open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vehkajärvi (järvi Jämsässä)

**Vehkajärvi** on Jämsän luoteisosassa sijaitseva seitsemän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 23 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länteen.

## Maantiede
Vehkajärven pituus on 400 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa pieni viljelysaukea. Järven itärannalta lähtee laskuoja itään Rimmiin (104,3 metriä mpy). Vehkajärven eteläpuolella sijaitsee Valkeajärvi, lounaassa on Jämsänjärvi ja idässä Pirttijärvi. Järven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 16543.

Vehkajärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehunsalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.

Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on lisäksi viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Vehkajärven lisäksi Kolojärvi, Porraslammi, Myllyjärvi ja Koivujärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy).

## Lähteet
Brasilian Sosiaalidemokraattinen puolue

**Brasilian Sosiaalidemokraattinen puolue** (, PSDB) on poliittinen puolue Brasiliassa. Puolue sai presidentinvaaleissa 2018 4,76 prosenttia äänistä, joka on noin viisi miljoonaa ääntä. Puolue oli neljänneksi suurin. Puolue kuuluu keskusta-vasemmistoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotisivut .
Sosiaaliliberaalinen puolue (Brasilia)

**Sosiaaliliberaalinen puolue** (portugaliksi: Partido Social Liberal, PSL) oli äärioikeistolainen puolue Brasiliassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotisivut
Yhdysvaltain terveysministeri

**Yhdysvaltain terveysministeri** () on Yhdysvaltain terveysministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kahdestoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu presidentin neuvojen antaminen terveyspolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.

Nykyinen terveysministeri on Robert F. Kennedy Jr.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brasilian Demokraattinen Liike

**Brasilian Demokraattinen Liike** () on brasilialainen keskustalainen puolue. Puolue sai yleisvaaleissa 2018 1,2 prosentin kannatuksen, eli noin 1,3 miljoonaa ääntä. Puolue oli vaalien seitsemänneksi suurin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotisivut.
Timo Turunen

**Timo Turunen** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

* Timo Turunen (s. 1948), jääkiekkoilija
* Timo Turunen (s. 1959), jääkiekkoilija
* Timo Turunen (s. 1964), jääkiekkoilija
* Timo Turunen (s. 1979), koripalloilija
* Timo Turunen (s. 1982), laulaja, tenavatähti.
Jaakko Helander

**Jaakko Helander** (s. 1971) on suomalainen kasvatustieteen tohtori, sosiaalipsykologi, psykoterapeutti ja ohjauksen dosentti. Hän työskentelee tutkijayliopettajana Hämeen ammattikorkeakoulussa ja dosenttina Jyväskylän ja Tampereen yliopistoissa. Koulutus-, kehittämis- ja tutkimustyön rinnalla hän toimii sivutoimisena psykoterapeuttina. Hän on julkaissut monipuolisesti tieteellisiä ja ammatillisia artikkeleita mm. ura- ja ohjausteorioista, elämänkulusta, kuntouttavasta ja monialaisesta ohjauksesta sekä nuorten kriiseistä.
Latvajärvi (täsmennyssivu)

**Latvajärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Latvajärvi, kylä Vienan Karjalassa
* Latvajärvi, järvi Hämeenlinnassa Evon retkeilyalueella
* Latvajärvi, järvi Jämsänkoskella
* Latvajärvi, järvi Kontiolahdella
* Latvajärvi, järvi Rovaniemellä
* Latvajärvi, järvi Punkalaitumella
* Latvajärvi, järvi Sastamalan Suodenniemellä
* Latvajärvi, järvi Suojärvellä
* Alainen Latvajärvi, järvi Ylöjärvellä
* Ylinen Latvajärvi, järvi Ylöjärvellä.
Etelävuori

**Etelävuori** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Harriet Etelävuori, o.s. *Eriksson* (s. 1947), lentoemäntä, malli ja Miss Suomi 1969
*Niclas Etelävuori (s. 1971), basisti (Amorphis)
*Paula Etelävuori (1953–2006), oopperalaulaja
*Sara Etelävuori (s. 1990), viulisti
Kiinan kansantasavallan hallinto

Tämä artikkeli käsittelee **Kiinan kansantasavallan hallintoa**. Kiinassa on oikeastaan kaksi hallinto-organisaatiota: toinen on puolueen hallinto ja päätöselimet, jotka tekevät todelliset päätökset, toinen puolestaan valtion hallinto ja päätöksentekoelimet, joissa päätökset virallisesti tehdään eli puolueen hyväksymät suunnitelmat vahvistetaan.

## Puolueen hallinto ja päätöksenteko
Kiinan kommunistista puoluetta johtaa pääsihteeri, joka on samalla yleensä myös Kiinan presidentti. Esimerkiksi Xi Jinpingin nimitti puolueen keskuskomitea marraskuussa 2012 ensin Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeriksi ja Kiinan kommunistisen puolueen keskussotilaskomission puhemieheksi. Seuraavassa maaliskuussa 2013 valtiollinen kansankongressi nimitti hänet Kiinan presidentiksi. 
 
## Valtion hallinto ja päätöksenteko
Kiinan kansantasavallan korkein päättävä elin Kiinan kansankongressi. Sen jäsenet valitaan maakunnallisissa kongresseissa. Näihin taas valitaan jäsenet paikallisissa kongresseissa. Paikalliskongressien jäsenet valitaan Kiinan paikallisvaaleissa.

## Lähteet
Koskaan et muuttua saa

**Koskaan et muuttua saa** on alun perin ranskalainen Hubert Ballayn ja Guy Boyerin instrumentaalisävellys *Adagio cardinal*, johon Juha Vainio kirjoitti suomenkieliset sanat. Musiikin sovituksesta vastasi Nacke Johansson. Musiikkikappaleen esitti ja levytti Pasi Kaunisto keväällä 1969. Laulu muodostui Pasi Kauniston läpimurtoiskelmäksi. Kappale nousi Suomessa levymyyntilistan ykköseksi vuonna 1969 ja yhdeksi 1960-luvun suosituimmista suomalaisista iskelmistä.

*Adagio cardinal* on sävelletty valssimusiikin tahtiin. Sen levytti orkesterisovituksena ranskalainen Raymond Lefèvre Et Son Grand Orchestre vuonna 1969.

Hubert Ballay oli tunnettu ranskalainen säveltäjä ja sanoittaja, joka mm. sanoitti Petula Clarkin kappaleita hänen ranskankielisiä esityksiään varten. 

Juha Vainion sanoittama laulu kertoo vuosien vierimisestä ihmisen elämässä: lapsuuden ja nuoruuden jäämisestä taa, aikojen vaihtumisesta ja haaveiden haihtumisesta. Laulun sanoihin sisältyy runollinen, mutta epärealistinen toive elämänkumppanin muuttumattomuudesta. Laulu alkaa sanoin: "Vaihtuvat päivät, Pois leikit nuo jäivät, Mut koskaan et muuttua saa, Vuodet niin kulkee, Ne paljon pois sulkee, Mut koskaan et muuttua saa." 

Pasi Kauniston lisäksi kappaleen ovat levyttäneet mm. Kai Hyttinen (1978), Eija Sinikka (2004) ja Jarkko Honkanen (2011).

## Lähteet
Johannes Kert

**Johannes Kert** (3. joulukuuta 1959 Petseri, Neuvostoliitto – 4. maaliskuuta 2021) oli virolainen poliitikko ja entinen upseeri, sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti. Hän toimi Viron puolustusvoimien komentajana vuosina 1996–2000. Hän jäi eläkkeelle armeijasta vuonna 2008.

## Toiminta Neuvostoliiton aikaan

Johannes Kert kävi koulunsa Võrussä ja jatkoi sen jälkeen Tarton yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa. Valmistuttuaan vuonna 1981 hän työskenteli urheiluvalmentajana ja valokuvaajana. Sen jälkeen hän palveli neuvostoarmeijassa upseerina vuosina 1983–1985 yleten kapteeniksi. Hänen palveluspaikkansa oli Neuvosto-Liettuassa. Vuonna 1988 hän valmistui Neuvosto-Ukrainan Harkovan panssariupseerien johtajakoulusta.

## Viron armeijassa

Viron uuden itsenäisyyden aikaan Johannes Kert liittyi Viron armeijaan sen upseeritehtäviin toimien muun muassa Kuperjanovin jalkaväkipataljoonan komentajana vuonna 1992. Vuosina 1993–1996 Kert toimi Kaitseliiton komentajana. Sen jälkeen hän toimi Viron puolustusvoimien komentajana vuosina 1996–2000. Hän oli tuolloin Euroopan nuorin puolustusvoimien komentaja. Hänen erottuaan puolustusvoimain komentajan tehtävistä Kert jatkoi seuraajansa neuvonantajana ja toimi Viron maavoimien komentajana vuosina 2001–2002. Sen jälkeen hän toimi Viron sotilaallisena edustajana NATOssa ja Euroopan unionissa vuosina 2002–2008, jolloin hän jätti Viron puolustusvoimat.

## Virolaisena poliitikkona

Kert liittyi vuonna 2014 Viron reformipuolueeseen. Hänet valittiin kahdesti Riigikoguun, ja hän oli kansanedustajana 2015–2021. Kert kuoli kesken toisen edustajakautensa. Hänen varaedustajansa oli Tiiu Aro.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
California (Blink-182:n albumi)

**California** on Blink-182:n seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 1. heinäkuuta 2016.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 	 	
# 
# 
# 	
# 
# 	
# 
# 
# 
# 

### Japanin bonuskappale
#

### Deluxe painoksen bonuslevy
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* California Discogsissa
Nine (Blink-182:n albumi)

**Nine** on Blink-182:n kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2019.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Japanin bonuskappale
#

## Arvostelut
* Soundi: 

## Kokoonpano
* Mark Hoppus - bassokitara, laulu
* Travis Barker - rummut
* Matt Skiba - kitara, laulu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nine Discogsissa
Sorjasara

**Sorjasara** (*Carex krausei*) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja sarojen (*Carex*) sukuun kuuluva kasvilaji. Sorjasara ei kuitenkaan ole selkeä laji, vaan osa tutkijoista pitää sitä hapsisaran (*Carex capillaris*) alalajina, muunnoksena tai muotona. Sorjasaraa on kutsuttu suomeksi myös nimellä *sirosara*, mutta sirosara on myös *Carex brunnea*-lajin suomenkielinen nimi.

Sirosaran varret voivat kasvaa 15–35 cm korkeiksi. Sen lehtilavat ovat 2–8 cm pitkiä ja 1–2 mm leveitä. Sirosaran kukintona on useasta tähkästä muodostuva tähkistö, jossa on noin viidestä kymmeneen pientä tähkää. Pullakot ovat 1,5–3,3 mm pitkiä sekä 0,7–1 mm leveitä, ja niissä on 0,3–0,7 mm pitkä suuota.

Sorjasaraa kasvaa kosteusoloiltaan monenlaisilla kasvupaikoilla kalkkipitoisella tundralla, rannoilla ja niityillä. Sorjasaraa tavataan Euraasiassa, Grönlannissa, Kanadassa sekä Alaskassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Carex krausei'' 
* JSTOR Global Plants: ''Carex krausei'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Carex krausei''
Yozgat

**Yozgat** on kaupunki ja piirikunta Turkin Yozgatin maakunnassa Anatolian keskiosissa. Kaupunki on saanut alkunsa 1700-luvulla. Yozgatin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 104&nbsp;079 ja kaupungin 90&nbsp;206.

## Maantiede

Yozgat sijaitsee Turkin Yozgatin maakunnassa Anatolian keskiosan pohjoisosassa. Kaupungin läpi kulkee Delice-joen sivujoki. Paikan korkeus merenpinnasta on 1&nbsp;320 metriä.

## Historia

Nykyisen Yozgatin alue oli pääosin maaseutua ennen sen kaupungin petustamista 1700-luvun puolivälissä. Yozgatin perustivat Çapanoğlu-suvun jäsenet. Suku tunnettiin Keski-Anatolian mahtisukuna, ja sen vaikutusvalta ulottui myös alkuperäisen tukialueen Bozokin sancakin ulkopuolelle. Paikalle alettiin houkutella siirtolaisia, joista osa oli muitakin kuin muslimeja. Tällaisten uusien kaupunkien perustamiseen saatiin tukea valtiolta. Kaupunkiin rakennutettiin vuonna 1778 esimerkiksi sen pääasiallinen moskeija ja perustajasuvun mausoleumi. Vuonna 1892 kaupungissa oli noin 15&nbsp;000 asukasta.

Yozgat liittyy Turkin itsenäisyyssodan tapahtumiin. Edelleen merkittävissä asemissa olleet Çapanoğlu-suvun jäsenet kapinoivat Mustafa Kemalin johtamia Turkin kansallismielisiä vastaan osmanisulttaani Mehmed VI:n nimissä. Çerkes Ethemin komentamat kansallismieliset joukot kukistivat kapinan, mutta Kemalin kieltäydyttä luovuttamasta Ethemille kapinoinnin aloittajana nähtyä kuvernööriä parin välille syntyi sittemmin paisuvia erimielisyyksiä.

## Väestö
Turkin tilastokeskuksen mukaan Yozgatin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 104&nbsp;079, joista itse kaupungissa asui 90&nbsp;206.

## Lähteet
Nazilli

**Nazilli** on piirkunta ja kaupunki Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Nazillin väkiluku oli 159&nbsp;544. Nazilli on Aydınin maakunnan toiseksi suurin kaupunki Aydınin jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Policen diskografia

Tämä on brittiläisen rockyhtyen The Policen diskografia

## Albumit
* 
* 
* 
* 
* 

## Live-albumit
* 
* 

## Kokoelma-albumit
* 
* 
* 
* 
* 

## EP:t
* 

## Singlet
Kaikki Englannin julkaisuja, julkaisupäivämääriä ja levy-yhtiölle A&M, jos ei toisin mainittu.

* Fall Out / Nothing Achieving (Illegal Records), toukokuu 1977 
* Roxanne / Peanuts, huhtikuu 1978 
* Can’t Stand Losing You / Dead End Job, syyskuu 1978 
* So Lonely / No Time This Time, marraskuu 1978 
* Roxanne / Can’t Stand Losing You (poliisin virkamerkin muotoinen kuvasingle), toukokuu 1979 
* Message In A Bottle / Landlord, syyskuu 1979 
* Walking On The Moon / Visions of the Night, marraskuu 1979 
* Message In A Bottle / Message In A Bottle (sheriffin virkamerkin muotoinen kuvasingle), toukokuu 1980 
* The Police Six Pack (viisi edellistä A&M singleä + The Bed’s Too Big Without You (mono) / Truth Hits Everybody (live), kesäkuu 1980 
* Don’t Stand So Close To Me / Friends, syyskuu 1980 
* De Do Do Do De Da Da Da / A Sermon, joulukuu 1980 
* De Do Do Do De Da Da Da / Friends, US, 1980 
* De Do Do Do De Da Da Da (japaninkielinen versio) / De Do Do Do De Da Da Da (espanjankielinen versio), US, 1980 
* Message In A Bottle / De Do Do Do De Da Da Da (japaninkielinen versio), Japani, 1980 
* Don’t Stand So Close To Me / De Do Do Do De Da Da Da (poliisin virkamerkin muotoinen kuvasingle), US, maaliskuu 1981 
* Invisible Sun / Shambelle, syyskuu 1981 
* Every Little Thing She Does Is Magic / Flexible Strategies, lokakuu 1981 
* Spirits In The Material World / Low Life, joulukuu 1982 
* Every Breath You Take / Murder by Numbers, toukokuu 1983 
* Wrapped Around Your Finger / Someone to Talk to, heinäkuu 1983 
* Synchronicity II / Once upon a Daydream, lokakuu 1983 
* King Of Pain / Tea in the Sahara (live), tammikuu 1984 
* Don’t Stand so Close to Me ’86 / Don’t Stand so Close to Me (live), lokakuu 1986 
* Roxanne ’97 (Puff Daddy Remix Radio Edit) / Walking On The Moon (Roger Sanchez EVA Edit), 1997
* When the World Is Running Down, 2000

## Videoalbumit
* Around the World (1982)
* Synchronicity Concert (1984)
* Every Breath You Take: The Videos (1986)
* Outlandos to Synchronicities – A History of The Police Live! (1995)
* The Very Best of Sting & The Police (1997)
* Everyone Stares: The Police Inside Out (2006)
* Greatest Video Hits (2007)
* Reggatta de Blanc (2007)
* Better Than Therapy (2008)
* Certifiable: Live in Buenos Aires (2008)
* Can't Stand Losing You: Surviving The Police (2012)
* Rock'n'Roll of Corse (2017)

## Musiikkivideot
* "Roxanne" (1978)
* "Can't Stand Losing You" (1978)
* "Message in a Bottle" (1979)
* "Walking on the Moon" (1979)
* "The Bed's Too Big Without You" (1979)
* "So Lonely" (1980)
* "Don't Stand So Close to Me" (1980)
* "De Do Do Do, De Da Da Da" (1980)
* "Spirits in the Material World" (1981)
* "One World (Not Three)" (1981)
* "Demolition Man" (1981)
* "Every Little Thing She Does Is Magic" (1981)
* "Invisible Sun" (1982)
* "Every Breath You Take" (1983)
* "Wrapped Around Your Finger" (1983)
* "Synchronicity II" (1983)
* "King of Pain" (1983)
* "Don't Stand So Close to Me '86" (1986)
Heikki Iiskola

**Heikki Iiskola** (s. 12. kesäkuuta 1998 Helsinki) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka on edustanut Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa Westend Indiansia kaudella 2017–2018 ja Esport Oilersia kaudesta 2018–2019 alkaen.

## Lähteet
Philippe Zinda Kaboré

**Philippe Zinda Kaboré** (tai *Kaboré Zinda*, 18. marraskuuta 1920 Koudougou – 25. toukokuuta 1947 Abidjan) oli burkinalainen poliitikko, joka toimi Ranskan kansalliskokouksen edustajana vuosina 1946–1947.

Zinda Kaboré syntyi mosipäällikköjen sukuun Ranskan Ylä-Voltassa. Hän opiskeli William Ponty -koulussa ja Dakarin lääketieteellisessä oppilaitoksessa ja valmistui farmaseutiksi. Vuodesta 1940 lähtien hän työskenteli ensin Bamakossa ja sitten Bobo-Dioulassossa.

Zinda Kaboré kiinnostui politiikasta toisen maailmansodan jälkeen. Hän oli perustamassa Rassemblement démocratique africain -puoluetta vuonna 1946 ja tuli valituksi sen listalta Ranskan kansalliskokoukseen Norsunluurannikon edustajana. Hän kuoli seuraavana vuonna sydänkohtaukseen.

## Lähteet
Kurön

**Kurön**, jota kutsutaan myös nimellä *Hoppets Ö*, on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.

## Maantietoa
Kurön sijaitsee Mälarenin itäosassa Södra Björkfjärdenin ja Prästfjärdenin välissä. Saaren länsipuolella sijaitsee Ridön ja saarien väliin jää 700 metriä leveä salmi Kurösund. Kurönin koillispuolella kilometrin päässä on Adelsönin lounaispää. Saaren luode-kaakko -suunnissa on järvenselkää kuuden kilometriä, mutta kohtisuorissa suunnissa vain parin kilometriä. Saaren pituus on 2,1 kilometriä ja leveys on 1,3 kilometriä. Sen pinta-ala on 185 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on metsäinen saari, josta on raivattu peltomaaksi alle viidesosa sen pinta-alasta. Pellot ovat nykyään niittyinä. Saaren asutus on keskittynyt Kurönin kylään, joka sijaitsee itärannassa. Muualla saarella sijaitsee kaksi asuntoa.
 
Saaren on omistanut vuodesta 1912 lähtien pelastusarmeija, jonka kuntouttaa siellä päihderiippuvaisia ihmisiä. Vuoteen 2009 vastaanotettiin saarelle vain miehiä, mutta nykyään otetaan hoidettaviksi kaikkia. Saaren rakennukset ovat Pelastusarmeijan käytössä.

## Historiaa
Arkeologiset tutkimukset osoittavat, että saarella on asuttu vähintään 3&nbsp;000 vuotta. Lähellä saaren huippua on löydetty paasiarkku ja pengottu kiviröykkiö. Röykkiö on tulkittu olevan hiidenkiuas 1800–500 eaa. eli pronssikaudelta. Mälaren oli silloin merenlahti, jonka saaristossa  saari oli tuolloin. Lahden vedenpinta sijaitsi silloin 15–20 metrin korkeudessa mpy. Saaren huipulla olisi tutkijoiden mukaan varoitusketjun vartiopaikka ja merkkitulen sytytyspaikka. Se kuului varoitusketjuun, jonka lähimmät paikat olivat Kungshattissa, Vårbyssä, Bockholmssundetissa ja tällä saarella. Täältä varoitustuli nähtiin Adelsönissä ja Björkönissä. Maankohoaminen on vaikuttanut saaren rantaviivan kulkuun vielä 1630-luvun jälkeenkin. Kartturi Sven Månssonin kartassa oli saaren eteläisellä itärannalla syvä lahti ja saari muistutti tuolloin E-kirjainta. Saari kuului tuohon aikaan kruunulle. Vuonna 1645 osti Carl Carlsson Gyllenhielm saaren rälssitorpan itselleen. Vero-oikeus siirtyi myöhemmin vapaaherra Henrik Hornille, joka joutui luopumaan siitä 1668, mutta sai sen takaisin vuonna 1689. Vuonna 1693 peruutti kuningas Kaarle IX kuitenkin tuon oikeuden reduktiossaan.

Vuonna 1871 havaitsi renki Jan Erik Vanselius peltoa kyntäessään maassa kiiltävän esineen. Se osoittautui kullasta valmistetuksi kaularenkaaksi (), joka painoi 168 grammaa. Se arvellaan tulleen maahan kaivetuksi viikinkiaikana 500–1100 jaa. Renki sai löytöpalkkioksi 371 riikintaaleria ja 71 äyriä päälle. Rengas on esillä Historiska Museetin näyttelyssä.

## Katso myös
* Luettelo Mälarenin saarista

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kurön, Pelastusarmeija
* Entiset saaren verkkosivut
Yeşilköy

**Yeşilköy** eli **San Stefano** () on nykyisin Istanbulin kaupunkialueella sijaitseva historiallinen kylä. Se tunnetaan esimerkiksi Turkin sodan päättäneen San Stefanon rauhan allekirjoituspaikkana. Nykyisin se kuuluu Istanbulin Bakırköyn piiriin.

## Sijainti

Yeşilköy sijaitsee Turkissa nykyisellä Istanbulin kaupunkialueella noin 15 kilometriä kaupungin keskustasta Marmaranmeren rannikolla. Nykyisin Yeşilköy on Istanbuliin kuuluvan Bakırköyn piirin naapurusto (*mahalli*).

Yeşilköyssä sijaitseva nykyinen Istanbul-Atatürkin kansainvälinen lentoasema oli alun perin vuonna 1911 perustettu Yeşilköyn lentotukikohta.

## Historia

Nykyisen Yeşilköyn alkuperäinen kreikkalainen nimi oli Ágios Stéfanos ja turkiksi sitä kutsuttiin nimellä Ayastefanos. Paikkaa ei tunneta historiallisista lähteistä vielä Bysantin valtakunnasta. Ristiretkistä kirjoittanut Geoffroi de Villehardouin mainitsee kuitenkin ristiretkeläisten laivaston saapuneen "Pyhän Stefanoksen luostarille kolmen leguan päässä Konstantinopolista" vuonna 1203.

Osmanit valtasivat lopulta Bysantin valtakunnan alueet. Heidän tehdessään sotaretkiä Serbiaan vuonna 1454 sulttaani Mehmed II siirrätytti monia hyökkäysalueen asukkaita nykyisen Yeşilköyn paikalle. Tästä lienee saanut alkunsa sittemmin paikalle muodostunut kylä. Vuonna 1498 paikalla mainitaan asuneen yhteensä noin 170 henkilöä. Heistä noin puolet oli maaorjia ja puolet vapaita. Suurimmalla osalla oli slaavilainen tai kreikkalainen sukunimi. Evliya Çelebi mainitsi Ayastefanosin 1600-luvun puolivälillä kuvaillen sen sisältävän tekken, basaarin ja kaksi kirkkoa. Kylästä toimitettiin maitoa pääkaupungissa sijainneelle jogurttitehtaalle.

Valakian ruhtinas Constantin Brâncoveanu asettui taloon kylässä hänen jouduttuaan syrjäytetyksi kotimaassaan vuonna 1713. Samalla vuosisadalla kylän taloudelliseen kehitykseen vaikutti huomattavasti armenialainen Dadian-suku. He rakennuttivat vuonna 1796 viereiseen Azadlin kylään ruutitehtaan. Seuraavan vuosisadan puolella vuonna 1826 Ohannes Dadyan rakennutti armenialaisen Pyhän Stefanoksen kirkon ja kreikkalaisen samalle pyhimykselle omistetun kirkon. Vuonna 1862 aloitti toimintansa kreikkalainen koulu ja vuonna 1865 rakennutettiin katolinen kirkko. Ensimmäinen moskeija valmistui vuonna 1905. Höyrylaivaliikenne pääkaupunkiin alkoi vuonna 1852 ja 1880-luvulla alkoi rautatieliikenne.

Venäläiset valtasivat paikkakunnan vuosine 1877–1878 Turkin sodan aikana. Sodan päättänyt San Stefanon rauha allekirjoitettiin paikan päällä 3. maaliskuuta 1878. Vuonna 1905 kylässä asui 160 perhettä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeisenä aikana Turkin ja Kreikan välillä järjestettiin suuria väestönvaihtoja, jotka eivät kuitenkaan sisältäneet Ayastefanosin asukkaita. Kylä sai nykyisen nimensä Yeşilköy vuonna 1924.

## Lähteet
Joseph Conombo

**Joseph Issoufou Conombo** (9. helmikuuta 1917 Combissiri – 20. joulukuuta 2008 Nazougma) oli burkinalainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1978–1980.

Joseph Conombo syntyi maanviljelijän perheeseen. Hän opiskeli William Ponty -koulussa ja valmistui lääkäriksi Dakarin lääketieteellisestä oppilaitoksesta vuonna 1942. Toisen maailmansodan aikana hän palveli lääkärinä Ranskan armeijassa.

Työskennellessään Batién sairaalassa vuonna 1945 Conombo liittyi Union voltaïque -puolueeseen, joka vaati Norsunluurannikon, Ranskan Sudanin ja Nigerin kesken jaetun Ylä-Voltan uudelleen perustamista. Vuonna 1948 hänet valittiin maan edustajaksi Ranskan unionin neuvostoon. Pariisissa Conombo täydensi lääketieteen opintojaan.

Conombo edusti Ylä-Voltaa Ranskan kansalliskokouksessa vuosina 1951–1958. Vuosina 1954–1955 hän toimi Pierre Mendès Francen hallituksen valtiosihteerinä. Conombo oli yksi ensimmäistä afrikkalaisista Ranskan hallituksessa.

Conombo ja Henri Guissou perustivat vuonna 1955 uuden puolueen Parti social pour l’émancipation des masses africaines. Vuonna 1956 se yhtyi Parti démocratique voltaïque’in kanssa Conombon johtamaksi puolueeksi Parti démocratique unifié. Se hajosi Ouezzin Coulibalyn muodostettua hallituksen vuoden 1957 vaalien jälkeen, jolloin Conombo perusti uuden puolueen Groupe solidarité voltaïque.

Ylä-Voltan itsenäistyttyä Conombo toimi Ouagadougoun kaupunginjohtajana vuosina 1960–1965. Vuosina 1966–1968 hän oli Sangoulé Lamizanan sotilashallituksen kansanterveysjohtaja. Conombo pidätettiin vuonna 1969 syytettynä varojen väärinkäytöstä, mutta oikeus vapautti hänet. Vuonna 1971 Conombosta tuli Gérard Ouédraogon hallituksen ulkoministeri, mutta vuonna 1973 hän siirtyi hallituksen hajottaneeseen oppositioon.

Conombo valittiin Union démocratique voltaïque -puolueen johtajana Ylä-Voltan pääministeriksi vuonna 1978. Hänet pidätettiin presidentti Lamizanan kaataneessa vallankaappauksessa vuonna 1980. Thomas Sankaran hallitus armahti hänet vuonna 1984.

## Lähteet
Kidekenttäteoria

**Kidekenttäteoria** on malli, joka kuvaa kiteisten yhdisteiden, ja erityisesti siirtymämetalliyhdisteiden ominaisuuksia perustuen niiden elektronirakenteeseen. Kidekenttäteoriaa voidaan soveltaa kiteisten aineiden värien muodostumiseen ja magneettisten ominaisuuksien selittämiseen. Mallia käytetään muun muassa ominaisuuksiltaan haluttujen yhdisteiden suunnitteluun. Kidekenttäteoriaa yhdistettynä molekyyliorbitaaliteoriaan kutsutaan ligandikenttäteoriaksi.

## Kidekenttäteorian periaatteet

Kidekenttäteoriassa atomien katsotaan olevan kovia, joustamattomia ja pallomaisia. Jokaisella atomilla on kiderakenteessa oma paikkansa, eli samassa paikassa ei voi olla kahta atomia. Ionien katsotaan olevan pallomaisia varauksia. Kaikkien vuorovaikutusten atomien välillä katsotaan olevan elektrostaattisia. Kidekenttäteoria tarkastelee erityisesti d-orbitaalien energioita. D-orbitaaleja on viisi, ja ne ovat dxy-, dxz-, dyz-, dz2- ja dx2-y2-orbitaalit. Näissä x, y ja z viittaavat karteesisen koordinaatiston akseleihin. Usein orbitaaleja pidetään energialtaan samanarvoisina eli degeneroituneina. Kidekenttäteorian mukaan näin ei kuitenkaan ole, vaan orbitaalit, jotka ovat sidosten suuntaisia, ovat energialtaan matalammalla kuin orbitaalit, jotka ovat sidosten välissä. Tätä kutsutaan energiatilojen jakautumiseksi eli splittautumiseksi. Energiatilojen splittautumiseen vaikuttavat seuraavat tekijät:
#Mikä siirtymämetalliatomi on kyseessä
#Mikä on siirtymämetallin hapetusluku, koska eri hapetusluvuilla metalli-ionien elektronirakenteet ovat erilaisia ja ionit suosivat erilaisia koordinaatiolukuja.
#Ionin koordinaatioluku eli montako ligandia siihen on sitoutunut
#Ligandin laatu. Erilaiset ligandit suosivat erityyppisiä sitoutumisia ja tähän vaikuttaa muun muassa ligandin koko.

D-orbitaaleista orbitaaleilla dxy, dxz ja dyz on usein matalampi energia kuin orbitaaleilla dz2- ja dx2-y2. Kolmea ensimmäistä kutsutaan usein yhteisnimityksellä t2g-orbitaalit, ja kahta muuta kutsutaan nimityksellä eg-orbitaalit. Orbitaalien t2g ja eg välistä energiatilaeroa kutsutaan kidekentän jakautumisenergiaksi tai kidekentän stabilisaatioenergiaksi, ja oktaedrisen sitoutumisgeometrian tapauksessa siitä käytetään tunnusta Δo tai 10Dq. 

Elektronit voivat jakautua t2g- ja eg-orbitaaleille. Mikäli energiaero Δo on suuri, ovat elektronit ainoastaan t2g-orbitaaleilla ja yhdistettä kutsutaan matalan spinin yhdisteeksi. Jos energiaero on pieni, sijoittuvat elektronit myös eg-orbitaaleille ja tällöin on kyseessä korkean spinin yhdiste. Magneettiset ominaisuudet ja yhdisteen väri perustuvat spintyyppiin. Sijoittautumiseen vaikuttaa ligandien laatu ligandien spektrokemiallisen sarjan mukaan . Spektrokemiallinen sarja on 
:I<sup>−</sup> −]] −]] −]] −]] −]] 2O]] 3]] 2]] −]] < CO 

Spektrokemiallisessa sarjassa vasemmalla olevat ligandit suosivat korkean spinin yhdisteiden muodostumista, kun taas oikealla olevat suosivat matalan spinin yhdisteiden muodostumista. 

## Yhdisteen sitoutumisgeometria ja spinien jakautuminen

## Lähteet
Unescon maailmanperintökohteet Palestiinassa

**[[Unesco]]** on nimennyt Palestiinassa viisi kohdetta maailmanperintöluetteloon.

## Maailmanperintökohteiden sijainti

## Maailmanperintökohteet

## Lähteet
Daniel Hjort (ooppera)

**Daniel Hjort** on Selim Palmgrenin kuusikuvaelmainen ooppera. Sen ruotsinkielinen libretto on kokonaisuudessaan johdettu Josef Julius Wecksellin samannimisestä näytelmästä. Juoni sijoittuu vuoden 1599 Turun linnaan ja sen ympäristöön. Teos kantaesitettiin 21. huhtikuuta 1910 Turun ruotsalaisessa teatterissa säveltäjän itsensä johdolla.

Palmgren aloitti työskentelyn *Daniel Hjort* -oopperan parissa Italiassa vuonna 1907 ja saattoi työnsä päätökseen Turussa 1909. Teos oli kantaesityksessään suuri menestys ja tuli myöhemmin samana vuonna (1910) esitetyksi Helsingissä. Oopperaa pidettiin aikanaan erityisen vaativana. Seitsemäntoistavuotisen esitystauon jälkeen *Daniel Hjort* esitettiin uudelleen vuonna 1929, tosin tällä kertaa suomeksi Suomalaisessa oopperassa.

Palmgren laati teoksestaan vuonna 1938 uudistetun version. Hän muutti uudistustyön yhteydessä dramaturgiaa, muotoa ja orkestrointia. Vuonna 1996 Finlandia Records julkaisi *Daniel Hjortin* tästä uudistetusta versiosta levytyksen, jolla Ulf Söderblom johtaa Turun filharmonista orkesteria.

## Lähteet
Barbie (vuoden 1991 videopeli)

**Barbie** on Imagineeringin kehittämä ja Hi Tech Expressionsin vuonna 1991 julkaisema tasohyppely Nintendo Entertainment Systemille ja MS-DOS:ille. Peli perustuu samannimiseen nukkeen ja se on harvoja tytöille suunnattuja NES-pelejä.

## Juoni
Peli sijoittuu Barbien uneen, jossa hänen täytyy matkata kolmen eri maailman läpi keräten tavaroita joita hän tarvitsee tapaamiseen Kenin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Porraslammi (Jämsä, Hirvelänkylä)

**Porraslammi** on Jämsän luoteisosassa sijaitseva 2,3 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 25 kilometriä luoteeseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin kuusitoista kilometriä länteen.

## Maantiede
Porraslammin pituus on 250 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa suoalue. Järven kaakkoisrannalta lähtee Porrasoja, joka virtaa Porrassuon halki etelään Rimmiin (104,3 metriä mpy).

Porraslammi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehusalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.

Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on myös viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Porraslammin lisäksi Vehkajärvi, Kolojärvi, Myllyjärvi ja Koivujärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy).

## Lähteet
Moshe Rachmilewitz

**Moshe Rachmilewitz** (1899–1985) oli israelilainen hematologi. Hänelle myönnettiin lääketieteen Israel-palkinto vuonna 1964.

Rachmilewitz syntyi juutalaisperheeseen Venäjällä ja opiskeli Königsbergissä ja Berliinissä, ja muutti Palestiinan brittiläiseen mandaattiin vuonna 1926. Hän oli yksi vaikutti merkittävästi Israelin terveydenhuoltojärjestelmän kehittämiseen ja vaikutti myös kansainvälisesti Maailman terveysjärjestön jäsenenä.

## Lähteet
Bafajärvi

**Bafajärvi** (turk. **Bafa Gölü**) on suuri järvi Turkin Aydınin maakunnassa, Söken piirikunnassa. Järvi ja sen ympäristö on myös osa kansallispuistoa.

## Kuvia

Tiedosto:Bafa lake.JPG
Tiedosto:Bafa Gölü2 2.jpg
Tiedosto:Miletus Bay silting evolution map-en.svg
Tiedosto:Triple.jpg

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taiteilijaelämää (täsmennyssivu)

**Taiteilijaelämää** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

**[[Taiteilijaelämää]]*, Ismo Alangon sooloalbumi vuodelta 1995
*”Taiteilijaelämää”, Ismo Alangon kappale
**[[Taiteilijaelämää (Strauss)|Taiteilijaelämää]]* (*Künstlerleben*), Johann Strauss nuoremman säveltämä valssi
**[[Taiteilijaelämää (televisio-ohjelma)|Taiteilijaelämää]]*, suomalainen televisio-ohjelma
**[[Taiteilijaelämää (kirja)|Taiteilijaelämää]]*, Eva Mannerheim-Sparren kirja
Unescon maailmanperintökohteet Turkmenistanissa

**[[Unesco]]** on nimennyt Turkmenistanissa viisi kohdetta maailmanperintöluetteloon. Kohteista neljä on kultuurikohteita ja yksi on luonnonkohde. Kaksi kohteista sisältää paikkoja useammassa maassa.

## Maailmanperintökohteiden sijainti

## Maailmanperintökohteet

## Lähteet
Jessica Malsiner

**Jessica Malsiner** (s. 23. syyskuuta 2002) on italialainen mäkihyppääjä.

Malsiner kilpaili mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen kerran helmikuussa 2020 Slovenian Ljubnossa ja sijoittui 20 parhaan joukkoon ensimmäisen kerran tammikuussa 2021 Saksan Titisee-Neustadtissa ollessaan peräkkäisissä kilpailuissa 18:s ja 20:s. Helmikuussa 2021 hän oli Romaniassa Rasnovin maailmancup-kilpailussa 20:s.

Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Malsiner sijoittui normaalimäen kilpailussa 15:nneksi ja oli paras italialainen. Pekingin olympialaisissa 2022 hän kilpaili ainoana italialaisena ja sijoittui 29:nneksi. Nuorten MM-kilpailuissa hän on parhaimmillaan yltänyt henkilökohtaisessa kilpailussa yhdeksänneksi ja joukkuekilpailussa kuudenneksi.

Malsinerin isosiskot Manuela ja Lara ovat myös maajoukkuetason mäkihyppääjiä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Technicolour (kappale)

**Technicolour** on australialaisen laulajan Montaignen esittämä kappale, jolla hän edusti Australiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa.   Kappale sijoittui ensimmäisessä semifinaalissa neljänneksitoista 28 pisteellä, jääden vaille finaalipaikkaa.

## Lähteet
Söke

**Söke** on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Söken väkiluku oli 121&nbsp;481.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Colin Campbell Cooper

**Colin Campbell Cooper Jr.** (8. maaliskuuta 1856 Philadelphia – 6. marraskuuta 1937 Santa Barbara) oli yhdysvaltalainen taidemaalari. Hänen tyylisuuntauksensa oli impressionismi. 
## Elämänvaiheita
Campbell Cooper syntyi perheeseen, jossa arvostettiin kulttuuria. Äiti harrasti akvarellimaalausta ja kirurgi-isä oli kiinnostunut musiikista ja kirjallisuudesta. Poikansa lahjakkuuden havaittuaan vanhemmat kannustivat häntä taideopintojen pariin. Campbell Cooper kirjoittautui Pennsylvanian taideakatemiaan ja hänen opettajansa oli tuolloin kiistanalainen Thomas Eakins.  

Monien aikakautensa nuorten yhdysvaltalaisten taiteilijoiden tapaan Campbell Cooper jatkoi opintojaan Pariisissa. Vuonna 1886 hän opiskeli Academie Julianissa ja opiskelujensa jälkeen hän matkaili Euroopassa. Matkailusta muodostui hänelle merkittävä harrastus ja hän matkaili läpi elämänsä Euroopassa aina kun voi. Nuoruudenmatkallaan hän maalasi Euroopassa useita maalauksia, mutta valitettavasti monet niistä tuhoutuivat tulipalossa vuonna 1896. 

Palattuaan Philadelphiaan Campbell Cooper toimi taideopettajana Drexel Institutessa missä toimi opettajana vuoteen 1897 jolloin muutti perustettuuaan perheen New Yorkiin. Avioliiton hän solmi vuonna 1897 Emma Lampertin kanssa, joka oli myös ammatiltaan taidemaalari. New Yorkissa löytyi uusi aihe: pilvenpiirtäjät. 

Vaimonsa kanssa Campbell Cooper matkusti Intiaan ja maalasi useita maata kuvaavia maalauksia. Kriitikot kehuivat hänen Taj Mahalia, Agraa ja Udaiporia esittäviä maalauksiaan. Ollessaan matkalla Eurooppaan vuonna 1912, Campbell Cooperit ostivat lipun RMS Carpathialta. Matka keskeytyi, kun laiva auttoi RMS Titanicin haaksirikosta pelastuneita matkustajia. Campbell Cooper teki tapahtumasta myöhemmin maalauksen.  

Campbell Cooperin pariskunta matkusti ensimmäistä kertaa Kaliforniaan vuonna 1915 ja viettivät siitä lähtien talviaan siellä. Campbell Cooper muutti sinne pysyvästi vuonna 1921 jäätyään leskeksi. Hän otti vastaan Santa Barbaran taidekoulun dekaanin viran. Hän piti kuitenkin edelleen asuntonsa New Yorkissa. Vuonna 1927 hän solmi uuden avioliiton Marie Frehseen kanssa. Santa Barbarassa hän toimi aktiivisesti taidemuseon saamiseksi kaupunkiin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.artnet.com/artists/colin-campbell-cooper/
* http://books.google.fi/books?id=QkgvGYj34UMC&pg=PA74&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false
Pekka Kapanen

**Pekka Kapanen** (6. elokuuta 1878 Sortavalan maalaiskunta – 11. joulukuuta 1944 Kauhava) oli Sortavalassa toimineen Karjalan työväen sanomalehti-, kirjapaino- ja kirjansitomo-osuuskunnan johtaja vuosina 1907–1935.  Hän oli myös Suomen kirjatyöntekijöiden liiton Sortavalan osaston perustajajäsen ja luottamushenkilö, Sortavalan työväenyhdistyksen rahastonhoitaja ja kuoronjohtaja  sekä lehtien Päivän tiedot ja Kansa vastaava toimittaja.

## Tausta

Pekka Kapanen syntyi Sortavalan Kuokkaniemellä 6. elokuuta 1878. Hänen isänsä oli kruununtorppari. 

## Työura kirjapainoalalla
Kansakoulun käytyään hän hankki latojan koulutuksen Sortavalan kirjapaino oy:ssä. Ensimmäinen työpaikka oli Tampereella, missä hän työskenteli muun muassa Tampereen Uutisten taittajana noin vuoden verran. Sen jälkeen hän palasi Sortavalan kirjapainoon ja työskenteli siellä vuoteen 1907 saakka. 

Vuonna 1907 hän siirtyi Sortavalaan vuonna 1906 perustetun työväen kirjapainon taloudenhoitajaksi ja faktoriksi (tekninen johtaja). Kun se muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1928, Kapasesta tuli yhtiön toimitusjohtaja. Hän joutui jäämään halvaantumisen takia eläkkeelle vuonna 1935.

Karjalan Työväen Sanomalehti-, Kirjapaino- ja Kirjansitomo-osuuskunta julkaisi Rajavahti-lehteä. Rajavahdin tultua kenraalikuvarnöörin päätöksellä lakkautetuksi ensimmäisen maailmansodan ajaksi Kapanen sai vuonna 1915 luvan julkaista omissa nimissään Päivän tiedot nimistä ilmoitus- ja uutislehteä, jonka nimi vuonna 1918 muutettiin Kansaksi. Kapanen toimi molempien lehtien vastaavana toimittajana, mutta ei osallistunut varsinaiseen toimitustyöhön.

## Ammattiyhdistystoiminta
Vuonna 1899 Pekka Kapanen oli mukana perustamassa Suomen kirjatyöntekijöiden liiton Sortavalan osastoa Hän kuului sen johtokuntaan ja hoiti rahastonhoitajan tehtävää 25 vuotta.

## Osuustoiminta
Kapanen toimi lukuisissa Itä-Karjalan osuusliikkeen luottamustehtävissä vuodesta 1918 lähtien.

## Poliittinen toiminta
Vuonna 1903 Pekka Kapanen valittiin Sortavalan työväenyhdistyksen johtokuntaan. Hän toimi vuosien ajan yhdistyksessä monissa luottamustoimissa puheenjohtajasta (1912–1913) rahastonhoitajaan. Sortavalan työväenyhdistyksen menestyksekästä sekakuoroa Kapanen johti vuodesta 1901 alkaen yli 30 vuoden ajan.    

Kapasella oli useita kunnallisia luottamustoimia. Hän kuului jonkin aikaa Sortavalan maalaiskunnan valtuustoon ja Sortavalan kaupungissa useisiin toimi- ja lautakuntiin. Häntä arvostettiin kaikissa yhteiskuntapiireissä yli puoluerajojen.                                                                                                                                                                                                    

Pekka Kapanen oli naimisissa Matilda Kapasen (os. Räsänen) kanssa.  

Pekka Kapanen kuoli 11.12.1944 Kauhavan Varvaalla 66-vuotiaana.

## Lähteet
Matti Järvi

**Matti Olavi Järvi** (s. 27. lokakuuta 1932 Tuusula) on suomalainen uransa päättänyt kolmiloikkaaja. Järvi edusti urallaan Kellokosken Alkua ja Karkkilan Poikia.

Järvi sai Kalevan kisoissa kolmiloikassa hopeaa vuonna 1957 ja pronssia vuonna 1960. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa hän sai pronssia vuonna 1962. Järvi oli Kalevan kisoissa kuuden parhaan joukossa kaikkina vuosina 1955–1963 vuotta 1961 lukuun ottamatta. Järvi edusti Suomea maaotteluissa vuosina 1956–1962 TUL:n mestaruuden Järvi voitti vuosina 1954 ja 1956. Pituutta Järvi hyppäsi 704 cm ja korkeutta 185 cm. 110 m aitajuoksussa Järvi saavutti ajan 15,6 s.

Järvi toimi SVUL:n Uudenmaan piirin lajivalmentajana kolmiloikassa vuosina 1965–1968 ja Karkkilan poikien yleisurheilujaoston puheenjohtajana vuosina 1963–1969. Järvi on harrastanut musiikkia, elokuvakerhotoimintaa, ja kuntoilua. Karkkilan Soittokunnassa Järvi on soittanut vetopasuunaa vuosina 1965–2012. Järven kotikunta on Karkkila ja hän on ammatiltaan ollut teknikko ja metalliverstaan omistaja.
__NOTOC__ 
## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

Lähde

## Lähteet
Apotropaainen taikuus

**Apotropaainen taikuus** (myös *apotropainen taikuus*) on monissa uskonnoissa ja perinteissä esiintyvää suojelevaa sekä pahuutta tai onnettomuuksia torjuvaa taikuutta. Apotropaaisen taikuuden uskomus ilmenee usein käytännössä apotropaaisten merkkien käyttönä. Merkkien lisäksi apotropaaista taikuutta on voitu harjoittaa esimerkiksi soittamalla tietyntyyppisiä soittimia tai asettelemalla kiviä hautojen päälle. Joissakin kulttuureissa on annettu apotropaaisia nimiä, joiden on uskottu suojelevan kantajaansa.

Tunnettu nykyisinkin käytetty apotropaainen merkki on erityisesti Turkissa yleinen silmänmuotoinen Nazar-amuletti, jonka on uskottu suojaavan pahalta katseelta. Silmää symboloivat merkit ovat olleet yleinen apotropaaisen taikuuden muoto tuhansien vuosien ajan; niitä tunnetaan muinaisesta Egyptistä ja antiikin Kreikan arkaaiselta kaudelta lähtien. Myöhemmässä antiikin maailmassa yleinen suojeleva merkki oli Gorgoneion eli Medusan pää. Myös fallossymboleja on usein käytetty suojelevina merkkeinä. Suomessakin käytettyjä suojelevia taikamerkkejä ovat risti ja pentagrammi.


Cheshm-Nazar.JPG|Iranilainen Nazar-amuletti
Nazar boncuğu tailfin.jpg|Nazar-symboli lento&shy;koneessa
Ancient greek polychrome Gorgona antefix Eretria Greece.png|Muinais&shy;kreikkalainen Gorgoneion eli Medusan pää
Apotropaic pentagram at Niemala.jpg|Vanha pentagrammi Niemelän torpalla Seurasaaren ulkomuseossa


## Lähteet
Lasse Penttinen

**Lasse Penttinen** on suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan tenori.

Penttinen valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta vuonna 2005 ja täydensi opintojaan Wienin musiikki- ja teatteriyliopistossa Franz Lukasovskyn johdolla. Hänet palkittiin Schlossoper Haldenstein -kilpailussa Sveitsissä vuonna 2007. Vuonna 2009 Penttinen sai kiinnityksen Aachenin teatteriin, ja kausina 2010–2014 hän työskenteli solistina Darmstadtin valtionteatterissa. Penttinen on esiintynyt vierailijana useissa maissa ja myös tehnyt kotimaassaan vierailuja muun muassa Suomen Kansallisoopperassa ja -baletissa sekä Savonlinnan oopperajuhlilla. 

Penttinen on tehnyt roolisuorituksia muiden muassa Ludwig van Beethovenin, Alban Bergin, Hector Berlioz'n, Georges Bizet'n, Benjamin Brittenin, Gaetano Donizettin, Leoš Janáčekin, Tuomas Kantelisen, Joonas Kokkosen, Wolfgang Amadeus Mozartin, Giacomo Puccinin, Richard Straussin, Giuseppe Verdin ja Richard Wagnerin oopperoissa. Penttisen konserttiohjelmistoon ovat kuuluneet muiden muassa Johann Sebastian Bachin passiot, Georg Friedrich Händelin Messias-oratorio ja Gustav Mahlerin kahdeksas sinfonia. Hän on tulkinnut myös yksinlauluja.

Penttinen laulaa Sebastian Fagerlundin *[[Döbeln (ooppera)|Döbeln]]*-oopperasta BIS-levymerkille tehdyllä levytyksellä.

## Lähteet
József Gurovits

**József Gurovits** (23. marraskuuta 1928 Budapest – 3. maaliskuuta 2021 Zürich, Sveitsi) oli unkarilainen ratameloja ja olympiamitalisti.

Gurovits voitti parinsa Ferenc Vargan kanssa olympiapronssia miesten kajakkikaksikoiden 10&nbsp;000 metrin matkalta Helsingissä 1952. Hän kilpaili myös vuoden 1954 MM-kilpailuissa. Gurovits asui vaimonsa kanssa Sveitsissä yli 60 vuoden ajan. Hän kuoli sairastetuaan pitkään Zürichissä 92-vuotiaana 3. maaliskuuta 2021.

## Lähteet
* 
* Profiili Unkarin olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Kostamo

**Kostamo** on kylä Kemijärvellä noin 15 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Kostamossa asuu yli sata ihmistä. Kylässä on laavu ja noin kahden kilometrin päässä Kummunkylä, missä laavu sijaitsee. Kummunkylällä on melko hyvät mahdollisuudet kalastukseen. Kummunkylällä on myös kirjolohenkasvattamo.

Kostamon koulu aloitti toimintansa vuonna 1928 ja toimi vuoteen 2005.

## Lähteet
Turkki paralympialaisissa

**[[Turkki]]** on osallistunut **[[Paralympialaiset|paralympialaisiin]]** 9 kertaa. Ensimmäinen esiintyminen oli vuoden 1992 kesäparalympialaisissa Barcelonassa. Talviparalympialaisten ensi esiintyminen oli vuonna 2014 Sotšissa.

Turkki on saavuttanut yhteensä 23 mitalia, joista 6 kultaista.

## Mitalit paralympialaisittain

### Kesäparalympialaiset

### Talviparalympialaiset

## Lähteet
*
Myllyjärvi (Jämsä, Vehkajärvi)

**Myllyjärvi** on Jämsän luoteisosassa sijaitseva runsaan kahden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä viisitoista kilometriä länteen.

## Maantiede
Myllyjärven pituus on 250 metriä, järvi on saareton. Sen eteläpuolitse kulkee yhdystie 16543, jonka eteläpuolella avautuu Vehkajärven maatalousmaisema. Myllyjärven etelärannalta lähtee Myllyoja Vehkajärveen, joka sijaitsee kilometrin kaakkoon.

Myllyjärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehusalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.

Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on myös viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Myllyjärven lisäksi Koivujärvi, Kolojärvi, Porraslammi ja Vehkajärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy).

## Lähteet
Ridön (Södertälje)

**Ridön** on Mälarenin saari Ruotsissa Södertäljen kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.

## Maantietoa
Ridön sijaitsee Mälarenin itäosassa Prästfjärdenin ja Södra Björkfjärdenin välissä, mutta Gripsholmsvikenin lahdensuun vieressä. Saaren länsipään lähelle työntyy etelästä Södertäljestä alkava niemimaa *Enhörnalandet*, jonka ranta tulee puolen kilometrin päähän saaresta. Niemen ja saaren väliin jää Ridösundetin salmi. Saaren ympäristössä on monia saaria. Sen itäpuolelle jää Kurön, jonka Kurönsundetin salmessa kulkee Ekerön puoleinen kuntaraja. Ridönin ja mantereen välissä sijaitsee kolme suurempaa saarta Jurstaholm, Karlholmen ja Hamnskär, jotka ovat lähempänä mantereen rannikkoa. Saarten edessä sijaitsee Ridösundet. Ridönin pohjoispuolella on paljon luotoja kahden pitkän niemen Långörenin ja Bergskärin ympärillä. Bergskärin edustalla sijaitsee näitä suurempi Köttholmen. Puolentoista kilometrin päässä pohjoisessa sijaitsee Götönin saari, jonka ympärille on perustettu luonnonsuojelualue. Kolmen ja puolen kilometrin päässä ovat Tofta holmer ja tätä idempänä suursaari Adelsön.

Ridönin pituus on 5,9 kilometriä ja leveys on 1,8 kilometriä. Sen pinta-ala on 390 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä. Saari on lähes kokonaan metsien peittämä. Saaren keskiosissa sijaitsee pieniä peltopalstoja, joita ilmavalokuvien perusteella ilmeisesti vielä viljellään tai niitetään. Saaren toiminnoista huolehtii Ruotsin ympäristöhallinto (). Mantereelta tulee saarelle yhteysalus ja Ridösundetin pienellä luodolla sijaitsee vaihtovalomajakka .

## Historiaa
Vuonna 1604 perusti Kaarle IX saarelle erään Ruotsin ensimmäisistä lasiruukeista. Saarella sijaitsee vielä vanha ruutivarasto.

## Katso myös
* Luettelo Mälarenin saarista

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet
Mustajärvi (Jämsä, Juokslahti)

**Mustajärvi** on Jämsän itäosassa Juokslahden luoteispuolella sijaitseva 2,4 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kymmenen kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Mustajärven kaakkois–luoteissuuntainen ulottuvuus on 300 metriä. Järvi on saareton ja sitä reunustaa lännessä pieni maanviljelysaukea ja muissa ilmansuunnissa metsä. Järven eteläpuolella on Kankaanmäen ylänkö, järven ja ylängön välistä kulkee yhdystie 6050. Noin 800 metriä pohjoiseen on Laihajärvi. Noin 600 metriä Mustajärven pohjoispuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata. Lännessä on Saarijärvi.

Mustajärvi kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Paskajärvi, Ala-Läyliä ja Ylä-Läyliä.

## Lähteet
Paskajärvi (Jämsä)

**Paskajärvi** on Jämsän itäosassa sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kaksitoista kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Paskajärvi on saareton ja sitä ympäröi metsäinen ja soinen maasto. Järven lounaispuolella on Latvajärvi ja kaakkoispuolella Laihajärvi. Pohjoisessa sijaitsee useita järviä: Huilulammi, Touhulanjärvi, Pieni-Palvia ja Kotijärvi. Ne kuuluvat Päijänteen lähialueeseen. Noin kilometri Paskajärven eteläpuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata.

Paskajärvi kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Mustajärvi, Ala-Läyliä ja Ylä-Läyliä.

## Lähteet
Ala-Läyliä

**Ala-Läyliä** on Jämsän itäosassa Läyliänsuolla sijaitseva runsaan kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljätoista kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Ala-Läyliä on saareton suon ja metsän ympäröimä järvi. Sen etelä- ja itäosassa on lahdelma. Noin 300 metriä itään sijaitsee Ylä-Läyliä, josta kulkee laskuoja Ala-Läyliään. Pohjoisessa on mäki, jonka nimi on Soidinsaari. Etelässä puolestaan on Ventomäki noin 180 metriä merenpinnan yläpuolella.

Ala-Läyliä kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Paskajärvi, Mustajärvi ja Ylä-Läyliä.

## Lähteet