open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reinius

**Reinius** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Berndt Magnus Reinius (1837–1913), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Erik Reinius (1909–1996), suomalainen ekonomi, metsänhoitaja, yritysjohtaja ja metsäneuvos
* Israel Reinius (1699–1771), suomalainen pappi ja paikallishistorioitsija
* Israel Reinius (nuorempi) (1727–1797), suomalainen pappi ja tutkimusmatkailija
* Karl Viktor Reinius (1862–1936), suomalainen arkkitehti
* Kerttu Reinius (1867–1953), suomalainen kirjailija ja pakinoitsija
* Lars Reinius (1919–2012), suomalainen elintarvikehygienian professori
* Leif Reinius (1907–1995), ruotsalainen arkkitehti.
Krameria bicolor

***Krameria bicolor*** on ratanioiden (*Krameria*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen, pensasmainen tai varpumainen laji, joka on kasvutavaltaan jokseenkin maanmyötäinen. Laji kasvaa yleensä noin metrin korkuiseksi, joskus kaksi metriä korkeaksi. Varret haarovat runsaasti ja ovat piikkisiä, joskaan piikit eivät ole teräviä. Lehdet ovat pieniä, harmaanvihreitä tai vihertäviä, kapeita ja hienokarvaisia.

Lajia kasvaa kuivilla paikoilla Yhdysvaltojen lounaisosissa, Kaliforniassa ja Teksasissa, sekä Meksikon pohjoisosissa.

## Lähteet
* Calscape: https://calscape.org/Krameria-bicolor-(White-Rhatany)?srchcr=sc58f25d6d06782
Palsamipietaryrtti

**Palsamipietaryrtti** eli **palsamipäivänkakkara** (*Tanacetum balsamita*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, pietaryrttien (*Tanacetum*) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Koko kasvi tuoksuu voimakkaasti ja tuoksu muistuttaa hieman käsivoiteen tuoksua.

Palsamipietaryrtti on pehmeäkarvainen ruoho, jolla on suikertava juurakko. Varsi on kasvutavaltaan pysty ja voi kasvaa noin metrin korkuiseksi. Lehdet ovat puikeita ja hienosahalaitaisia. Lehtien tyvi on toisinaan hieman herttamainen. Alimmat lehdet ovat ruodillisia sekä kooltaan isompia kuin ylemmät lehdet. Lehtien koko pienenee asteittain varressa alhaalta ylöspäin mentäessä. Palsamipietaryrtti kukintoina olevat nappimaiset mykeröt ovat asettuneet huiskilomaiseksi mykeröstöksi. Mykeröt ovat noin 5 mm leveitä ja niissä on vain keltaisia kehräkukkia. Palsamipietaryrtti kukkii myöhään, elo–lokakuussa.

## Käyttö
Palsamipietaryrttiä on viljelty koristekasvina tuoksunsa vuoksi. Aikoinaan lajia on käytetty myös tuoksuvissa kukkakimpuissa yhdessä rohtoiisopin (*Hyssopus officinalis*), aaprottimarunan (*Artemisia abrotanum*) ja tähkälaventelin (*Lavandula angustifolia*) kanssa. Lisäksi palsamipietaryrttiä on käytetty lääkekasvina ja siitä on valmistettu yrttiteetä vilustumisen torjuntaan, mutta Hoffbergin (1792) mukaan se toimii myös vatsavaivoihin sekä alakuloisuuteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen  Lajitietokeskus: Palsamipietaryrtti (''Tanacetum balsamita'')
*iNaturalist: ''Tanacetum balsamita''
*Puutarha.net: Palsamipietaryrtti (palsamipäivänkakkara) (''Tanacetum balsamita'') 
*ITIS: ''Tanacetum balsamita'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Tanacetum balsamita'' 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Tanacetum balsamita'' 
*Pherobase: Floral volatiles of Tanacetum balsamita
Kuningas (pelikortti)

**Kuningas** on yksi peruskorttipakan kolmesta kuvakortista. Pakassa se on kahdestoista tai kolmastoista kortti. Kuninkaita on pakassa neljä: herttakuningas, patakuningas, ruutukuningas ja ristikuningas. Kuningas on yleensä toiseksi suurin kortti ässän jälkeen, mutta voi myös olla korkein kortti (kun ässä lasketaan yhdeksi) riippuen siitä, mitä korttipeliä pelataan. 

## Kuninkaat
Sotilas (pelikortti)

**Sotilas** eli **jätkä** on yksi kolmestatoista pelikortista peruskorttipakassa. Tavallisen sijoituksen mukaan sotilas on kympin ja kuningattaren välissä.

Ruotsiksi sotilaan lyhenne on *Kn* sanasta *knekt*, joka oli myös vanha brittiläinen lyhenne (sanasta *knave*), mutta amerikkalaista nimeä *J* (*Jack*) käytetään usein.

Ranskalaisessa pakassa neljää sotilasta edustavat Étienne de Vignolles (hertta), Hektor (ruutu), Holger Danske (pata) ja Lancelot (risti).

## Sotilaat
Arvīds Žilinskis

**Arvīds Žilinskis** (31. maaliskuuta 1905 Jēkabpilsin piiri – 31. lokakuuta 1993) oli latvialainen säveltäjä ja pianisti.

Žilinskis valmistui Latvian konservatoriosta vuonna 1927 pianonsoitossa ja vuonna 1933 Jāzeps Vītolsin opettamana sävellyksessä. Myöhemmin hän itse työskenteli opettajana konservatoriossa. Žilinskiksen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa baletteja, konsertot pianolle, käyrätorvelle ja viululle, kuusi kantaattia, viulu-, urku- ja pianokappaleita sekä yksinlauluja. Hän sävelsi myös Latvian ensimmäiset musiikkikomediat.

## Lähteet
Map of the Soul: Persona

**Map of the Soul: Persona** on eteläkorealaisen BTS-yhtyeen kuudes minialbumi. Albumin julkaisi Big Hit Entertainment 12. huhtikuuta 2019. Albumi sisältää seitsemän kappaletta, mukaan lukien nimikkosinglen ”Boy with Luv”. Minialbumin ennakkotilaus alkoi jo maaliskuussa 2019. Albumi sijoittui Billboard 200 -listan listaykköseksi, joka oli BTS:n kolmas listaykkönen alle vuoden sisään. Albumi oli listaykkönen myös Britannian, Skotlannin, Uuden-Seelannin ja Australian musiikkilistoilla, tehden BTS:tä ensimmäinen k-pop-yhtyeen, joka sijoittui listaykköseksi näissä maissa. *Map of the Soul: Persona* myi kuukaudessa 3,2 miljoonaa kappaletta, joka teki siitä Etelä-Korean myyneimmän albumin ikinä. 

## Tausta
BTS ilmoitti uudesta minialbumistaan 11. maaliskuuta 2019, ja sen ennakkotilaus alkoi 13. maaliskuuta. Albumi aloitti "uuden aikakauden" yhtyeen diskografiassa, sillä hyvin menestynyt *Love Yourself* -albumitrilogia tuli päätökseensä uuden julkaisun myötä.

Minialbumin traileri ”Persona” julkaistiin 27. maaliskuuta, jonka esitti yhtyeen johtaja RM. Refiney29:n Natalie Morin kuvaili kappaletta värikkääksi ja dynaamiseksi, sekä osviitaksi yhtyeen aikuistumiseen ja itsetutkiskeluun.

”Boy with Luv” singlen musiikkivideon teaser julkaistiin 7. huhtikuuta, jossa paljastui, että yhdysvaltalainen laulaja Halsey oli osana uutta singleä. Päivä teaserin jälkeen minialbumin kappalelista ja kotelo julkaistiin.

## Teema
Minialbumi perustuu kirjaan *Jung's Map of the Soul*, joka käsittelee Carl Jungin luomia teorioita psykologiaan. Albumi on saanut vaikutteita myös muualta.

Nimikkosingle ”Boy with Luv” on funk- ja pop-sävytteinen kappale, joka kertoo onnellisuudesta ja rakkaudesta. Kappale on viittaus yhtyeen aikaisempaan singleen ”Boy in Luv”. ”Persona” kappaleessa esiintyvät esimerkiksi sanat persoona ja varjo, jotka ovat suoria viittauksia Jungin arkkityyppiteoriaan. Kappaleen on kuvailtu yrittävän löytää vastausta kysymykseen "Kuka olen?". ”Mikrokosmos” ja ”Home” kappaleet ovat omistettu yhtyeen fanikunnalle, sillä he ovat yhtyeen "koti", joka lohduttaa heitä, kun he ovat väsyneitä ja yksinäisiä. ”Make It Right” on tuotettu yhteistyössä Ed Sheeranin kanssa. ”Jamais Vu” on kappale, jonka esittää J-Hope, Jin ja Jungkook. ”Dionysus” viittaa kreikkalaisen mytologian viinin jumalaan.

## Kappaleet

## Lähteet
Ässä (pelikortti)

**Ässä** (lyh. **A**, engl. *ace*) on pelikortti, noppa tai domino, jonka arvo on yksi. Se tarkoitti alun perin nopan sivua, jossa oli vain yksi piste. Koska tämä oli pienin arvo, sitä pidettiin 'huonona onnena' keskienglannissa. Ässä on usein suurin pelikortti, joten merkitys on muuttunut tarkoittamaan hyvää.

## Ässät

## Ässä eri peleissä
* Pokerissa ässä on korkein kortti (arvo = 14).
* Blackjackissa ässä on joko 1 tai 11.
* Ventissä ässä on 1 tai 14.
* Kasinossa ässä on kädessä 14, mutta pöydässä yksi ja sellaisen saamisesta saa pisteen.

## Lähteet
Marché rose

**Marché rose** on Malin pääkaupungin Bamakon vuonna 1923 rakennettu keskustori. Se edustaa paikallisen arkkitehtuurin innoittamaa neosudanilaista tyyliä. Rakennelma on saanut nimensä sen vaalean ruusunpunaisesta värityksestä.

Ranskalaisen François Cornilleaun suunnittelema alkuperäinen betonirakennelma oli yksi neosudanilaisen tyylin parhaista esimerkeistä, jossa tyylilajin luonteenomaisimmat piirteet yhdistyivät eräänlaiseksi pastissiksi. Linnoitusta muistuttavaa kuusikulmaista rakennusta reunustivat säännölliset pylväsrivit ja kolme sisäänkäyntiä. Pääsisäänkäynti torneineen ja ikkuna-aukkoineen muistutti moskeijaa. Sisällä oli keskushalli ja kolme kauppagalleriaa. Niiden keskellä oli avoin torialue, jonka kiintopisteenä toimi afrikkalaistyylisin veistoksin koristeltu suihkukaivo.

Marché rose oli aikanaan Bamakon kaupallinen keskus ja suosittu tapaamispaikka. Kaupungin kasvaessa torialue jäi pieneksi ja täyttyi puusta ja metallista pystytetyistä myyntikojuista. Tori tuhoutui tulipalossa vuonna 1993, mutta se rakennettiin uudelleen Ranskan kehitysyhteistyöviraston rahoituksella.

Tori paloi uudelleen vuosina 2014 ja 2017. Sen tilalle on suunniteltu uutta monikerroksista kauppakeskusta. Presidentti Ibrahim Boubacar Keïta muurasi kauppakeskuksen peruskiven syyskuussa 2017, mutta vuonna 2020 rakennustyöt eivät olleet vielä alkaneet.

## Lähteet
Sylvio Lazzari

**Josef Fortunat Silvester "Sylvio" Lazzari** (30. joulukuuta 1857 Bolzano – 10. kesäkuuta 1944 Suresnes) oli ranskalaistunut säveltäjä.

Lazzarin isä oli Napolista ja äiti itävaltalainen. Lazzari päätti 1880-luvulla omistautua kokonaan musiikille ja aloitti opiskelun Pariisin konservatoriossa Ernest Guiraud'n sekä César Franckin johdolla. Opiskeluaikanaan hän laati trion (1886), kvarteton (1887) ja okteton (1889), jotka esitettiin menestyksellä. Vuonna 1894 Eugène Ysaÿe kantaesitti Lazzarin sonaatin pianolle sekä viululle ja teki siitä kansainvälisesti tunnetun. Kaksi vuotta myöhemmin Lazzari sai Ranskan kansalaisuuden. Hänen tuotantoonsa kuuluu mainittujen teosten lisäksi sinfonia (1907), Georges Enescun kantaesittämä Rapsodia viululle ja orkesterille (1922), muita orkesteriteoksia, yli viisikymmentä vokaalimusiikkiteosta, parikymmentä soolopianoteosta ja viisi oopperaa. Oopperoiden joukossa on *La Lépreuse* (1899–1902).

Lazzari toimi jonkin aikaa Pariisin Wagner-seuran puheenjohtajana ja Opéra de Monte-Carlon kuoromestarina. Hän kuoli keuhkoveritulppaan kotonaan Suresnes'ssa. Lazzarilla oli yksilöllinen tyyli, johon hän oli yhdistellyt vaikutteita Richard Wagnerilta, Ernest Chaussonilta ja César Franckilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Cuthred (Kentin kuningas)

**Cuthred** (k. 807) oli Kentin kuningas 798–807. Cuthredin veli, Mercian kuningas Coenwulf, asetti hänet Kentin kuninkaaksi vuonna 798 vangittuaan Eadberht III Prænin, joka oli julistautunut Kentin kuninkaaksi vuonna 796. Cuthred oli käytännössä Mercian ja veljensä alikuningas, jolla ei ollut itsenäistä valtaa Kentissä. Tämä näkyy maalahjoitusten asiakirjoista, joissa oli aina Coenwulfin allekirjoitus. Roger Wendoverilaisen mukaan Cuthred kuoli vuonna 807. Tämän jälkeen Kentistä tuli Mercian maakunta.

## Lähteet
Ranskan presidentinvaali 1974

**Ranskan vuoden 1974 presidentinvaalin** ensimmäinen kierros järjestettiin 5. toukokuuta ja toinen kierros 19. toukokuuta 1974. Valery Giscard d'Estaing voitti vaalit vastaehdokkaanaan François Mitterrandille. Mitterrandista tuli kuitenkin seitsemän vuotta myöhemmin presidentti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ranskan presidentinvaali 1965

**Ranskan vuoden 1965 presidentinvaalin** ensimmäinen kierros järjestettiin 5. joulukuuta ja toinen kierros 19. joulukuuta 1965. Vaalit olivat ensimmäiset suorat presidentinvaalit Ranskan viidennessä tasavallassa. Istuva presidentti Charles de Gaulle voitti vaalit 55,2 prosentin ääniosuudella.

Vaaleissa olivat ehdokkaina gaullistien istuvan presidentin lisäksi vasemmiston yhteinen ehdokas François Mitterrand, keskustan Jean Lecanuet ja äärimmäisen oikeiston Louis Tixier-Vignancour. de Gaulle sai 10 828 421 ääntä, Mitterrand 7 694 005 ääntä, Lecanuet 3 777 120 ääntä ja Tixier-Vignancour 1 260 207 ääntä. Koska kukaan ehdokkaista ei saanut ehdotonta enemmistöä, järjestettiin toinen kierros. Toisella kierroksella mukana olivat kaksi ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saanutta ehdokasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kullervo Karjalainen

**Kullervo Karjalainen** (13. heinäkuuta 1932 Kemijärvi – 11. tammikuuta 2021 Rovaniemi) oli suomalainen säveltäjä, laulaja ja opettaja.

Karjalainen suoritti ensin kansakoulunopettajan tutkinnon vuonna 1954 ja aloitti sitten musiikkiopinnot Sibelius-Akatemiassa, jossa hänen opettajinaan toimivat Matti Lehtinen (laulu) ja Jaakko Linjama (sävellys). Hän suoritti lauludiplomin vuonna 1975. Karjalainen työskenteli 1960-luvulla musiikinopettajana Kemissä sekä vuodesta 1975 Kemijärven musiikkiopiston rehtorina.

Karjalaisen musiikki liittyy usein Lappiin ja Lapin luontoon, ja hän käytti sävellyksissään impressionistisia ja pentatonisia keinoja. Hän sävelsi kuoro- ja yksinlauluja, pianokappaleita ja orkesteriteoksia sekä kamarimusiikkia, jonka kokoonpanossa on mukana laulaja.

Hänen musiikistaan on tehty monipuolinen kahden ja puolen tunnin mittainen kooste, joka on kuultavissa internetissä julkaistuna podcastina useiden alustojen vältyksellä.

## Teoksia
* Sinfonietta
* Pianokonsertto *Lappalainen*
* *Lappalainen sarja* (yksinlauluja)
* *Arktisia näkyjä* (yksinlauluja)
* *Pohjoinen rakkauskertomus*

## Viitteet
Atrek

**Atrek** (persiaksi: اترک‎, turkmeeniksi: *Etrek derýasy*) tai **Etrek** on Iranin ja Turkmenistanin rajajoki. Se saa alkunsa koillis-Iranista Kopet Dagin vuoristosta, virtaa luoteeseen ja sitten länteen kunnes laskee Kaspianmeren kaakkoiskolkkaan Turkmenistanissa. Koska joen vettä käytetään runsaasti kasteluun, se saavuttaa nykyään Kaspianmeren vain tulva-aikaan.

Joen pituus on 669&nbsp;km ja valuma-alue 27&nbsp;300&nbsp;km2, ja sen tärkein sivujoki on Sumbar Turkmenistanin puolella.

## Lähteet
Larabanga

**Larabanga** on kylä Pohjois-Ghanan hallintoalueen Länsi-Gonjan piirikunnassa Ghanassa. Se sijaitsee 16 kilometriä piirikunnan keskuksesta Damongosta pohjoiseen. Kylässä on 3&nbsp;600 asukasta (vuonna 2010).

Gurilaista kieltä puhuvien kamarojen asuttama Larabanga on yksi Pohjois-Ghanan vanhimmista muslimikylistä. Sen asukkaat saavat elantonsa maataloudesta ja kaupankäynnistä.

Larabangassa sijaitsee Ghanan vanhin moskeija, joka on rakennettu 1600-luvulla. Sudanilaistyylinen savirakennus on restauroitu, ja se on suosittu pyhiinvaelluskohde. Kylän kautta kulkee tie Molen kansallispuistoon.

## Lähteet
Ihanus

**Ihanus** on suomalainen sukunimi. Nimen kantajia:

* Juhani Ihanus (s. 1954), kulttuuripsykologian tutkija
* Sirpa Ihanus (s. 1959), kuvanveistäjä
* Teuvo Ihanus (1932–2023), harmonikkataiteilija ja säveltäjä
Ranskan presidentinvaali 1969

**Ranskan vuoden 1969 presidentinvaalin** ensimmäinen kierros järjestettiin 1. kesäkuuta ja toinen kierros 15. kesäkuuta 1969. Vaalit voitti UDR puolueen ehdokas Georges Pompidou. Hänen vastaehdokkaansa oli virkaatekevä presidentti, Demokraattisen Keskustan ehdokas Alain Poher.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ogurja Ada

**Ogurja Ada** (ven. Oстров Огурчи́нский, *Ostrov Ogurchinskiy*) on saari Kaspianmeren kaakkoisosissa. Se on Turkmenistanin suurin saari. 

## Maantiede
Ogurja Ada sijaitsee 17&nbsp;km etelälounaaseen Çelekenin niemimaan eteläkärjestä. Saari on muodoltaan pitkä ja hyvin kapea. Sen pituus on pohjois-etelä-suunnassa 42 km, ja suurin leveys 1,5 km. Saari koostuu matalista hiekkadyyneistä joilla kasvaa ruohoa ja pensaita.

Koska saarella ei ole makeaa vettä, se on asumaton. 1400-1600-luvuilla saari toimi väliin merirosvojen turvapaikkana, ja myöhemmin sinne perustettiin leprasiirtola. Hallinnollisesti saari kuuluu Turkmenistanin Balkanin maakuntaan.

## Luonto
Saarella elää kaspiannorppia ja erilaisia merilintuja. Se on osa Hazarin luonnonsuojelualuetta.

## Lähteet
Ruotsin valtiopäivävaalit 1979

**Ruotsin valtiopäivävaalit 1979** pidettiin Ruotsissa 16. syyskuuta 1979.

## Vaalitulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2020–2021

**Ruotsin [[jääpallo]]n [[Allsvenskan (jääpallo)|Allsvenskan]]** pelattiin kaudella 2020–2021 16 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarja sisälsi kaksi kahdeksan joukkueen ryhmää, jotka oli jaettu maantieteellisesti eli pohjoinen ja etelä. Näin lohkoissaan joukkueet pelasivat koti- ja vierasottelut keskenään. Lisäksi toisen lohkon joukkueita vastaan pelattiin yksi ottelu eli kokonaisottelumäärä oli 22. Sarjan suosikkeina pidettiin ennen kauden alkua uuden jääpallohallin areenakseen saanutta Katrineholm Bandyä ja vuosi vuodelta vahvemin pelannutta Örebro SK:ta. Örebrossa pelasi kaksi entistä kokeneempaa jyväskyläläislähtöistä suomalaista eli Nico Nevalainen ja Saku Hämäläinen, joiden roolin katsottiin olevan entistä tärkeämpi mahdollisessa Allsvenskanin voittamisessa. Sarjaan nousi kevään 2020 karsintojen kautta Västanfors IF ja Jönköping Bandy.

Allsvenskan sai kauden alussa uuden hallipaikkakunnan, kun Katrineholmiin valmistui Backavallenin tekojään tilalle uusi jääpallohalli juuri kauden alkuun lokakuussa 2020. Tällä sarjakaudella 10 Allsvenskan-joukkuetta 16:sta pelasi kotiottelunsa hallissa eli Gripen Trollhättan BK, IFK Kungälv, Lidköpings AIK, Nässjö IF, IFK Rättvik, Tillberga Västerås, UNIK, Åby/Tjureda IF ja Örebro SK.

## Allsvenskan runkosarja ja maalintekijät (ml. suomalaiset)

## Elitserien-karsinnat

IFK Rättvik nousi Elitserieniin vierasmaalisäännön perusteella.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Edvin Wiik

**Egno Edvin Wiik** (23. heinäkuuta 1897 Teerijärvi – 31. heinäkuuta 1971 Vaasa) perusti 1929 Emil Höglundin kanssa paperipuun ja tukkien vientiä harjoittavan yrityksen, Wiik & Höglundin, josta tuli aikanaan alansa suurin toimija Suomessa. Hän oli Wiik & Höglundin toimitusjohtaja.  

Wiik oli pietarsaarelaisen Walter Narsin ohella myös Suomen muoviteollisuuden uranuurtajia. Wiik perusti vuonna 1951 Vaasaan muovitehtaan, Oy W & H Chemicals Ab:n, josta tuli Suomen suurin muovialan yritys 1960-luvun alussa. Wiikille myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi vuonna 1964.

## Lähteet
Kansallinen yhtenäisyyspuolue (Pohjois-Kypros)

**Kansallinen yhtenäisyyspuolue** (turkiksi: ***Ulusal Birlik Partisi***, **UBP**) on pohjoiskyproslainen kansalliskonservatiivinen puolue. Sen perusti Rauf Denktaş 11. lokakuuta 1975. Puolueella on 21 eli eniten edustajia Pohjois-Kyproksen parlamentissa (vuonna 2021).

## Puheenjohtajat

* Rauf Denktaş (11. lokakuuta 1975 – 3. heinäkuuta 1976)
* Nejat Konuk (3. heinäkuuta 1976 – 2. maaliskuuta 1978)
* Osman Örek (18. huhtikuuta 1978 – 7. tammikuuta 1979)
* Mustafa Çağatay (7. tammikuuta 1979 – 30. marraskuuta 1983)
* Derviş Eroğlu (18. joulukuuta 1983 – 11. helmikuuta 2006)
* Hüseyin Özgürgün (11. helmikuuta 2006 – 16. joulukuuta 2006)
* Tahsin Ertuğruloğlu (16. joulukuuta 2006 – 29. marraskuuta 2008)
* Derviş Eroğlu (29. marraskuuta 2008 – 23. huhtikuuta 2010)
* İrsen Küçük (9. toukokuuta 2010 – 11. kesäkuuta 2013)
* Hüseyin Özgürgün (31. elokuuta 2013 – 30. lokakuuta 2018)
* Ersin Tatar (30. lokakuuta 2018 – 23. lokakuuta 2020)
* Ersan Saner (20. joulukuuta 2020 –)

## Lähteet
Isotiaisvanga

**Isotiaisvanga** (*Calicalicus rufocarpalis*) on vangoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Madagaskarilta.

## Koko ja ulkonäkö
Isotiaisvanga voi kasvaa 14&ndash;15 cm pitkäksi ja on ruumiinrakenteeltaan tukevahko. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Isotiaisvangakoiraan päälaki ja selkä ovat väriltään harmaat. Otsa, silmän takaosaan ulottuva silmäkulmajuova ja posket ovat valkoiset. Siipien olkapäät ovat väriltään punaruskeat ja siipisulat harmaat. Pitkä pyrstö on punaruskea. Isotiaisvangakoiraan kurkku ja rinnan yläosa ovat mustat ja rinnan alaosa ja vatsa ovat valkoiset. Naaraslintu on päästään ja slästään ruskea ja rinta on vaaleanpunertava ja vatsa vaalean ruskea.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Isotiaisvangaa tavataan Madagaskarin lounaisosasta. Lajin elinympäristöä ovat kuivat pensastiheiköt. Laji liikkuu tyypillisesti pieninä ryhminä. Isotiaisvangan ravintoa ovat hyönteiset kuten kovakuoriaiset ja heinäsirkat.

Isotiaisvanga luokitellaan vaarantuneeksi. Kannan kooksi arvioidaan 350&ndash;1&nbsp;500 yksilöä. Suurin uhka on elinympäristön häviäminen kivihiilikaivosten ja laiduntavien vuohien vuoksi.

## Lähteet
Alda-1

**Alda-1** on ihmisen mitokondrioiden aldehydidehydrogenaasin eli ALDH2:n entsyymitoimintaa spesifisesti tehostava aine.

Alda-1 on tutkimuskemikaali. Sitä on ehdotettu muun muassa hoidoksi antabusreaktioon, joka ilmenee geneettisesti heikon ALDH2-toiminnan omaavilla ihmisillä heidän juodessa etanolia.

## Toiminta
Ihmisissä on monia ALDH2-alleeleita. Näistä alleeleista ALDH2*1 ja ALDH2*2 ovat tärkeimmät. Pääosa maailman väestöstä omaa kaksi ALDH2*1 alleelia, mutta Itä-Aasiasta peräisin olevista ihmisistä jopa 40%:lla näiden tilalla on ainakin yksi ALDH2*2. ALDH2*2 heikentää etanolista kehossa muodostuneen asetaldehydin hapetusta etikkahapoksi. Siksi niillä, joilla yksi tai kaksi ALDH2*2-alleelia, etanolin juonnin yhteydessä muodostuu normaalia enemmän asetaldehydiä, jonka kertyminen kehoon aiheuttaa antabusreaktion.

Alda-1 toimii *[[in vitro]]* ja *[[in vivo]]*. Se tehostaa ihmisten ALDH2*1-alleelin toiminnan noin 2.1-kertaiseksi ja ALDH2*2:n jopa 11-kertaiseksi. Neljä Alda-1:tä sitoutuu allosteerisesti ALDH2-homotetrameeriin, joka saa ALDH2:n muun muassa sitomaan helpommin entsyymitoimintaansa vaaditun NAD<sup>+</sup>:n.

## Historia
Alda-1:n kehittivät Chen ja kollegat vuonna 2008. Alda-1 on ensimmäinen aine, jonka tiedetään aktivoivan jotakin aldehydidehydrogenaasia.

## Lähteet
Erik Johan Stråhle (nuorempi)

**Erik Johan Stråhle**  (2. huhtikuuta 1850 Iitti – 8. toukokuuta 1900 Porvoo) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Stråhlen vanhemmat olivat samanniminen isä, valtiopäivämies Erik Johan Stråhle ja  Matilda Johanna Olsoni ja puoliso vuodesta 1878 Johanna Helena Wallgren. Stråhle tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja valmistui agronomiksi Alnarpin maanviljelysopistossa Ruotsissa 1878.  Opiskeltuaan Tanskassa myös meijerialaa hän vuokrasi ensin isänsä omistaman tilan, mutta ryhtyi sitten viljelemään omaa tilaa Porvoon maalaiskunnassa. Suomen Talousseuran sihteeriksi Turkuun Stråhle tuli 1894 ja hoiti tehtävää kuolemaansa asti. Hän oli myös kunnallismies Iitissä ja Porvoon maalaiskunnassa, Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1897–1900 sekä talonpoikaissäädyssä Raaseporin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891 ja Porvoon tuomiokunnan edustaja 1894 ja vielä porvarissäädyssä Turun kaupungin edustaja valtiopäivillä 1900. Hän oli kaikilla valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan jäsen.  

Erik Johan Stråhlen veljiä olivat lääkäri Axel Lennart Stråhle, joka sai professorin arvonimen ja juristi, Porvoon pormestari Rabbe Stråhle.

## Lähteet
Luettelo Rooman provinsseista

Rooman valtakunnan provinssit ja tärkeimmät niissä eri aikoina tapahtuneet muutokset on kuvattu seuraavissa luetteloissa:

* Luettelo Rooman provinssien muutoksista
* Luettelo Rooman provinsseista Juliusten-Claudiusten hallituskauden lopulla (68 jaa.)
* Luettelo Rooman provinsseista Trajanuksen hallituskauden lopulla (117 jaa.)
* Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen (297 jaa.)
Risto Summa

**Risto Summa**  (2. helmikuuta 1854 Uusikirkko – 21. toukokuuta 1885 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, maakauppias ja valtiopäivämies. 

Maakauppias, talollinen ja kunnallismies Risto Summa oli talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja  valtiopäivillä 1885. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. Summa kuoli Helsingissä valtiopäivien päättyessä vain 31-vuotiaana.

## Lähteet
Henrik Svanberg

**Henrik Svanberg**  (22. joulukuuta 1826 Vehmaa – 8. tammikuuta 1900 Vehmaa) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Svanbergin vanhemmat olivat  Johan ja Maria Loviisa Amberla ja puoliso Eva Vilhelmina Efraimintytär Lindgren. Kirkkoherra Hjalmar Svanberg oli heidän poikansa. Henrik Svanberg oli ratsutilalinen ja kunnallismies ja talonpoikaissäädyssä Vehmaan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1882. Hän oli valtiopäivillä suostunta- ja asevelvollisuusvaliokuntien varajäsen.

## Lähteet
Luettelo Rooman provinsseista Juliusten-Claudiusten hallituskauden lopulla

Rooman valtakunnan provinssit Juliusten-Claudiusten hallituskauden lopulla vuonna 68 jaa. olivat:

## Lähteet

## Katso myös

* Luettelo Rooman provinssien muutoksista
Luettelo Rooman provinsseista Trajanuksen hallituskauden lopulla

Rooman valtakunta oli laajimmillaan keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117. Siksi Rooman provinssit luetellaan usein tuon aikaisen tilanteen mukaan. Provinssit olivat:

## Katso myös

* Luettelo Rooman provinssien muutoksista
* Luettelo Rooman provinsseista Juliusten-Claudiusten hallituskauden lopulla (68 jaa.)
* Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen (297 jaa.)

## Lähteet
Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen

Tässä esitetään Rooman provinssit ja diokeesit Diocletianuksen noin vuonna 293 (tai 297) tekemästä uudistuksesta lähtien, mukaan lukien hieman myöhemmin Konstantinus Suuren aikana perustettu jako pretoriaaniprefektuureihin.

Diocletianuksen uudistuksessa muodostunutta tilannetta ei tunneta tarkoin heti sen alusta. Tiedot provinsseista ja diokeeseista ovat peräisin *[[Veronan luettelo]]sta* noin vuodelta 313/314 nykytutkimuksessa tehdyillä korjauksilla (katso huomautukset). Tiedot maaherrojen nimikkeistä ovat peräisin *[[Notitia dignitatum]]issa* 400-luvun alussa esiintyviltä vastaavilta provinsseilta, mutta ei ole tietoa, missä vaiheessa 300-lukua ne alkavat päteä.
__NOTOC__

## Katso myös

* Luettelo Rooman provinssien muutoksista
* Luettelo Rooman provinsseista Juliusten-Claudiusten hallituskauden lopulla (68 jaa.)
* Luettelo Rooman provinsseista Trajanuksen hallituskauden lopulla (117 jaa.)

## Huomautukset

## Lähteet

* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Diokeesi

**Diokeesi** (; ) voi viitata seuraaviin:

* hiippakunta
* diokeesi, myöhäisen Rooman valtakunnan hallinnollinen, provinssia suurempi alue

## Lähteet
Henry Sanfourche

**Henry Sanfourche** (24. maaliskuuta 1775 Sarlat-la-Canéda – 10. huhtikuuta 1841 Sarlat-la-Caneda) oli Ranskan imperiumin eversti. 

Vuonna 1802 hänestä tuli luutnantti, sitten vuonna 1805 hänet nimitettiin luutnantiksi, 54. jalkaväkirykmentin jäsenenä hän osallistui Saksan kampanjaan (1805) ja Ulmin kampanjaan, joka oli tärkein toimenpide Itävallan armeijan valloittamiseksi. Kenraali Karl Mack von Leiberich ja taistelu Slavkovissa. Hänestä tuli kunnialeegonin upseeri ja St.Louisin ritarin ritari. Hän osallistui yhteensä 24 sotilaalliseen kampanjaan, joita johti Napoleon Bonaparte. Hänet on haudattu Sarlat’n hautausmaalle lähellä kenraali François Fournier-Sarlovèzen hautaa.

## Lähteet
Daddy and the Muscle Academy

**Daddy and the Muscle Academy** on vuonna 1991 julkaistu dokumenttielokuva, joka kertoo suomalaisen homotaiteilijan Tom of Finlandin eli Touko Laaksosen elämästä ja työstä. Elokuva koostuu taiteilijan, hänen työtovereidensa ja ihailijoidensa haastatteluista, piirustuksista ja poseerauksista.

*Daddy and the Muscle Academy* on Ilppo Pohjolan esikoiselokuva. Ohjaaja suostutteli Laaksosta puolentoista vuoden ajan, ennen kuin tämä päätti osallistua elokuvahankkeeseen.

Elokuvaa on levitetty sekä Suomessa että ulkomailla. Elokuvan tekijäryhmälle myönnettiin erikois-Jussi sekä Berliinissä Prix Futura -erikoispalkinto. Televisiossa elokuvaa on esitetty lyhennettynä.

*[[Iltalehti|Iltalehden]]* arvion mukaan *Daddy and the Muscle Academy* on ”informatiivinen, hallitusti jäsennelty”, ”suomalaisissa mittapuissa rohkea, tuore dokumentti”. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* mukaan elokuva on ”sävykäs ja taitavasti valaistu – se on määrätietoinen, mutta se tavoittaa jotain hyvin harrasta”.

*Daddy and the Muscle Academy* on julkaistu 2000-luvun alussa useissa maissa DVD:nä sekä vuonna 2017 restauroituna blu-rayna Yhdysvalloissa. Useimmissa videojulkaisuissa on mukana Laaksosen haastattelukelat kokonaisuudessaan.

## Viitteet

## Aiheesta muualla
* Daddy and the Muscle Academy. Yle Teema 31.3.2017.
Tiia Olkkonen

**Tiia Olkkonen** (s. 25. marraskuuta 1999 Haapajärvi) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Ylivieskan Kuulaa. Aikaisemmin hän on edustanut Haapajärven Kiiloja. 

Olkkonen saavutti uransa ensimmäisen Suomen Cupin palkintosijansa kaudella 2019–2020 Rovaniemellä ollen sprintin kolmas. SM-kilpailuissa hän on sijoittunut parhaimmillaan kolme kertaa viidenneksi. Hän kuului kaudella 2023–2024 Suomen Hiihtoliiton B-maajoukkueeseen kuuluttuaan aiemmin muun muassa alle 23-vuotiaiden valmennusryhmään. 

Olkkonen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa helmikuussa 2019. 30 parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan 26:s Rukan perinteisen hiihtotavan sprintissä marraskuussa 2023. Parhaimmillaan hän on ollut yhdestoista Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2023.

Talviuniversiadeissa 2023 Olkkonen voitti Hilla Niemelän ja Vilja Kaurasen kanssa kultaa viestissä sekä saavutti hopeaa henkilökohtaisessa sprintissä.

## Lähteet
* 
* Tiia Olkkonen Suomen Hiihtoliitto

### Viitteet
Incirliova

**Incirliova** on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Incirliovan väkiluku oli 52&nbsp;556.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rooman diokeesit

**Diokeesit** (; ) olivat myöhäisantiikin aikaisen Rooman valtakunnan hallinnollisia alueita, jotka perustettiin keisari Diocletianuksen aikana vuonna 293. Diokeesit jakaantuivat provinsseihin, toisin sanoen ne muodostivat ylemmän hallintotason jo aiemmin olemassa olleiden provinssien yläpuolelle. Diokeesien yläpuolella olivat myöhemmin puolestaan pretoriaaniprefektuurit.

## Historia

Diokeesit perustettiin Diocletianuksen tetrarkia-uudistuksen yhteydessä noin vuonna 293 tai jonkin verran myöhemmin. Tätä ennen vastaava kreikankielinen sana *dioikēsis* oli tarkoittanut samaa kuin oikeudenkäyttöön liittynyt termi *conventus* latinassa. Diokeesihallinto alkoi hajota 500-luvulla ja katoaa historiasta 600-luvulla.

Alkuperäisiä Diocletianuksen aikana perustettuja diokeeseja oli 12. Vuoteen 395 mennessä osa diokeeseista oli jaettu kahtia tai nimetty uudelleen. Italian diokeesi jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Italia annonaria ja Italia suburbicaria. Samoin Moesian diokeesi jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Dacia ja Macedonia. Pannonian nimeksi tuli Illyricum ja Viennensiksen nimeksi Septem provinciae. Oriensin diokeesista erotettiin Aegyptuksen diokeesi. Näin diokeeseja oli lopulta 15.

## Hallinto

Diokeesia johti vicarius eli pretoriaaniprefektin sijainen, jolla oli alaisuudessaan paljon henkilökuntaa. Diokeesihallinnon (samoin kuin pretoriaaniprefektuurihallinnon) ulkopuolella olivat ne provinssit (*provincia proconsularis*), joita johti prokonsuli, toisin sanoen Africa proconsularis, Achaea ja Asia; sekä Rooman ja Konstantinopolin kaupungit, joita johti kaupunginprefekti.

## Luettelo diokeeseista

Diokeesit olivat:

Selitykset:

## Katso myös

* Luettelo Rooman provinssien muutoksista
* Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pretoriaaniprefektuuri

**Pretoriaaniprefektuurit** (; ) olivat myöhäisantiikin aikaisen Rooman valtakunnan hallinnollisia alueita, jotka perustettiin 300-luvun alussa. Ne jakaantuivat diokeeseihin ja ne edelleen provinsseihin.

## Historia

Pretoriaaniprefektuurit (tai usein vain prefektuurit) perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 306–337, jolloin jo aiemmin olemassa olleelta pretoriaaniprefektin viralta otettiin pois kaikki sotilaalliset tehtävät, ja virka muutettiin valtakunnan korkeimmaksi siviiliviraksi. Pretoriaaniprefektuurit jatkoivat tavallaan Diocletianuksen vuonna 293 perustaman tetrarkian aikaista valtakunnan jakoa neljään osaan. Prefektuurit vakiintuivat noin vuodesta 350 lähtien. Niiden määrä kuitenkin vaihteli jonkin aikaa kolmen ja neljän välillä, sillä Illyricumin prefektuuri perustettiin ja lakkautettiin usein. Se oli olemassa noin vuosina 347–361, 375–379 ja 388–391, sekä vuodesta 395 eli valtakunnan jaosta Länsi- ja Itä-Roomaan lähtien.

## Hallinto

Prefektuuria johti pretoriaaniprefekti (*praefectus praetorio*), jolla oli alaisuudessaan paljon henkilökuntaa. Pretoriaaniprefektuurihallinnon (samoin kuin diokeesihallinnon) ulkopuolella olivat ne provinssit (*provincia proconsularis*), joita johti prokonsuli (*proconsul*), toisin sanoen Africa proconsularis, Achaea ja Asia; sekä Rooman ja Konstantinopolin kaupungit, joita johti kaupunginprefekti.

## Luettelo pretoriaaniprefektuureista

Pretoriaaniprefektuurit olivat:

## Katso myös

* Luettelo Rooman provinssien muutoksista
* Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kauklahden kirjasto

**Kauklahden  kirjasto** on Espoon Kauklahden kaupunginosassa toimiva, vuonna 1987 perustettu yleinen kirjasto. Kirjasto kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Kirjasto on palvellut asiakkaitaan myös itsepalveluperiaatteella. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kauklahden kirjaston sijainti kartalla (Hansakallio 2) (espoo.fi)
* Espoon kirjastot: Kauklahti (video) (kirjastokaista.fi)
Luettelo Tampa Bay Lightningin kausista

Tämä on luettelo yhdysvaltalainen jääkiekkojoukkue Tampa Bay Lightningin kausista NHL-liigassa.

### Selitys

**O** = ottelut
**V** = voitot
**H** = häviöt
**T** = tasapelit

**JAH** = jatkoaikahäviöt
**P** = pisteet
**TM** = tehdyt maalit
**PM** = päästetyt maalit

 Stanley Cup -mestari
 Konferenssin mestari
 Divisioonan mestari
 President’s Trophy (koko liigan eniten pisteitä)

### Luettelo

## Lähteet
Heinäjärvi (Jämsä, Turkinkylä)

**Heinäjärvi** on Jämsän kaakkoisosassa sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä kaakkoon.

## Maantiede
Heinäjärvi on saareton ja se sijaitsee Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen länsiosassa Turkinkylän maatalousmaisemassa. Vedet virtaavat Heinäjärveltä Nielevää pitkin luoteeseen kohti Jämsänjoen alajuoksua, josta virta vie etelään Päijänteeseen. Heinäjärven korkeustaso on kymmenen senttimetriä Päijännettä ylempänä. Sen eteläpuoliset Turkinkylän järvet ovat puolestaan noin 13–16 metriä Päijänteen tason yläpuolella. Heinäjärveen virtaa laskuoja paitsi etelästä, myös pohjoisesta ja kaakosta. Heinäjärven länsipuolella sijaitsee Kuutilasvuori ja itäpuolella Palomäet.

Heinäjärvi kuuluu Nielevän valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Nielevän valuma-alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan. Heinäjärvi kuuluu Nielevän alueen läntisiin järviin.

Heinäjärven eteläpuoliset Turkinkylän järvet:
*Mutajärvi (Nielevän valuma-alue)
*Turkinjärvi (Nielevän valuma-alue)
*Hanhijärvi (Päijänteen lähialue)

## Lähteet
Turkin alueet

**Turkin alueet** ovat seitsemän maantieteellistä aluetta (turkiksi *bölge*), joihin Turkki on jaettu. Jako juontuu Ankarassa 1941 pidettyyn Turkin ensimmäiseen maantieteelliseen kongressiin, ja on ollut käytössä siitä asti. Ne jakautuvat edelleen 21 osa-alueeseen (*bölüm*), jotka puolestaan jakautuvat lukuisiin seutuihin (*yöre*). Seutujako perustuu pienilmastoon ja paikalliseen maantieteeseen. Nämä alueet ovat nimenomaan maantieteellisiä, eivätkä ne vastaa Turkin aluehallinnollista jakoa.

## Alueet
* **Marmaran alue** sijaitsee luoteis-Turkissa Marmaranmeren ympärillä. Se on alueista pienin, mutta väkiluvultaan ja väentiheydeltään suurin. Istanbul sijaitsee tällä alueella.
* **Egeanmeren alue** sijaitsee Turkin länsirannikolla. Lukuisten Egeanmeren saarien ja rikkonaisen rannikon ansiosta sen rantaviiva on alueista pisin.
* **Mustanmeren alue** sijaitsee Turkin pohjoisosassa. Se käsittää Mustanmeren rannikon ja Pontiset vuoret. Vuotuiset sademäärät ovat Turkin suurimpia, ja alueella on runsaasti metsiä.
* **Keski-Anatolian alue** sijaitsee Turkin keskellä; pääkaupunki Ankara jää tälle alueelle. Alue on kuivaa puoliaavikkoa, ja sademäärät jäävät Turkin alhaisimmiksi. 
* **Itä-Anatolian alue** sijaitsee Turkin itäosassa. Se on alueista laajin, harvimpaan asuttu ja sen keskikorkeus merenpinnasta on suurin. Kurdit muodostavat väestön pääosan.
* **Kaakkois-Anatolian alue** sijaitsee Turkin kaakkoisosassa Välimeren rannikolla. Kesät ovat kuumimpia ja kuivimpia Turkissa, ja metsän osuus on pienin.
* **Välimeren alue** sijaitsee Turkin etelärannikolla. Vuoden keskilämpötila on täällä korkein, ja talvet ovat lauhoja ja kosteita. Rannikolla on monia Turkin suosituimpia turistikohteita.

## Alueiden väkiluvut

## Lähteet
Jasmin Kähärä

**Jasmin Kähärä** (s. 4. toukokuuta 2000 Mikkeli) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Vuokatti Ski Teamia. Hän on kuulunut Suomen maajoukkueeseen kaudesta 2020–2021 lähtien. 

Hän on edustanut Suomea nuorten arvokilpailuissa. Alle 20-vuotiaiden sarjassa hän sijoittui parhaimmillaan sprintissä kuudenneksi 2020 ja alle 23-vuotiaiden sarjassa hän voitti sprintin maailmanmestaruuden vuonna 2023 Kanadan Whistlerissä.

Kähärä hiihti naisten maailmancupissa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2018. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai vuoden 2021 lopulla ollen Lillehammerin vapaan sprintissä 30:s, Davosissa 23:s ja Dresdenissä viikkoa ennen joulua kymmenes.. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi perinteisen hiihtotavan sprintissä Val di Fiemmessä tammikuussa 2025.

Pekingin olympialaisissa 2022 Kähärä sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 26:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän oli perinteisen sprintissä 19:s. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 14:nneksi. Trondheimin yhdistelmäkilpailussa Kähärän sijoitus oli 27:s ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 30:s. Milanon–Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 23:nneksi ja vapaan hiihtotavan parispintissä yhdeksänneksi.

Kähärä voitti viestin Suomen-mestaruuden 2024. Hän on saavuttanut SM-hopeaa vapaan hiihtotavan sprintissä 2024 ja SM-pronssia perinteisen hiihtotavan sprintissä 2023.

Jasmin Kähärän pikkusisko Jessica Kähärä kilpailee yleisurheilussa. Pikkuveli Jesse Kähärä on maastohiihtäjä. Sisarusten äiti Catharina Svenlin valittiin 1980-luvulla kolmena vuonna Suomen parhaaksi naislentopalloilijaksi.

## Lähteet
Silén

**Silén** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi. Henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.

* Amanda Silén, myöh. *Amanda Kaarlonen* (s. 1852), näyttelijä ja oopperalaulaja
* Ann-Christine Nyström-Silén (1944–2022), iskelmälaulaja
* Bengt Silén (1930–2017), maanviljelijä ja yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
* Gustaf Adolf Silén (1839–1899), maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Johan Silén (1869–1949), kilpapurjehtija ja olympiamitalisti
* Markku Silén (s. 1956), yritysjohtaja
* Micke Silén (s. 1953), mainonnan suunnittelija ja copywriter
* Oskar Silén (s. 1973), näyttelijä, ohjaaja ja muusikko.
* Sven Silén (1908–1983), ruotsalainen piispa.
Kivijärvi (Jämsä, Himos)

**Kivijärvi** on Jämsän kaakkoisosassa Jämsänniemellä sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusi kilometriä itään ja Tampereelta 91 kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Kivijärvi on saareton ja sen itäosassa on pieni kaakkoon työntyvä lahti. Kivijärven pohjoispuolisen Himoksen matkailukeskuksen uudisrakennuksia on levittäytynyt aivan järven tuntumaan. Noin 300 metriä länteen sijaitsee 60 aarin laajuinen Pajulammi (150,5 metriä mpy) ja noin 650 metriä pohjoiseen sijaitsee 40 aarin laajuinen Muurajaisjärvi (132,2 metriä mpy).

Kivijärvi kuuluu Nielevän valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Nielevän valuma-alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan. Nielevän alueen laajin vakavesi Alainen Liesjärvi sijaitsee kilometrin Kivijärveltä kaakkoon. Pajulammi ja Muurajaisjärvi kuuluvat Päijänteen alueeseen (14.22), joten niiden vedet laskevat toista reittiä Päijänteeseen.

Kivijärvi sijaitsee Kuikanvuoren eteläpuolella Himoksen alueen eteläreunalla. Kuikanvuoren puoli kilometriä pitkä lounaisrinne jatkuu Kivijärveen putoavana Kivivuorena. Alue kuuluu eteläboreaaliseen kasvillisuusvyöhykkeeseen ja Etelä-Hämeen eliömaakuntaan. Kalliomännikön ja vanhan kuusikon lisäksi alueella on rinnelehto, jossa kasvaa muun muassa kalliokielo, kevätlinnunherne ja mustakonnanmarja. Topografialtaan jyrkän kulmakunnan kasvuolosuhteet vaihtelevat suurestikin. Himosvuoren ja Kuikanvuoren välisessä laaksossa sijaitsevan Muurajaisjärven ympärillä on kapea neva- ja rämelaide. Pajulammia reunustaa saraneva ja isovarpuräme; lammelta laskee puro, jota reunustaa järeäpuustoinen kuusikko. Alue on liito-oravien elinpiiriä.

Kivijärvestä käytetään myös murteellista nimeä Kiujärvi. Paikallisten mukaan järvi on syvä.

## Lähteet
William Bitten

**William Bitten** (s. 10. heinäkuuta 1998 Ottawa, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Minnesota Wildin riveissä. Hän on Montreal Canadiensin 3. Kierroksen varaus vuodelta 2016 numerolla 70.  Hän pelaa pääosin Minnesota Wildin farmijoukkueessa Iowa Wildissa.
Harun Erdenay

**Hakki Harun Erdenay** (s. 27. toukokuuta 1968 Ankara) on turkkilainen koripallojohtaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Erdenay edusti Turkin maajoukkuetta pelaajana yksissä MM- ja neljissä EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001.

## Elämä ja urheilu-ura

Erdenay oli pitkäaikainen Turkin maajoukkuepelaaja, joka edusti Turkin miesten maajoukkuetta vuoden 2002 MM-kilpailuissa ja vuosien 1993, 1995, 1997 ja 2001 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa. Seurajoukkueuransa Erdenay teki kotimaisissa joukkueissa voittaen kolmesti Turkin mestaruuden sekä maan pääsarjan korikuninkuuksia. Pelaajauransa Erdenay lopetti vuonna 2008.

Pelaajauransa jälkeen Erdenay toimi Turkin miesten maajoukkueen general managerina: hänen aikanaan Turkki saavutti MM-hopeaa vuoden 2010 kotikisoista. Vuonna 2015 Erdenay valittiin Turkin koripalloliiton puheenjohtajaksi. Myös hänen Kemal-isänsä pelasi Turkin maajoukkueessa.

## Lähteet
* Hakki Erdenay International Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili Euroliiga 

### Viitteet
Desfontainia

***Desfontainia*** on koppisiemenisten kasvien suku, joka kuuluu Columelliaceae-heimoon *[[Columellia]]*-suvun kanssa. *Desfontainia*-suvun sukulaisuussuhteita on selvitetty pitkään; se on joskus sijoitettu myös erilliseen Desfontainiaceae-heimoon tai ennen nykyistä luokittelusysteemiä kaukaiseen strykniinipähkinäkasvien heimoon. Suku sisältää joko kaksi tai kolme lajia, mutta APG:n mukaan vain yhden lajin: *[[Desfontainia spinosa]]*. *Desfontainia* on nimetty ranskalaisen luonnontieteilijän René Louiche Desfontainesin mukaan.

Suvun lajit ovat pensaita, joita kasvaa luonnonvaraisena Etelä- ja Keski-Amerikassa Costa Ricasta eteläiseen Patagoniaan Chilessä.

## Lähteet
Desfontainia spinosa

***Desfontainia spinosa*** on eteläamerikkalainen kasvilaji, joka kuuluu sukuun *[[Desfontainia]]* ja heimoon Columelliaceae. Se on pensas, jolla on kiiltävän nahkeat piikkilaitaiset lehdet. Kukinto on yleensä yksikukkainen, kukka on viisilukuinen ja sen teriö yhdislehtinen, torvimainen, väriltään punainen ja keltainen. Hedelmänä on marja.

Laji on kuvattu ensimmäisen kerran Perusta. Sen levinneisyysalue riippuu lähteestä, sillä *Desfontainia*-suvun kasvit voidaan jakaa lajeihin eri tavoin. Suppeimman rajauksen mukaan se esiintyy vain Perussa, jolloin erotetaan myös eri lajeiksi Etelä-Amerikan pohjoisella puolella Costa Ricasta Boliviaan kasvava *[[Desfontainia splendens]]* ja eteläisellä puolella Argentiinassa ja Chilessä kasvava *[[Desfontainia fulgens]]*. Laajemman rajauksen mukaan puolestaan se on sukunsa ainoa laji, jota esiintyy Costa Ricasta Etelä-Chileen asti.

## Lähteet
Kampasarjaputki

**Kampasarjaputki** (*Scandix pecten-veneris*) on sarjakukkaiskasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen ruoho, joka kasvaa 15–25 senttimetriä korkeaksi. Sillä on sarjakukinnoissa pienet valkoiset epäsymmetriset kukat. Kampasarjaputken lohkohedelmä on poikkeavan näköinen, jopa kahdeksan cm pitkä, sen pituudesta kolme neljäsosaa muodostuu nokkakärjestä.

Kampasarjaputkea esiintyy alkuperäisenä Euroopassa, pohjoisessa Afrikassa ja läntisessä Aasiassa. Euroopassa sitä kasvaa lähes kaikissa maissa alkuperäisenä, joissain maissa tulokaslajina. Pohjoismaissa laji ei ole yleinen ja on harvinaistunut. Pohjoisimpana vakiintuneena kampasarjaputkea kasvaa Ruotsin Gotlannissa ja Öölannissa kalkkipitoisilla viljelymailla. Suomessa kampasarjaputkea on tavattu harvoin, vain ennen vuotta 1950. Se on kasvanut 1900-luvun alkupuoliskolla satamissa tulokaslajina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Kampasarjaputki (''Scandix pecten-veneris'')
*ITIS: ''Scandix pecten-veneris'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Scandix pecten-veneris'' 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Scandix pecten-veneris''
Väivelammi

**Väivelammi** on Jämsän kaakkoisosassa Jämsänniemellä sijaitseva 1,3 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kaksitoista kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Väivelammin pituus on 250 metriä. Järvi on saareton ja sitä ympäröi suoalue. Suoalueen ympärillä on metsäistä mäkimaastoa 180–200 metriä mpy. Noin 400 metriä pohjoiseen sijaitsee Yläinen Vaherjärvi ja noin 700 metriä itään Alainen Vaherjärvi, jonka korkeustaso on noin 55 metriä Väivelammia alempana. Noin 850 metriä etelään sijaitsee Vähä Ruuhijärvi.

Väivelammi kuuluu Nielevän valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Nielevän valuma-alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan. Nielevän alueen laajin vakavesi Alainen Liesjärvi sijaitsee kuusi kilometriä Väivelammilta luoteeseen. Vaherjärvet kuuluvat Päijänteen alueeseen (14.22), joten niiden vedet laskevat toista reittiä Päijänteeseen.

## Lähteet
Uusi Azerbaidžan

**Uusi Azerbaidžan** (, **YAP**) on Azerbaidžanin hallitseva puolue. Se perustettiin 21. marraskuuta 1992. YAP:n ensimmäinen puheenjohtaja oli Heydər Əliyev.

## Poliittinen linja
Uusi Azerbaidžan -puolue on keskustaoikeistolainen ja kansallismielinen puolue, jonka tavoitteina on puolueen ohjelman mukaan vahvistaa valtion itsenäisyyttä, rakentaa demokraattista, laillista ja maallista valtiota sekä varmistaa kansalaisten rauhallinen ja vauras elämä.

Puoluetta on luennehdittu konservatiiviseksi, statistiseksi ja panturkkilaiseksi.

YAP on keskustademokraattinen internationaalin jäsen.

## Azerbaidžanin presidentit
Puolueen johtaja Heydər Əliyev valittiin vuoden 1993 presidentinvaaleissa presidentiksi. Hän siirtyi vuonna 2003 terveyssyistä syrjään, ja seuraajaksi valittiin hänen poikansa İlham Əliyev. İlham Əliyev on toiminut YAP:n johdossa vuodesta 2005 lähtien.

## Parlamenttipaikat
Azerbaidžanin 125-paikkaisessa parlamentissa Uusi Azerbaidžan -puolueella on ollut hallitseva asema vuoden 1995 ensimmäisistä vaaleista lähtien. 

## Kritiikki toimintaa kohtaa
Kaikissa vaaleissa ulkopuolisten tarkkailijoiden raportit ovat viestineet, että vaalijärjestelyt ovat suosineet Uusi Azerbaidžan -puoluetta.

## Lähteet
Hanhenputki

**Hanhenputki** eli **euroopanhanhenputki** (*Berula erecta*) on sarjakukkaiskasveihin kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen sellerintuoksuinen ruoho, joka kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi. Kasvi muistuttaa lähisukuista, samanlaisilla kasvupaikoilla kasvavaa sorsanputkea. Hanhenputken lehtien lehdykät ovat isohampaiset ja lohkohedelmä pyöreähkö, matalaharjuinen. Hanhenputki kasvaa vedessä tai märillä paikoilla.

Hanhenputkea esiintyy miltei koko Euroopassa, mutta ei Islannissa. Pohjoisimmillaan se esiintyy eteläisen Ruotsin rannikkoseuduilla ja Virossa. Suomessa hanhenputki on havaittu ensimmäisen kerran luonnonvaraisena 2020-luvulla Ahvenanmaalla Kökarissa.

## Lähteet
Maariankello

**Maariankello** (*Campanula medium*) on kaksivuotinen kellokasvilaji. Sitä käytetään koristekasvina. Se kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on jäykkä, pysty ja karvainen. Lehdet ovat kapeansoikeat tai suikeat ja nyhä- tai sahalaitaiset. Kukat kasvavat lehtihangoista pitkiin kukkaperiin. Maariankellon kukan teriö on uurnamainen, yhdislehtinen ja kärkipuolelta matalaan liuskainen, kooltaan 3–5,5 cm, väriltään tumman sinivioletti. Hedelmä on karvainen ja harjuinen kota.

Maariankello esiintyy alkuperäisenä Ranskassa ja Italiassa, monissa muissa Euroopan maissa se kasvaa tulokkaana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Maariankello – ''Campanula medium''