Senaatin talousosasto

**Suomen senaatin talousosasto** (vuoteen 1816 *hallituskonseljin* *talousosasto*) oli toinen vuosina 1809–1918 toimineen Suomen senaatin kahdesta osastosta. Talousosasto vastasi Suomen suuriruhtinaskunnan siviilihallinnosta. Se jakaantui toimituskuntiin, joiden tehtävänä oli valmistella ja esitellä kutakin hallinnonalaa koskevat asiat joko senaatin yhteisistunnoissa (*plenumissa*) tai talousosaston omissa istunnoissa.

Toimituskuntien kirjaamista ja arkistointia varten perustettiin talousosastolle registraattorin- eli kirjaajankonttori, joka toimi kansliatoimituskunnan alaisuudessa. Kirjaajankonttori arkistoi ja säilytti toimituskuntien keskeisimpiä asiakirjoja eli saapuneita kirje- ja anomusasiakirjoja sekä yleisistunnoissa syntyneitä pöytäkirjoja ja päätöksiä.

Toinen senaatin kahdesta osastosta oli oikeusosasto, joka oli Suomen ylin oikeusaste. Suomen itsenäistymisen jälkeen oikeusosaston seuraajaksi perustettiin 1. lokakuuta 1918 korkein oikeus, kun taas talousosasto muuntui 27. marraskuuta 1918 valtioneuvostoksi, minkä lisäksi joitain sen tehtäviä siirtyi korkeimmalle hallinto-oikeudelle.

## Perustaminen ja varapuheenjohtajan asettaminen
Suomen keisarillisen hallituskonseljin ohjesääntöä koskeva esitys valmisteltiin Porvoon valtiopäivien yhteydessä perustetussa erityisessä komiteassa. Valtiopäivät hyväksyivät komitean mietinnön pienin muutoksin, ja Venäjän keisari Aleksanteri I vahvisti 18. elokuuta 1809 ohjesäännön, jonka mukaan hallituskonselji jakautui talous- ja oikeusosastoon. Hallituskonseljin nimi muutettiin Suomen senaatiksi 18. helmikuuta 1816.

Koko senaatin yhteisenä puheenjohtajana toimi Suomen kenraalikuvernööri, mutta silloin kun tämä ei ollut paikalla, talousosaston istuntoja johti sen oma varapuheenjohtaja, joka oli yksi senaattoreista. Talous- ja oikeusosaston vakinaiset varapuheenjohtajan tehtävät perustettiin 15. kesäkuuta 1822 annetulla keisarillisella julistuksella. Sitä ennen puhetta johti kenraalikuvernöörin poissaollessa osaston vanhin jäsen.

## Talousosaston toimituskunnat
Talousosasto jakautui toimituskuntiin, jotka vastasivat nykyisiä ministeriöitä. Toimituskuntien lukumäärä vaihteli eri aikoina viidestä yhdeksään. Toimituskuntia johti niiden päällikkönä toimiva senaattori, ja joissakin oli myös apulaispäällikkönä toinen senaattori. Talousosaston muuttuessa vuonna 1918 valtioneuvostoksi senaattoreista tuli ministereitä.

Toimituskunnat olivat:

* Talousosaston kanslia (registraattorinkonttori):
* Kansliatoimituskunta: vastasi Senaatin yleisestä hallinnosta.
* Valtiovaraintoimituskunta: vastasi valtion talouden hoidosta.
* Sotilastoimituskunta: vastasi valtion sotilaallisista asioita.
* Kirkollisasiaintoimituskunta: vastasi kirkollisista ja opetusasioista.
* Oikeustoimituskunta: vastasi lakien valmistelusta ja oikeuslaitoksen asioista. Se oli Suomen oikeusministeriön edeltäjä.
* Sosiaalitoimituskunta: työväenasiat, köyhäinhoito, sosiaalivakuutus ja raittiuden edistäminen.
* Kamaritoimituskunta: pääasiallinen tehtävä oli valtion verotuksen ylivalvonta ja tilien tarkastus. Se huolehti valtion verosaatavista, kirjanpidosta ja julkisten tilien tarkastuksesta, sekä henkikirja- ja väkilukuluetteloiden ylläpidosta.
* Kauppa- ja teollisuustoimituskunta: vastasi valtioiden välisestä kaupasta, majakkatoiminnasta ja merenkulusta.
* Maanviljelystoimituskunta: vastasi maataloudesta.
* Siviilitoimituskunta: suomen viranomaistoiminnasta ja sisäisestä turvallisuudesta.
* Kulkulaitostoimituskunta: Kulkulaitosten ja yleisten töiden toimituskunta oli Suomen suuriruhtinaskunnan senaatin osasto, joka käsitteli kulkuneuvoihin ja yleisiin töihin liittyviä asioita. Se perustettiin vuonna 1892 ja toimi senaatin alaisuudessa. Toimituskunnan tehtäviin kuului muun muassa rautateiden, kanavien, satamien, teiden ja vesivoimien hallinnointi. Vuonna 1918 toimituskunta lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö.

## Talousosaston varapuheenjohtajat ja puheenjohtajat
Lähteet: 

;Varapuheenjohtajat
* Carl Erik Mannerheim (1822–1826)
* Samuel Fredrik von Born (1826–1828)
* Anders Henrik Falck (1828–1833)
* Gustaf Hjärne (1833–1841)
* Lars Gabriel von Haartman (1841–1858)
* Johan Mauritz Nordenstam (1858–1882)
* Edvard Gustaf af Forselles (1882–1885)
* Samuel Werner von Troil (1885–1891)
* Sten Carl Tudeer (1891–1900)
* Constantin Linder (1900–1905)
* Emil Streng (1905)
* Leo Mechelin (1905–1908)
* Edvard Hjelt (1908–1909)
* August Hjelt (1909), vt.
* Anders Wirenius (1909), vt.
* Vladimir Markov (1909–1913)
* Mihail Borovitinov (1913–1917)
* Anders Wirenius (16.03.1917–26.03.1917), vt.
* Oskari Tokoi (26.3.1917–17.8.1917)
* E. N. Setälä (17.8.1917–27.11.1917), vt.

;Puheenjohtajat
* P. E. Svinhufvud (27.11.1917–27.5.1918)
* J. K. Paasikivi (1918)

## Talousosaston lakkauttaminen
Senaatin talousosasto lakkautettiin 27. marraskuuta 1918 ja sen virkamiehet siirtyivät vastaaviin toimiin valtioneuvostossa. Myös talousosastossa vireillä olleet asiat siirtyivät valtioneuvostoon siltä osin, kun ne kuuluivat valtioneuvoston käsiteltäviksi. Osa talousosaston tehtävistä siirtyi korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jonka tehtäväksi tuli käsitellä jäljellä olevat hallinto-oikeudelliset esitykset.

## Katso myös

* Luettelo Suomen senaattoreista

## Lähteet