open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tervingit

**Tervingit**, myös **thervingit**, olivat goottien germaanikansaan kuulunut heimo, joka asui 300-luvulla Dnestrin ja Tonavan välisellä alueella. Heistä muodostui myöhemmin visigooteiksi kutsuttu kansa.

Gootit lienevät asuneet alun perin nykyisen Puolan alueella, josta he siirtyivät vähitellen etelämmäs, lähelle Rooman valtakunnan rajoja. Gootit eivät olleet etnisesti yhtenäinen ryhmä, vaan pikemminkin eri germaaniheimojen yhteenliittymä. Roomalainen historioitsija Ammianus Marcellinus kutsui lännempänä 300-luvun alussa asuneita gootteja tervingeiksi, ja sen oletetaan olleen heimon alkuperäinen nimi. 

Tervingit tekivät ajoittain ryöstöretkiä Rooman provinssien alueille. Keisari Konstantinus I taivutteli tervingit vuonna 332 sopimukseen, jossa he tunnustivat Rooman yliherruuden ja suostuivat vuotuista korvausta vastaan puolustamaan Rooman rajaa. Tervingeistä tuli siten Rooman foederateja eli liittolaisia.

Piispa Wulfila käännytti osan tervingeistä areiolaiseen kristinuskoon. Kaikki eivät kuitenkaan omaksuneet kristinuskoa. Yksi vaikutusvaltaisimmista kristinuskon vastustajista oli tervingien kuningas Atanarik. Hänen johdollaan tervingien joukot hyökkäsivät Tonavan yli. Keisari Valens onnistui kuitenkin torjumaan hyökkäyksen. Tervingit menettivät sen jälkeen solmitussa rauhassa foederatin aseman. 

Vuonna 375 hunnit ja alaanit tunkeutuivat ensin idempänä asuneiden greutungien ja sitten tervingien maille. Atanarik vei osan tervingeistä turvaan Transilvanien vuoristoon. Loput tervingeistä pakenivat kristinuskon omaksuneiden Fritigernin ja Alavivuksen johdolla Tonavan eteläpuolelle keisari Valensin luvalla. Tervingeistä tuli jälleen Rooman foederateja. 

Rooman valtakuntaan siirtyi kuitenkin myös suuri määrä hunneja pakenevia greutungeja. Syntyi levottomuuksia, ja roomalaiset vangitsivat Fritigernin ja Alavivuksen. Fritigern pääsi vapaaksi luvattuaan rauhoittaa tilanteen. Se ei kuitenkaan onnistunut, ja tervingit ja greutungit ottivat haltuunsa koko Traakian. Vuonna 378 roomalaisten ja goottien välillä käytiin Adrianopolin taistelu, jossa roomalaiset kärsivät murskatappion ja itse keisari Valens kuoli.

Vuonna 382 keisari Theodosius I sai aikaan rauhansopimuksen tervingien kanssa. Vuonna 395 tervingit valitsivat kuninkaakseen Alarik I:n, joka yhdisti tervingit ja heihin liittyneet greutungit visigoottien kansaksi. 

## Lähteet
* Kari, Risto: Historian ABC 6 – Kaikkien aikojen valtiot. Tammi 2001. 
### Viitteet
Asunto-Osakeyhtiö Kotila

**Asunto-Osakeyhtiö Kotila** on Wivi Lönnin suunnittelema, vuonna 1911 valmistunut, Lahdessa sijaitseva rakennus. Lönn teki suunnittelutyön vuonna 1910, jolloin jo myös valmistuivat erilliset ulkorakennukset tontin itälaitaan. Päärakennuksen on kuvattu edustavan "rauhallista jälkijugendia, jossa on myös viitteitä klassismista."

Rakennukseen toteutettiin aikaansa nähden hyvin edistyneitä ratkaisuja: esimerkiksi huoneistoihin kylpyhuoneet ja pienet puuhissit halkojen nostamiseksi.

## Lähteet
Jalkapallon T18 SM-sarja

*Tämä artikkeli kertoo 16-18 -vuotiaiden tyttöjen jalkapallon korkeimmasta sarjatasosta Suomessa.* 

## Sarjajärjestelmä

* Valtakunnallisessa sarjassa pelataan alle 19 vuotiaiden (U19) Suomen mestaruudesta.
*T18 SM-sarja pelataan kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Kaudella 2021 ei karsintoja pystytty pelaamaan yhteiskunnan asettamien koronapandemian rajoitustoimenpiteiden takia, joten sarja pelattiin valtakunnallisena 19 joukkueen yksinkertaisena sarjana.
* T18 SM-sarjaan karsitaan vuosittain. Kaudella 2022 edelliskaudella sijoille 1-5 sijoittuneet joukkueet sekä HFA Märsky muodostavat A-lohkon. Edellisvuonna sarjassa sijoille 6-9 sijoittuneet joukkueet sekä kaksi joukkuetta edellisvuonna 10. sijoittuneen ja Ykkösen kolmen lohkovottajan keskinäisen karsinnan perusteella muodostavat lohkon B. Kummankin karsintalohkon viisi parasta joukkuetta jatkavat SM-sarjaan. HFA Märsky ei osallistu varsinaiseen SM-sarjaan kaudella 2022.
*Sarja pelataan 11v11, peliaika 2x 45min ja sallitut pelaajavaihdot 7 (ei edestakaiset, vaihtotapahtumien määrä rajoitettu)

## SM-karsinnan joukkueet kaudella 2024

## Tilastoja

### Tulokset kausi 2023

### Mitalistit

### Parhaat maalintekijät kausittain

### Eniten tehtyjä maaleja - vähiten päästettyjä maaleja - paras maaliero

Mestari lihavoitu
Anne Heusala

**Anne Heusala** (s. 1968 Kangasala) on Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtaja. Heusala aloitti kaupunginjohtajana kesäkuussa 2021. Sitä ennen hän toimi Kuhmoisten kunnanjohtajana vuosina 2007–2021. Koulutukseltaan Heusala on hallintotieteiden maisteri.

## Lähteet
Heusala

**Heusala** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Anna-Liisa Heusala (s. 1964), Aleksanteri-instituutin johtaja
* Anne Heusala (s. 1968), Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtaja ja Kuhmoisten kunnanjohtaja
* Hannu Heusala (1951–2025), elektroniikan professori
* Kari Heusala, fysioterapeutti ja tietokirjailija
* Matti Heusala (s. 1969), pikajuoksija ja urheilutoimittaja
* Matti Heusala (1893–1966), rakennusmestari, yritysjohtaja, teollisuusneuvos ja pistooliampuja
* Pekka Heusala (s. 1946), yritysjohtaja, teollisuusneuvos, Matti Heusalan poika
* Väinö Heusala (1914–1982), pistooliampuja, ampumaurheiluvaikuttaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos.
Samuil Samosud

**Samuil Abramovitš Samosud** (; 14. toukokuuta (J: 2. toukokuuta) 1884 Tbilisi – 6. marraskuuta 1964 Moskova) oli venäläinen kapellimestari.

Samosud valmistui Tbilisissä suorittamistaan sellonsoiton opinnoista vuonna 1906. Hän opiskeli myös Hanuš Wihanin johdolla Prahassa ja sitten Pariisissa Pablo Casalsin johdolla. Schola Cantorumissa hän sai opetusta Vincent d'Indyn sävellysluokalla, ja orkesterinjohdossa häntä opetti Édouard Colonne. Varhaisella urallaan Samosud esiintyi sellistinä. Hän työskenteli orkesterisoittajana Pietarissa, kunnes pääsi kapellimestariksi Mariinski-teatteriin. Vuonna 1918 Samosudista tuli Mihailovski-teatterin pääkapellimestari ja taiteellinen johtaja, jona hän toimi vuoteen 1936. Samalla hän työskenteli orkesterinjohdon opettajana Leningradin konservatoriossa. Samosud johti Mihailovski-teatterissa kantaesitykset Dmitri Šostakovitšin oopperoista *[[Nenä (ooppera)|Nenä]]* 1930 ja *[[Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth (ooppera)|Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth]]* 1935, Ivan Dzeržinskin oopperasta *[[Hiljaa virtaa Don (ooppera)|Hiljaa virtaa Don]]* 1935 sekä Sergei Prokofjevin oopperasta *[[Sota ja rauha (ooppera)|Sota ja rauha]]* (1946, 1955).

Samosud toimi Bolšoi-teatterin pääkapellimestarina vuosina 1936–1943. Tämän jälkeen hän johti Stanislavski- ja Nemirovitš-Dantšenko-teatteria. Vuonna 1951 hän sai tehtäväkseen Moskovan filharmonisen orkesterin perustamisen. Uuden orkesterin pääkapellimestarina hän toimi vuoteen 1957. Viimeisinä vuosinaan Samosud kärsi halvauksesta, joka esti häntä johtamasta orkesteria. Hän sai Stalin-palkinnon kolmesti (1941, 1947, 1952). 

Samosud johti myös konserttiteosten, kuten Dmitri Šostakovitšin Leningrad-sinfonian ja Sergei Prokofjevin sinfonian nro 7 kantaesityksiä. Hän toimi kapellimestarina osassa Fjodor Šaljapinin esiintymisistä.

## Lähteet
Kristelig Folkepartis Ungdom

**Kristelig Folkepartis Ungdom** (*KrFU*; suom. Kristillisen kansanpuolueen nuoret) on vuonna 1946 perustettu norjalainen poliittinen nuorisojärjestö. Sen emopuolue on kristillinen kansanpuolue.
## Historia
Järjestö perustettiin vuonna 1946 ja sen ensimmäinen puheenjohtaja oli Ragnar Horn.
## Politiikka
KrFU on kristillisdemokraattinen järjestö ja pitkälti samoilla linjoilla kuin emopuolueensa. Joissakin kysymyksissä, kuten kehitysavussa ja ympäristöpolitiikassa, se kannattaa kuitenkin laajempia panostuksia kuin puolue. Lisäksi sen puheenjohtajat ovat historian saatossa aiheuttaneet emopuolueessa paheksuntaa asettumalla tukemaan esimerkiksi oikeutta aborttiin (1989), rekisteröityä parisuhdetta (1993) ja kriittisempää suhtautumista Israelin toimintaan Palestiinassa (2010). 
## Kansainvälinen yhteistyö
KrFU on jäsenenä yhteistyöjärjestöissä Pohjoismaiden kristillisdemokraattiset nuoret ja Euroopan kansanpuolueen nuoret.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Järjestön kotisivut
Roma Downey

**Roma Downey** (s. 6. toukokuuta 1960 Derry, Pohjois-Irlanti) on Yhdysvalloissa asuva pohjoisirlantilainen näyttelijä ja tuottaja.

Downey on noussut kansainväliseen kuuluisuuteen televisiosarjasta *[[Enkelin kosketus]]* (1994–2003), jossa hän esitti Monica-nimistä enkeliä. Downey oli tästä roolityöstä kahdesti ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi. Downey on näytellyt myös Jacqueline Kennedy Onassisia Emmy-palkitussa minisarjassa *[[Koko maailman Jackie]]* (*A&nbsp;Woman Named Jackie*, 1991).

Downey on naimisissa *[[Selviytyjät]]*- ja *[[The Voice (Yhdysvallat)|The Voice]]* -tositelevisio-ohjelmista tunnetun tuottajan Mark Burnettin kanssa. He ovat yhdessä tuottaneet useita uskonnollisaiheisia televisiosarjoja ja elokuvia. Heidän minisarjansa *[[The Bible]]* (2013) pääsi Emmy-palkintoehdokkaaksi.

Downey on saanut oman tähden Hollywood Walk of Famelle. Hänelle on myönnetty myös kunnia-arvonimi OBE (Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Bergerac Périgord FC

**Bergerac Périgord FC** on ranskalainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1916 nimellä EF Bergerac. Seuran puheenjohtajana on Christophe Fauvel, ja se on pelannut National 2:ssa siitä lähtien, kun se nousi National 2 -sarjatasolle toukokuussa 2015. Se on yksi kahdesta Dordognessa sijaitsevista seuroista, jotka ovat pelanneet kansallisella tasolla Périgueux’n lähellä sijaitsevan Trélissac FC:n kanssa.

## Lähteet
Kivikari

**Kivikari** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Arvi Kivikari (vuoteen 1904 *Boman*, 1893–1972), varatuomari, asianajaja ja Hämeenlinnan pormestari
* Eero Kivikari (1899–1941), esittelijäneuvos, varatuomari ja antiikin kirjallisuuden suomentaja
* Jukka Kivikari (1904–1956), everstiluutnantti ja kenttäratsastaja
* Urpo Kivikari (1939–2024), taloustieteen professori.
Keltamullo

**Keltamullo** (*Mulloidichthys martinicus*) on mullojen (Mullidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. Se voi toisinaan aiheuttaa ciguatera-myrkytystä.

## Koko ja ulkonäkö

Keltamullo kasvaa yleensä noin 28 senttimetrin mittaiseksi ja korkeintaan noin 45 senttimetrin mittaiseksi. Lajilla on selkäevässään yhdeksän piikkiruotoa ja kahdeksan pehmeää ruotoa. Peräevässään sillä on kaksi piikkiruotoa ja kuusi pehmeää ruotoa. Keltamullon ruumis on vaalean kellanruskea. Silmästä pyrstöön kulkee keltainen juova. Pyrstö on keltainen. Keltamullo ei ole väritykseltään yhtä kirkas kuin muut sukulaislajinsa ja se on myös ainoa, jolla on kyljissään yksi keltainen juova.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Keltamulloa tavataan pääosin läntiseltä Atlantin valtamereltä. Yksittäisiä havaintoja on myös itäiseltä Atlantilta sekä São Tomésta. Länsi-Atlantilla sen levinneisyys ulottuu Bermudasta ja Floridasta Brasiliaan, mukaan lukien Meksikonlahti ja Karibianmeri. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut keltamullon vuonna 2015 elinvoimaiseksi lajiksi.

Keltamullo käyttää ravinnokseen pohjalla eläviä selkärangattomia. Lajin elinympäristöä ovat hiekkapohjaiset laguunit ja riutat. Se muodostaa usein parvia. Keltamullo saavuttaa sukukypsyyden keskimäärin 17 senttimetrin mittaisena.

## Lähteet
Kazakstanin mielenosoitukset 2022

Mielenosoitukset Kazakstanin hallitusta vastaan puhkesivat 2. tammikuuta 2022 ensin Mañğıstaw’n alueella, josta ne sitten myöhemmin levisivät maanlaajuisiksi. Mielenosoitukset saivat alkunsa Kazakstanin hallituksen päätöksestä poistaa nestekaasun hintasääntely, mikä nosti nestekaasun hinnan kaksinkertaiseksi. Monet kazakstanilaiset ovat vaihtaneet autonsa nestekaasukäyttöiseksi alhaisempien polttoainekustannusten vuoksi.

5. tammikuuta 2022 Kazakstanin presidentti Kasym-Žomart Tokajev myönsi maan hallitukselle eron ja määräsi kuvernöörejä palauttamaan nestekaasun hintasääntelyn sekä laajentamaan sen koskemaan muita kuluttajatuotteita. Tokajev erotti samana päivänä myös maan turvallisuuskomitean johtajana toimineen entisen presidentin Nursultan Nazarbajevin.

Mielenosoitukset eivät silti ole laantuneet. Ne ovat päinvastoin muuttuneet mellakoiksi ainakin Almatyssä, Šymkentissä ja Tarazissa. Almatyssa mielenosoittajat valtasivat kaupungin lentoaseman ja tunkeutuivat kuvernöörin toimistoon ja polttivat ainakin osan siitä. Šymkentin ja Tarazin hallinnollisiin rakennuksiin on hyökätty turvallisuusjoukkojen estelyistä huolimatta. Venäläisen uutistoimisto Tassin mukaan Tokajevin asuntoon on tunkeuduttu.

Mielenosoituksissa on loukkaantunut ainakin 500 siviiliä ja useita turvallisuusjoukkojen jäseniä. Tokajev on ilmoittanut lopettavansa mielenosoitukset voimakkaalla tavalla. Hän sanoi antaneensa joukoilleen määräyksen, että mielenosoittajia saa ampua ja tappaa ilman ennakkovaroitusta tai neuvotteluita.

Presidentti Tokajev pyysi apua Kollektiivisen turvallisuussopimuksen järjestöltä, joka lähetti Kazakstaniin 6. tammikuuta noin 3&nbsp;000 etupäässä venäläistä sotilasta ”rauhanturvaajiksi”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Burgundilainen lasitettu kattotiili

**Burgundilainen lasitettu kattotiili** on Burgundin seudulle tunnusomainen koristeellisesti ladottu värillinen kattotiili.

## Historia
Lasitetun värillisen kattotiilen tekeminen oli roomalaisten keksimä ikivanha taito. Kattotiilet ovat litteitä, ja ne lasitetaan lyijyllä tai tinalla. Lasitus antaa katotiilelle halutun värin, joka on joko vihreä, keltainen, punaruskea tai musta. Lasitetut kattotiilet tulivat Galliaan roomalaisten mukana. Ensimmäiset tällaiset tunnetut tiilikatot olivat Normandiassa, Île-de-Francessa ja Maine-et-Loiressa, missä sijaitsevassa Doué-La Fontainen kaupungissa lasitettuja kattotiiliä käytettiin jo 800-luvulla.

Burgundissa lasitetut kattotiilet yleistyivät 1300-1400-luvuilta lähtien. Niillä katettu katto tuli muodikkaaksi Burgundiassa herttuakunnan vallanpitäjien linnoissa. Sitten Burgundin eri kaupunkien tärkeimmät kauppiaat ja muut huomattavat henkilöt halusivat esitellä varallisuuttaan käyttämällä suuria summia omistamiensa kartanoiden ja linnojen lasitettuihin kattotiiliin.

1500- ja 1600-luvuilta lähtien lasitettu kattotiilien muoti haihtui Burgundin herttuakunnan katoamisen myötä. Vaikka tämän tyyppisiä kattoja tehtiin myös Franche-Comtéssa, ovat ne kuitenkin yksi Burgundin tunnusmerkeistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Shafi’i

**Shafi'i** () on yksi neljästä suuresta sunnalaisen islamin lakikoulukunnasta. Nimensä sille on antanut koulukunnan perustajana kunnioitettu imaami Muhammad al-Shafi‘i (767–820). Koulukunta uudisti laintulkintaa siirtymällä "elävästä traditiosta" eli oppineiden yksimielisyydestä siihen, että islamilaisen lain sisällöt haettiin profeetta Muhammedin esikuvasta, joka löytyi *hadith*-kertomuksista. *Hadith* tarkoittaa 'traditiota', ja suuntausta kutsutaan traditionismiksi. 

*Shafi'i*-koulukunta sai alkunsa Kairossa, missä al-Shafi’i eli viimeiset vuotensa. Koulukunta levisi Egyptiin, Hijaziin, ja Itä-Afrikkaan, kuten Somaliaan. Koulukunta levisi myös Irakiin ja sen kannattajia ovat melkein kaikki muslimit Indonesiassa, Malesiassa ja muualla Kaakkois-Aasiassa.

Merkittäviä *shafi'i* - oppineita olivat muun muassa Bukhari, Muslim, Tirmidhi, Nasa'i, Ibn Majah, Abu Dawud, Dhababi ja Nawawi eli muun muassa kaikki kutub al-sittah -kirjojen tekijät. 

## Al-Shafi'i

Luotettavat tiedot al-Shafi'in elämästä ovat kadonneet, sillä hänestä kirjoitettiin elämäkerta vasta 900-luvulla eli sata vuotta kuoleman jälkeen. Ibn Abi Hatim al-Razin (k. 939) laatima kirjoitus on kokoelma anekdootteja, jotka ovat sävyltään pyhimyslegendoja eivätkä historiankirjoitusta. Al-Shafi'i kirjoitti kaikkiaan 113 teosta, mutta hänen toiveensa oli, että "ihmiset tulisivat tuntemaan tämän tiedon lukematta siitä yhtään kirjainta minun ansiokseni".  Zakaria Ansari on tähän huomauttanut: "Jumala täytti hänen toiveensa, sillä harvoin kuulee hänen näkemyksistään ilman, että ne olisi luettu jonkun muun ansioksi kuten Rafi'i, Nawawi tai  Zarkashi". Muuan al-Shafi'iin perustuva kirja on Ahmad ibn an-Naqib al-Misrin (1302–1367) teos *Umdat al-salik.*  Kirja on yhteenveto *shafi’i* -koulukunnan tärkeimmistä opeista ja tiivistää eräänlaisena sisällysluettelona al-Shafi‘in teoksen *Al-Majmu*. *Umdat al-salik* on julkaistu englanniksi kokoelmassa *[[Reliance of the Traveller]].* Al-Azharin yliopiston todistuksen mukaan kirja vastaa oikeauskoisen sunniyhteisön uskoa ja käytänteitä.

Al-Shafi'in merkittävin teos on *Risala* (Kirje). Se oli ensimmäinen teos, missä tutkittiin šarian perusteita. 

## Periaatteita
Al-Shafi'i edusti islamilaisessa laintulkinnassa "traditionalisteja", jotka halusivat korvata perinnäisen, lainoppineiden yksimielisyyteen eli "elävään traditioon" perustuvan tulkintamallin uudella. Se perustui siihen, että lakisäädös johdettiin profeetta Muhammedin esikuvasta nojautumalla 'traditioon' *(*eli *hadith)*, joka löytyi lyhyistä profeetan puheita ja tekoja selostavista kertomuksista *(hadith).*    

## Lähteet

* 
* 
*

### Viitteet
Marmoriviiva-ahven

**Marmoriviiva-ahven** (*Mesonauta acora*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji. Sitä tavataan kotoperäisenä Tocantins- ja Xingu-jokien altailta Brasiliasta. Marmoriviiva-ahven voi kasvaa korkeintaan noin seitsemän senttimetrin mittaiseksi.

## Lähteet
Perhon kotiseutumuseo

**Perhon kotiseutumuseo** on museo Perhossa. Se toimii vuonna 1858 veistohirrestä valmistetussa kaksikerroksisessa ja kaksinkertaisin seinin varustetussa viljamakasiinissa. Perhon kotiseutuyhdistys osti rakennuksen 5. lokakuuta 1960, ja se avattiin museona 14. heinäkuuta 1963. Avaamista varten oli kerätty monenlaista talonpoikaisesineistöä Perhosta; valikoimaan kuuluu yli 700 tietokantaan kirjattua esinettä.

Perhon kotiseutumuseona toimiva entinen viljamakasiini on rakennettu kirkon viereen keskelle Perhon kirkonkylää. Museo on yleisesti avoinna heinäkuussa ja sopimuksen mukaan muulloin. Museon esineiden joukossa ovat Perhon lentonäytösonnettomuuteen vuonna 1930 joutuneen Kurki-lentokoneen kelluke ja potkurin lavan osa.

## Lähteet
Miika Herrala

**Miika Anttoni Herrala** (s. 22. toukokuuta 2001 Kotka) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Kotkan Titaaneissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

## Ura
### Seuraura
Herrala on Kotkan Titaanien kasvatti. Hän siirtyi 14-vuotiaana Grankulla IFK:hon kaudeksi 2015–2016. Kaudeksi 2016–2017 Herrala siirtyi Oulun Kärppien C-nuoriin, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudeksi 2017–2018 Herrala palasi pääkaupunkiseudulle ja siirtyi Helsingin IFK:n B-nuoriin. Hän voitti siellä kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2018–2019 Herrala oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 14+29=43. Kaudella 2019–2020 hän oli 17 osumallaan HIFK:n A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä.

Kaudeksi 2020–2021 Herrala siirtyi Saimaan Pallon U20-joukkueeseen. Huhtikuussa 2021 hän teki seuran kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Herrala aloitti kauden 2021–2022 SaiPan U20-joukkueessa. Hän oli tehoilla 15+31=46 joukkueen toiseksi paras pistemies Okko Kangasniemen jälkeen. Herrala sijoittui koko U20 SM-sarjan alku- ja jatkosarjan yhteenlasketussa pistepörssissä kahdeksanneksi. Marraskuussa SaiPa lainasi hänet joulutaukoon asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, jossa Herrala pelasi 12 ottelua tehopistein 1+1=2. Hän debytoi kauden aikana myös SaiPan SM-liigajoukkueessa, jossa Herrala pelasi viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä 5. tammikuuta 2022 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Herrala merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan David McIntyren ja Okko Kangasniemen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.37 minuuttia.

Kesäkuussa 2022 Herrala teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan kanssa. Hänen sopimuksensa purettiin kuitenkin jo elokuun lopulla ja Herrala palasi kauden 2022–2023 kattavalla sopimuksella edellisen kauden lainaseuraansa Kokkolan Hermekseen.

Syyskuussa 2023 Herrala siirtyi loppukauden 2023–2024 kattavalla sopimuksella kasvattajaseuransa Kotkan Titaanien Suomi-sarjajoukkueeseen.

### Maajoukkueura
Herrala on pelannut yhden poikien maaottelun.

## Muuta
Herrala valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta keväällä 2021.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Šamši Kaldajakov

**Šamši Kaldajakov** (; 15. elokuuta 1930 Šaulder – 29. helmikuuta 1992) oli kazakstanilainen säveltäjä. Hän sävelsi maansa kansallislauluksi vuonna 2006 valitun kappaleen ”Meniñ Qazaqstanım”, jonka sanat ovat runoilija Žumeken Nažimedenovin käsialaa.

Kaldajakov syntyi Jamšid Donbajev -nimisenä perheeseen, jonka seppänä työskennellyt isä soitti dombraa ja äiti lauloi. Myös poika kiinnostui tässä ympäristössä varhain musiikista. Toisen maailmansodan aikana Kaldajakov karkasi kotoaan sekä koulusta ja aloitti työskentelyn traktorikuskina. Korkeakoulusta valmistuttuaan hän työskenteli karjanhoidon parissa. Hänet lähetettiin suorittamaan asepalvelusta Sahalinin saarelle. Vuonna 1955 Kaldajakov aloitti musiikkikorkeakouluopinnot Taškentissa, josta siirtyi Almatyyn ja sen konservatorioon vuonna 1956. Vuonna 1959 hän joutui jättämään konservatorion "vääränlaisen harmonian" johdosta; hän yhdisteli kazakkien kansanlauluperinteitä ja valssirytmejä, joilla pääsi nuorten kazakstanilaisten keskuudessa suosioon. Laulaja Žamal Omarova tulkitsi hänen kappaleitaan menestyksekkäästi maan radioasemilla. 

Kaldajakov opiskeli myös journalismia Almatyssa ja työskenteli kirjoittajana. Hän pyrki kolmesti Kazakstanin säveltäjäliiton jäseneksi, mutta hakemukset hylättiin muun muassa puutteellisen koulutuksen tähden. ”Meniñ Qazaqstanım” -kappaletta (tulevaa Kazakstanin kansallislaulua) käytettiin Neuvostoliittoa vastaan 1980-luvun loppupuolella järjestetyissä mielenilmauksissa. Säveltäjä kärsi pitkäaikaisesta sairaudesta viimeisinä vuosinaan, mutta ehti saada Kazakstanin kansantaiteilijan arvonimen pari kuukautta ennen kuolemaansa. Kaldajakov hyväksyttiin myös Kazakstanin säveltäjäliittoon postuumisti. Vuonna 1992 Šymkentissä alettiin järjestää hänen mukaansa nimettyä kansainvälistä laulukilpailua. Kazakstanissa on nimetty Kaldajakovin mukaan teitä ja patsaita. Hänelle on omistettu myös puisto.

## Lähteet
Maastohiihto talviolympialaisissa 2022

**[[Maastohiihto|Maastohiihdossa]]** kilpailtiin **[[Talviolympialaiset 2022|Pekingin talviolympialaisissa]]** 5.–20. helmikuuta 2022 National Cross-Country Skiing Centressä, Zhangjiakoussa.

Pekingin olympialaiset erosivat aiemmista arvokisoista fyysisesti poikkeuksellisen vaativilla olosuhteilla. Kilpailijat hiihtivät erittäin korkeassa ilmanalassa, noin 1 800 metrissä. Sääolot olivat myös huomattavan ankarat. Pakkasen ja kovan tuulen takia muun muassa miesten 50 kilometrin yhteislähtökisa lyhennettiin 30 kilometrin mittaiseksi. Alusta oli hyvin hidasta keinolunta, jonka sekaan kulkeutui hiekkaa. Nousut olivat lähinnä pitkiä ja loivia, kun taas laskujen ja käännösten katsotaan olleen eliittihiihtäjille selkeitä ja yksinkertaisia, eli latuprofiilia ei pidetty teknisesti erityisen vaikeana. Kyseisillä radoilla ei kuitenkaan ollut aiemmin hiihdetty, ja koronaviruspandemialla oli kielteinen vaikutus monien joukkueiden valmistautumiseen.

## Aikataulu
:*Kaikki ajat paikallista aikaa (UTC+8).

*'Lihavoidut''' tapahtumat ovat loppukilpailuja. 

## Mitalitaulukko

## Tulokset
### Miesten kilpailut

### Naisten kilpailut

## Lähteet
Katleijat

**Katleijat** (*Cattleya*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin 45 lajia, joista monilla on kaupallista merkitystä koristekasveina.

Useimmilla lajeilla on suuria sipulia muistuttavia mukuloita, mehikasvin lehtiä muistuttavat lehdet ja 1–30 suurta, usein värikästä kukkaa.

Katleijat kasvavat luonnonvaraisina trooppisessa Amerikassa. Monet lajit kasvavat epifyytteinä tai kivien päällä. Niitä viljellään kasvihuoneissa ja käytetään usein risteytyksissä. Katleijoiden löytyminen sai aikaan 1800-luvun "orkideamanian". Suku sai nimensä William Cattleyltä, joka sai ensimmäisenä sen kukkimaan kasvihuoneessa.

## Lajeja
* syyskatleija (*Cattleya bowringiana*)
* tulikämmekkä (*Cattleya coccinea*, aiemmin *Sophronitis coccinea*)
* jättikatleija (*Cattleya labiata*)

## Risteymiä
* jättikatleija (× *Brassocattleya*)
* loistokatleija (× *Brassolaeliocattleya*)
* katleeliat (× *Laeliocattleya*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Katleijat (''Cattleya'')
*ITIS: ''Cattleya'' 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Cattleya'' 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cattleya 
*Pherobase: Floral volatiles of Genus Cattleya
Kristilliseen yhteiskuntaan

**Kristilliseen yhteiskuntaan** on Suomen Kristillisen Liiton silloisen puheenjohtajan Raino Westerholmin kirjoittama kirja. Kirjassa esitetään seikkaperäisesti SKL:n ideologiaa ja kristillistä politiikkaa. Kirja on julkaistu vuonna 1978. Teoksessa Westerholm käsittelee pohjoismaista kristillistä yhteiskuntakäsitystä. Kirjan on julkaissut Kirjayhtymä.

## Lähteet
Lindesnesin majakka

**Lindesnesin majakka** on Lindesnesin kunnassa Norjassa sijaitseva majakka. Se on perustettu vuonna 1656 ja seisoo Norjan mannermaan eteläisimmällä niemellä.

## Historia
Kuningas Fredrik III antoi luvan perustaa Norjan eteläisimpään kohtaan Norjan ensimmäinen majakka vuonna 1655. Rakennettiin yksinkertainen puutorni, johon sytytettiin kolmekymmentä kynttilää 27. helmikuuta 1656. Niistä tuleva valo oli kuitenkin heikko, ja asiasta tuli valituksia. Syksyllä tilanne parani hieman, kun saatiin käyttöön hiiliroihu, mutta majakka lakkautettiin kuitenkin lokakuussa.

Samalle paikalle perustettiin uusi majakka 69 vuotta myöhemmin, vuonna 1725. Roihuja sytytettiin kaksi, jottei majakka sekoittuisi Skagenin majakkaan. Vuonna 1799 toinen niistä sijoitettiin kuusi metriä korkeaan kivitorniin, ja vuonna 1822 molemmille rakennettiin uudet tornit. Myöhemmin alettiin hiilen sijaan polttaa parafiinia. Toinen majakkatorneista purettiin vuonna 1844, kun oli saatu käyttöön linssijärjestelmä, joka erotti sen Skagenin majakasta.

Nykyinen rautainen torni rakennettiin vuonna 1915, ja samalla siirryttiin sähkövaloon. Majakalla työskentelee edelleen kaksi majakanvartijaa, ja se on nykyään Norjan ainoa miehitetty majakka.
## Matkailukohde
Majakan viereen on rakennettu majakkamuseo. Lindesnesin majakalla  vierailee vuosittain noin 100 000 kävijää.
## Kuvia

Lindesnes fyr 02.jpg|Vanha hiiliroihupaikka, taustalla nykyinen majakka.
Lindesnes fyr 03.jpg|Majakan linssijärjestelmää.
Lindesnes fyr natt.jpg|Majakka yöllä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Majakan kotisivut
Mauritz Wellingk

**Mauritz Wellingk** (toinen kirjoitusmuoto **Vellingk**; 31. lokakuuta 1651 Jaama, Inkerinmaa – 10. heinäkuuta 1727 Mjölby, Itä-Götanmaa) oli ruotsalainen kreivi, kenraali ja diplomaatti. 

Wellingk aloitti sotilasuran kapteenina kuningatar Hedvig Eleonooran henkivartiorykmentissä, josta siirtyi Skooneen ja osallistui veljensä Otto Wellingkin värväämässä rykmentissä Lundin taisteluun, jonka jälkeen molemmat veljekset saivat vapaaherran aatelisarvon vuonna 1676.

Wellingk palveli tämän jälkeen everstinä Karjalan rakuunarykmentissä ja Stadessa, jonka jälkeen hän siirtyi diplomaattitehtäviin Kööpenhaminaan, Lüneburgiin ja Puolaan ja palasi tämän jälkeen jälleen Stadeen. Vuonna 1710 hänet ylennettiin kenraaliksi ja nimitettiin Wismarin kuvernööriksi, kuninkaalliseksi neuvonantajaksi, Bremenin kenraalikuvernööriksi ja Ruotsin Saksassa olevan armeijan komentajakenraaliksi. Vuonna 1711 Wellingkin aatelisarvo kohotettiin kreiviksi ja hän sai vastuulleen lähes kaikki Ruotsin valtion asiat Saksan alueella.

Wellingk kannatti holsteinilaista kruununperimystä, ja hän asettui näin Arvid Hornia ja kuningas Fredrikiä vastaan. Seurauksena kuningas lähetti vuoden 1727 valtiopäivien Salaiselle valiokunnalle kirjeen koskien Wellingkin järjestelemiä lainoja Preussin valtion kanssa, mikä johti Wellingkin aatelisarvon menetykseen, omaisuuden takavarikointiin ja elinkautiseen vankeuteen Linköpingin linnassa. Wellingk kuoli sairauteen matkalla vankeuteen.

## Lähteet
Ari Väänänen (professori)

**Ari Kauko Paavo Väänänen** (s. 1968 Kuopio) on suomalainen sosiaalipsykologi ja psykologi (YTM, PsyM, YTT, Dr.Behav.Sci.), joka on toiminut  Työterveyslaitoksen muuttuvan työelämän ja mielenterveyden aihepiirin tutkimusprofessorina kesäkuusta 2018 lähtien. Väänänen on myös Kentin yliopiston vieraileva sosiologian professori.

Väänänen on valmistunut Tampereen yliopistosta sosiaalipsykologiksi (YTM 1997), psykologiksi (PsyM, 1999) ja edelleen yhteiskuntatieteiden tohtoriksi (YTT) vuonna 2005. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (2005) oli otsikoitu *Psychosocial determinants of sickness absence: a longitudinal study of Finnish men and women*. Lisäksi hän on väitellyt käyttäytymistieteiden tohtoriksi alankomaalaisessa Groningenin yliopistossa (2010). Hänen toisen väitöstyönsä ohjaajina olivat Abraham Buunk Groningenin yliopistosta, sekä Mika Kivimäki ja Jussi Vahtera Suomesta. Väitöstutkimus oli otsikoitu *Source of support, balance of support and health: a gender-foscused cohort study from Finland*.

## Teoksia
* 
* 
* Erkko Anttila, Sirkku Kivistö, Anna Kuokkanen, Jussi Turtiainen, Pekka Varje, Ari Väänänen: *Suomalainen työntekijyys 1945-2013*. Vastapaino 2014. .
* useita yhteisteoksia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ari Väänäsen Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
*Pirjo Auvinen (toim.) Miten pitää yllä hyvinvointia, jos elämä ylikuumenee? Haastateltavana tutkimusprofessori Ari Väänänen Työterveyslaitokselta (2.2.2021; kesto 9 min 13 s) (areena.yle.fi)
*Tutkija nykytiedon kyseenalaistajana Väänäsen haastattelu Työpiste-verkkolehdessä marraskuussa 2025
Maakastanja

**Maakastanja** voi tarkoittaa kahta eri kasvilajia, jotka tuottavat juurimukuloita:

* kastanjasädekaisla eli maakastanja eli "maamanteli" (*Cyperus esculentus* var. *sativus*, kultasädekaislan muunnos).
* maakastanjaputki eli maakastanja (*Bunium bulbocastanum*).

## Lähteet
Heikki Hortling

**Heikki Wilhelm Hortling** (10. maaliskuuta 1951 Iisalmi – 10. huhtikuuta 2016 Iisalmi) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Hortlingin vanhemmat olivat panimomestari Kalle Einari Hortling ja Else Margit Rasmussen ja puoliso  Rosa Laitinen. Neljännen sukupolven johtaja Olvissa tuli ylioppilaaksi Iisalmen lyseosta 1973 ja valmistui kauppatieteen maisteriksi Itävallassa. Olvin palveluksessa Hortling oli markkinointipäällikkö 1981–1986 ja tämän jälkeen materiaalijohtajana vuoteen 1998 asti. Olvin hallituksen jäseneksi ja varapuheenjohtajaksi Hortling, henkilöstön parissa tuttavallisesti "Hessu", tuli vuonna 1987 ja oli vuodesta 1998 hallituksen päätoiminen puheenjohtaja. Kokoomuslainen Hortling oli useita vuosia Iisalmen kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsen ja osallistui myös laajemmin Ylä-Savon kehittämiseen. Vuodesta 2010 Hortling oli Ponssen hallituksen varapuheenjohtaja. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 2012. Liike-elämässä vaikuttanut Hortling tunnettiin myös aktiivisena kotiseututyön ja veneilyn harrastajana.

## Lähteet
Lahden konserttitalo

**Lahden konserttitalo** on Heikki Sirenin ja Kaija Sirenin suunnittelema, vuonna 1954 valmistunut, Lahdessa sijaitseva rakennus. Viipurin Musiikkiopiston Omakotisäätiö järjesti vuonna 1952 Lahden konserttitalosta kutsukilpailun, jonka helsinkiläiset arkkitehdit voittivat.

Tontille ja rakennukseen saatiin sijoitettua monenlaisia tiloja ja toimintoja, vaikka tontti on ahdas. Kymmenkerroksisessa torniosaan sijoitettiin musiikkiopisto ja harjoitussalit. Matalassa osassa puolestaan olivat tavaratalo, ravintola ja konserttisali. Lisäksi Lahden konserttitalossa oli alun perin myös asunto musiikkiopiston johtajalle ja keilahalli. Myös Lahden pääkirjasto ja sen musiikkilainasto toimivat konserttitalolla vuosina 1967–1990.

Felix Krohn -konserttisaliin mahtuu 600 henkeä. Rakennuksen on sanottu olevan arkkitehtuuriltaan "funktionalistisen pidättyväinen", mutta konserttisali näkyy ulospäin "veistosmaisena simpukanmuotona". Hollolankadun puolella rakennusta tukeva pilaristo muodostaa arkadikäytävän, joka "rytmittää katutilaa".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lahden konserttitalon verkkosivu
* Lahden konserttitalo - Visitlahti.fi
Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022

**[[Mäkihyppy|Mäkihyppyssä]]** kilpailtiin **[[Talviolympialaiset 2022|Pekingin 2022 talviolympialaisissa]]** 5.–14. helmikuuta National Ski Jumping Centressä, Zhangjiakoussa.

Mäkihypyssä oli yhteensä viisi tapahtumaa: miehillä normaali- ja suurmäki sekä joukkuemäki, naisilla normaalimäen kilpailu. Lisäksi kilpailtiin ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa olevassa sekajoukkuemäessä.

## Aikataulu
:*Kaikki ajat paikallista aikaa ([[Aikavyöhyke|UTC+8]]).*

**Lihavoidut** tapahtumat ovat loppukilpailuja.

## Mitalitaulukko

## Tulokset
### Miehet

### Naiset

### Sekajoukkueet

## Lähteet
Dawn FM

**Dawn FM** on kanadalaisen R&B-laulaja The Weekndin viides studioalbumi, joka julkaistiin 7. tammikuuta 2022.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Rumba: 8,3/10
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet
Kainuun hyvinvointialue

**Kainuun hyvinvointialue** on Kainuun maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

## Kunnat
Hyvinvointialueeseen kuuluu kahdeksan kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja:

* Hyrynsalmen kunta
* **[[Kajaani|Kajaanin kaupunki]]**
* **[[Kuhmo|Kuhmon kaupunki]]**
* Paltamon kunta
* Puolangan kunta
* Ristijärven kunta
* Sotkamon kunta
* Suomussalmen kunta

Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 70&nbsp;960 asukasta.
## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

### Sosiaalihuolto
Hyvinvointialue tuottaa esimerkiksi aikuisten ja lasten sosiaalityötä, ensikotitoimintaa, kotihoitoa, ikäihmisten perhehoitoa, hoitoa hoi­to­ko­deis­sa se­kä hoi­vayk­si­köis­sä, liikkumisen tukea sekä vammaispalveluita.

### Terveydenhuolto

Hyvinvointialueen eri osissa toimii terveysasemia, hammashoitoloita, neuvoloita, koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon vastaanottoja, röntgenyksiköitä, kriisipalveluita,  kuntoutuspalveluita ja päihde- ja mielenterveysyksiköitä.

Alueen keskussairaalana toimii Kainuun keskussairaala Kajaanissa. Kotisairaala tuottaa palveluita koteihin ja asumisyksiköihin. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvoitiyhtymä Nordlab.

### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Kainuun pelastuslaitoksen toimialueeseen.

## Aluevaltuusto ja aluehallitus
Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Kainuun hyvinvointialueen aluevaltuuston kooksi tuli 59 valtuutettua. Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Aluevaltuuston puheenjohtajana toimii Anne Lukkari (Kesk.).

Aluehallituksen puheenjohtajana toimii Heikki Huotari (Kesk.). Aluehallitukseen kuuluu 11 jäsentä.  

## Katso myös

* Kainuun maakuntavaltuusto

## Lähteet
Scandic Hamburger Börs

**Scandic Hamburger Börs** on Turun kauppatorin laidalla sijaitseva 272 huoneen hotelli, joka kuuluu Scandic Hotels -ketjuun. Hotelli rakennettiin paikalta puretun Sokos Hotel Hamburger Börsin tilalle ja se avattiin 1. marraskuuta 2021. Kauppiaskadun puolella säilytetty Vanha Börs kuuluu hotellikokonaisuuteen.

Uuden hotellirakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Arco ja sen rakennutti Lähi-Tapiola. Uudisrakennuksen arkkitehtuuri pyrkii kunnioittamaan ympäristön vanhaa rakennuskantaa. Rakennuksen pääurakoitsija oli YIT. Hankkeen kustannusarvio oli 43 miljoonaa euroa. Vuonna 2022 rakennukselle myönnettiin LEED-ympäristöarviointijärjestelmän korkein eli Platina-sertifikaatti.

## Kuvia

Tiedosto:2019-10-21 Turku Hotel Börs demolition.jpg|Vanhan hotellirakennuksen purkutöitä syksyllä 2019.
Tiedosto:2021-06-13 11-13-41 hotel-börs-being-built.jpg|Uudisrakennus rakenteilla kesäkuussa 2021.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Scandic Hotels: Scandic Hamburger Börs
Luettelo Eiffel-tornin 72 nimestä

Gustave Eiffel teetti Eiffel-tornin ensimmäisen tasanteen friisiin kultaisin kirjaimin 72 miehen sukunimet tunnustuksena heidän tieteellisistä ja teknisistä saavutuksistaan. Kaikki nimetyt miehet ovat ranskalaisia lukuun ottamatta sveitsiläisiä Breguet’ta ja Sturmia sekä italialaissyntyistä Lagrangea. 1900-luvun alussa nimet peitettiin maalaamalla, ja ne tulivat esiin vasta vuosina 1986–1987 Société nouvelle d'exploitation de la tour Eiffel (SNTE) -seuran teettämän Eiffel-tornin restauroinnin aikana.

Hippolyte Fizeauta ja Eugène Chevreulia lukuun ottamatta kaikki nimetyt tiedemiehet olivat jo kuolleet, kun torni vihittiin käyttöön. 

## Nimet

### Luoteispuoli

### Lounaispuoli

### Kaakkoispuoli

### Koillispuoli

## Lähteet
Richard Powers

**Richard Powers** (s. 18. kesäkuuta 1957 Evanston, Illinois) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän sai vuonna 2006 National Book Awardin teoksesta *The Echo Maker* (suom. *Muistin kaiku*) ja vuonna 2019 Pulitzer-palkinnon teoksesta *The Overstory* (suom. *Ikipuut*). Hän on ollut Booker-palkintoehdokkaana teoksillaan *Orfeo*, *The Overstory* ja *Bewilderment* (suom. *Hämmästys*).

Powersin esikoisromaani *Three Farmers on Their Way to a Dance* ilmestyi vuonna 1985 ja oli ehdolla National Book Critics Circle Awardin saajaksi. Vuonna 1989 hän sai MacArthur Fellowship -apurahan. Hän on kirjoittanut myös julkaisuihin kuten *[[Harper’s Magazine]]*, *[[The New Yorker]]* ja *[[Yale Review]]*.

Powersin tuotannossa toistuvia teemoja ovat tiede ja tutkimus sekä musiikki. Hän on opiskellut Illinois’n yliopistossa fysiikkaa ja kirjallisuutta. Hän valmistui kandidaatiksi 1978 ja maisteriksi 1980. Powers on työskennellyt tietokoneohjelmoijana ja opettanut luovaa kirjoittamista Stanfordin yliopistossa.

## Tuotanto
### Suomentamattomat teokset
* *Three Farmers on Their Way to a Dance* (1985)
* *Prisoner’s Dilemma* (1988)
* *The Gold Bug Variations* (1991)
* *Operation Wandering Soul* (1993)
* *Galatea 2.2* (1995)
* *Gain* (1998)
* *Plowing the Dark* (2000)
* *Orfeo* (2014)

### Suomennetut teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* *Alkumeri.* (Playground, 2025) Suomentanut Antero Tiittula. Helsinki: Gummerus, 2025. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Richard Powersin verkkosivut 
* Richard Powers Gummeruksen verkkosivuilla
Thil-sur-Arroux

**Thil-sur-Arroux** on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Arrouxjoen varrella, noin 28 kilometriä Autunin kaupungista lounaaseen.

Kunta on kehittynyt 900-luvulla perustetun luostarin ympärille. Sen perustivat Saint-Martin d'Autunin luostarin munkit, jotka rakensivat luostarin ja Pyhälle Martille omistetun kirkon. Luostari onnistui välttämään écorcheursien hävityksen 1400-luvulla, mutta ei enää Ranskan suuren vallankumouksen aikaista tuhoa 1700-luvun lopulla. Vuonna 1846 luostarikirkko lopulta myytiin ja purettiin, ja sen kivistä rakennettiin Saint-Maurice-les-Couchesin ja Saint-Didier-sur-Arroux'n kirkot. Luostarista ei ole enää mitään jäljellä, ja uusi kirkko rakennettiin kunnan keskustaan vuonna 1857. 

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lars Edlund

**Lars Edlund** (1922 Karlstad – 21. joulukuuta 2013) oli ruotsalainen säveltäjä, kirkkomuusikko ja musiikkipedagogi.

Edlund aloitti uran kirkkomuusikkona 1940-luvun lopussa ja opetti sittemmin Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Vuodesta 1971 hän omistautui päätoimisesti säveltämiselle. Suuri osa hänen tuotannostaan on hengellistä. Useita Edlundin sävellyksiä otettiin vuoden Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjaan, virret  343, 381, 392, 613. 

Hän sävelsi teoksia muiden muassa Gunnar Ekelöfin ja Tomas Tranströmerin sanoihin, ja hänen tekemiinsä sovituksiin kuuluvat sovitukset kolmesta gotlantilaisesta kansanlaulusta. Edlund asui 1970-luvulla pysyvästi Gotlannissa ja työskenteli kuoronjohtajana Visbyssä; hän pysyi kaakkoisen Gotlannin Laun kesäasukkaana. Vuodesta 1980 hänen pääasiallinen asuin- ja työskentelypaikkansa oli Uppsala. Hän kääntyi myöhemmässä elämässään katolilaiseksi. Lopulta hän luopui säveltämisestä aivoverenkiertohäiriön takia tehtyä operaatiota seuranneen tinnituksen takia.

Edlundin pedagogiset teokset *Modus Vetus* ja *Modus Novus* otettiin musiikkiopiskelijoiden käyttöön Ruotsissa. Edlund oli vuodesta 1975 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen. 

## Lähteet
Spider-Man: Across the Spider-Verse

**Spider-Man: Across the Spider-Verse** on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tietokoneanimoitu supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin sarjakuviin. Elokuvan ovat ohjanneet Joaquim Dos Santos, Kemp Powers ja Justin K. Thompson, ja käsikirjoittaneet Phil Lord, Rodney Rothman ja Dave Callaham. Sen pääosissa ovat Shameik Moore, Hailee Steinfeld, Brian Tyree Henry, Luna Lauren Vélez, Jake Johnson, Jason Schwartzman, Issa Rae, Karan Soni, Daniel Kaluuya, Mahershala Ali ja Oscar Isaac.

Elokuva on jatkoa vuoden 2018 elokuvalle *[[Spider-Man: Kohti hämähäkkiversumia]]*, ja sijoittuu edeltäjänsä tavoin multiversumiin nimeltä ”hämähäkkiversumi” ().

Elokuva sai teatteriensi-iltansa Suomessa 31. toukokuuta 2023 ja Yhdysvalloissa 2. kesäkuuta 2023.

## Rooleissa

## Arvosteluja

## Lähteet

## Huomiot

## Aiheesta muualla
*
Puer natus in Bethlehem

”**Puer natus in Bethlehem** – **Piltin synnytt’ Betlehem**” on yksi vanhoista, myös Suomessa käytetyistä joulu- ja loppiaisvirsistä. Se on tullut tunnetuksi jo Jacobus Finnon virsikirjassa, jossa se oli sekakielisenä suomeksi ja latinaksi.

Se on alkuaan 10-säkeistöinen latinankielinen joululaulu 1300-luvulta, ja sitä on laulettu eri puolilla Eurooppaa osin kansan- osin latinankielisenä monissa eri muodoissa ja säkeistömäärältään erilaisina. Sitä lienee käytetty ennen muuta jouluseimihartauksissa. Sekakielisiä muotoja on laulettu siten, että kuoro on laulanut latinankieliset ja seurakunta kansankieliset osat. Se oli myös Piae Cantiones kokoelmassa 1583 ja Suomen vuoden 1701 virsikirjassa myös latinaksi. Suomessa se jäi pois virsikirjasta 1800-luvulla, se ei ollut enää vuoden 1886 virsikirjassa.

"Puer natus" -laulun asemasta jouluvirsien joukossa kertoo sekin, että oululaisessa Tiernapoikanäytelmässä on lukuisia lainauksia tästä virrestä. Tiernapojat laulavat: ”Piltin synnytti Petlehem ja Petlehem, josta iloitsee koko Jerusalem”. Tässä ”piltti” tarkoittaa vastasyntynyttä Jeesus-lasta.

Virren sävelmä on ilmestynyt painettuna Böömissä 1553, mutta se on säilynyt vanhempina käsikirjoituksina, kuten tekstikin, johon se on aina liittynyt. Tosin sitä on laulettu myös muilla sävelmillä.

Laulusta on useita erilaisia suomennoksia, esimerkiksi

* *[[Vanha virsikirja|Vuoden 1701 virsikirja]] virsi 139*
** Puer natus in Bethlehem, Bethlehem, Unde gaudet Jerusalem, Halle Halleluja (latinaksi)
** Piltin synnytt' Betlehem,/ Betlehem,/ Jost' ihastui Jerusalem,/ Halle Halleluja (suomeksi)
** Pver natus in Betlehem, Unde gaudet Jerusalem, Halleluja./ Piltin synnytt' Betlehem, Jost' ihastui Jerusalem, Haleluia (sekakielinen muoto),
* *[[Piae Cantiones]] Vanhoja kirkko- ja kuorolaluja*
** Synnytti piltin Beetlehem, Beetlehem./ Siis riemuitkoon Jerusalem. Halleluja, Halleluja (suom. Samppa Asunta)
* *[[Hengellisiä lauluja ja virsiä]] 37* 
** Kas kirkas tähti taivaaltaan, Halleluja, Viisaille koitti itämaan. Halleluja, halleluja! (suom. Per Boreman 1944, säv. Rudolf Lagi 1866*)*
* *[[Siionin virret]] 193*
** Beetlehemin piltti vain /piltti vain/ Riemuni on autuain. / Aamen, halleluja! (suom. Jaakko Haavio 1971 säv. keskiaikaisen sävelmän toisinto Etelä-Pohjanmaalta)
* *[[Laula, kaikki maa – hengellisiä lauluja|Laula, kaikki maa]] 12*
** On kirkas tähti taivaalla,/halleluja./Se johti idän viisaita,/halleluja, halleluja.
* *[[Ruotsin kirkon virsikirja]] 130* 
** Taivaalla tähti välkehti,/ se välkehti/viisaiden miesten riemuksi./Halleluja! Halleluja! (suom. Pekka Kivekäs 1996)
* *[[Cantemus (laulukirja)|Cantemus]] 52*
** Synnytti Pojan Betlehem, halleluja,/siis riemuitsee Jerusalen/ halleluja, halleluja (latinankielisen tekstin, laulu 51, pohjalta Kaisu Vuolio)

## Lähteet
Orkesteri: The Everlast

**Orkesteri: The Everlast** on Matti Ijäksen ohjaama televisioelokuva vuodelta 2015.  

Elokuva on komedia, jossa aikaisemmin suosiossa olleen *The Everlast* -yhtyeen menestys on hiipunut ja sen yhteishenki rakoilee. Nyt orkesteri on valmistautumassa hääkeikalle, joka täytyisi saada suoritettua kunnialla loppuun yhtyeen sisäisistä ristiriidoista huolimatta.  

## Lähteet
Kustaa Varmavuori

**Kustaa Varmavuori**, sukunimi vuoteen 1906 *Sahlberg* (6. tammikuuta 1862 Luhanka – 18. toukokuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.

Varmavuoren vanhemmat olivat kanttori Karl Fredrik Sahlberg ja Maria Varmanen. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1883 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1886. Varmavuori vihittiin papiksi 1887 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1891.

Varmavuori toimi aluksi ylimääräisenä pappina Kymissä, Lappeenrannassa, Lappeella, Hämeen läänin Koskella ja Iitissä. Vuonna 1899 hän lähti merimiespapiksi Yhdysvaltoihin. Palattuaan Suomeen 1902 Varmavuori oli vt. kappalaisena Sumiaisissa ja sen jälkeen Uudenmaan läänin Pyhäjärven kirkkoherrana vuodesta 1907 lähtien. Hän oli Lohjan rovastikunnan lääninrovastina 1911–1926. Varmavuoren kirjoituksia julkaistiin muun muassa Amerikan Suomi-Synodin kirkollisissa julkaisuissa.

Kustaa Varmavuori oli naimisissa 1891–1897 Edit Bertha Maria Kekonin (k. 1897) kanssa ja vuodesta 1899 Hanna Maria Maunun kanssa.

## Teoksia
Nimellä *Kustaa Sahlberg*:
* *Vasta-alkavalle Jumalan p. sanan viljelijälle: kehotus-sanasia Daavidin salmien käyttämiseen. WSOY 1895
* *Omista työ-alueistamme hengellisellä vainiolla*. WSOY 1898
* *Saulus Tarsolainen''. Söderström, Porvoo 1901

## Lähteet
Dudeismi

**Dudeismi** on uskonto ja elämäntyyli, joka perustuu taolaisuuteen sekä elokuvan *[[Big Lebowski]]* (1998) päähenkilöön The Dudeen.

## Filosofia
Dudeismin uskomusjärjestelmä on käytännössä modernisoitu muoto taolaisuudesta, josta on riisuttu kaikki sen metafyysiset ja lääketieteelliset opit. Dudeismi kannattaa ja rohkaisee “kulkeutumaan virran mukana”, “pysymään viileänä” ja “ottamaan rennosti” elämän vaikeuksien edessä, uskoen että tämä on ainoa tapa elää sopusoinnussa sisäisen luontomme ja muiden ihmisten kanssa tapahtuvien haasteiden kanssa. Se pyrkii myös lievittämään riittämättömyyden tunteita, jotka nousevat esiin yhteiskunnissa, jotka korostavat suuresti saavutuksia ja henkilökohtaista omaisuutta. Tämän seurauksena yksinkertaiset arjen ilot, kuten kylpeminen, keilaaminen ja ystävien kanssa hengailu, nähdään paljon parempina kuin varallisuuden kertyminen ja rahan käyttäminen keinona saavuttaa onnellisuus ja henkinen täyttymys. Kuten Dude itse sanoo elokuvassa: “the dude abides”, mikä käytännössä tarkoittaa sitä, että pitäisi rentoutua, nauttia elämän yksinkertaisista nautinnoista, olla yleisesti suvaitsevainen muita kohtaan, säilyttää tasapaino vastoinkäymisten edessä ja kannustaa muita tekemään samoin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dudeism.com