open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hydrastiini

**Hydrastiini** (C21H21NO6) on isokinoliinialkaloideihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on tutkittu lääketieteessä.

## Ominaisuudet
Hydrastiini on kiraalinen yhdiste ja sillä on kaksi enantiomeeria, joista (+)-hydrastiinia esiintyy kiurunkannuksiin kuuluvassa *Corydalis stricta*-lajissa ja (-)-hydrastiinia esiintyy hurmejuuressa ja happomarjoihin kuuluvassa *Berberis laurina*-lajissa. Huoneenlämpötilassa hydrastiini on väritöntä kiteistä ainetta. Se ei juurikaan liukene veteen, mutta liukenee esimerkiksi etanoliin, asetoniin, bentseeniin ja kloroformiin. Hydrastiini on optisesti aktiivista ja (-)-hydrastiinin kiertokyky etanoliliuoksessa on -50.

Hydrastiinin (-)-enantiomeeri rentouttaa lihaksia ja hidastaa sydämen lyöntitiheyttä ja sillä on myös tulehdusta hilvitseviä ja antibakteerisia ominaisuuksia. Suurina pitoisuuksina se on myrkyllistä. Hydrastiinin (+)-enantiomeeri on GABAA-reseptorien antagonisti.

## Lähteet
ANOM

**ANOM** (tyyliteltynä **AN0M** tai **ΛNØM**) oli Australian liittovaltion poliisin AFP:n:n ja Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n yhteisessä peiteoperaatiossa (operaatio kulki nimellä **Operation Trojan Shield**, **Operation Ironside** tai **OTF Greenlight**) vuonna 2018 kehitetty sovellus, jolla seurattiin rikollisjärjestöjen välistä viestinvaihtoa. FBI:n lisäksi salaista operaatiota johtivat Yhdysvaltain huumausaineiden vastainen lainvalvontavirasto DEA sekä Alankomaiden ja Ruotsin poliisit. Lisäksi operaatiossa oli mukana Euroopan unionin poliisiyhteistyövirasto Europol ja 16 maata, joiden joukossa myös Suomi. Operaatiossa FBI pääsi käsiksi eri maissa toimivien rikollisten salattuun viestinvaihtoon ja luovutti tietoa tästä viestinnästä yhteistyömaiden viranomaisille.

Salatun viestintäalustan toiminta-aikana lokakuusta 2019 kesäkuuhun 2021 sillä oli noin 12&nbsp;000 käyttäjää yli sadassa maassa. FBI keräsi ja käsitteli kaikkiaan 27 miljoonaa alustalla ollutta viestiä. Tarkkailussa oli yli 300 rikollisjärjestöä, ja rikollisten käytössä oli noin 12&nbsp;000 puhelinta, jotka oli salattu. Operaatioon osallistui 33 maata ja 9&nbsp;000 poliisia ympäri maailman. Operaatiossa pidätettiin 800 ihmistä 16 maassa. Pidätykset ovat liittyneet muun muassa kansainväliseen huumekauppaan ja rahanpesuun. Operaatiossa takavarikoitiin useita tonneja huumeita ja 148 miljoonan dollarin arvosta käteistä rahaa ja kryptovaluuttaa sekä aseita. FBI:n mukaan operaatiossa onnistuttiin pelastamaan noin sata ihmishenkeä. Kyseessä on yksi kautta aikojen suurimmista salattuihin tietoverkkoihin soluttautumisista.

## Sovellus
AFP ja FBI olivat aiemmin tehneet lopun salatusta Phantom Secure -viestintäalustasta, ja tästä seurannut tyhjiö piti täyttää. FBI:llä oli tässä vaiheessa pääsy uuteen AN0M-sovellukseen, jota se alkoi pyörittää rikollisen alamaailman tietämättä. AFP rakensi keinon, jolla AN0Min salauksen sai auki ja päästiin lukemaan salattua viestittelyä reaaliajassa. AN0M-sovellusta asennettiin Android-puhelimiin, joista oli poistettu kaikki muu toiminnallisuus. Pimeiltä markkinoilta ostetuilla puhelimilla ei voinut edes soittaa eikä lähettää sähköposteja. Niillä pystyi ainoastaan lähettämään viestejä toiseen puhelimeen, jossa oli sama AN0M-sovellus. Saadakseen laitteen rikollisten piti tuntea toinen rikollinen. Sovelluksen käytöstä piti maksaa kuukausimaksu.  

## Lähteet
Kaupunkisinfonia

**Kaupunkisinfonia** on Heikki Aholan, John Websterin, Yrjö Niemisen, Outi Kaasisen, Ulrika Bengtsin, Ilkka Mertsolan, Mika Taanilan ja Roosa Toivosen ohjaama suomalainen useasta eri episodista koostuva dokumenttielokuva vuodelta 1995. Heikki Ahola toimi elokuvan lopullisena koostajana.

Elokuva on dokumentti elämästä 1990-luvun Helsingissä, sijoitettuna yhden vuorokauden ajalle. Se on saanut alkunsa Taideteollisen korkeakoulun Elokuvataiteen laitoksella järjestetyltä dokumenttielokuvan historia -kurssilta, jolla esitettiin elokuvan syntyä innoittaneet elokuvat: Walter Ruttmannin  (1927) sekä Dziga Vertovin Mies ja elokuvakamera (1929). Kurssin pohjalta joukko nuoria elokuvantekijöitä perusti Statiivinkantajat-yhdistyksen ja ryhtyivät suunnitelemaan nykyaikaan sijoitettua kaupunkisinfonia-elokuvaa.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* Heikki Ahola ja Statiivinkantajat ry voittivat elokuvasta vuoden 1995 Tampereen elokuvajuhlilla Risto Jarva -palkinnon.

## Lähteet
Näin pilvet kuolevat

**Näin pilvet kuolevat** on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut suomalais-tanskalainen dokumenttielokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Tuija Halttunen. Elokuva kertoo kunnianhimosta, tieteen etiikasta ja ilmastonmuokkauksesta.

## Juoni
Ilmastotutkija Hannele Korhosella on unelma: olla maailman paras työssään ja saada siitä tunnustusta. Korhosen elämä muuttuu dramaattisesti kun Arabiemiraatit myöntää hänelle 1,5 miljoonan dollarin tutkimusapurahan selvittääkseen miten saada satamaan pilvet rutikuivalla aavikolla. Mahdollisuus näin isoon tutkimukseen kuulostaa täydelliseltä. Mutta hiljalleen Hannele ymmärtää, että rahoittajilla on oma agendansa. Hänen intonsa laantuu ja muuttuu eettiseksi konfliktiksi. Jos Hannele onnistuu, onko hän valmis hyväksymään seuraukset, jotka pilvien hallinnasta voi seurata? Mikä on kunnianhimon lopullinen hinta?

## Tuotanto

Elokuvan on tuottanut Wacky Tie Films. Yhteistuottajana on toiminut Copenhagen Film Company.

## Vastaanotto

Elokuvan Tanskan ensi-ilta oli CPH:DOX -festivaaleilla Kööpenhaminassa ja Suomen ensi-ilta Sodankylän elokuvajuhlilla 2021. Kansainvälisen ensi-iltansa elokuva sai arvostettujen Locarnon elokuvajuhlien *Semaine de la critique* -sarjassa Sveitsissä elokuussa 2021. Elokuva voitti *Premio Zonta Club Locarno* -palkinnon, joka myönnetään erityistä yhteiskunnallista ja eettistä arvoa kantavalle elokuvalle.

Näin pilvet kuolevat oli ehdolla parhaan dokumenttielokuvan Jussi-palkinnon saajaksi vuonna 2022. Elokuva sai myös Jussi-ehdokkuuden parhaasta musiikista.

Suomen elokuvateatteriensi-ilta oli 10. syyskuuta 2021.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Daoud Aly Mohammedine

**Daoud Aly Mohammedine** (s. 25. huhtikuuta 1972 Tessalit) on malilainen sotilas, joka toimii maansa turvallisuusministerinä.

Mohammedine on opiskellut Katin ja Koulikoron sotakouluissa ja saanut jatkokoulutusta Kiinassa ja Pariisissa. Hän on toiminut presidentti Amadou Toumani Tourén adjutanttina vuosina 2004–2011, Koulikoron sotakoulun ja esikuntakoulun komendanttina sekä Moptin ja Katin sotilaspiirien komentajana. Vuosina 2019–2020 hän oli kansallisen nuorisopalvelun pääjohtaja ja sen jälkeen Malin asevoimien varaesikuntapäällikkö. 

Mohammedine on sotilasarvoltaan everstimajuri. Hänet nimitettiin Choguel Maïgan hallituksen turvallisuus- ja siviilipuolustusministeriksi kesäkuussa 2021.

Mohammedine on naimisissa ja kolmen lapsen isä. Hän puhuu ranskaa, englantia, bambaraa ja tuaregikieli tamašekia.

## Lähteet
Siperian alkuperäiskansat

**Siperian alkuperäiskansat** käsittävät heterogeenisen ryhmän eri kansoja, jotka ovat asuneet Siperiassa ennen Venäjän laajentumista alueelle. Nykyään alkuperäiskansat muodostavat vähemmistön ja enemmistö Siperian väestöstä kuuluu venäläiseen valtaväestöön. Siperian alkuperäisväestö on geneettisesti sukua Amerikan alkuperäisväestölle.

Siperian alkuperäiskansoihin kuuluu myös suomensukuisia kieliä puhuvia kansoja, kuten hantit, mansit ja samojedit. Lisäksi alkuperäiskansoihin kuuluu turkkilaiskieliä puhuvia kansoja, mongolikieliä puhuvia kansoja, tunguusikielien puhujia, jeniseiläiskielten puhujia, kamtšatkalaisten kielten puhujia, eskimo-aleuttilaisten kielten puhujia sekä omaa isolaattikieltään puhuvia nivhejä. Alueella aikaisemmin puhutut jukagiiriset kielet ja ainu ovat jo lähes kadonneet.

## Lähteet
Ibrahim Ikassa Maïga

**Ibrahim Ikassa Maïga** (s. 5. helmikuuta 1971 Tondibi, Taboye) on malilainen oikeustieteilijä ja poliitikko.

Maïga vietti lapsuutensa ja valmistui ylioppilaaksi Sévaréssa. Hän suoritti oikeustieteiden maisterintutkinnon Malin hallintokorkeakoulussa vuonna 1996 ja kansainvälisen talousoikeuden tutkinnon Ouagadougoun yliopistossa vuonna 1997.

Maïga on työskennellyt opettajana hallintokorkeakoulussa ja yksityisissä oppilaitoksissa sekä hallituksen ja pankkien asiantuntijana. Hän kuuluu Union pour la république et la démocratie -puolueen johtoon ja oli mukana perustamassa Espoir Mali Koura ja Mouvement du 5 juin – Rassemblement des forces patriotiques -liikkeitä. Maïga nimitettiin Choguel Maïgan hallituksen valtion uudistamisen ministeriksi ja instituutiosuhdevastaavaksi kesäkuussa 2021.

Maïga on naimisissa ja seitsemän lapsen isä. Hän puhuu ranskaa, songhaita ja bambaraa.

## Lähteet
Vincent Strambi

**Pyhä Vincent Strambi C.P.** (myös Vincenzo Maria Strambi; 1. tammikuuta 1745 Civitavecchia, Italia – 1. tammikuuta 1824 Rooma, Italia) oli pyhimys, piispa ja passionisti. Hän toimi hengellisenä ohjaajana ja kirjoitti monia hartaudellisia kirjoja kuten pyhän Ristin Paavalin elämäkerran. Hän liittyi passionisteihin 1768 pyhän Ristin Paavalin pitämän retretin jälkeen. Miehestä tuli teologian professori ja hänet asetettiin Maceran ja Tolentinon piispaksi. Hän toimi kunnianarvoisan Giacinta Gertrude Maurizin ja autaan Anne Maria Taigin hengellisenä ohjaajana sekä toimi paavi Leo XII:n neuvonantajana. Pyhimys eli seuraavien 6 paavin hallintokausien aikana: Benedictus XIV (1740–1758), Klemens XIII (1758–1769), Klemens XIV (1769–1774), Pius VI (1775–1799), Pius VII (1800–1823) ja Leo XII (1823–1829). Hän on Macerata-Tolentinon hiippakunnan suojeluspyhimys. Paavi Leo XIII julisti hänet kunnianarvoisaksi 1. huhtikuuta 1894, paavi Pius XI julisti hänet autuaaksi 26. huhtikuuta 1925 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 11. kesäkuuta 1950. Hänen juhlapäiväänsä vietetään 25. syyskuuta.

## Elämänvaiheet
Pyhän Vincent Strambin elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:

* Syntymä 1. tammikuuta 1745
* Pappisvihkimys 1767
* Passionistiksi 1768
* Macerata-Tolentinon piispaksi 1801
* Kuolema 1. tammikuuta 1824

## Lähteet
Luonnollisen kielen käsittely

**Luonnollisen kielen käsittely** (, NLP) liittyy ihmisten puhumien kielten ja tietokoneiden väliseen vuorovaikutukseen. Se liittyy kielitieteen, tietojenkäsittelytieteen ja tekoälyn aloihin, ja pyrkii erityisesti kehittämään tietokoneohjelmia, jotka pystyvät käsittelemään ja analysoimaan suuria määriä luonnollista kielidataa.

Luonnollisen kielen käsittelyn laajoja tutkimus- ja kehittämisalueita ovat mm. puheentunnistus, luonnollisen kielen ymmärtäminen ja luonnollisen kielen tuottaminen.
## Lähteet
* 
*
Alfhild (runo)

**Alfhild** on Lauri Viidan runo, joka julkaistiin hänen esikoiskokoelmassaan Betonimylläri vuonna 1947. Viita nimesi runon äitinsä Alfhild Viidan mukaan.

Alfhild nousi suosituksi äitienpäivärunoksi heti valmistuttuaan. Viidan äidin lisäksi keskeisellä sijalla runossa ovat hänen isänsä Emil "Eemeli" Viita sekä Viidalle rakas Pispalan alue Tampereella.

Tapani Kansan esittämä ja Heikki Sarmannon säveltämä Alfhild ilmestyi Kansan albumilla Betonimylläri (Heikki Sarmannon sävellyksiä Lauri Viidan runoihin) vuonna 1987.

## Lähteet
Diéminatou Sangaré

**Diéminatou Sangaré** (s. 1966) on malilainen hallintovirkailija, joka toimii maan hallituksen sosiaali- ja terveysministerinä.

Sangaré suoritti ylioppilastutkintonsa teknisessä lyseossa vuonna 1985 ja valmistui insinööriekonomistiksi Leningradissa vuonna 1991. Hän on suorittanut myös sosiaalialan tutkinnot Norsunluurannikolla ja Ranskassa. Sangaré on työskennellyt Malin sosiaaliturvainstituutissa, sairasvakuutuskassassa ja sosiaaliturvakassan pääjohtajana. Hänet nimitettiin Choguel Maïgan hallituksen terveys- ja sosiaalikehitysministeriksi kesäkuussa 2021.

## Lähteet
Robert Duvallin filmografia

Tämä on **[[Robert Duvall]]in filmografia**.

## Elokuvat

 myös käsikirjoittajana,  tuottajana,  ohjaajana.

## Televisioelokuvat

 myös tuottajana.

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Splatoon 3

**Splatoon 3** on Nintendon kehittämä ja julkaisema kolmannen persoonan ammuntapeli, joka julkaistiin vuonna 2022 Nintendo Switchille. Peli on seuraaja vuoden 2017 *[[Splatoon 2]]*-pelille ja jatkumoa Splatoon-pelisarjalle.

Peli julkaistiin 9. syyskuuta 2022, ja se sisältää moninpelin, tarinatilan ja yhteistyötilan. Peli sisältää sekä vanhoja että uusia kenttiä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Dembélé Madina Sissoko

**Dembélé Madina Sissoko** (s. 10. tammikuuta 1971 Ségou) on malilainen insinööri, joka toimii maan hallituksen liikenne- ja infrastruktuuriministerinä.

Sissoko valmistui rakennusinsinööriksi Abderhamane Baba Tourén teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1998. Hän on työskennellyt opettajana ja insinöörinä sekä työllisyys- ja ammattikoulutusministeriön projektipäällikkönä. Sissoko oli kansallisen insinöörikoulutusinstituutin johtaja vuodesta 2016 ja Malin ammattikoulutusjohtaja vuodesta 2019. Hänet nimitettiin Choguel Maïgan hallituksen liikenne- ja infrastruktuuriministeriksi kesäkuussa 2021.

Sissoko on naimisissa ja neljän lapsen äiti. Hän puhuu ranskaa, englantia ja bambaraa.

## Lähteet
Maunu Ossian af Heurlin

**Maunu Ossian af Heurlin** (10. syyskuuta 1873 Parainen – 28. huhtikuuta 1952 Hämeenkylä) oli suomalainen lääkäri ja valtiopäivämies.

Af Heurlinin vanhemmat olivat kirjapainonomistaja Lars Oskar Wilhelm af Heurlin ja Augusta Helena Bergbom ja puoliso Eva Alisa Matiskainen. Af Heurlin tuli ylioppilaaksi 1891 ja valmistui filosofian maisteriksi 1897 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1906.  Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1913. Af Heurilin toimi aluksi Helsingin yleisen sairaalan apulaislääkärinä 1908–1915 ja sitten vuodesta 1921 Kittilän piirilääkärinä, vuodesta 1923 Inarin ja Utsjoen aluelääkärinä ja vuodesta 1930 Petsamon aluelääkärinä. Viimeksi hän oli piirilääkäri Kurkijoella 1935–1940. Af Heurlin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä  1900.

Af Heurlin teki opintomatkan Yhdysvaltoihin 1906–1907 ja suoritti tällöin lääketieteellisen valtiotutkinnon New Yorkissa ja Michiganin Lansingissa.
 
Laulunopettaja, raittiusasia-aktiivi Paula af Heurlin oli Maunu Ossian af Heurlinin sisar.

## Lähteet
Sidibé Dédéou Ousmane

**Sidibé Dédéou Ousmane** (s. 5. joulukuuta 1958 Timbuktu) on malilainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimii maan opetusministerinä.

Dédéou Ousmane kävi ranskalais-arabialaisen lyseon Timbuktussa ja valmistui ylioppilaaksi Askia Mohamedin lyseosta vuonna 1978. Hän opiskeli oikeustieteitä Malin hallintokorkeakoulussa vuosina 1978–1984 ja suoritti sosiaalialan tutkinnon Ranskassa vuonna 2007.

Ousmane työskenteli Malin sosiaaliturvainstituutissa vuodesta 1985. Vuonna 2014 hän oli perustamassa Centrale démocratique des travailleurs du Mali -ammattiliittoa ja on toiminut sen pääsihteerinä. Ousmane nimitettiin Choguel Maïgan hallituksen opetusministeriksi kesäkuussa 2021. Hänen päätehtävänsä on Malin kolulaitoksessa vallitsevan sekasorron ratkaiseminen.

Ousmane on naimisissa ja kuuden lapsen äiti. Hän puhuu songhaita, bambaraa, ranskaa, englantia ja saksaa.

## Lähteet
Tamás Cseri

**Tamás Cseri** (s. 15. tammikuuta 1988 Győr) on unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän on edustanut kotimaassaan Mosonmagyaróvária, Győriä, Pécsiä, BKV Előreä, Gyirmótia, Kisvárdaa ja kesästä 2017 alkaen Unkarin pääsarjassa pelaavaa Mezőkövesdiä. Hän on neljän kauden aikana pelannut Unkarin pääsarjassa 126 ottelua ja tehnyt niissä 21 maalia.

Cseri pelasi ensimmäisen kerran Unkarin maajoukkueessa syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Venäjää vastaan ja toisen kerran marraskuussa 2020 niin ikään Kansojen liigaan kuuluneessa ottelussa Turkkia vastaan. Kolmannessa maaottelussaan maaliskuussa 2021 MM-karsinnassa San Marinoa vastaan hän pelasi avauskokoonpanossa mutta tuli ottelun puolivälissä vaihtoon.

## Lähteet
Georg Emil Lindsay von Julin

**Georg Emil Lindsay von Julin** (18. tammikuuta 1868 Fiskari – 13. elokuuta 1904 Tammisaari) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.

Von Julinin vanhemmat olivat Emil Lindsay von Julin ja Hildur Arnoldina Fredrika Wilhelmina Kistner. Von Julin palveli kadettina vuodesta 1880, aliluutnatti hänestä tuli 1888, kornetti 1891 ja aliratsumestari 1896. Sotapalveluksesta von Julin erosi 1896. Von Julin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899 ja 1900.

## Lähteet
Gergő Lovrencsics

**Gergő Lovrencsics** (s. 1. syyskuuta 1988 Szolnok) on unkarilainen jalkapalloilija, jonka pelipaikka on oikealla laidalla. Hän on edustanut kotimaassaan Budafokia, Pécsiä, Lombard-Pápaa ja vuodesta 2016 Ferencvárosia sekä Puolassa kausina 2012–2016 Lech Poznańia. Hän on pelannut Unkarin pääsarjassa 167 ottelua, joissa hän on tehnyt 12 maalia, ja Puolan pääsarjassa 112 ottelua, joissa hän on tehnyt 19 maalia.

Lovrencsics pelasi ensimmäisen kerran Unkarin maajoukkueessa kesäkuussa 2013 ystävyysottelussa Kuwaitia vastaan. Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2016 hän pelasi avauskokoonpanossa viimeisessä, tasapeliin päättyneessä alkulohko-ottelussa Portugalia vastaan ja tappiollisessa neljännesvälieräottelussa Belgiaa vastaan. Hän on kesäkuun 14. päivään 2021 mennessä pelannut 41 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin, lokakuussa 2015 EM-karsintaottelussa Kreikkaa vastaan.

## Lähteet
Axel von Knorring

**Frans Axel Herman von Knorring** (12. kesäkuuta 1860 Helsinki – 6. marraskuuta 1904 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja valtiopäivämies.

Von Knorringin vanhemmat olivat prokuraattori Eugen von Knorring ja Helena Schwenzon ja puoliso vuodesta 1885 Louise Marie Boss. Von Knorring valmistui koneinsinööriksi 1880 ja työskenteli valmistuttuaan insinöörinä sekä Venäjällä että Englannissa, jossa hän myös avioitui. Kotimaahan palattuaan von Knorring toimi useiden eri yritysten teknillisenä johtajana, samoin kuin omassa insinööritoimistossa. Hän oli myös *Teknikern*-lehden toimittaja ja osallistui alansa yhdistys- ja yhteistyöhön.

Axel von Knorring perusti vuonna 1890 teknillisen alan tuontiyrityksen Axel von Knorringin Teknillinen Toimisto, nykyisin teknisen tukkukaupan yritys Knorring Oy Ab. Vuonna 1891 yritys toi maahan Suomen ensimmäisen kapearaiteisen rautatien veturin, jonka oli valmistanut saksalainen Krauss & Co. Yritys toi maahan myös muun muassa Baldwin Locomotive Worksin valmistamia vetureita, Schenckin teollisuusvaakoja ja englantilaisen A. C. Wells'in lamppuja ja valaisimia. Knorring edusti myös Åbo Jernmanufakturin valmistamia kassakaappeja. Axel von Knorringin kuoltua yritykseen johtoon tuli  insinööri Johannes Borenius.

Von Knorring oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1900.

## Lähteet
Insjön (Föglö)

**Insjön** on järvi Föglössä Ahvenanmaan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 34 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Insjönin mutkaisen rantaviivan pituus on 863 metriä. Järven pituus lounaasta koilliseen on 280 metriä ja leveys kaakosta luoteeseen 180 metriä. Saaria ei ole. Insjöniä ympäröi metsämaa, noin 300 metriä länteen sijaitsee Självik.

Insjön on toiseksi on suurin Föglön neljästä järvestä. Suurin on Fladan. Kaksi muuta ovat Självik ja Finholms strömmen.

Insjön (92.412.1.003) kuuluu Ahvenanmaan kaakkoiseen saaristoalueeseen (92.412), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Eteläisen saaristomeren päävesistössä (92). Kaakkoisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi on Oppsjön, toiseksi laajin on Fladan ja kolmanneksi laajin on Insjön.

## Lähteet
Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – naisten turnaus

**[[Jääkiekko talviolympialaisissa 2022|Jääkiekon naisten turnaus talviolympialaisissa 2022]]** pelattiin 3.–17. helmikuuta 2022 Pekingissä Kiinassa. Naisten turnaus pelattiin ensimmäisen kerran kymmenellä joukkueella.

Kanada saavutti historiansa viidennen kultamitalin voittamalla loppuottelussa Yhdysvallat maalein 3–2. Kanada teki turnauksessa yhteensä 57 maalia, mikä on naisten olympiaturnauksen ennätys. Naisten olympiakiekon yhden turnauksen piste-ennätyksen teki Kanadan Sarah Nurse; 18 tehopistettä seitsemässä pelissä.

Suomi saavutti pronssia voittamalla Sveitsin pronssiottelussa lukemin 4–0.

## Kokoonpanot

## Lohkot
Turnaukseen valittiin kuusi joukkuetta vuoden 2020 jääkiekon naisten maailmanrankingin perusteella. Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämä maailmanranking määritettiin vuoden 2020 maailmanmestaruuskisojen jälkeen. Venäjä suljettiin olympiakisoista, mutta maan urheilijat osallistuvat turnaukseen puolueettomina olympialipun alla. Kiina pääsi kisoihin emäntämaana ja kolme muuta maajoukkuetta olympiakarsintaturnauksen kautta. Karsintojen kautta olympialaisten lopputurnaukseen päässeet maat ovat Tšekki, Tanska ja Ruotsi.

A-lohkossa pelasivat maailmanrankingin viisi parasta maata. Kaikki A-lohkon joukkueet pääsivät pudotuspeleihin siitä huolimatta, miten ne menestyivät alkulohkossa. Sijoitus lohkossa vaikutti kuitenkin siihen, minkä joukkueen joukkueet kohtasivat puolivälierissä. B-lohkosta kolme parasta joukkuetta pääsi puolivälieriin.

**Lohko A**
* 
* 
* 
* 
* 

**Lohko B**
* 
* 
* 
* 
* 

## Alkusarja
:Kaikki ajat ovat paikallista aikaa (UTC+8).

### Lohko A












### Lohko B












## Pudotuspelit
### Turnauspuu

### Puolivälierät

----

----

----


### Välierät

----


### Pronssiottelu


### Loppuottelu


## Lopputulokset

## Lähteet
Ádám Lang

**Ádám Lang** (s. 17. tammikuuta 1993 Veszprém) on unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa kyproslaista Omonia Nikosiaa. Hän on pelannut aiemmin kotimaansa lisäksi Ranskassa ja Romaniassa.

Lang pelasi Ranskassa kaudet 2016–2018. Hän pelasi Ligue 1:ssä Dijonin joukkueessa 22 ottelua ja Ligue 2:ssa lainasopimuksella Nancyn joukkueessa 14 ottelua. Kauden 2018–2019 hän edusti Romanian liigassa Cluj'ta ja siirtyi sitten Kyprokselle.

Lang on voittanut Unkarin liigamestaruuden Győrin joukkueessa vuonna 2013 (tosin hän pelasi mestarijoukkueessa vain neljä ottelua), Romanian liigamestaruuden Cluj'n joukkueessa vuonna 2019 ja Kyproksen liigamestaruuden Omonian joukkueessa vuonna 2021.

Lang on pelannut Unkarin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Unkarin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran toukokuussa 2014 ystävyysottelussa Tanskaa vastaan. Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2016 hän pelasi täydet minuutit joukkueensa kaikissa neljässä ottelussa. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän kuului Unkarin joukkueeseen mutta ei saanut peliaikaa. Hän on kesäkuun 9. päivään 2024 mennessä pelannut 69 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia: marraskuussa 2016 MM-karsintaottelussa Andorraa ja kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Irlantia vastaan.

## Lähteet
Viidanjärvi

**Viidanjärvi** on kalliometsän reunustama kapea järvi Lohjan itäosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 20 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Viidanjärven pituus etelästä pohjoiseen on 670 metriä. Järven eteläosa on salmimaisen kapea, pohjoisosa levenee yli sadan metrin. Saaria ei ole. Itärannalla on huviloita. Viidanjärveen virtaa laskuojia pohjoisesta, järven etelärannalta lähtee laskuoja etelään.

Viidanjärvi (23.068.1.002) kuuluu Koisjärvenojan valuma-alueeseen (23.068), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Pusulanjoen alue (23.06). Koisjärvenojan valuma-alueeseen kuuluu Viidanjärven lisäksi Koisjärvi.

## Lähteet
Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – naisten karsinnat

**Jääkiekon naisten olympiakarsinnat** vuoden 2022 Pekingin turnaukseen alkoivat elokuussa 2021. Karsintojen lopputurnaukset pelattiin marraskuussa 2021.

## Karsinnat läpäisseet joukkueet

## 1. kierros
1. kierroksen karsintaturnaus oli tarkoitus pelata 17.–19. joulukuuta 2020, mutta se siirrettiin koronaviruspandemian takia pelattavaksi 26.–29. elokuuta 2021. Myös elokuussa pelattavaksi tarkoitettu turnaus jouduttiin kuitenkin perumaan. Tämän seurauksena Islanti, jonka maailmanranking oli maista korkein, eteni suoraan seuraavalle karsintakierrokselle.

## 2. kierros

Joukkueet sijoilla 16.–26. pääsivät suoraan 2. kierrokselle. Myös 1. kierroksen voittaja pääsee 2. kierrokselle. Turnausten piti alkaa 11.–14. helmikuuta 2021, mutta ne siirrettiin pelattavaksi 7.–10. lokakuuta 2021. 

### Lohko F

Sijoituksen määrittäminen: 1) pisteet; 2) keskinäisten ottelujen pisteet; 3) keskinäisten ottelujen maaliero; 4) keskinäisten ottelujen tehdyt maalit; 5) tulos parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 6) tulos toiseksi parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 7) sijoittelu ennen turnausta.
**(I)** Isäntä

### Lohko G

Sijoituksen määrittäminen: 1) pisteet; 2) keskinäisten ottelujen pisteet; 3) keskinäisten ottelujen maaliero; 4) keskinäisten ottelujen tehdyt maalit; 5) tulos parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 6) tulos toiseksi parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 7) sijoittelu ennen turnausta.
**(I)** Isäntä

### Lohko H

Sijoituksen määrittäminen: 1) pisteet; 2) keskinäisten ottelujen pisteet; 3) keskinäisten ottelujen maaliero; 4) keskinäisten ottelujen tehdyt maalit; 5) tulos parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 6) tulos toiseksi parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 7) sijoittelu ennen turnausta.
**(I)** Isäntä

## Karsinnan lopputurnaus
### Lohko C

Sijoituksen määrittäminen: 1) pisteet; 2) keskinäisten ottelujen pisteet; 3) keskinäisten ottelujen maaliero; 4) keskinäisten ottelujen tehdyt maalit; 5) tulos parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 6) tulos toiseksi parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 7) sijoittelu ennen turnausta.
**(I)** Isäntä

### Lohko D

Sijoituksen määrittäminen: 1) pisteet; 2) keskinäisten ottelujen pisteet; 3) keskinäisten ottelujen maaliero; 4) keskinäisten ottelujen tehdyt maalit; 5) tulos parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 6) tulos toiseksi parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 7) sijoittelu ennen turnausta.
**(I)** Isäntä

### Lohko E

Sijoituksen määrittäminen: 1) pisteet; 2) keskinäisten ottelujen pisteet; 3) keskinäisten ottelujen maaliero; 4) keskinäisten ottelujen tehdyt maalit; 5) tulos parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 6) tulos toiseksi parasta ei-tasoissa olevaa joukkuetta vastaan; 7) sijoittelu ennen turnausta.
**(I)** Isäntä

## Lähteet
Jakov Lind

**Jakov Lind**, alkuperäinen nimi **Heinz Landwirth**, (1927 Wien, Itävalta – 2007 Lontoo, Britannia) oli itävaltalainen kirjailija, syntyperältään juutalainen. Hän on käsitellyt teoksissaan fasismia ja ihmisen pahuutta.

Lind meni 1938 sisarensa kanssa "lastenkuljetuksessa" (Kindertransport) Alankomaihin, jossa hän myöhemmin omaksui toisen nimen ja identiteetin käydäkseen hollantilaisesta. Hän oli oppinut hollannin kielen muutamassa viikossa. Sodan päätyttyä hän muutti taas nimeä ja pääsi juutalaisnimen turvin Palestiinaan. Ennen pitkää hän palasi Eurooppaan suunnitelmissa jatkaa kirjoittamista, jonka hän oli aiemmin jo aloittanut, ja muutti Wieniin opiskelemaan teatterialaa. Kierreltyään Eurooppaa hän päätyi Britanniaan ja jäi Lontooseen. Esikoisteos *Seele aus Holz* (1962, *Puinen sielu*) oli saman tien menestys, ja se käännettiin useille kielille. Sen jälkeen seurasi työteliäitä vuosia ja menestystä, johon hän kuitenkin suhtautui ristiriitaisesti. Lind oli myös taidemaalari, ja hänen englanniksi ilmestyneiden kirjojensa kansissa on hänen töitään.

Lind käsittelee esikoisteoksessaan, novellikokoelmassa *Puinen sielu*, pelkoa, väkivaltaa ja hulluutta. Samoja teemoja on romaanissa *Betonimaisema* (1963). Hän kirjoitti vuodesta 1969 englanniksi, ja 1970 ilmestyi omaelämäkerta *Counting My Steps*, jossa hän kertoo suhteestaan Wieniin ja käsittelee antisemitismiä, netsismia ja kollektiivista syyllisyyttä.

## Suomennetut teokset
* *Puinen sielu* (*Eine Seele aus Holz*, 1962), novellikokoelma, suom. Aarno Peromies, WSOY 1964 
** Eläköön vapaus
** Hurskas veli
** Ikkuna
** Matka yön halki
** Puinen sielu
** Tuomio
** Ylösnousemus
* *Betonimaisema* (*Landschaft in Beton*, 1963), romaani, suom. Aarno Peromies, WSOY 1966 Sarja: Aikamme kertojia

## Lähteet
Endre Botka

**Endre Botka** (s. 25. elokuuta 1994 Budapest) on unkarilainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän on edustanut kotimaassaan Honvédia, lainasopimuksella Kecskemétiä ja tammikuusta 2017 alkaen Ferencvárosia. Hän on pelannut Unkarin pääsarjassa 227 ottelua ja tehnyt niissä yhdeksän maalia (tilanne 30.3.2024).

Botka on pelannut Unkarin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Unkarin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2016 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan. Hän on maaliskuun 2024 loppuun mennessä pelannut 25 A-maaottelua, joista neljä on kuulunut Kansojen liigaan, kuusi EM-karsintaan ja viisi MM-karsintaan. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän pelasi täydet minuutit joukkueensa kaikissa kolmessa ottelussa. Ainoan maaottelumaalinsa hän on tehnyt syyskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Andorraa vastaan.

## Lähteet
Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – naisten kokoonpanot

Talviolympialaisten 2022 jääkiekon naisten turnaukseen osallistuvien joukkueiden kokoonpanot.

## Kanada
**Maalivahdit:**
* 35 Ann-Renée Desbiens
* 38 Emerance Maschmeyer
* 50 Kristen Campbell

**Puolustajat:**
* &nbsp; 3 Jocelyne Larocque
* 14 Renata Fast
* 17 Ella Shelton
* 21 Ashton Bell
* 23 Erin Ambrose
* 28 Micah Zandee-Hart
* 42 Claire Thompson

**Hyökkääjät:**
* &nbsp; 6 Rebecca Johnston
* &nbsp; 7 Laura Stacey
* 10 Sarah Fillier
* 11 Jill Saulnier
* 15 Mélodie Daoust
* 19 Brianne Jenner
* 20 Sarah Nurse
* 24 Natalie Spooner
* 26 Emily Clark
* 27 Emma Maltais
* 29 Marie-Philip Poulin
* 40 Blayre Turnbull
* 47 Jamie Lee Rattray

**Kapteenit**
* C – Marie-Philip Poulin
* A – Blayre Turnbull
* A – Jocelyne Larocque

**Valmentajat**
* Troy Ryan - päävalmentaja
* Kori Chevrie - apuvalmentaja
* Doug Derraugh - apuvalmentaja
* Ali Domenico - apuvalmentaja

Lähde: https://www.eliteprospects.com/team/19342/canada

## Suomi
**Maalivahdit:**
*  &nbsp; 1 Mäkinen Eveliina, Brynäs IF
* 18 Räisänen Meeri, JYP U20 Akatemia
* 36 Keisala Anni, Ilves*

**Puolustajat:**
* &nbsp; 2 Karjalainen Sini, University of Vermont*
* &nbsp; 6 Hiirikoski Jenni, Luleå HF
* &nbsp; 7 Rantala Sanni Kiekko-Espoo**
* &nbsp; 8 Viitasuo Ella, Kiekko-Espoo
* &nbsp; 9 Laitinen Nelli, Kiekko-Espoo*
* 15 Tuominen Minnamari, Kiekko-Espoo
* 88 Savolainen Ronja, Luleå HF

**Hyökkääjät:**
* 10 Holopainen Elisa, Kiekko-Espoo*
* 12 Vanhanen Sanni, Tappara*
* 16 Nieminen Petra, Luleå HF
* 23 Hakala Sanni, HV71
* 24 Vainikka Viivi, Luleå HF*
* 27 Liikala Julia, HIFK*
* 28 Nylund Jenniina, St. Cloud State University*
* 32 Vesa Emilia, Kiekko-Espoo*
* 33 Karvinen Michelle, Malmö Redhawks
* 34 Sundelin Sofianna, Team Kuortane*
* 40 Tulus Noora, Luleå HF
* 61 Niskanen Tanja, KalPa
* 77 Tapani Susanna, KRS Vanke Rays

*1. olympialaiset*
*1. naisten arvokisat*

**Kapteenit**
* C – Jenni Hiirikoski
* A – Petra Nieminen
* A – Michelle Karvinen

Lähde: https://www.leijonat.com/naisleijonat/

## ROC

## Japani

## Yhdysvallat

## Sveitsi

## Kiina
Oppsjön

**Oppsjön** on järvi Kökarissa Ahvenanmaan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 21,4 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 57 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Oppsjön on muodoltaan soikeahko. Järven pituus lounaasta koilliseen on 700 metriä ja leveys kaakosta luoteeseen 450 metriä. Altaan eteläosassa on noin aarin laajuinen luoto. Rannat ovat valtaosin metsää, mutta myös peltomaata on jonkin verran. Oppsjönin luoteisrantaan virtaa laskuoja peltojen halki, Oppsjönin kaakkoisrannalta virtaa laskuoja Itämereen.

Oppsjön on suurin Kökarin kolmesta järvestä. Kaksi muuta ovat nimetön järvi Ubbenholman saarella ja Grönviks bäcken runsas kilometri Oppsjönistä länteen.

Oppsjön (92.412.1.006) kuuluu Ahvenanmaan kaakkoiseen saaristoalueeseen (92.412), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Eteläisen saaristomeren päävesistössä (92). Oppsjön on kaakkoisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi. Fladan on toiseksi laajin ja Insjön kolmanneksi laajin.

## Lähteet
Richard Hambleton

**Richard Art Hambleton** (s. 23. kesäkuuta 1952, Vancouver, British Columbia – k. 29. lokakuuta 2017, New York City) oli kanadalainen taidemaalari, joka on tunnettu erityisesti katutaiteestaan. Hän oli osa 1980-luvun New Yorkin kukoistavaa taidemaailmaa yhdessä Keith Haringin ja Jean-Michel Basquiatin kanssa. 

Hambleton sai nimeä ensin 1970-luvulla “Image Mass Murder”-katutaiteella. Hän maalasi kuvitteellisia murhapaikkakuvia - uhrien ruumiiden valkoisia ulkorajakuvia - kaduille ympäri Yhdysvaltoja. 1980-luvun alussa Hambleton alkoi maalaamaan mustia varjohahmoja ympäri New Yorkin katuja. Tämä toi Hambletonille mainetta ja hän maalasi varjomiehiään myös Berliinin muuriin vuonna 1984. Tämän jälkeen Hambleton katosi taidemaailmasta yli 20 vuodeksi. Hambletonin paluu julkisuuteen tapahtui 2009 laajassa näyttelyssä, jossa galleristit Vladimir Restoin Roitfeld ja Andy Valmorbida yhdessä Giorgio Armanin kanssa esittelivät nyt sairauksien runteleman taiteilijan töitä ympäri maailman.

Oren Jacoby ohjasi Hambletonin elämästä dokumentin *Pimeyden taiteilija* (engl. *Shadownman*). Se sai ensi-iltansa Tribecan filmijuhlilla 21. huhtikuuta 2017. 

## Lähteet
Pralletriini

**Pralletriini** on pyretroideihin kuuluva hyönteismyrkky, jota käytetään tavallisimmin hyttysten torjuntaan. Pralletriinin kemiallinen kaava on C19H24O3, ja CAS-numero 23031-36-9. Pralletriini on keltaisen ja ruskean sävyistä ainetta, joka on huoneenlämmössä nestemäistä. Sillä on tunnistettava, heikko tuoksu. Pralletriini liukenee useimpiin orgaanisiin liuottimiin sekä veteen. 

Paralletriinin toiminta perustuu sen vaikutukseen hermoston natriumkanavissa (ionikanavat). Muiden pyretroidien tavoin se estää hermosignaalien välittymisen ja tappaa hermosoluja. Se aiheuttaa muun muassa kouristelua, halvaantumisen ja lopulta johtaa hyönteisen kuolemaan.

## Vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön
Maailman terveysjärjestön vuonna 2004 julkaiseman raportin mukaan pralletriini on nisäkkäille vain heikosti myrkyllistä, eikä sen karsinogeenisuudesta ole todisteita. Se on kuitenkin raportin mukaan erittäin myrkyllistä mehiläisille ja kaloille.

Ihmisille pralletriini on haitallista nieltynä ja myrkyllistä hengitettynä, mutta hengenvaarallista vain suurissa annoksissa ja nieltynä. Myrkytysoireet pralletriinistä ovat kuitenkin ihmisillä hyvin harvinaisia.

Vesistöjen eliöille pralletriini on hyvin myrkyllistä, ja aiheuttaa vesistöön päästyään vesieliöille pitkäaikaista haittaa. Sen käyttöä ei suositella luonnonvesien tai esimerkiksi herkkien kosteikkoekosysteemien lähettyvillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Prallethrin (englanniksi)
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Prallethrin (englanniksi)
Vargsundet

**Vargsundet** on järvi Ahvenanmaan keskiosassa. Sen pinta-ala on yksi neliökilometri. Etäisyys Maarianhaminasta on kymmenen kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Vargsundet sijaitsee kolmen kunnan alueella. Järven länsiosa kuuluu Hammarlandiin, koillisosa Finströmiin ja kaakkoisosa Jomalaan. Kuntien rajat kohtaavat järven keskiosassa. Vargsundet on pitkä ja kapea, etäisyys järven etelärannalta pohjoisrannalle on lähes neljä kilometriä. Lisäksi järveen kuuluu pääaltaasta kaakkoon työntyvä kilometrin mittainen, salmimainen lahti. Vargsundetin leveimmät kohdat ovat noin 400 metriä, kapein kohta puolestaan on noin 40 metriä leveä Trångsund altaan keskivaiheilla. Vargsundetin eteläosassa sijaitsee noin 65 aarin laajuinen Ängsholm, jonka lähellä on kolme pienempää saarta.

Vargsundetia reunustaa sekä pelto- että metsämaa. Itäranta Västerbergenin kohdalla on jyrkkä. Vargsundetiin virtaa useita laskuojia. Vargsundetin keskiosasta työntyy luoteeseen pieni vesialue, jonka pohjoiskolkasta alkaa noin kilometrin mittainen Ådran, jota pitkin Vargsundet laskee Bodafjärden-nimiseen merenlahteen.

Vargsundet (82.A37.1.001) kuuluu vesistöalueeseen 82.037A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Alueeseen 82.037A kuuluu Vargsundetin ohella Bjärströms träsk ja Brinkträsk.

Vargsundet on laajin Hammarlandin kahdestatoista järvestä. Toiseksi laajin on Långträsk. Ahvenanmaan 160:stä järveksi luokitellusta vakavedestä Vargsundet on neljänneksi laajin ennen Inre fjärdeniä.

## Lähteet
Ebbe Linde

**Per Johan Ebbe Fredrik Linde** (27. syyskuuta 1897 Krokek, Ruotsi – 13. marraskuuta 1991 Kolmården, Ruotsi) oli ruotsalainen runoilija ja kääntäjä, koulutukseltaan filosofian lisensiaatti. Hän toimi 1926–1948 sähkökemian opettajana ja kirjoitti Dagens Nyheteriin  teatterikritiikkiä.

Linde oli modernistisen runouden uranuurtaja Ruotsissa jo 1924 ilmestyneellä kokoelmallaan *Bräsch*, mutta varsinkin *Dikter III* osoittaa hänet modernistiksi. Hän kirjoitti myös kokeellisia näytelmiä, antiromaanin *Dagsbokålder* ja romaanin.

## Suomennetut runot
Teoksessa *Viesti mereen: antologia Ruotsin uutta runoutta* (WSOY 1946) on kaksi Linden runoa suomeksi.
* Kadonnut sävel, suom. Otto Varhia
* Nuoruus, suom. Viljo Kajava

## Lähteet
Nina Rinkinen

**Nina Rinkinen** on Teatteri Tuikkeen toinen perustajajäsen. Hän on ollut kehittämässä Teatteri Tuikkeelle omaleimaista teatterin tyyliä johon kuuluu muun muassa muiden aistien kun näön varaan tehdyt aistiteatteriproduktiot.

Rinkinen valmistui teatteri-ilmaisun ohjaajaksi Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiasta vuonna 2006, ja on toiminut Tuikkeessa ohjaajana, näyttelijänä, dramaturgina, teatteriopettajana ja teatterinjohtajana. Hän on ollut kehittämässä Teatteri Tuikkeen omaleimasta tyyliä johon kuuluvat sokko- ja aistiteatteri, fyysinen teatteri, sanaton teatteri ja naamioteatteri. *Pieni tulitikkutyttö* (2011) oli ensimmäinen sokkoteatteriproduktio joka Suomessa on esitetty. Rinkinen on käsikirjoittanut yhdessä Aarne Lindenin kanssa kauhua edustavan *Viimeinen vuoro* (2014) joka on kuuloon perustuva produktio aikuisille. 

Rinkinen on osallistunut useisiin teatterifestivaaleihin, ja saanut palkintoja muun muassa Iikka-palkinnon kauhukulttuurin edistämisestä vuonna 2014 ja seuraavana vuonna hän sai ensimmäisen palkinnon *Science Show international cup*issa Tallinnassa, Virossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Sanna Warsell

**Sanna Warsell** on valmistunut Turun Taideakatemiasta sirkustaiteilijaksi ja sirkusohjaajaksi. Hän on myös opiskellut Teatterikorkeakoulussa fyysistäteatteria ja klovneriaa. Hän on toinen Teatteri Tuikkeen perustajista, ja on erikoistunut teatterin ja sirkuksen yhdistämiseen.

Warsell asui 90-luvun puolivälissä New Yorkissa työskennellessään siellä au pairina ja päätyi siellä Off Broadwaylle tekemään sekalaisia töitä. Suomeen palattuaan hän haki Teatterikorkeakouluun mutta ei päässyt sinne ja haki sen jälkeen Lahden sirkuskouluun koska oli aiemmin harrastanut telinevoimistelua. Sieltä hän siirtyi opiskelemaan Turun ammattikorkeakoulun sirkuslinjalle, mistä valmistuttaan hän oli töissä norjalaisessa Cirkus KhaOomissa parin vuoden ajan. Ennen sirkusuraa hän on valmistunut myös leipuri-kodittoriksi.

Warsell taitaa laajasti erilaisia sirkusesityksiä. Hän esittää muun muassa elävää patsasta, klovnia, kävelee puujaloilla, tulitanssii ja nielee tulta sekä antaa ilma-akrobatiaesityksiä trapetsilla, tanssitrapetsilla, kankaalla ja kangaslenkeissä.

Warsell pyörittää myös Roihuvuoressa kerrostalon kivijalassa toimivaa kulttuurikahvila Roihuvuoren Rioa jossa pidetään elävän musiikin esityksiä, kirjallisia iltoja, taide-esityksiä ja -näyttelyitä sekä muita kulttuuritapahtumia.

## Lähteet
Luettelo Marilyn Monroen palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on luettelo näyttelijä Marilyn Monroen saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.

## Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Per Lasson

**Per Christopher Lasson** (s. 16. joulukuuta 1970 Lomma) on ruotsalainen näyttelijä.

Lasson opiskeli näyttelijäksi Malmön teatterikorkeakoulussa vuosina 1995–99. Sitä ennen hän oli opiskellut draamaa, teatteria ja elokuvaa Lundin yliopistossa. 

Lasson on esiintynyt niin teatterissa, tv-sarjoissa kuin elokuvissa. Suuri yleisö tuntee hänet ennen kaikkea Jessen roolista sarjassa Ohuella langalla.

## Lähteet
Marilyn Monroen diskografia

Tässä artikkelissa on luettelo elo­kuva­näyttelijä ja laulaja **[[Marilyn Monroe]]n** levyttämistä ja elo­kuvissaan laulamista kappaleista.

## Kappaleet

## Aiheesta muualla

* 
* Marilyn Monroe AllMusicissa
Näin unta elämästä

**Näin unta elämästä** on Jukka Kärkkäisen ja Sini Liimataisen ohjaama suomalais-saksalais-ruotsalaisena yhteistuotantona tehty yhteiskunnallinen dokumenttielokuva vuodelta 2014.

Elokuvan teemana on itsemurha. Elokuvassa haastatellaan kuutta ihmistä, jotka ovat joko itse yrittäneet itsemurhaa tai joiden läheinen on tehnyt itsemurhan.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* Elokuva voitti vuonna 2014 Saksassa, Lyypekissä järjestettävillä Nordische Filmtage Lübeck -elokuvajuhlilla parhaan dokumenttielokuvan palkinnon.

## Lähteet
Herttoniemen kirjasto

**Herttoniemen kirjasto** on Helsingin Herttoniemen kaupunginosan Herttoniemen yritysalueen osa-alueella, Kauppakeskus Hertsissä sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.

Herttoniemen kirjasto on perustettu vuonna 1930. Keväällä 2020 kirjasto muutti uusiin toimitiloihin kauppakeskus Hertsin toiseen kerrokseen, Herttoniemen metroasemalta Itäväylän yli johtavan kävelysillan kaakkoispäädyn luokse. Kirjaston avajaisia siirrettiin parilla kuukaudella koronavirustilanteen vuoksi. Tätä aiemmin Herttoniemen kirjasto on sijainnut muun muassa Siilitiellä ja Kettutiellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kasvisryhmä

**Kasvisryhmä** on vuodesta 2008 toiminut monitaiteellinen ammattitaiteilijoiden ryhmä. 

Ryhmä on järjestänyt pääosin ympäristötaidenäyttelyitä kasvitieteellisiin puutarhoihin. Ne ovat teoksien käsitteellinen ja vuorovaikkutteinen ympäristö. Näyttelyitä on ollut 2008 ja 2009 Helsingin yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Kaisaniemessä, Tallinnan Kasvitieteellisessä puutarhassa vuosina 2009 ja 2011, samanaikaisesti Tarton yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa ja Helsingin Talvipuutarhassa 2014, Latvian yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Riiassa 2019 ja Kumpulan kasvitieteellisessä puutarhassa 2025. Vuosina 2020 ja 2021 Kasvisryhmä on osallistunut  Purkutaiteen näyttelyihin Keravalla sekä 2025 Helsingissä. Taiteen aloista edustettuna näyttelyissä ovat olleet: grafiikka, installaatio, keramiikka-, kollaasi-, kuvanveisto-, performanssi-, piirustus-, tekstiili-, valokuva-, video- ja äänitaide. 

Vapaan ryhmän kokoonpano on vaihdellut näyttelyittäin: Ryhmää on usein täydennetty vierailevilla koti- tai ulkomaisilla taiteilijoilla. Mukana ovat olleet: Riikka Aresalo, Catharina Kajander, Pira Cousin, Marja Hakala, Ismo Heinonen, Juho Hellsten, Maria Hopia, Olli Hopia, Pauliina Jokela, Miia Kallio, Sunna Kangas, Kaarina Kellomäki, Johanna Kellomäki, Erja Laakkonen, Agita Marackovska ja Andris Marackovskis, Anu Miettinen, Leena Mäkipatola, Anu Nirkko, Kaija Poijula, Inita Reimandova, Kikka Rytkönen, Mare Saare, Otto Santala, Līga Skarina, Ivanda Spulle-Meiere, Jenni Tieaho, Robin de Wan, Helle Videvik ja Jonna Vnha. 

## Lähteet
Mestis-kausi 2021–2022

**Mestis-kausi 2021–2022** käynnistyi torstaina 23. syyskuuta kahdella ottelulla. Imatralla hallitseva mestari Ketterä avasi kautensa viime kauden finaalivastustaja Kokkolan Hermestä vastaan ja Hakametsässä KOOVEE kohtasi Peliitat. Loput joukkueista avasivat kautensa perjantaina 24. syyskuuta. Runkosarjassa pelattiin 14 joukkueen nelinkertainen sarja (52 ottelua). Runkosarjan päätyttyä kausi huipentui pudotuspeleihin sekä karsintasarjaan. Runkosarjan 11.–14. sijoille sijoittuneet pelasivat Suomi-sarjan kahden parhaan kanssa kuuden joukkueen karsintasarjan (10 ottelua), ja sarjan neljä parasta sai paikan Mestikseen kaudelle 2022–2023.

## Joukkueet

## Runkosarja
### Sarjataulukko

### Pistepörssi

### Maalivahtien torjuntapörssi
Vähintään 1/3 otteluista

## Pudotuspelit

### Villi kortti -kierros

### Puolivälierät

### Välierät

### Loppuottelut

### Pronssiottelu

### Pistepörssi

### Maalivahtien torjuntapörssi
Vähintään 1/3 otteluista

## Karsinnat

## Lähteet
Maharaj Krishon Kaushik

**Maharaj Krishon Kaushik** (2. toukokuuta 1955 New Delhi – 8. toukokuuta 2021 New Delhi) oli intialainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja, joka toimi myöhemmin maahockeyvalmentajana.

Kaushik voitti Intian miesten maajoukkueessa olympiakultaa Moskovassa 1980. Hän teki olympiaturnauksessa kolme maalia. Valmentajana Kaushik valmensi sekä Intian miesten että naisten maajoukkueita. Kaushik kuoli pandemiana riehuneeseen COVID-19-tautiin kolmen viikon sairastamisen jälkeen 66-vuotiaana 8. toukokuuta 2021. Hänen vaimonsa sairasti taudin ja oli kotiutunut sairaalasta päiviä aikaisemmin. Myös toinen Moskovan-kultajoukkueen jäsen Ravinder Pal Singh kuoli samana päivänä Kaushikin kanssa samaan tautiin.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Ravinder Pal Singh

**Ravinder Pal Singh** (6. syyskuuta 1960 Sitapur – 8. toukokuuta 2021 Lucknow) oli intialainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja.

Singh voitti Intian miesten maajoukkueessa olympiakultaa Moskovassa 1980. Hän kuului Intian kokoonpanoon myös Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984, missä maa sijoittui viidenneksi. Singh kuoli pandemiana riehuneen COVID-19-taudin välittömässä jälkitilassa 60-vuotiaana 8. toukokuuta 2021. Myös toinen Moskovan-olympiakultajoukkueen jäsen Maharaj Krishon Kaushik kuoli samana päivänä Singhin kanssa samaan tautiin.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Diane Lanen filmografia

Tämä on **[[Diane Lane]]n filmografia**.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Ääninäyttelijänä

## Lähteet

* . Viitattu 15.6.2021.
* . Viitattu 15.6.2021.

## Aiheesta muualla

*
Venäläinen influenssa

**Venäläinen influenssa**, Suomessa tunnettu yleisesti nimellä **ryssänkuume**, oli vuosina 1889–1890 pandemiaksi laajentunut influenssaepidemia. Maailmanlaajuisesti pandemiaan kuoli ehkä noin miljoona ihmistä (maailman väkiluvun ollessa tuolloin noin 1,5 miljardia).

## Pandemia maailmalla
Influenssaepidemia alkoi Buharassa keväällä 1889. Se levisi nopeasti äskettäin valmistunutta Transkaspian rataa pitkin itään Samarkandiin ja Tomskiin, ja länteen Kaspianmerelle. Sieltä se levisi Volgan vesireittejä pitkin ja saavutti Pietarin marraskuussa 1889. Pietarista influenssa levisi laivaliikenteen mukana ensin Itämeren ympäristöön ja sitten kautta maailman, tavoittaen koko pohjoisen pallonpuoliskon vain neljässä kuukaudessa. Influenssa palasi pienempinä epidemioina useita kertoja vuoteen 1895 asti, minkä jälkeen se hävisi.

Lääkkeinä käytettiin lähinnä kiniiniä ja antipyriiniä, sekä erilaisia perinteisiä hoitoja joilla pyrittiin helpottamaan sairastuneiden oloa ja oireita.

## Pandemia Suomessa
Suomessa ensimmäiset influenssatapaukset ilmestyivät marraskuun alussa Viipurissa ja Sortavalassa, jonne se oli levinnyt Pietarista. Tauti saavutti huippunsa joulukuussa, jolloin se oli levinnyt koko maahan. Myös Suomessa se levisi nopeasti rautateitä myöten. Tampereella kaupungin 19 000 asukkaasta noin 30 % sairastui ja 1 % kuoli influenssaan ja sen jälkitauteihin. Sairastuvuus oli 30–50 % luokkaa muuallakin, mutta kuolleisuus oli alhainen. Influenssan torjumiseen ei ollut juuri mahdollisuuksia, ja lääkärit kehottivat ihmisiä noudattamaan hyvää hygieniaa, lepäämään riittävästi, ja välttämään saunomista.

## Influenssavirus
Pandemian aiheuttaneen influenssa A -viruksen serotyyppiä ei tunneta. Sen arveltiin pitkään olleen H2-tyyppiä, mutta uudemmat tutkimukset viittaavat kyseessä olleen mahdollisesti H3N8-tyyppinen virus. Toisaalta pandemian aiheuttajaksi on arveltu myös koronavirusta OC43.

## Lähteet
Lost (Maroon 5:n kappale)

**Lost** on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n kappale, ja neljäs single studioalbumilta *[[Jordi]]* (2021). Kappaleen ovat kirjoittaneet Adam Levine, Jacob Kasher Hindlin, Michael Pollack, Jonathan Bellion, Jordan K. Johnson, Stefan Johnson, Alexander Izquierdo. Sen tuotannosta vastaa The Monsters & Strangerz.

Kappaleen musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 11. kesäkuuta 2021, ja sen on ohjannut Sophie Muller. Videolla kuvataan yhtyeen jäseniä sumuisella hiekkarannalla.

Maroon 5 on esittänyt kappaleen televisiossa ohjelmissa *[[Today (NBC)|The Today Show]]* ja *[[The Late Show with Stephen Colbert]]*.

## Kokoonpano
### Muusikot
* Adam Levine – laulu
* James Valentine – kitara
* Jon Bellion – taustalaulu
* Michael Pollack – taustalaulu

### Tuotanto
* The Monsters & Strangerz – tuotanto
* Randy Merrill – masterointi
* Serban Ghenea – miksaus
* Noah ”Mailbox” Passovoy – tekniikka
* John Hanes – tekniikka
* Sam Schamberg – avustava tekniikka
* Ashley Jacobson – avustava tekniikka
* Eric Eylands – avustava tekniikka
 
## Lähteet