open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Colapesce

**Colapesce** (myös Cola Pesce) on eteläitalialainen kansansatu, joka on kirjoitettu muistiin 1100-luvulla. Siitä on kahdeksantoista versiota, joista sisilialainen ja napolilainen ovat tunnetuimmat. Tarina tunnetaan myös muualla Välimeren alueella. Colapescen legendassa on yhtymäkohtia Nikolaos Ihmeidentekijään.

## Palermolainen legenda
Messinassa eli kalastajanpoika Nicola (Cola), joka pienestä pitäen oli viihtynyt merellä kaloja, ostereita ja muita meren antimia saalistaen. Colan äitin yritti epätoivoisesti hillitä poikansa kalastusintoa, ja lopulta kyllästyi. Hän kirosi Colan ja sanoi tälle: "Possa diventar pesce!" ("Tulkoon sinusta kala!"). Kirous tehosi. Cola muuttui puolittain kalaksi, ja kansa alkoi kutsua häntä Colapesceksi tai Pescecolaksi. Sisilian kuningas sai kuulla Colapescesta ja hänen kiinnostuksensa heräsi. Kuningas määräsi Colapescen etsimään merenpohjasta arvokkaita esineitä, joita hän sinne viskoi. Colapesce totteli ja nouti esineet tunnollisesti. Mutta kuningas ei tajunnut lopettaa leikkiään ajoissa, vaan meni liian pitkälle. Erään kerran Colapesce ei enää palannut, vaan katosi meren syvyyksiin.

Italo Calvinon tarina Colapescesta pohjautuu palermolaiseen versioon.

## Muita versioita
Oksitanialainen trubaduuri Raimon Jordan, joka vaikutti suunnilleen vuosina 1178–1195, kertoi kalan tavoin elävästä Nichola de Barista. Englantilaiset Walter Map ja Gervase of Tilbury antoivat taruolennolle nimeksi Nicolaus. Gervasen versiossa Nicolaus on syntyään Apuliasta.

Parmassa syntynyt Salimbene de Adam da Parma (1221–1288) kertoi messinalaisesta Nicolasta, joka nouti merenpohjasta kultaisen maljan, jonka kuningas oli sinne heittänyt. Salimbenen versiossa Nicolan äiti mainitaan ensi kerran.

Eräässä muunnelmassa Colapesce saa sormuksia etsiessään selville, että Sisilia lepää kolmen pilarin varassa, joista yksi on romahtamaisillaan. Colapesce päättää jäädä kannattelemaan pilaria, ja siten estää Sisilian vajoamisen mereen. Ja siellä Colapesce on edelleen - mutta aina sadan vuoden välein hän nousee merenpinnalle katselemaan rakasta Sisiliaansa.

Colapescen napolilainen versio poikkeaa sisilialaisesta, ja siinä on yhteyksiä myöhäispakanalliseen legendaan Neptunuksen pojista, jotka ovat yliluonnollisia kykyjä omaavia sukeltajia. Äitinsä kiroama Colapesce hakee suojaa kookkaiden kalojen vatsoista ja pääsee niistä ulos leikkaamalla vatsat auki.

Catanialainen versio keskittyy Etnan tulivuoreen. Sisilian kuningas pyytää nuorukaista (Cola Pesce) ottamaan selville, mitä tulivuoren alle kätkeytyy. Colapesce saa selville, että Sisilian alla palaa liekki, josta Etna saa voimansa. Kuningas vaatii käsinkosketeltavaa todistetta, mutta nuorukainen tähdentää, että hän kuolisi moista hakiessaan. Colapesce sukeltaa puunpalanen mukanaan, ja ainoa joka lopulta nousee pinnalle on kärventynyt puunpala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Cola Pisci : Leggenda popolare trascritta da Italo Calvino
Colapesce (laulaja)

**Colapesce** (oik. Lorenzo Urciullo; s. 6. syyskuuta 1983 Solarino, Sisilia) on italialainen laulaja-lauluntekijä.

## Ura
Taiteilijanimi Colapesce on otettu keskiaikaisesta sisilialaisesta kansantarusta. Colapesce debytoi solistina vuonna 2010, jolloin ilmestyi EP *Colapesce*. Kaksi vuotta myöhemmin julkaistiin studioalbumi *Un meraviglioso declino*. Colapesce yhdistää musiikissaan poppia, fadoa, free jazzia ja elektronista musiikkia. Hänen teksteissään käsitellään muun muassa muuttoliikettä, sosiaalisia ongelmia ja eksistentiaalisia kysymyksiä.

Colapesce osallistui Di Martinon kanssa San Remon festivaaleille keväällä 2021. Heidän sävellyksensä "Musica leggerissima" sijoittui neljänneksi 26:sta kilpailukappaleesta.

Ennen solistin uraansa Colapesce oli mukana kokoonpanossa Albanopower.

## Diskografia
### Studioalbumit
*Un meraviglioso declino (2012)
*Egomostro (2015)
*Infedele (2017)
*I mortali (Dimartinon kanssa) (2020)
### EP:t
*Colapesce (2010)
*Nove cover (2012)
*Compendio Infedele (2018)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*YouTube: Colapesce, Dimartino - Musica leggerissima (Official Video - Sanremo 2021)
Syria secunda

**Syria secunda** (*Syria II*, ) eli **Syria salutaris** () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Syyriassa ja käsitti alueen nykyisen Syyrian valtion keskiosissa.

## Maantiede

Syria secundan provinssi käsitti alueen antiikin aikaisen Syyrian samoin kuin nykyisen Syyrian valtion keskiosissa. Sen luoteispuolella sijaitsi Syria priman provinssi, pohjoispuolella Euphratensiksen provinssi, eteläpuolella Phoenice secundan eli Phoenice Libanensiksen provinssi ja lounaispuolella Phoenice priman provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Apameia (lat. *Apamea*).

### Kaupunkeja

Syria secundan roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

* Apameia (*Apamea*)
* Epifaneia (*Epiphania*)
* Rafaneia (*Raphanea*)

## Historia

Syria secundan alue oli aiemmin osa ensin Syrian provinssia ja sitten Syria Coelen provinssia. Syria secundan provinssi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin. Viimeistään se oli olemassa noin vuonna 400. Provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Oriensin prefektuuriin ja Oriensin diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Asperg

**Asperg** on kaupunki Saksan Baden-Württembergin osavaltion Ludwigsburgin piirikunnassa. Kaupungin pinta-ala on 5,80 neliökilometriä, ja kesäkuun 2022 lopussa siellä oli 13&nbsp;515 asukasta. Kaupungin pormestarina toimii Christian Eiberger.

## Historia

Ensimmäinen maininta Aspergista on elsassilaisen Weißenburgin luostarin asiakirjoissa vuodelta 819. Jo tätä ennen alueella on kuitenkin ollut kelttiläistä ja alemannilaista asutusta, ja läheinen 356 metriä korkea Hohenaspergin vuori on toiminut esihistoriallisella ajalla linnavuorena. Alueella sijaitsee kelttiläinen hautakumpu 400-luvulta eKr., ja sieltä löydettyjä esineitä ovat tähän mennessä ainoa Alppien pohjoispuolelta löydetty sfinksi, kelttiläinen nokkakannu ja kultainen juomasarvi. Frankit saapuivat alueelle 500-luvulla jKr. ja työnsivät keltit tieltään kohti etelää.

1300-luvulla Hohenaspergin vuorelle alkoi muodostua Weihenbergin kylä. Vuosisadan lopulla vuorelle oli kehittynyt pieni kaupunki, jonka nimi esiintyy kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1304. Vuonna 1534 kaupunki siirrettiin vuorelta Weihenbergiin, jonka nimeksi tuli nyt Unterasperg. Kaupunki on kokenut historiansa aikana useita tuhoisia sotia, joista ensimmäisiä oli Hohenaspergin linnoituksen piiritys vuonna 1519. Lähes koko kaupunki tuhoutui kolmikymmenvuotisen sodan aikana, kun Hohenaspergia piiritettiin elokuusta 1634 heinäkuun loppuun 1635. Lisäksi kaupunki paloi hieman ennen sodan loppumista.

Vuonna 1714 aloitettiin uuden Ludwigsburgin kaupungin rakentaminen, minkä seurauksena Asperg menetti kaupunginoikeutensa. 1800-luvulla paikkakunta alkoi nopeasti kehittyä maaseutuasutuksesta kaupungiksi. Asperg yhdistettiin rautatieverkkoon vuonna 1847 ja sen kaupunginoikeudet palautettiin vuonna 1875. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin väkiluku kasvoi voimakkaasti: kun se vielä sodan päättyessä oli ollut noin 4&nbsp;700, vuonna 1970 kaupungissa oli jo vajaat 13&nbsp;000 asukasta. Asperg juhli 1200-vuotista historiaansa vuonna 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin verkkosivut
Selviytyjät Suomi (5. tuotantokausi)

**[[Selviytyjät Suomi|Selviytyjät Suomen]] viides tuotantokausi** esitettiin keväällä 2021. Muista tuotantokausista poiketen kausi kuvattiin koronavirusrajoitteiden takia Ruotsin Haaparantaan kuuluvassa saaristossa kesällä 2020. Siitä syystä kautta kutsuttiin myös nimellä **Selviytyjät Pohjola**. Kaudella voitosta kilpaili 16 suomalaista julkisuuden henkilöä. Juontajana jatkoi Juuso Mäkilähde. Kilpailu kesti 33 vuorokautta ja voittaja sai 30 000 euroa. Kilpailun voitti Kristian Heiskari äänin 6–3.

## Kilpailijat

## Kauden yhteenveto

## Äänestyshistoria

## Katsojaluvut

## Lähteet
Mertsi Lindgren

**Mertsi Lindgren** on suomalainen muusikko. Hän on Orkestra Suora Lähetys -yhtyeen perustajajäsen.

Lindgren oli kulttuurisen moninaisuuden läänintaiteilija ajalla 1. kesäkuuta 2016 – 30. toukokuuta 2021. Läänintaiteilijana hänen tehtävänään on romanikulttuurin asiantuntijana edistää kulttuurista monimuotoisuutta muun muassa käynnistämällä ja koordinoimalla yhteistyötä pää- ja vähemmistökulttuurien yhteisissä projekteissa.

## Lähteet
Antonio Di Martino

**Antonio Di Martino** (s. 1. joulukuuta 1982 Palermo) on italialainen laulaja-lauluntekijä.

## Ura
Antonio Di Martino aloitti taiteellisen uransa 1998, jolloin hän perusti yhtyeen Famelika muusikoiden Enrico Orlando (kitara), Giusto Correnti (rummut) ja Pippo Guagliardo (kitara) kanssa Misilmerin kaupungissa Palermon lähellä. Debyyttialbumi *Storie poco normali* julkaistiin 2002. Vuosina 2003 ja 2004 Famelika esiintyi kiertueilla lämmittely-yhtyeenä. Debyyttialbumi *Cara maestra abbiamo perso* julkaistiin 2010. Tuolloin Di Martino valitsi yhtyeensä nimeksi Dimartino, ja mukaan liittyi Angelo Trabace (piano).

Vuonna 2012 julkaistu albumi *Sarebbe bello non lasciarsi mai ma abbandonarsi ogni tanto è utile* sai tunnustusta kriitikoilta. Vuonna 2015 julkaistu *Un paese ci vuole* pohtii italian kielen moniulotteista käsitettä "paese", ja ammentaa Cesare Pavesen romaanista *La luna e i falò*. Vuonna 2019 julkaistu *Afrodite* on omistettu Di Martinon esikoistyttärelle. Seuraavana vuonna Di Martino julkaisi levyn *I mortali* Colapescen kanssa.

Di Martino osallistui Colapescen kanssa San Remon festivaaleille keväällä 2021. Heidän sävellyksensä "Musica leggerissima" sijoittui neljänneksi 26:sta kilpailukappaleesta.

## Diskografia
### Studioalbumit
*Cara maestra abbiamo perso (2010)
*Sarebbe bello non lasciarsi mai, ma abbandonarsi ogni tanto è utile (2012)
*Un paese ci vuole (2015)
*Un mondo raro (Fabrizio Cammaratan kanssa) (2017) 
*Afrodite (2019)
*I mortali (Colapescen kanssa) (2020)
### EP
*Non vengo più mamma (2013)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*YouTube: Colapesce, Dimartino - Musica leggerissima (Official Video - Sanremo 2021)
Savitaipaleen hyvinvointiasema

**Savitaipaleen hyvinvointiasema** on eteläkarjalaisessa Savitaipaleen kunnassa toimiva julkisen palvelun sosiaali- ja terveysasema. Sen palvelut tuottaa Etelä-Karjalan kuntien yhteinen sote-kuntayhtymä (Eksote).

Savitaipaleen hyvinvointiaseman 879 neliömetrin laajuinen, siirtokelpoisista elementeistä koottu uudisrakennus valmistui muutamassa kuukaudessa loppuvuodesta 2020. Se korvasi pois puretun, yli neljäkymmentä vuotta vanhan aiemman, huomattavasti suuremman terveyskeskusrakennuksen. Lisäksi Eksote oli esittänyt vuonna 2019, että Savitaipaleen vuodeosasto siirettisiin Lappeenrantaan keskussairalan A-tornin yhteyteen vuoden 2023 tienoilla.

Savitaipaleen hyvinvointiasema palvelee normaalisti maanantaista torstaihin kello 8-16 ja perjantaisin (ja pyhien aattona) kello 8-15. Muulloin ensiapu- ja päivystyspalvelut tarjoaa ympärivuorokautisesti aukioleva Etelä-Karjalan keskussairaalan päivystys sairaalan K-siivessä (sisäänkäynti ovi 10, Kahilanniementie 2, Lappeenranta). Kiireellisestä hoitoa tarvittaessa otetaan iltaisin, öisin ja viikonloppuisin yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112). 

## Lähteet
Skäggböle

**Skäggböle** on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön pohjoisassa Suomenkulmantien varrella.

Skäggbölen naapurikylät ovat Kuggböle, Orrnäs, Tavastrona ja Berga. Skäggböle on pääasiassa peltoa ja kylän harva asutus sijoittuu Suomenkulmantien varrelle. Kylän historiallinen kylätontti sijaitsee Kukkulamäellä Mosanojan varrella. Tontilla on jäljellä vanhojen rakennusten kivijalkoja.

Varhaisin maininta Skäggbölestä on vuodelta 1406. Skäggbölessä on ollut 1500-luvulla viisi taloa, joista kaksi on ollut rälssitiloja. Orrnäs on erotettu Skäggbölestä 1630-luvulla. Skäggbölen rälssimaat on peruutettu kruunulle vuonna 1688. Tuolloin kylässä oli kolme taloa, joista kaksi yhdistettiin Orrnäsiin 1870-luvulla. Viimeisestä kantatalosta Norrgårdista on lohkottu 1900-luvun aikana useampi pientila.

## Lähteet
Hildburghausen

**Hildburghausen** on kaupunki Saksan Thüringenin osavaltion Hildburghausenin piirikunnassa. Kaupungin pinta-ala on 72,9 neliökilometriä, ja vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 11&nbsp;775 asukasta. Kaupungin pormestarina toimii Tilo Kummer, joka valittiin tehtäväänsä vuonna 2020.

## Historia
Hildburghausen mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1234, jolloin se oli pieni maalaiskylä. Kaupunki vahingoittui hirmumyrskyssä vuonna 1572 ja se rakennettiin uudelleen nykyiseen renessanssiasuunsa vuosina 1594–1595. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Hildburghausenin asukkaat joutuivat kärsimään sekä vihollisten ryöstelystä että erilaisista kulkutaudeista. Itse kaupunki kuitenkin säästyi hävitykseltä.

Vuonna 1680 perustettiin Saksi-Hildburghausenin herttuakunta, kun Saksi-Gothan herttuan Ernst Hurskaan maat jaettiin hänen seitsemän poikansa kesken. Neljä vuotta myöhemmin herttua Ernst asettui Hildburghauseniin ja rakennutti sinne palatsin ja barokkityylisen puiston. 19. elokuuta 1779 suuri tulipalo tuhosi kolmanneksen kaupungista, mutta se rakennettiin uudelleen. Pikkukaupungin kulttuurielämä saavutti huippunsa viimeisen Hildburghausenin herttuan Fredrikin ja hänen vaimonsa Charlotte von Mecklenburg-Strelitzin aikana. Saksi-Hildburghausenin herttuakunnan aika päättyi vuonna 1826, kun se yhdistyi Saksi-Meiningenin herttuakunnan kanssa ja viimeinen herttua Friedrich muutti Altenburgiin.

Toisen maailmansodan lopulla, 7. huhtikuuta 1945 amerikkalaiset joukot valtasivat kaupungin. Sodan jälkeen Hildburghausen jäi lähelle miehitysvyöhykkeiden rajaa, mikä katkaisi sen historialliset yhteydet Frankeniin ja Baijeriin. Yhteys palautui vasta vähän ennen Saksan jälleenyhdistymistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Orrnäs

**Orrnäs** on rekisterikylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön pohjoisosassa meren rannalla.

Orrnäsin kyläalue on kahdessa osassa. Ydinalue muodostuu Orrnäsin tilan ympäristöstä Ornaistenlahden rannalla ja toinen alue on peltomaata Suomenkulmantien varrella. Skäggbölen kylä jää kyläalueiden väliin. Mosanoja virtaa Orrnäsin läpi laskien Ornaistenlahteen. Orrnäsin tila on kulttuurihistoriallisesti merkittävä kokonaisuus ja tämän lisäksi kylässä on vain muutamia muita taloja ja pari kesämökkiä. 

Orrnäsin säteri on erotettu Skäggbölen kylästä yksinäistaloksi 1630-luvulla. Orrnäsin säterioikeudet peruutettiin 1695 ja se on muutettu puustelliksi 1711. 1870-luvulla Orrnäsin tilaan liitettiin kaksi tilaa Skäggbölesta. Orrnäsiä on kutsuttu kokonsa puolesta kartanoksi, vaikka se on ollut verovelvollinen. Tilan yhteydessä toimi meijeri vuosina 1910–1929.

## Lähteet
...To Be Loved: The Best of Papa Roach

**...To Be Loved: The Best of Papa Roach** on yhdysvaltalaisen Papa Roach -rockyhtyeen ensimmäinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin 29. kesäkuuta 2010. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Sabine Schmitz

**Sabine Schmitz** () oli saksalainen kilpa-autoilija ja televisio­persoona.

## Ura

Hän oli ensimmäinen nainen joka voitti Nürburgringin 24 tunnin ajot vuonna 1996. Kyseisen kilpailun hän voitti uransa aikana kahdesti. Hän voitti vuonna 1998 VLN-sarjan mestaruuden ja Nordschleifen radan mutka T13 on nimetty hänen muistokseen "Sabine-Schmitz-Kurve".

Schmitz ajoi ”Ring Taxi” -nimistä kierto­ajelua Nürburgringillä. Schmitz perusti avio­miehensä Klaus Abbelenin kanssa Frikadelli Racing -kilpatallin.

Schmitz tuli tunnetuksi muun muassa esiintymisestä *[[Top Gear]]* -televisio-ohjelmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  
*
Alankomaiden parlamenttivaalit 2021

**Alankomaiden parlamenttivaalit 2021** pidettiin 15.–17. maaliskuuta. Vaaleissa valitaan kaikki 150 paikkaa Alankomaiden edustajainhuoneeseen seuraavaksi neljäksi vuodeksi.

## Tausta ja vaalijärjestelmä
Rutten hallitus erosi kaksi kuukautta ennen vaaleja. Syynä oli sosiaalietuuksien perusteettomaan takaisinperintään liittyvä skandaali. Takaisinperinnät syöksivät tuhansia lapsiperheitä taloudelliseen ahdinkoon ja aiheuttivat monien parien eroja..

Koronaviruspandemian vuoksi äänestysaikaa pidennettiin alkamaan jo 15. päivä. Tämän lisäksi kaikille yli 70-vuotiaille taattiin mahdollisuus äänestää kirjeitse.

Äänioikeus vaaleissa on kaikilla alankomaalaisilla, jotka ovat vaalipäivään mennessä täyttäneet 18. Kaikille äänioikeutetuille lähetetään viimeistään kahta viikkoa ennen vaaleja ilmoitus äänioikeudesta. Myöhemmin äänioikeutetut saavat myös postitse listan kaikista vaalipiirinsä ehdokkaista. Vuoteen 1970 saakka äänestäminen oli pakollista kaikille äänioikeutetuille..

Määräaikaan mennessä ennätykselliset 89 puoluetta oli rekisteröitynyt ehdokaslistoineen. Näistä 26 oli uusia puolueita.. Lain mukaan ehdokkaiden tulee olla äänioikeutettuja ja nämä voivat pyrkiä parlamenttiin niin poliittisten puolueiden listoilta tai itsenäisinä ehdokkaina.

Alankomaissa käytetään suhteellista vaalitapaa, jossa paikat jaetaan D’Hondtin menetelmällä.

## Kannatuskyselyt

## Tulokset

Vaalien suurimpana voittajana pidetään D66-puoluetta, joka nousi toiseksi suuremmaksi. Suurimpana puolueena säilyi VVD, ja Rutte on jatkamassa pääministerinä, mikä tekisi hänestä Alankomaiden historian pisimpään virassa olleen pääministerin.

Rutte ilmoitti tuloksen selvittyä, ettei aio neuvotella PVV:n tai FvD:n kanssa. Hallitus päädyttiin lopulta muodostamaan VVD:n, D66:n, CDA:n ja CU:n kanssa. Hallitus aloitti toimintansa 10. tammikuuta 2022.

## Galleria

Tiedosto:Dutch general elections 2021 ballot.jpg|Vaaleissa käytetty äänestyslipuke 
Tiedosto:Dutch General Election 2021 - American Hotel Amsterdam 05.jpg|Äänestyspaikka Amsterdamissa
Tiedosto:Counting votes.jpg|Ääntenlaskijoita 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pentti Kivimäki

**Pentti Johannes Kivimäki** (s. 18. maaliskuuta 1941 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija.

Kivimäki voitti Ilmajoen Kisailijoiden joukkueessa Suomen-mestaruuden vuosina 1961 ja 1962. Hän pelasi neljä kertaa  Itä–Länsi-ottelussa ja neljä kertaa Liitto–Lehdistö-ottelussa.

Kivimäki työskenteli kansa- ja peruskoulunopettajana, muun muassa Ilmajoella Herralan koulun johtajana.

## Lähteet
The One (televisiosarja)

**The One** on brittiläinen sci-fi jännityssarja jota esitetään Netflixissä. Sarja perustuu John Marrsin saman nimiseen romaaniin, jonka on sovittanut sarjan käsikirjoitukseksi Howard Overman.

*The One* -sarjassa tiedemiehet ovat havainneet kymmenen vuotta aikaisemmin että jokaisella ihmisellä on rakkausgeeni joka on samanlainen vain yhden ihmisen kanssa. Havaintoa hyödyntämään on kehitetty sovellus jolla voi olla yhteydessä tähän täydelliseen rakkauteen, riippumatta siitä missä tämä asuu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Monogatari

**Monogatari** () tarkoittaa japanilaista legenda- tai kertomuskokoelmaa. Monogatarit olivat suosittuja erityisesti keskiaikana. Varhaisimpia ja kuuluisimpia lajin edustajia ovat noin vuonna 850–950 kirjoitettu Taketori monogatari eli Bambunkerääjän tarina, Ochikubo monogatari ja Utsuho monogatari sekä lajin tunnetuin edustaja Genji monogatari eli Genjin tarina, jonka naispuolinen kirjoittaja käytti salanimeä Murasaki Shikibu.

## Lähteet
Dawson Mercer

**Dawson Mercer** (s. 27. lokakuuta 2001 Carbonear, Newfoundland ja Labrador, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue New Jersey Devilsissä. Mercerilla on tulokassopimus NHL-seura New Jersey Devilsin kanssa. Seura varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 18. pelaajana . Mercer on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Mercer on Bay Arena MHA:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Tri Penin junioreihin. Kaudella 2014–2015 Mercer voitti tehoilla 20+23=43 koko U15-junioreiden NLBAAAHL-sarjan syöttöpörssin ja hän sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain St. John’sin Alex Newhook. Mercer voitti myös pudotuspelien piste- ja syöttöpörssin tehoilla 5+8=13. Hän voitti kauden päätteeksi NLBAAAHL:n mestaruuden. Kaudella 2015–2016 Mercer voitti koko sarjan piste- ja maalipörssin tehoilla 42+26=68. Hän voitti myös pudotuspelien maalipörssin kahdeksalla osumallaan. Mercer valittiin kauden päätteeksi NLBAAAHL:n arvokkaimmaksi pelaajaksi. Kauden 2016–2017 hän pelasi Bishop's Collegen high school -joukkueessa. Mercer toimi samalla kaudella myös Team Newfoundlandin kapteenina QGC-16:ssa, jonka piste- ja syöttöpörssin hän voitti tehoilla 4+9=13. Turnaus päättyi pronssiin.

Drummondville Voltigeurs varasi Mercerin koko OHL:n varaustilaisuuden kahdeksantena pelaajana kesällä 2017. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2017–2018. Mercerin tulokaskausi toi 61 runkosarjaottelussa tehot 11+15=26 ja kymmenessä playoff-ottelussa tehot 1+3=4. Kaudella 2018–2019 hän teki runkosarjassa tehot 30+34=64. Pudotuspeleissä Mercer teki 16 ottelussa tehot 5+11=16. Hän oli Voltigeursin paras syöttäjä. Kaudella 2019–2020 Mercer nousi joukkueen varakapteeniksi. Kesken kauden, tammikuussa 2020 Voltigeurs kauppasi hänet Chicoutimi Saguenéensiin vaihdossa kesän 2020 ensimmäisen ja toisen, kesän 2021 ensimmäisen ja toisen sekä kesän 2022 ensimmäisen ja neljännen kierroksen varausvuoroihin. Mercer pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa.

New Jersey Devils varasi Mercerin ensimmäisellä kierroksella 18. pelaajana . Hän oli seuran toinen varaus, sillä Devils varasi ennen Merceria samassa varaustilaisuudessa aiemmin jo Alexander Holtzin seitsemäntenä pelaajana. Kaudella 2020–2021 hän nousi Chicoutimi Saguenéensin QMJHL-joukkueen varakapteeniksi. Jouluaattona 2020 Mercer teki Devilsin kanssa kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen.

Syyskuussa 2024 Mercer teki Devilsin kanssa kolmivuotisen ja yhteensä 12 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.

### Maajoukkueura

Mercer pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2020 ja 2021, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja jälkimmäinen hopeaan.

## Muuta
Mercerin pikkuveli Riley pelaa maalivahtina Drummondville Voltigeursin QMJHL-joukkueessa ja pikkusisko Jessica pelaa puolustajana tyttöjen NLBAAAHL-sarjaa Tri Pen Icen U15-junioreissa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Free.fi

**Free-laskutus Oy,** joka toimii myös aputoiminimellä **FREE.fi - Laskutuspalvelu** on suomalainen laskutuspalveluyritys. Se tarjoaa laskutus- ja kirjanpitopalvelua sekä kevytyrittäjille että toiminimiyrittäjille. Palvelulla on noin 20&nbsp;000 rekisteröitynyttä käyttäjää vuoden 2021 lopussa.  Vuonna 2020 yrityksellä oli kymmenen työntekijää. Sen liikevaihto oli 30 miljoonaa euroa ja tappio 36 000 euroa. 

## Historia

Yrityksen perusti vuonna 2016 yrityksen perustaja ja toimitusjohtaja Joonas Tuompo. Vuonna 2020 henkilöstöyritys Barona lähti osasijoittajaksi Free.fi-palveluun kehittämään kevytyrittäjyysmarkkinaa, ja vuonna 2021 Baronasta tuli Free-laskutuksen enemmistöomistaja.  Free-laskutus on viiden laskutuspalveluyrityksen muodostaman Uusi työ -yhdistyksen jäsen.

Vuonna 2023 yritys jättäytyi pois Uusi Työ Ry:n toiminnasta vedoten yhdistyksen toiminnan rajoittavan yrityksen toimintaa. Samana vuonna HS uutisoi Free.fi:n virheellisesti maksamista palkoista ja verottajan antamasta ohjauksesta yrityksen maksamien verovapaiden kustannusten käsittelyyn. 

Kauppalehti uutisoi syksyllä 2023 yrityksen joutuneen talousvaikeuksiin virheellisen toiminnan johdosta.

## Palvelut
Free-laskutus tarjoaa laskutuspalvelua niin kevytyrittäjille kuin toiminimiyrittäjille. Palvelu kevytyrittäjille on ohjattu henkilöille, jotka haluavat laskuttaa työstään ilman omaa yritystä. Palvelu toiminimiyrittäjille on suunnattu henkilöille, jotka tarvitsevat oman Y-tunnuksen sekä kirjanpidon. Yritys tarjoaa mahdollisuuden oppia yrittäjyydestä FREE Akatemiassa. Yritys myös yhdistää toimeksiantajat sekä itsensätyöllistäjät FREE Talentin avulla.

## Lähteet
Savonrannan terveysasema

**Savonrannan terveysasema** on eteläsavolaisen Savonlinnan kaupungin Savonrannan pitäjässä sijaitseva julkisen palvelun terveysasema. Se palvelee normaalisti arkisin kello 8-15.30. Ajanvarauksella saatavat lääkäriajat on tarkoitettu ei-kiireellistä hoitoa ja pitkäaikaissairaiden hoitoa varten. Palvelujen tuottamisesta vastaa Itä-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (Sosteri).

Savonrannan terveyskeskukselle valmistui vuonna 1985 tiilinen rakennus (Lamminniementie 3). Syyskuussa 2019 terveysasema siirsi toimintansa samassa pihapiirissä sijaitsevan vanhainkodin tiloihin (Lamminniementie 7). 

Kiireellisen hoidon tarpeessa Savonrannasta voi hakeutua Savonlinnan keskussairaalan ympärivuorokautisesti palvelevaan yhteispäivystykseen (Keskussairaalantie 6, Savonlinna).

## Lähteet
Hottentottikoira

**Hottentottikoira** (*Hottentot Dog*) on sukupuuttoon kuollut eteläafrikkalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Hottentottikoira näytti hoikan vinttikoiran ja afrikkalaisen paariakoiran väliseltä risteytykseltä, jonka runkoa eräs silminnäkijä kuvaili shakaalimaiseksi. Sillä oli pieni pää, suippokärkinen kuono, joko pystyt tai riippuvat korvat ja jäykkä, karhea karvapeite. Selässä kulki ridge eli vastakarvaan kasvavista karvoista muodostuva kuvio. Väritys oli useimmiten tuhkanharmaa, mutta myös hiekanpunaisia (mustalla maskilla) ja likaisen kerman värisiä (tummalla selkäjuovalla) yksilöitä esiintyi. Säkäkorkeus oli noin 46 cm.

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotua kuvailtiin uskolliseksi työkoiraksi.

## Alkuperä
Khoit eli hottentotit käyttivät tätä vanhaa heimorotua metsästykseen, ja se kulkeutui heidän mukanaan itäisestä Afrikasta mantereen eteläisille alueille. Alueen paikalliset bušmannit kävivät heidän kanssaan kauppaa erilaisista tarvikkeista, ja saivat samalla haltuunsa myös ridge-selkäisiä metsästyskoiria. Jo vuonna 1719 khoiden raportoitiin omistaneen tämänkaltaisia koiria. Namibian alkuperäiset hottentottikoirat, kuten tswanankoira, muistuttivat keskikokoista vinttikoiraa, ja osalla niistä oli ridge. Ridge-selkäinen paikalliskoira *mha kon klab* oli Desmond Morrisin mukaan käytännössä samaa rotua.

1900-luvun alussa khoilla oli 12 ridge-selkäistä koiraa lähellä Etelä-Afrikan Naauwpoortia, ja Britannian armeijan Scots Guards-osaston virkamiehen sanotaan vuonna 1901 hankkineen sieltä metsästysajueeseensa kaksi yksilöä. Kanta alkoi harvinaistua, kun koiria alettiin pitää tuhoeläiminä ja ampua, ja lisäksi eurooppalaisten saapuessa alueelle rotua uhkasi sekoittuminen heidän koiriensa kanssa. Tästä huolimatta vielä 1950-luvulla oli kuitenkin jäljellä puhdasrotuisia yksilöitä.

### Vaikutus nykyisiin rotuihin
Kun eurooppalaiset siirtomaaisännät saapuivat eteläiseen Afrikkaan, toivat he mukanaan omia koiriaan, jotka risteytyivät alkuperäisen hottentottikoiran kanssa. Tuloksena oli nykyisin rhodesiankoirana tunnettu rotu.

## Lähteet

## Katso myös
*Afrikkalainen kyläkoira
*Rhodesiankoira
Honkaharjun terveysasema

**Honkaharjun terveysasema** on Imatran kaupungissa toimiva julkisen palvelun terveysasema. Sen palvelut tuottaa Etelä-Karjalan kuntien yhteinen sote-kuntayhtymä (Eksote).

Honkaharjun terveysasema palvelee normaalisti arkisin kello 8-16. Tämän jälkeen äkillisiä sairastapauksia varten on avoinna kiirevastaanotto arki-iltaisin (ma-pe klo 16–21) sekä  viikonloppuisin (la-su) ja arkipyhinä kello 8-21. Kiireellistä vastaanottoaikaa tarvittaessa otetaan yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112). Mikäli kaikki Honkaharjun kiirevastaanoton lääkärit ovat työllistettyjä, sekä öiseen aikaan, ensiapu- ja päivystyspalvelua saa ympärivuorokautisesti aukiolevasta Etelä-Karjalan keskussairaalan yhteispäivystyksestä sairaalan K-siivessä (sisäänkäynti ovi 10, Kahilanniementie 2, Lappeenranta).

Keväällä 2019 viestittiin, että Honkaharjun terveysaseman viereisen Honkaharjun sairaalan lyhytaikaispotilaiden vuodeosasto siirrettäisiin vuonna 2023 Lappeenrantaan Etelä-Karjalan keskussairaalan A-torniin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Honkaharjun terveysaseman sijainti (kartta.imatra.fi) 
*Kalle Schönberg (22.5.2018) Kilpailu kuntien sote-kiinteistöistä kiihtyy – Attendo avasi pelin Imatran jättikaupalla (yle.fi)
Valheim

**Valheim** on Iron Gate Studion kehittämä selviytymispeli. Peli on julkaistu ennakkojulkaisuna helmikuussa  Linuxille ja Windowsille.

Peli nousi suureen suosioon pian julkaisun jälkeen: peli on noussut viidenneksi kaikkien aikojen eniten pelattujen pelin joukossa Steamissä ja on myynyt viisi miljoonaa kappaletta.

## Juoni
Valheim sijoittuu maailmaan, johon kuolleet Viikingit menevät todistamaan olevansa kelvollisia Valhallan saleille. Pelaaja aloittaa lähes tyhjin käsin ja pian tajuaa, että jos hän tahtoo päästä Skandinaavisen mytologian kuolemanjälkeiseen elämään, pitäisi hänen päihittää Valheimin pomovastukset. Omien vaistojensa ja Huginin vihjeiden avulla pelaajan tulee valmistautua taistelemaan itse Odinin vihollisia vastaan.

## Pelaaminen
Pelin teema on skandinaavinen mytologia. Pelissä tutkitaan laajaa maailmaa, rakennetaan omia tukikohtia ja taistellaan loppuvastuksia vastaan.

Pelaaja saapuu maailmaan suuren soturin jälleensyntymänä, ja Odinin antama tehtävä hävittää Valheimista kammottavat pedot. Pomovastuksien voittaminen antaa pääsyn parempiin työkaluihin sekä parempien haarniskojen, talojen ja valmistusvälineiden tekemiseen. Pomovastuksien haastaminen saa saman lajin pienemmät vastustajat vihamielisiksi.

Hahmon tasonkehitys riippuu välineiden ja toimintojen käytöstä: puunhakkaaminen kehittyy kaatamalla puita ja torjumiset kehittyvät torjumalla taistelussa.

Loppuvastukset voidaan synnyttää käyttämällä vastuksen alueella sijaitsevaa kiveä.

Pelissä on valinnainen moninpeli, jossa voi pelata kymmenen henkilöä kerralla samalla palvelimella. Peli keskittyy ympäristön haasteita vastaan (PvE).

## Kehitys
Pelin on kehittänyt viisihenkinen ryhmä. Eräänä inspiraation lähteenä mainitaan *[[The Legend of Zelda: Breath of the Wild]]*. Viikingit valittiin aiheeksi johtuen niiden suosiosta. Pelin kehitys alkoi vuoden 2018 lopulla, ja ryhmä laajeni tämän jälkeen viiteen henkilöön.

## Vastaanotto
Peliä on sanottu rumaksi, mutta samalla säätilojen ja efektien ansiosta se näyttää hyvältä: hahmot ovat kulmikkaita vähäisellä määrällä polygoneja. Tapa, jolla pelaajat muodostavat kyliä orgaanisesti, on saanut kehuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.valheimgame.com/
Niila Arajuuri

**Niila Julius Arajuuri** (s. 7. maaliskuuta 1987 Espoo) on suomalainen poplaulaja ja lauluntekijä.

## Elämä ja ura
Arajuuri syntyi Espoossa, mutta kasvoi Nummelassa. Hän kiinnostui musiikista jo pienenä ja päätti lukiossa hän, että hänestä tulee muusikko. Hän solmi levityssopimuksen Saksan Universal Musicin kanssa vuonna 2015. Hänen ensimmäinen julkaistiin vuonna 2016

Arajuuren kuuluisimmat kappaleet ovat, Restless Heart, Sorry, A Hundred Years ja Green Light · 2017.

Maaliskuussa 2021 Arajuuri perusti veljensä Paulus Arajuuren kanssa Wellos-nimisen levymerkin, jonka ensimmäinen julkaisu oli Niilan suomenkielinen single "Sukupolvien unelma". Kappale kertoo Suomen jalkapallomaajoukkueen "Huuhkajien" selviytymisestä ensimmäistä kertaa sen historiassa EM-kisoihin. Paulus Arajuuri pelasi tuolloin Suomen maajoukkueessa.

## Lähteet
* https://www.is.fi/viihde/art-2000005500595.html
* https://www.is.fi/musiikki/art-2000001135965.html
* http://niilamusic.com/

### Viitteet
Galasy ZMesta

**Galasy ZMesta** () on valkovenäläinen yhtye, joka perustettiin vuonna 2020 Baranavitšyn kaupungissa Valko-Venäjällä. 

Belteleradyjokampanija valitsi yhtyeen edustamaan Valko-Venäjää vuoden 2021 Eurovision laulukilpailuun venäjänkielisellä kappaleella *Ja nautšu tebja* (), joka julkaistiin 9. maaliskuuta 2021. Kuitenkin 11. maaliskuuta 2021 Euroopan yleisradioliiton mukaan heidän laulunsa oli asettanut "Euroviisujen ei-poliittisen luonteen kyseenalaiseksi" ja kappale hylättiin. Yleisen tulkinnan mukaan kappaleen sanoitus teki avoimesti pilkkaa Valko-Venäjän vuosien 2020–2021 demokratiamielenosoituksista, tukien itsevaltaista presidentti Aljaksandr Lukašenkaa ja mielenosoitusten väkivaltaista tukahduttamista. Yhtyeen oli valittava uusittu versio kappaleesta ilman poliittista asialistaa tai uusi kappale, tai muuten Valko-Venäjä diskattaisiin vuoden 2021 Euroviisuista. 26. maaliskuuta 2021 ilmoitettiin, että Galasy ZMesta oli valinnut uuden kappaleen, mutta siihen sisältyi jälleen poliittinen sanoma. Tämän vuoksi Valko-Venäjä diskattiin vuoden 2021 Eurovision laulukilpailusta.

## Lähteet
Parikkalan hyvinvointikeskus

**Parikkalan hyvinvointikeskus** on eteläkarjalaisessa Parikkalan kunnassa toimiva julkisen palvelun sosiaali- ja terveysasema. Rakennuksen omistaa Parikkalan kunta ja siellä tarjottavat palvelut tuottaa Etelä-Karjalan kuntien yhteinen sote-kuntayhtymä (Eksote). 

Aiempi Parikkalan terveysasema nimettiin loppuvuodesta 2016 Parikkalan hyvinvointikeskukseksi. Nimimuutoksella haluttiin viestiä, että aiemman terveysaseman tiloissa tarjotaan jatkossa myös sosiaalipalveluja. Uutena palveluna aloitti esimerkiksi palveluohjaajan vastaanotto. Lisäksi Eksote on esittänyt sittemmin (2019), että Parikkalan sairaalan vuodeosastokin tunnettu Parikkalan vuodeosasto muuttuisi vuonna 2023 toimintakykykeskukseksi.

Parikkalan hyvinvointikeskus palvelee normaalisti maanantaista torstaihin kello 8-16 ja perjantaisin (ja pyhien aattona) kello 8-15. Muulloin ensiapu- ja päivystyspalvelut tarjoaa ympärivuorokautisesti aukioleva Etelä-Karjalan keskussairaalan päivystys sairaalan K-siivessä (sisäänkäynti ovi 10, Kahilanniementie 2, Lappeenranta). Kiireellisestä hoitoa tarvittaessa otetaan iltaisin, öisin ja viikonloppuisin yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Parikkalan hyvinvointikeskuksen sijainti (parikkala.karttatiimi.fi)
*Parikkalan hyvinvointikeskuksen palvelujen jatkuminen on vielä kysymysmerkki — Huoli palvelujen säilyttämisestä on laittanut asukkaat liikkeelle: ”Onhan se huolestuttavaa, että jopa lääkärit ovat julkisesti tuoneet esille huolen päivystäjien vajeesta” (25.5.2019, tilaajille) (ita-savo.fi)
Alamaa (Mikkeli)

**Alamaa** on Mikkelissä sijaitseva kylä, joka on ollut aiemmin osa Mikkelin maalaiskuntaa. Alamaan kylä sijaitsee Hiirolassa, kaksi kilometriä Pieksämäen valtatien (72) varrelta. Kylä ei muodosta selkeää kyläkokonaisuutta. 

Alamaalla sijaitsevat Laaja- ja Karvas-nimiset järvet sekä lukuisia muita pienempiä järviä. Ennen vuotta 2001 Alamaa kuului Mikkelin maalaiskuntaan, kunnes se liitettiin Mikkelin kaupunkiin. Alamaan kylä on perinteinen talonpoikaispitäjä, jonka alueella on ollut muun muassa talonpoikien vuokraviljelystä.

## Lähteet

* Google maps (Alamaan kylä).

### Viitteet
July hound

**July hound** on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotu on kuuluisa vankkumattomasta päättäväisyydestään, suorituskyvystään ja poikkeuksellisesta nopeudestaan.

## Alkuperä
Amerikankettukoiran jalostuksen varhaisvuosina siitä eriytyi kolme linjaa, joita voidaan pitää erillisinä muunnoksinaan tai rotuinaan - näistä yksi on july hound. Vuonna 1860 georgialainen plantaasin omistaja Miles Harris hankki marylandilaisesta kennelistä kaksi "irlantilaisen ajokoiran" pentua. Hän nimesi ne Juneksi ja Julyksi kesä- ja heinäkuun mukaan. Julyn väitettiin kykenevän pyydystämään ketun yksistään ilman ajueen antamaa tukea. Sen maineen levittyä eräs toinen georgialainen, George Birdsong, hankki sen itselleen. Hän risteytti sen toisen "irlantilaisen ajokoiran" kanssa päämääränään saada aikaan poikkeuksellisen nopea kettukoira. Tämä uusi rotu levisi hänen kennelistään Louisianaan, Mississippiin, Missouriin ja kaikkiin eteläisiin osavaltioihin. 

## Lähteet
Elina Kontu

**Elina Kontu os. Vuola** (s. 6. helmikuuta 1958 Mietoinen, Varsinais-Suomi) on psykologian professori, varhaiserityiskasvatuksen dosentti sekä filosofian tohtori ja kasvatustieteiden lisensiaatti. Lisäksi hän on musiikki- ja psykoterapeutti ja erityisopettaja sekä lastentarhanopettaja. 

## Koulutus ja ura

Kontu toimii Tampereen yliopiston autismikirjon ja kehitysvammapsykologian professorina ja tutkimusjohtajana Helsingin yliopistossa. Kontu on tutkinut Mielen ja musiikin ikkunat autismiin - mielen teoria ja kommunikaatiosuhde -väitöskirjatutkimuksessaan autismikirjossa ilmeneviä vuorovaikutus- ja ajattelutaitoja, sekä kehitysvammaisuuteen liittyviä oppimisen ja mielenterveyden teemoja.

## Julkaisut
* Collaboration for Inclusive Practices: Teaching Staff Perspectives from Finland (2021)

* Special education without teaching assistants? The development process for students with autism (2020)

## Lähteet

* Helsingin yliopiston Julkaisutietokanta
* Elina Kontun kotisivu Helsingin yliopistossa
Trigginajokoira

**Trigginajokoira** (*Trigg Hound*) on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Rotu on hoikkapiirteinen, karunomainen ja voimakas. Koska sen luoja Haiden Trigg ei välittänyt liiaksi ulkonäöstä, vaan painotti jalostuksen ensisijaisesti metsästysominaisuuksiin, vaihteli väritys aluksi paljonkin. Myöhemmin on kuitenkin yritetty yhdenmukaistaa väritystä, ja siksi nykyisin esiintyy lähinnä vain joko mustia tai punavalkoisia yksilöitä.

## Alkuperä

Amerikankettukoiran jalostuksen varhaisvuosina siitä eriytyi kolme linjaa, joita voidaan pitää erillisinä muunnoksinaan tai rotuinaan - näistä yksi on trigginajokoira. 1840-luvulla kentuckyläinen metsästäjä eversti Haiden Trigg oli ajanut harmaakettua hitailla mustaruskeilla ajokoirillaan, joiden hän sittemmin huomasi olleen kyvyttömiä tavallisen ketun metsästykseen. Sisällissodan jälkeen hän osti georgialaisen George Birdsongin (july houndin kehittäjä) kennelistä ryhmän ajokoiria, joista ensimmäiset viisi saapuivat vuonna 1866 ja kaksi viimeistä vuonna 1868. Trigg risteytti näitä koiria John Walkerilta ja kenraali Maupinilta (kumpainenkin walkerinkettukoiran keskeisimpiä kehittäjiä) saatuihin ajokoiriin. Näistä risteytyksistä syntyi perustuskanta uudelle kettukoiralle, joka sittemmin nimettiin hänen mukaansa.

## Lähteet
Henri Ikonen (pesäpalloilija)

**Henri Ikonen** (s. 30. toukokuuta 1991 Jyväskylä) on suomalainen entinen pesäpalloilija. Ikonen pelasi suurimman osan urastaan pesäpallon suomensarjassa joukkueinaan Lievestuoreen Kisa, Jyväskylän Valo ja Jyväskylän Lohi. Kausilla 2009 ja 2017 Ikonen pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykköspesiksessä Jyväskylän Kirin ja Lohen joukkueissa.
Kaudella 2010 Ikonen teki neljän ottelun mittaisen visiitin Superpesikseen Kirin joukkueessa. Neljässä ottelussa hän löi yhden juoksun. Hänen kärkilyöntiprosenttinsa oli 46,2 %. Ikonen lopetti uransa kauden 2017 päätteeksi.

## Lähteet
Sol Gabetta

**Sol Gabetta** (s. 18. huhtikuuta 1981 Córdoba) on argentiinalainen sellisti.

Gabetta syntyi Argentiinassa ranskalaisin ja venäläisin sukujuurin. 12-vuotiaana hän muutti Espanjaan opiskelemaan. Vuonna 2004 Gabetta sai laajaa kansainvälistä näkyvyyttä soittaessaan Valeri Gergijevin johtamien Wienin filharmonikkojen kanssa Luzernin festivaalilla. Muita kapellimestareita, joiden kanssa hän on työskennellyt, ovat olleet muiden muassa Neeme Järvi, Charles Dutoit, Leonard Slatkin ja Christoph Eschenbach.

Gabetta on saanut osakseen eniten huomiota vakiintuneen konsertto- ja kamarimusiikkiohjelmiston tulkinnoillaan, mutta hän on esittänyt myös nykysäveltäjien, kuten Tōru Takemitsun, György Ligetin, Sofija Gubaidulinan, Wolfgang Rihmin ja Pēteris Vasksin teoksia. Gabetta on saanut levytyksillään useita palkintoja, kuten kolme Echo Klassikia ja Diapason d'Orin. Hän on asettunut Sveitsiin, jossa vuonna 2005 aloitti opettamisen Baselin musiikkiyliopistossa.

## Lähteet
Walkerinkettukoira

**Walkerinkettukoira** (*Walker Foxhound*) on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Rotu on perinteisesti kolmivärinen (tricolour).

## Luonne ja käyttäytyminen
Walkerinkettukoira on energinen ja väsymätön metsästäjä.

## Alkuperä
Amerikankettukoiran jalostuksen varhaisvuosina siitä eriytyi kolme linjaa, joita voidaan pitää erillisinä muunnoksinaan tai rotuinaan - näistä yksi on walkerinkettukoira. Eräs karjakauppias vieraili Tennesseen vuoristoalueella ja varasti sieltä mustan ajokoiran, jonka silmien yllä oli tan-merkit ja jonka häntä oli "rottamainen". Hän esitteli sen kentuckyläiselle metsästäjälle kenraali Maupinille, joka huomasi heti sen erinomaiset ominaisuudet ja käytti sitä jalostuksessaan kantakoirana uudelle rodulle. Hän nimesi sen Tennessee Leadiksi ja antoi sen jalostukseen myös ystävänsä John Walkerin kenneliin. Maupinin ja Walkerin kuoltua jälkimmäisen kaksi poikaa jatkoivat jalostusta, ja nämä risteyttivät silloin tällöin linjaan englanninkettukoiraa. Hyvien käyttöominaisuuksiensa vuoksi walkerinkettukoira alkoi pian levitä ympäri Yhdysvaltoja.

### Vaikutus nykyisiin rotuihin
Walkerinkettukoiraa käytettiin walkerinpesukarhukoiran jalostukseen.

## Lähteet
Ilmatorjuntapatteri Pommin muistomerkki

**Ilmatorjuntapatteri Pommin muistomerkki** on Helsingin ilmapuolustuksen muistoksi vuonna 2017 Vuosaaren kartanon puistoon avattu graniitista valmistettu muistomerkki.

Muistomerkki on omistettu Vuosaaressa toimineelle ilmatorjuntapatterille, joka suojeli Helsinkiä suurpommitusten aikaan. Patteri sijaitsi noin 200 metriä kartanon päärakennuksesta ja oli kolmen tykin kokoinen. Miehistöä oli arviolta 40 henkeä ja heidät majoitettiin kartanon rakennuksiin. Patteri sai peitenimen *Pommi*. Vaikka patteri sijaitsi vaarallisessa paikassa ja siitä käytettiin nimeä *itsemurhapatteri*, ei miehistötappioita tullut, vaikka yksi tykki vaurioitui.

## Lähteet
Seppälä (Mikkeli)

**Seppälä** (tunnettu aikaisemmin nimellä **Seppola**) on Mikkelissä sijaitseva kylä, joka on ollut aiemmin osa Mikkelin maalaiskuntaa. Kylä sijaitsee noin neljä kilometriä Pieksämäen kantatien (72) varrelta. Seppälän kylä ei muodosta selkeää kyläkokonaisuutta, ja siellä sijaitsevat muun muassa Löyttyjärvi ja muita pieniä järviä. 

Seppälän kylällä sijaitsee muun muassa Seppolan säteriratsutila, jonka vuoksi alueella on ollut aikoinaan merkittävää vuokraviljelyä.

Seppälä kuului Mikkelin maalaiskuntaan ennen vuotta 2001, kunnes maalaiskunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin.

## Lähteet

* Karttapalvelu Google maps Seppälä (Mikkeli)

### Viitteet
Kuusiston radio- ja televisiomasto

**Kuusiston radio- ja televisiomasto** on Kaarinassa sijaitseva Digitan päälähetinasema, josta lähetetään Varsinais-Suomen alueelle antenni-TV- ja ULA-radiolähetyksiä. Maston pituus on 319 metriä ja se on maakunnan korkein rakennelma. Masto otettiin käyttöön marraskuussa 1964.

## Lähteet
* Digita: "Radio- ja tv-lähetyksiä välitetty Turun Kuusiston asemalta 50 vuotta" (julkaistu 20.5.2015, viitattu 18.3.2021)
* Yle Uutiset/Sami Tammi: "Tässä työssä ei saa huimata – radioverkkoasiantuntijan toimisto on 300 metrin korkeudessa" (julkaistu 20.5.2015, viitattu 18.3.2021)

## Aiheesta muualla
* Digita: Radion kartta ja kanavat
* Digita: Antenni-TV:n kartta ja saatavuus
Julianna Borsos

**Julianna Borsos** (s. 8. tammikuuta 1971 Bryssel, Belgia) on suomalainen rahoitusalan ja pääomasijoittamisen ammattilainen ja perustamansa Bocap-konsernin toimitusjohtaja.
Hän on syntynyt 1971 Brysselissä ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta vuonna 1990. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi kolmessa vuodessa 1993 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta, josta hän väitteli 1998–1999 nuorimpana naispuolisena väittelijänä. Hän on opiskellut sekä Suomessa että ulkomailla, mutta kaikki hänen tutkintonsa ovat Suomesta. Hän on työskennellyt Suomessa rahoitusalalla ja lisäksi lyhyitä aikoja ulkomailla, esimerkiksi Belgiassa ja Yhdysvalloissa.

Borsos on naimisissa kauppaneuvos Kyösti Kakkosen kanssa ja hänen perheeseensä kuuluu aviomiehen lisäksi tämän kaksi aikuista tytärtä sekä koira.

## Aiheesta muualla
* Heikki Arppi: Pian viisi vuotta naimisissa olleet Kyösti Kakkonen ja Julianna Borsos ensimmäisessä ja ehkä myös viimeisessä yhteishaastattelussaan – "Rakkautta ja rahaa ei saa sotkea" – *Karjalainen* 13.5.2020.

## Lähteet
Ristiinan hyvinvointiasema

**Ristiinan hyvinvointiasema** on Mikkelin Ristiinan kirkonkylällä toimiva julkinen sosiaali- ja terveysasema. Vuoden 2017 alusta Mikkelin terveys- ja sosiaalipalveluiden toteuttamisesta on vastannut usean kunnan yhteisen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote ja vuoden 2023 alusta Etelä-Savon hyvinvointialue.

Terveysaseman laboratoriotoiminnoista vastaa Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Essote - sairaaloiden ja hyvinvointikeskusten osoitteet ja kartat  (essote.fi)
Norjan suurkäräjävaalit 2013

**Norjan suurkäräjävaalit 2013** järjestettiin 8. ja 9. syyskuuta 2013. Vaaleissa valittiin Norjan suurkäräjien kaikki 169 jäsentä. Oppositiossa ollut konservatiivipuolue sai historian parhaimman tuloksen saamalla yhteensä 48 paikkaa suurkäräjille.

## Tulos
Norjan suurkäräjävaalien 2013 tulokset
|-
!colspan="8"|
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! colspan="3" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="35"|+/–
! width="30"| Paikat
! width="30"|+/–
|-
| style="background-color:#E31836;"|
| style="text-align:left;"| Työväenpuolue
| AP
| 
| 30,8
|  4,5
| 55
|  9
|-
| style="background-color:#87add7;"|
| style="text-align:left;"| Konservatiivipuolue
| H
| 
| 25,0
|  9,6
| 48
|  18
|-
| style="background-color:#024c93;"|
| style="text-align:left;"| Edistyspuolue
| FrP
| 
| 16,3
|  6,6
| 29
|  12
|-
| style="background-color:#fec11e;"|
| style="text-align:left;"| Kristillisdemokraatit
| KrF
| 
| 5,6
|  0,1
| 10
|  0
|-
| style="background-color:#008542;"|
| style="text-align:left;"| Keskusta
| Sp
| 
| 5,5
|  0,7
| 10
|  1
|-
| style="background-color:#116468;"|
| style="text-align:left;"| Liberaalit
| V
| 
| 5,2
|  1,4
| 9
|  7
|-
| style="background-color:#bc2149;"|
| style="text-align:left;"| Sosialistinen vasemmistopuolue
| SV
| 
| 4,1
|  2,1
| 7
|  4
|-
| style="background-color:#5d961c;"|
| style="text-align:left;"| Vihreät
| MDG
| 
| 2,8
|  2,4
| 1
|  1
|-
| colspan="8" style="background-color:#E9E9E9"| 
|- style="font-weight:bold;"
| style="text-align:left;" colspan="3"| Yhteensä
| 
| 100 %
| style="background-color:#E9E9E9;"|
| 169
| style="background-color:#E9E9E9;"|
|}

## Lähteet
Kibble hound

**Kibble hound** on sukupuuttoon kuollut englantilainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Kibble hound oli matalaraajainen ja nopea.

## Luonne ja käyttäytyminen
Jaakko I:n aikakaudella kibble houndien sanottiin metsästäneen sekä vainun että näön avulla. 

## Alkuperä
Rodun alkuperästä on kaksi teoriaa: Thomas Bewickin mukaan se oli beaglen ja "vanhan englantilaisen ajokoiran" (southern hound) välinen risteytys; W.D. Duryn mukaan se oli southern houndista tai talbot houndista jalostettu lyhytraajaisempi versio, jonka kehittämiseen oli mahdollisesti käytetty Edvard II:n walesinharriereita. Se tunnettiin jo 1500-luvulla, ja vuonna 1590 Thomas Cockaine neuvoi julkaisussaan *Treatise of Hunting* metsästäjiä kasvattamaan 14–15 paria pientä kibble houndia ja kaksi paria terrieriä. Kibble houndin arvellaan kuolleen sukupuuttoon 1900-luvun alkuvuosina. Sen uskotaan olleen nykyisten matalaraajaisten ajokoirien alkumuoto.

## Lähteet
Jeddah Corniche Circuit

**Jeddah Corniche Circuit** () on katurata Jeddassa Saudi-Arabiassa.

Radalla ajettiin ensimmäistä kertaa Formula 1 -kaudella 2021. Rata on 6,174 kilometriä pitkä, ja se on toiseksi pisin koko F1-kalenterissa Spa-Francorchamps’n jälkeen. Radalla on 27 mutkaa, joka on eniten koko F1-kalenterissa. Sen on suunnitellut saksalaisen F1-rata-arkkitehti Hermann Tilken poika Carsten. Osakilpailu ajetaan iltakilpailuna, ja se on Formula 1 -sarjan toinen iltakilpailu Singaporen GP:n lisäksi. Kaudella  radan ratavalleja ja -kiveyksiä muokattiin, koska kisajärjestäjät ja kuljettajat halusivat tehdä nopeasta radasta turvallisemman.

## Voittajat
### Formula 1

### Formula 2

### F1 Academy

### FIA World Touring Car Cup

## Lähteet
*Jeddah Corniche Circuit Formula1.com 

### Viitteet