hartikka, Paula Järvenpää, Tuula Kauppinen, Raija Kärkkäinen, Marjatta Lehti, Inkeri Määttä, Annukka Peltola, Merja Rytkönen, Kaija Salopuro, Tuula Öhrnberg. Valmentaja: Aulis Rytkönen.

## Lähteet
Padmini Kolhapure

**Padmini Kolhapure** (s. 1. marraskuuta 1965 Bombay, Maharashtra, Intia) on intialainen näyttelijä ja laulaja, joka työskentelee pääasiassa hindinkielisissä elokuvissa. Hän aloitti näyttelemisen 7-vuotiaana vuonna 1972, ja hänen varhaisiin töihinsä kuuluivat *[[Zindagi (vuoden 1976 elokuva)|Zindagi]]* (1976) ja *[[Dream Girl (vuoden 1977 elokuva)|Dream Girl]]* (1977). Sitten hän teki läpimurtonsa nuoren Roopan roolissa elokuvassa *[[Satyam Shivam Sundaram]]* (1978).

Viidentoista vuoden iässä Kolhapure voitti Filmfare Awards -palkinnon parhaasta naissivuosasta kostodraamassa *[[Insaf Ka Tarazu]]* (1980) ja seitsemäntoistavuotiaana Filmfare Awards -palkinnon parhaasta naispääosasta traagisessa romanssissa *[[Prem Rog]]* (1982), jolloin hänestä tuli toiseksi nuorin näyttelijä, joka voitti palkinnot vastaavissa kategorioissa. Hän sai myös Filmfare Awards -ehdokkuudet parhaasta naissivuosasta elokuvassa *[[Souten]]* (1983) ja parhaasta naispääosasta elokuvassa *[[Pyar Jhukta Nahin]]* (1985).

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Jason Robert Brown

**Jason Robert Brown** (s. 20. kesäkuuta 1970) on yhdysvaltalainen musikaalisäveltäjä, -sanoittaja ja -käsikirjoittaja. Hän on voittanut kolme Tony-palkintoa.

Brown on säveltänyt ja sanoittanut mm. Broadway-musikaalit *Parade*, *The Bridges of Madison County* ja *Honeymoon in Vegas* sekä musikaalin *The Last Five Years*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jason Robert Brownin virallinen sivusto
Piia Björn

**Piia Maria Björn** (ent. Vilenius-Tuohimaa; s. 26. joulukuuta 1977 Kullaa) on suomalainen kasvatustieteilijä ja filosofian tohtori, 

Hän aloitti vuonna 2025 viisivuotisen kauden Lapin yliopiston koulutusvararehtorina ja on yliopiston historian ensimmäinen kokoaikainen koulutusvararehtori. 

Hän toimi Turun yliopiston koulutuksen ja koulutusrakenteiden kehittämisestä vastaavana vararehtorina viisivuotiskaudella 2020–2024. Tätä ennen hän oli Itä-Suomen yliopiston  erityispedagogiikan, erityisesti pedagogisen tuen professori (2014-2019). 

Björn tuli ylioppilaaksi Porin suomalaisesta yhteislyseosta (1996). Hän valmistui Helsingin yliopistosta kasvatustieteen maisteriksi ja erityisopettajaksi (2001) ja filosofian tohtoriksi (2005).  Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (2005) oli otsikoitu *Vanhempien koulutustaso, lapsen kielellinen ilmaisu ja tehtäväorientaatio matemaattisten taitojen selittäjinä koulutien alussa*. Björn on Helsingin yliopiston erityispedagogiikan dosentti.

Työurallaan Björn on toiminut muun muassa assistenttina Helsingin yliopistossa (2003-2005) ja yliopistonlehtorina Jyväskylän yliopistossa (2005-2014). Jyväskylässä hän oli myös laitoksen pedagoginen johtaja ja varajohtajana sekä oppiaineen esimies. Itä-Suomen yliopiston professorina (Joensuun kampus) hän aloitti vuonna 2014. Tutkimustyössään Björn on suuntautunut yhtäältä matematiikan oppimisen sekä kielellisten taitojen kehityksen välisiin yhteyksiin, toisaalta erityisopettajan työnkuvaan ja oppimisen tuen järjestämiseen Suomessa ja muualla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Piia Maria Björn. University of Turku, PhD  (researchgate.net) 
*Piia Björn (12.2.2021) Puheenvuoro: Yliopistosta erinomaiset eväät työelämään  (ts.fi)
Maria Severina

**Maria Severina** on kaarinalainen liikenainen. Hän on syntynyt Moskovassa ja valmistunut biokemian tohtoriksi Moskovan yliopistosta. Suomeen Severina muutti vuonna 1991.

## Ura
Maria Severina perusti HyTest-yrityksen vuonna 1994. Alkunsa yritys sai Turun yliopiston tutkimushankkeesta. HyTest valmistaa monoklonaalisia vasta-aineita ja antigeenejä diagnostiikkateollisuuden käyttöön. Maria Severina myi yrityksensä vuonna 2018 norjalaiselle Summa Equitylle.

Vuonna 2018 Maria Severinalla oli Suomen viidenneksi kovimmat tulot: noin kolme miljoonaa ansiotuloina ja 33,2 miljoonaa pääomantuloina . Hän oli kyseisenä vuonna Suomen kovatuloisin nainen.

## Yksityiselämä
Maria Severina asuu Kaarinassa. Hänellä on aviomies ja yksi poika. Severina valittiin vuoden uusturkulaiseksi vuonna 2012 ja Länsi-Suomen vuoden kasvuyrittäjäksi vuonna 2015.

## Lähteet
Camille Rowe

**Camille Rowe** (s. 7. tammikuuta 1986 Pariisi) on ranskalais-yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Hän on esiintynyt tunnetuissa muoti-alan julkaisuissa kuten *[[Vogue]] France*, *[[Marie Claire]] Italia*, *Vogue Italy*, *Vogue Spain* ja *[[Elle]] France*. Hänen äitinsä oli yhdysvaltalainen tanssija tavatessaan Rowen ranskalaisen isän, joka omistaa ravintolan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jaotteluita

**Jaotteluita** () oli Aristoteleen kirjoittama filosofinen teos, joka käsitteli logiikkaa ja samalla Aristoteleen psykologisia näkemyksiä. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan joitakin katkelmia myöhempien antiikin aikaisten kirjailijoiden teosten kautta.

*Jaotteluita* tunnetaan muun muassa Diogenes Laertioksen esittämästä Aristoteleen teosten luettelosta. Myös Aleksanteri Afrodisiaslainen mainitsee sen. Antiikin aikana oli liikkeessä useita samannimisiä kirjoituksia, mutta ainakin osa niistä on mahdollisesti ollut eri teoksia kuin kyseinen Aristoteleen kadonnut teos. Teoksesta on säilynyt neljä katkelmaa muun muassa Diogeneen ja Simplikioksen kautta.

Diogeneen mukaan teos käsitti 17 kirjaa. Aristoteleen uskotaan kehitelleen siinä muun muassa tunteita (*pathē*) koskevia näkemyksiään, jotka myöhemmin esitti säilyneessä teoksessaan *[[Retoriikka (Aristoteles)|Retoriikka]]*. *Retoriikassa* hän on saattanut kehittää näkemyksiään edelleen ja laajentaa niitä; toisaalta myös *Jaotteluita* on saattanut olla aiheen laajempi esitys. Teos käsitteli myös sielua ja sen kolmijakoa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
*
Muistiinpanot

**Muistiinpanot** () oli Aristoteleen kirjoittama filosofinen teos, joka käsitteli logiikkaa. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelma myöhempien antiikin aikaisten kirjailijoiden teosten kautta.

Teoksen katkelma tunnetaan kahta kautta, toisaalta Simplikioksen kirjoittamasta Aristoteleen *[[Kategoriat|Kategorioiden]]* kommentaarista ja toisaalta Deksippoksen vastaavasta teoksesta. Lisäksi Johannes Filoponos viittaa teokseen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
*
Ongelmista

**Ongelmista** () oli Aristoteleen kirjoittama filosofinen teos, joka käsitteli logiikan ongelmia. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelma myöhempien antiikin aikaisten kirjailijoiden teosten kautta.

Teos tunnetaan muun muassa Diogenes Laertioksen Aristoteleen teosten luettelosta. Diogeneen mukaan se käsitti yhden kirjan. Teoksen katkelma tunnetaan Aleksanteri Afrodisiaslaisen kirjoittamasta Aristoteleen *[[Topiikka|Topiikan]]* kommentaarista.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
*
Vastakohdista

**Vastakohdista** () oli Aristoteleen kirjoittama filosofinen teos, joka käsitteli logiikkaa. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan joitakin katkelmia myöhempien antiikin aikaisten kirjailijoiden teosten kautta.

Aristoteles mainitsee itse teoksen *[[Metafysiikka (Aristoteles)|Metafysiikassaan]]*. Sen mainitsevat myös muun muassa Syrianos ja Simplikios. Näiden lisäksi teos tunnetaan muun muassa Diogenes Laertioksen esittämästä Aristoteleen teosten luettelosta. Diogeneen mukaan teos käsitti yhden kirjan. Teoksesta on säilynyt kuusi katkelmaa Simplikioksen kirjoittamassa kommentaarissa Aristoteleen *[[Kategoriat|Kategorioihin]]*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
*
Emilia Tuomela

**Emilia Tuomela** (s. 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut aikuisten sarjoissa Kakkosessa porilaisen NiceFutiksen joukkueessa kaudella 2018, Ykkösessä kokkolalaisen Gamlakarleby Bollklubbin joukkueessa kaudella 2019 ja Kansallisessa liigassa Helsingin Palloseurassa kaudella 2021.

Tuomela on pelannut Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa.

## Lähteet
Helmi Halomo

**Helmi Halomo** (s. 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut espoolaisen FC Hongan ja Helsingin Jalkapalloklubin junioreissa. Kaudella 2021 hän edustaa Kansallisessa liigassa pelaavaa Helsingin Palloseuraa. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa huhtikuussa 2021 Kuopion Palloseuraa vastaan.

## Lähteet
Ethel Warwick

**Ethel Maude Warwick ** (13. lokakuuta 1882 – 12. syyskuuta 1951) oli englantilainen näyttelijä ja malli. Eräiden tietojen mukaan hänen syntymävuotensa olisi ollut 1880. 

## Elämänvaiheita
Ennen näyttelijän uraansa Warwick opiskeli kuvataidetta ja työskenteli taidemallina. Warwickin taidemallin ura kesti vuodet 1894–1905 Hän oli mallina muun muassa James McNeill Whistlerin ja Herbert James Draperin teoksissa.  

Vaikka Warwick kouluttautui kuvataiteilijaksi ja häntä pidettiin tasokkaana taiteilijana, hänestä tuli kuuluisa näyttelijänä. Ensimmäisen elokuvansa hän teki vuonna 1921 ja viimeisen vuonna 1933. 

## Viitteet

## aiheesta muualla
* https://redheadsinhistory.blogspot.com/2019/11/1235-ethel-warwick.html
Kehotus

**Kehotus** (; ) oli Aristoteleen kirjoittama filosofinen dialogi. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia myöhempien antiikin aikaisten kirjailijoiden teosten kautta.

## Historia

Aristoteles kirjoitti dialoginsa *Kehotus* suhteellisen varhaisessa vaiheessa, opiskellessaan Platonin Akatemiassa. Dialogilla on joitakin yhteyksiä Isokrateen puheeseen *[[Antidosis (Isokrates)|Antidosis]]*, minkä perusteella tutkijat ovat ajoittaneet sen noin vuoteen 353 eaa. Dialogi oli omistettu jollekin Themison-nimiselle henkilölle. Tämä oli oletettavasti jonkun Kyproksen kaupungin tuolloisia hallitsijoita tai muita merkkihenkilöitä, mutta hänestä ei tiedetä enempää, eikä yhteyttään Aristoteleehen tunneta varmuudella.

Dialogi oli antiikin aikana hyvin tunnettu. Zenon Kitionlaisen mukaan hänen opettajansa kyynikko Krates luki *Kehotusta*. *Kehotus* toimi myös mallina Ciceron dialogille *[[Hortensius (dialogi)|Hortensius]]*. Tämä tukee sitä oletusta, että myös Aristoteleen teos oli muodoltaan dialogi.

Dialogista on säilynyt kaksikymmentä katkelmaa useiden myöhäisantiikin aikaisten kirjailijoiden tekemissä lainauksissa. Pisin tunnettu katkelma teoksesta on Oksyrhynkhoksen papyruksiin kuuluvassa papyruksesta (P.Oxy. 666), joka sisältää myös Stobaioksen lainaamana tunnetun kohdan, sekä hieman tekstiä tämän kohdan ympäriltä ja keskeltä. Lisäksi dialogista on säilynyt katkelmia muun muassa Iamblikhoksen, Aleksanteri Afrodisiaslaisen, Davidin, Eliaan ja Olympiodoroksen kirjoituksissa.

## Sisältö

Diogenes Laertioksen mukaan *Kehotus* käsitti yhden kirjan. Dialogi oli nimensä mukaisesti kehotus filosofointiin. Se puhuu (spekulatiivisen) filosofian välttämättömyyden puolesta, ja kannustaa filosofian opiskeluun ja harjoittamiseen.

Tutkijat ovat rekonstruoineet *Kehotuksen* sisältöä siitä säilyneiden katkelmien perusteella. Tunnetuimmassa katkelmassa Aristoteles argumentoi, että jokaisen tulee filosofoida, koska jopa filosofointia vastaan puhuminen on itsessäänkin filosofoimisen muoto. Paras tapa filosofoida on luonnon kaikkeuden mietiskely. Tätä tarkoitusta varten jumala loi ihmiset ja antoi heille jumalallisen ja kuolemattoman järjen. Kaikki muu, kuten voima, kauneus ja kunnia, ovat sen rinnalla arvotonta ja pelkkää illuusiota. Tämä näkemys on hyvin platonistinen, mutta poikkeaa melko paljon Aristoteleen myöhemmissä kirjoituksissa esitetyistä ajatuksista.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennokset

* 

### Muita käännöksiä ja alkutekstien laitoksia

* Aristotle: *[http://www.protrepticus.info/recon2013ix1.pdf Protrepticus] *. Englanninkielinen käännös katkelmista, D. S. Hutchinson ja Monte Ransome Johnson.
* Aristotle: *Protrepticus*. Teoksessa 
* Aristotle: *Protrepticus*. Teoksessa  Alkuteksti.
* Aristotle: *Protrepticus*. Teoksessa  Englanninkielinen käännös.

### Muuta kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

* Αριστοτέλης: ''Προτρεπτικός. Προς Θεμίσωνα''. Wikisource. 
* Aristotle: ''Protrepticus'' or ''Exhortation to Philosophy''. 
* Protrepticus. A reconstruction of Aristotle's lost dialogue by D. S. Hutchinson and Monte Ransome Johnson.
Kategoriat (katkelmat)

**Kategoriat** () oli Aristoteleen kirjoittama filosofinen teos, joka käsitteli logiikkaa. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan joitakin katkelmia myöhempien antiikin aikaisten kirjailijoiden teosten kautta. Teosta ei tule sekoittaa Aristoteleen samannimiseen teokseen *[[Kategoriat]]*, joka on säilynyt ja kuuluu tämän loogisten teosten kokoelmaan *[[Organon]]*.

Teoksesta on säilynyt yksi katkelma muun muassa Simplikioksen, Ammonios Hermeiaan ja Boethiuksen kautta. Näissä antiikin lähteissä todetaan lähinnä, että Aristoteleelta tunnetaan kaksi *Kategoriat*-nimistä teosta, joista toinen oli lyhyempi. Lisäksi lainataan kummankin teoksen alkua. Näiden lisäksi Elias mainitsee teoksen ja käsittelee muun muassa sen nimeä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
*
Erika Story

**Erika Story** (s. 1998) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Helsingin Jalkapalloklubin ja helsinkiläisen Pallokerho-35:n junioreissa. Naisten Ykkösessä hän on edustanut Malmin Palloseuraa kaudella 2017 ja Helsingin Palloseuraa kaudella 2020. Hän pelasi Kansallisessa liigassa ensimmäisen ottelunsa huhtikuussa 2021, kun liigaan noussut Helsingin Palloseura kohtasi kauden avausottelussaan Kuopion Palloseuran.

## Lähteet
Bernhard Gagneur

**Bernhard Gagneur**, sukunimi aik. *Malmström* (21. maaliskuuta 1874 Sipoo – 10. helmikuuta 1966 Loviisa) oli suomalainen insinööri ja vesiasiantuntija.

Gagneurin vanhemmat olivat ratsutilallinen Magnus Wilhelm Malmström ja Hilda Johanna Gagneur. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1897 ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa vuonna 1901.

Gagneur toimi insinöörinä rautateillä vuoteen 1904 saakka. Hän oli kaupungininsinöörinä Viipurissa 1904–1912 sekä Oulussa ja Joensuussa 1920–1924. Gagneur toimi myös yksityisenä vesiasiantuntijana ja hän perusti Viipuriin oman pohjavesilaitosten suunnitteluun ja rakentamiseen erikoistuneen insinööritoimistonsa. Toimisto suunnitteli ja rakensi arteesisia pohjavesilaitoksia Viipuriin, Hämeenlinnaan, Jyväskylään ja Kouvolaan sekä lukuisia arteesisia kaivoja eri puolille maata. Toimisto rakensi myös vesijohto- ja viemäriverkostoja sekä muun muassa toisen raiteen Viipurin ja Raivolan välille. 

Gagneur arvioi pohjavesien riittävyyttä maaperän rakeisuuden ja vedenjohtavuuden perusteella saksalaisen tietämyksen perusteella.  Hän kiisteli 1900-luvun alussa useiden asiantuntijoiden kanssa siitä riittäisivätkö pohjavesivarat eri Suomen kaupunkien, muun muassa Kajaanin ja Tampereen tarpeisiin. Vuonna 1916 Gagneurin johdolla tehtiin Tampereen Vuohenojalla pohjavesitutkimuksia, joissa maahan lyötyjen putkien avulla seurattiin kuinka arteesinen pohjavesivirtaus tasaantui ja sen avulla pyrittiin arvioimaan pohjavesiesiintymän riittävyyttä. Tampereen kaupunki päätti kuitenkin jatkaa pintaveden käyttöä kuten useat muutkin Suomen suuret kaupungit.  

Bernhard Gagneur oli naimisissa vuodesta 1901 Selma Eleonora Strandströmin (k. 1940) kanssa. 

## Julkaisuja
* *Puhtaanapitokysymys Viipurissa: esitelmä Viipurin teknillisen klubin kokouksessa keskiviikkona jouluk. 19 p. 1906*. Tekijä, Viipuri 1907, 1910
* *Om grundvattenförhållanden: kritik af ing. C. Hausens utredning af grundvattenförhållandena i Vanda ådal: förslag till grundvattentag i Helsingfors: föredrag vid ingeniörklubbens möte i februari*. Viborg 1909
* *Vattenledningsfrågan i Wasa: föredrag, hållet vid gårdsegareföreningens i Wasa sammanträde lördagen den 12 april 1913*. Viborg 1913
* *Vesijohtokomitealle Tampereella*. Tampere 1917
* *Rapport berörande Savolaksbanan under det röda upproret vårvintern 1918*. Helsingfors 1918
* *Hydrologia*. Tekijä, Kuopio 1929

## Suomennoksia
* G. Thiem : *Hydrologisia menettelytapoja: lyhyt katsaus pohjaveden syntymisestä, etsimisestä ja olemassaolon toteamisesta*. Bernh. Gagneur, Helsinki 1929

## Lähteet
Khadija El-Mardi

**Khadija El-Mardi** (s. 1. helmikuuta 1991 Casablanca) on marokkolainen amatöörinyrkkeilijä. 

El-Mardi aloitti kilpauransa vuonna 2014. Hän osallistui samana vuonna ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuihin, kun hän otteli Jejun MM-kilpailuissa 75 kg sarjaan. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella brasilialaisen Flavia Terezan ja toisella kierroksella saksalaisen Andrea Strohmaierin, mutta hävisi puolivälierissä alankomaalaiselle Nouchka Fontijnille 3–0. Kaksi vuotta myöhemmin Astanan MM-kilpailuissa El-Mardi voitti ensimmäisellä kierroksella Christine Desmondin 3–0 ja toisella kierroksella kanadalaisen Ariane Fortinin 2–0, mutta hävisi jälleen puolivälierissä, nyt taiwanilaiselle Chen Nien-chinille 3–0. El-Mardi pääsi ottelemaan samana vuonna järjestettyihin Rio de Janeiron olympialaisiin 75 kg sarjaan. Hän hävisi ensimmäisen ottelunsa kazakstanilaiselle Dariga Shakimovalle 3–0.

El-Mardi otteli MM-kilpailuissa jälleen Ulan-Udessa 2019. Hän voitti ensimmäisessä ottelussaan venäläisen Galina Golovchenkon ja toisessa ottelussa valkovenäläisen Victoriya Kebikavan. El-Mardi voitti puolivälieräottelussaan turkkilaisen Şennur Demirin 3–2, mutta hävisi välierävaiheessa walesilaiselle Lauren Pricelle 5–0. Vuonna 2020 Bel Ahbib varmisti paikan Tokion olympialaisten 75 kg sarjaan voitettuaan Afrikan olympiakarsintaturnauksen.

Huhtikuuhun 2021 mennessä El-Mardi on kilpaillut amatööriurallaan 16 ottelua, josta on voittanut 20.

## Lähteet
Annalena Baerbock

**Annalena Charlotte Alma Baerbock** (s. 15. joulukuuta 1980) on saksalainen poliitikko, joka toimi maansa ulkoministeri vuosina 2021–2025. Baerbock toimi Liittouma 90/Vihreät puolueen johtajana vuosina 2018–2022 Robert Habeckin rinnalla. Vuoden 2013 liittopäivävaaleista lähtien hän on ollut Brandenburgin osavaltiosta valittuna kansanedustajana Saksan liittopäivillä.

Vuonna 2025 Baerbock valittiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen puheenjohtajaksi.

## Tausta

Baerbockin vanhempien ammatit olivat insinööri ja sosiaalipedagogi. Perhe asui maaseudulla Annalenan kahden siskon ja kahden serkun kanssa. Nuorena hän oli aktiivinen urheilija, joka on voittanut trampoliinivoimistelun Saksan mestaruuden pronssia. Baerbock oli 16-vuotiaana vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa..

Baerbock opiskeli oikeustiedettä ja valtio-oppia Hampurin yliopistossa vuosina 2000–2004. Maisteriksi hän valmistui London School of Economics:sta 2005 pääaineenaan kansainvälinen oikeus. Baerbock on aloittanut väitöskirjan teon kansainvälisestä oikeudesta Freie Universität Berlinssä, mutta opinnot ovat toistaiseksi jäissä..

Vuosina 2000–2003 Baerbock työskenteli freelancer-toimittajana. Hän oli vihreiden europarlamenttiedustajan Elisabeth Schroedterin avustajana vuosina 2005–2008.

## Poliittinen ura

Baerbock sai ensikosketuksensa politiikkaan jo nuorena, kun hänen vanhempansa veivät hänet ydinvoimaa vastustavaan mielenosoitukseen. Vihreisiin hän liittyi vuonna 2005..

Ensimmäistä kertaa Baerbock oli liittopäivävaalien ehdokkaana vuonna 2009 mutta ei tullut valituksi. Hän nousi liittopäivien edustajaksi vuonna 2013. Vuoteen 2017 asti hän toimi puolueen ilmastopoliittisen toimikunnan puheenjohtajana..

Vuosina 2009–2013 Baerbock toimi Brandenburgin vihreiden puheenjohtajana.. Koko Saksan vihreiden puheenjohtajaksi Baerbock nousi 27. tammikuussa 2018 yhdessä Robert Habeckin kanssa.

Baerbock oli vihreiden ehdokas Saksan liittokansleriksi vuoden 2021 liittopäivävaaleissa.

## Näkemyksiä

Baerbock on poikennut Saksan vihreiden perinteisestä linjasta asemoitumalla puolustuspoliittisissa kysymyksissä lähemmäksi poliittista keskustaa ja kuvailemalla Natoa korvaamattomaksi osaksi Euroopan puolustusta. Hän suhtautui kriittisesti Nord Stream 2 -kaasuputkeen. Lisäksi hän pyrkii siihen, että Saksa lopettaisi hiilen energiakäytön vuoteen 2030 mennessä..

Baerbock sanoi elokuussa 2020, että Saksan ja EU:n tulisi painostaa Kiinaa yhä enemmän maan huonosta ihmisoikeustilanteesta. Yhteistyön Kiinan kanssa pitäisi olla ehdollista ja maan rikkoessa ihmisoikeuksia tulisi mahdolliset kauppaneuvottelut jäädyttää..

Saksan autobahn-teille Baerbock on ehdottanut 130 km/t -nopeusrajoituksia.

## Yksityiselämä

Baerbock on naimisissa PR-managerina toimivan Daniel Holefleischin kanssa. Parilla on kaksi lasta. Perhe asuu Potsdamissa. Baerbockin isoisä Waldemar oli natsi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Iida Laine

**Iida Laine** (s. 31. tammikuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut juniorisarjoissa espoolaisessa FC Hongassa kauteen 2018 saakka ja  kaksi seuraavaa kautta helsinkiläisessä HFA Märskyssä. Kaudeksi 2021 hän siirtyi Kansallisessa liigassa pelaavaan Helsingin Palloseuraan. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa huhtikuussa 2021 Kuopion Palloseuraa vastaan.

Laine on pelannut Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa.

## Lähteet
Julia Haikonen

**Julia Haikonen** (s. 14. kesäkuuta 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut mikkeliläisen Porrassalmen Urheilijat -62:n ja  Helsingin Jalkapalloklubin junioreissa. HJK:n naisten joukkueessa hän on pelannut muutaman Suomen Cupin ottelun mutta ei Liigaa. Hän on edustanut Naisten Ykkösessä Helsingin Palloseuraa kausina 2019–2020 ja pelasi jälkimmäisellä kaudella Ykkösessä muutaman ottelun myös Nurmijärven Jalkapalloseuran joukkueessa. Liigassa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa kaudella 2021, kun Liigaan noussut HPS kohtasi huhtikuussa avausottelussaan Kuopion Palloseuran. Hän pelasi tuolla kaudella 24 liigaottelua ja teki niissä kaksi maalia, elokuussa Tampereen Ilvestä ja lokakuussa Jyväskylän Pallokerhoa vastaan. kaudella 2022 Haikonen pelasi HPS:ssä 22 liigaottelua ja seuraavalla kaudella 23 mutta ei tehnyt niissä maaleja. Kausi 2024 jäi Haikoselta väliin loukkaantumisen vuoksi, mutta vuoden 2025 alussa hän teki HPS:n kanssa jatkosopimuksen.

Haikonen on pelannut Suomen alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa.

## Lähteet
Satu Rämö

**Satu Rämö** (s. 7. tammikuuta 1980 Tammela) on suomalainen kirjailija ja viestintäalan yrittäjä. Hänen tunnetuin poliisihahmonsa on islantilainen Hildur.

Rämön kirjoilla, joita hän on monesti kirjoittanut useamman vuodessa, on ollut huomattava menekki. Esimerkiksi vuonna 2024 hänellä oli neljä kirjaa Suomen seitsemän myydyimmän joukossa.

## Elämä ja ura
Rämö oli vuoden 2023 eniten myynyt suomalainen kirjailija. Rämön siihen mennessä ilmestyneitä kolmea Hildur-kirjasarjan osaa myytiin kaikki laitokset mukaan lukien yhteensä lähes 330&nbsp;000 kappaletta. Karkeasti arvioiden Rämön tulot kyseisen vuoden kirjamyynnistä olivat noin 426&nbsp;000 euroa. Sarjan neljäs teos, *Rakel*, ilmestyi marraskuussa 2024. Tammikuussa 2024 Hildur-sarjan ulkomaanoikeudet oli myyty 13 maahan. Suomen vuoden 2024 myydyin kirja oli *Rakel*. Hittiteosta myytiin 119&nbsp;300 kappaletta, kun mukaan lasketaan teoksen kaikki versiot. Sarjan viides osa *Tinna* julkaistiin lokakuussa 2025.

Hildur-kirjasarjan pohjalta on tehty samanniminen televisiosarja, jonka esittäminen alkoi tammikuussa 2026.

Rämö on kauppatieteiden maisteri ja humanististen tieteiden kandidaatti. Rämö asuu Islannissa yhdessä puolisonsa Björgvin Hilmarssonin ja heidän kahden lapsensa kanssa. 

Rämölle on myönnetty *[[Mondo (lehti)|Mondon]]* Vuoden matkakirja-palkinto vuonna 2015 kirjastaan *Islantilainen voittaa aina*.

## Teokset
* 
* 
* 
*  
*  
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Lottalehto. Helsinki: WSOY, 2024 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Kuusi kuvaa kirjailija Satu Rämön elämästä, Yle Radio 1, 25.3.2023
Iso-Antias

**Iso-Antias** on Uudellamaalla Vihdin kaakkoisosassa Ollilan lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Nummelasta on kaksitoista kilometriä itään ja Helsingin keskustasta 28 kilometriä luoteeseen.

## Maantietoa
Iso-Antias on 800 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Ison-Antiaalla on itään työntyvä suippo lahdelma ja sillä on etelärannasta työntyvä lyhyt niemi. Järvi on saareton. Ympäristö on metsää, kangasta ja kalliota, joka kohoaa paikka paikoin yli sata metriä merenpinnan yläpuolelle. Antias-järvet ovat kolmen pienehkön metsäjärven kokonaisuus Vihdin kaakkoisosassa lähellä Espoon rajaa. Niiden itäpuolella sijaitsee Suolikas ja kaakkoispuolella Ruuhijärvi. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sitä kiertää kävelypolut tai metsäautotie. Pohjoisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Metsäautotiet tulevat pohjoisesta Vihdintieltä.

## Luontoarvoja
Iso-Antias on karu, kirkasvetinen ja luonnontilainen metsäjärvi, joka kuuluu Nuuksion kansallispuistoon. Ison-Antiaan hygieeninen tila on erinomainen.

## Vesistösuhteet
Iso-Antias sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057) järvi kuuluu. Isoon-Antiaaseen laskee oja pohjoisesta Syvä-Antiaasta, järvien välisen kannaksen leveys on alle sata metriä. Sen länsirannasta alkaa laskuoja itään Levo-Antiaaseen, järvien välisen kannaksen leveys on alle kaksisataa metriä. Järven vedenpinnan korkeus on 67,9 metriä mpy (N2000).

## Lähteet