open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alumiinistearaatti

**Alumiinistearaatti** (C54H105AlO6) on metallisaippuihin kuuluva valkoinen, jauhemainen yhdiste, joka tunnetaan myös nimellä **alumiinitristearaatti**.

Alumiinistearaatti liukenee lämmitettyihin kasviöljyihin ja muodostaa suurina pitoisuuksina geelimäisen rakenteen jäähtyessään. Se ei liukene veteen, alkoholiin eikä eetteriin, mutta kuumana se liukenee esimerkiksi bentseeniin, happoihin ja tiettyihin orgaanisiin liuottimiin. Aine tunnetaan hyvistä sakeuttamis- ja geelinmuodostusominaisuuksistaan, erinomaisesta vedenhylkivyydestään sekä hyvästä yhteisvaikutuksesta muiden metallistearaattien, kuten sinkki- ja kalsiumstearaatin, kanssa.

Alumiinistearaatin sulamispiste on noin 103 °C ja kiehumispiste noin 250 °C normaalipaineessa. Aine on stabiili, mutta ei yhteensopiva voimakkaiden hapettimien kanssa.

Alumiinistearaatti valmistetaan saostamalla korkealaatuista steariinihappoa alumiini-isopropoksaattia käyttäen vedettömässä pyridiinissä. Valmis tuote on hienojakoinen, hajuton ja väritön jauhe, joka muuttuu lämmitettäessä muovautuvaksi sisältäen sekä orgaanisten että epäorgaanisten aineiden ominaisuuksia.

## Käyttökohteet
Kosmetiikassa alumiinistearaattia käytetään emulgaattorina ja sakeuttajana voiteissa, öljypohjaisissa tuotteissa ja puutereissa. Se lisää tuotteiden paksuutta, parantaa vedenkestävyyttä ja toimii voitelevana komponenttina.

Muoviteollisuudessa sitä hyödynnetään muun muassa voiteluaineena ja muotin irrotusaineena, ja se auttaa parantamaan tuotantoprosessia sekä valmiiden tuotteiden pintakäsittelyä.

Maaliteollisuudessa alumiinistearaatti toimii sakeuttajana, pigmentin tasaajana ja vedenkestävyyttä lisäävänä aineena. Lisäksi sitä käytetään esimerkiksi rasvoissa, vahoissa, nahka- ja köysiteollisuudessa vedenhylkivänä aineena, kuumaliimapinnoitteissa ja sementtituotteissa vedenpitävyyden ja ilman sitomisen parantamiseksi. Sitä on myös tutkittu mahdollisena denitrifikaatioaineena jätevedenkäsittelyssä.

## Turvallisuusluokitus
Turvallisuusluokituksissa alumiinistearaatti on merkitty terveysvaaralliseksi, ja sillä on haittaväittämät H315 (ärsyttää ihoa), H319 (ärsyttää voimakkaasti silmiä) ja H335 (saattaa aiheuttaa hengitysteiden ärsytystä). Aine kuuluu saksalaisessa vesivaarallisuusluokituksessa luokkaan 3 (merkittävä vaara vedelle). Käytössä suositellaan asianmukaisia suojatoimia ja altistumisrajaksi on asetettu ACGIH:n TWA 1 mg/m³.

## Katso myös
* Alumiinimonostearaatti (C18H39AlO4), CAS-numero 7047-84-9
* Alumiinidistearaatti (C36H72AlO5), CAS-numero 300-92-5 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Aluminum Stearate 
* PubChem: Aluminum Monostearate 
* PubChem: Aluminum Distearate 
* DrugBank: Aluminium tristearate 
* Food Component Database (FooDB): Aluminium octadecanoate 
* Nimbasia: What is Aluminium Stearate? Its Benefits, Side Effects, and Uses
Jyrki Jyrkämä

**Jyrki Ylermi Jyrkämä** (s. 19. tammikuuta 1947 Kajaani) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä ja sosiaaligerontologian emeritusprofessori.

Jyrki Jyrkämä syntyi postikonttorinhoitaja Veikko Kullervo Jyrkämän, entinen Suutari, ja Sirkku Ratian perheeseen. Hän avioitui tutkija Pirkko Nikanderin kanssa vuonna 2000. Jyrkämä tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta  1966 ja valmistui Tampereen yliopistosta yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1976 ja lisensiaatiksi 1982 ja väitteli siellä yhteikuntatieteiden tohtoriksi 1995. 

Jyrkämä oli Kirkon tutkimuslaitoksen tutkimusasssistentti 1977, Alkoholitutkimussäätiön tutkija 1978–1979, Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1980–1984 ja Kuntokallio-Säätiön vanhustyön tutkimus- ja koulutuskeskuksen tutkija 1995–2001. Tampereen yliopistossa hän oli sosiologian assistentti 1977–1978 ja 1984–1986, tutkija 1987–1991, työvoimaopin yliopettaja 1993–1995 ja terveystieteen ma. professori 1998–1999. Jyväskylän yliopiston sosiaaligerontologian dosentti Jyrkämä oli 1995–2001, ma. professori 1998–1999 ja vakinainen professori vuodesta 2001 eläköitymiseensä saakka. Hän on ollut myös Helsingin yliopiston sosiaalipoltiikan dosentti ja hän oli *Gerontologia*-lehden päätoimittaja 1996–1998. Jyrkilä on paitsi julkaissut tutkimuksia, myös ollut kirjoittamassa ja toimittamassa alansa tietoteoksia.

## Lähteet
Kongonloistikka

**Kongonloistikka** (*Melignomon zenkeri*) on hunajaoppaisiin kuuluva lintulaji.

Kongonloistikka elää trooppisissa ja subtrooppisissa kosteissa metsissä sekä alanko- että vuoristoalueilla. Se voi esiintyä myös viljelymailla. Lajin korkeusalue ulottuu merenpinnasta 1&nbsp;530 metriin, ja sukupolven pituus on noin 2,9 vuotta. Sen levinneisyysalue on noin 2 miljoonaa neliökilometriä, ja se kattaa useita Afrikan maita, kuten Kamerunin, Keski-Afrikan tasavallan ja Kongon. Laji on paikallaan pysyvä, ei muuttolintu, eikä pesi ainoastaan tietyllä alueella. Kongonloistikka on luokiteltu IUCN:n punaisella listalla elinvoimaiseksi.

Populaation kokoa ei tunneta tarkasti, mutta laji on harvinainen ja mahdollisesti aliarvioitu. Metsäkadon vuoksi populaation arvioidaan vähentyneen 1–19 % viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta lasku ei ole riittävän nopea uhanalaisuusluokituksen muuttamiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kongonloistikka (''Melignomon zenkeri'')
* UniProt: Taxonomy - ''Melignomon zenkeri'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Melignomon zenkeri''
Camara Laye

**Camara Laye** (1. tammikuuta 1928 – 4. helmikuuta 1980) oli guinealainen kirjailija. Hänet tunnetaan neljästä romaanistaan ja häntä pidetään yhtenä modernin afrikkalaisen kirjallisuuden pioneereista.

Laye oli kotoisin Kouroussasta ja kuului mandeihin. Hän kouluttautui automekaanikoksi Conakryssä ja muutti vuonna 1947 töiden ja lisäkoulutuksen perässä Ranskaan. Laye palasi Guineaan vuonna 1956. Maa itsenäistyi pari vuotta myöhemmin ja hän muutti 1964 Senegaliin, koska ei pitänyt Ahmed Sékou Tourén autoritäärisestä hallinnosta. Senegalissa hän tutki paikallista kulttuuriperintöä, erityisesti griootteja.

Layen esikoisromaani *L’Enfant noir* ilmestyi vuonna 1953. Se on omaelämäkerrallinen kertomus afrikkalaisen pikkukaupungin laitamilla asuvasta pojasta ja hänen perheestään. Kirjassa tunnelma on idyllinen ja tyylissä on vaikutteita perinteisestä suullisesta tarinankerronnasta. Toinen romaani, *Le Regard du roi* (1954), kertoo Clarence-nimisestä eurooppalaisesta miehestä, joka matkustaa Afrikkaan ja oppii paljon uutta paitsi maanosasta myös itsestään. Kolmannen romaanin, *Dramouss* (1966), päähenkilö on guinealainen nuorimies, joka opiskelee Euroopassa ja palattuaan kotimaahansa katsoo sitä uusin silmin. Hän huomaa, että itsenäistyminen ei tuonut vapautta, vaan siirtomaaavalta vaihtui paikalliseen tyranniin. Romaanista välittyy kuitenkin usko parempaan tulevaisuuteen. Layen viimeinen romaani *Le Maître de la parole* julkaistiin 1978. Se sijoittuu 1300-luvulle Malin kuningaskuntaan. Laye hyödynsi siinä omaa historiantutkimustaan.

Romaanien lisäksi Layelta ilmestyi myös runoja, esseitä ja sanomalehtikirjotuksia.
## Lähteet
Interstate 55

**Interstate 55** (**I-55**) on Yhdysvaltojen Interstate-järjestelmään kuuluva moottoritie. Se yhdistää Meksikonlahden Suurten järvien alueeseen. Se kulkee Louisianan, Mississippin,  Tennesseen, Arkansas'n,  Missourin, ja Illinois'n osavaltioiden läpi. Sen pituus on 964,25 mailia (1 551,81 km). Tien varrella olevia kaupunkeja ovat mm. Jackson, Memphis, St. Louis, Springfield ja Chicago.

## Lähteet
Jättibanjomonni

**Jättibanjomonni** (*Platystacus cotylephorus*) on banjomonneihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikan koillisosista.

## Koko ja ulkonäkö
Jättibanjomonni kasvaa useimmiten 15–20 cm pitkäksi, ja voi suurimillaan saavuttaa 32–35 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan laji on hoikka ja pitkänomainen. Lajin pää on litteä ja leveä. Ruumis suippenee kohti pyrstöä. joka on piiskamainen. Jättibanjomonnin selkäevä on lyhyt ja peräevä on erittäin pitkä. Rintaevät ovat pyöreähköt. Kalan kuonossa on viiksisäeipari. Lajin päätä suojaa luulevy ja ihossa on rivi nystyjä. Väriltään jättibanjomonni on harmahtavanruskea, lähes musta ja ruumiissa on kuviointia. Vatsa on selkää ja kylkiä vaaleampi. 

## Levinneisyys ja elintavat
Jättibanjomonnin levinneisyysalue ulottuu Venezuelasta Brasilian pohjoisosiin. Lajin elinympäristöä ovat matalat mutapohjaiset ja sameavetiset jokisuistot ja jokien alajuoksut. Jättibanjomonni kutee murtovesissä ja naaras kiinnittää hedelmöittyneet mätimunat ruumiinsa alapinnalle.

## Lähteet
Joshua Tarling

**Joshua Michael Tarling** (s. 15. huhtikuuta 2004 Aberaeron, Ceredigion, Wales) on brittiäinen maantie- ja ratapyöräilijä, joka on menestynyt etenkin aika-ajoissa. Hän aloitti maantiepyöräilyn ammattilaisuransa Ineos Grenadiers -joukkueessa vuonna 2023, ja hänellä on sopimus tallin kanssa vuoteen 2027 saakka.

Tarling voitti maantiepyöräilyn junioreiden aika-ajon maailmanmestaruuden 2022. Seuraavana vuonna hän voitti yleisen sarjan Euroopan-mestaruuden ja sai MM-kilpailuissa pronssia. Britannian aika-ajomestaruuden hän on voittanut vuosina 2023 ja 2024. Hän voitti aika-ajoetapin Italian ympäriajossa 2025.

Ratapyöräilyssä Tarling on voittanut pisteajon maailmanmestaruuden ja saanut pariajossa MM-hopeaa 2025. Hän voitti junioreiden Euroopan-mestaruuden omniumissa ja joukkuetakaa-ajossa vuonna 2021 sekä alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden joukkuetakaa-ajossa 2023.

## Saavutukset

## Maantiepyöräily
Lähteet: Pro Cycling Stats, First Cycling
;2021
:MM-kilpailut, junioreiden aika-ajossa hopeaa
:SPIE Internationale Juniorendriedaagse, 2a-etapin (aika-ajo) voitto
;2022
:Tour de Gironde International, kokonaiskilpailun ja 1a-etapin (aika-ajo) voitto
:Trophée Centre Morbihan, mäkikirikilpailun ja 2a-etapin (aika-ajo) voitto
:LVM Saarland Trofeo, 3a-etapin (aika-ajo) voitto
:MM-kilpailut, junioreiden aika-ajossa kultaa
:Chrono des Nations, juniorit, voitto
;2023
:Aika-ajon Britannian-mestaruus
:Tour de Wallonie, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun voitto
:MM-kilpailut, aika-ajossa pronssia
:Benelux Tour, 2. etapin (aika-ajo) voitto
:EM-kilpailut, aika-ajossa kultaa
:Chrono des Nations, voitto
;2024
:O Gran Camiño, 1. etapin (aika-ajo) voitto
:Dwars door Vlaanderen, kuudes
:Aika-ajon Britannian-mestaruus
:Olympialaiset, aika-ajossa neljäs
:MM-kilpailut, aika-ajossa neljäs
;2025
:UAE Tour, 2. etapin (aika-ajo) voitto
:Italian ympäriajo, 2. etapin (aika-ajo) voitto, 10. etapilla (aika-ajo) toinen
:EM-kilpailut, aika-ajossa viides
:Chrono des Nations, voitto

## Ratapyöräily
Lähteet: First Cycling, The-Sports.org, Cyclebase
;2021
:Junioreiden EM-kilpailut, omniumissa ja joukkuetakaa-ajossa kultaa
;2022
:Junioreiden EM-kilpailut, takaa-ajossa, joukkuetakaa-ajossa ja pariajossa pronssia
:Pisteajon Britannian-mestaruus
;2023
:Alle 23-v. EM-kilpailut, joukkuetakaa-ajossa kultaa, takaa-ajossa pronssia
;2024
:Nations Cup, Adelaide, joukkuetakaa-ajossa voitto
;2025
:MM-kilpailut, pisteajossa kultaa, pariajossa hopeaa

## Lähteet
Rakkautta ja virtahepoja

**Rakkautta ja virtahepoja** on tuleva Dome Karukosken ohjaama suomalainen romanttinen draamaelokuva. Se perustuu Emmi-Liia Sjöholmin romaaniin *Virtahevot*. Sjöholm on kirjoittanut elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Karukosken kanssa. Elokuvan päärooleissa ovat Pihla Viitala, Aku Sipola ja Jenni Vartiainen (näyttelijädebyytissään). Elokuvassa muusikon urallaan heikosti menestynyt Touko (Sipola) tapaa kreikkalaissuomalaisissa häissä eronsa kynnyksellä olevan Eeviksen (Viitala). Häissä myös vieraana oleva Toukon puoliso, tunnettu laulaja Leena (Vartiainen), ei voi olla huomaamatta kaksikon välille syntyvää vetovoimaa.

Elokuvan kuvaukset aloitettiin Kreikassa toukokuussa 2025. 

*Rakkautta ja virtahepoja* saa ensi-iltansa vuonna 2026 Nordisk Filmin levittämänä. 

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Rakkautta ja virtahepoja'' -elokuvan traileri Youtubessa.
Maltan kulttuuriperintöviranomainen

**Maltan kulttuuriperintöviranomainen** (, ) on Maltan kansallinen viranomaistaho, jonka vastuulla on kulttuuriperinnön suojelu, säätely ja saavutettavuus. Viranomainen luotiin, kun Maltan entinen museojaosto (*Dipartiment tal-Mużewijiet*) korvattiin vuonna 2002 annetulla kulttuuriperintöasetuksella Maltan kulttuuriperintöviranomaisella, sekä Maltan kulttuuriperintövirastolla (*Patrimonju Malta*).

Kulttuuriperintöviranomaisen päävastuulla ovat valvontatoiminnot, jotka liittyvät kulttuuriperinnön hallintaan, ohjaamiseen, säätelyyn, tutkintaan ja taltiointiin Maltalla. Viranomaisen pääkonttori sijaitsee maan pääkaupungissa Vallettassa. Maltan kulttuuriperintöviranomaisella ei ole säätelyoikeutta kirkolliseen kulttuuriperintöön tai kirkon omaisuuteen. Vuoden 2002 kulttuuriperintöasetuksen mukaisesti kirkon omaisuudesta ja kirkollisesta kulttuuriperinnösta vastaavat uskonnollisen kulttuuriperinnön toimikunnat (*Kummissjonijiet għall‑Patrimonju Kulturali Reliġjuż*).

## Lähteet
Väinö Simojoki

**Väinö Samuli Simojoki** (27. tammikuuta 1930 Rantsila – 23. huhtikuuta 2025 Oulunsalo) oli suomalainen pappi, lähetystyöntekijä ja kirjailija.

## Varhaisvaiheet
Simojoki kasvoi Rantsilassa maatalon poikana. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1950 Oulun lyseosta ja opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa valmistuen teologian kandidaatiksi vuonna 1957, ja työskenteli sen jälkeen Kemissä nuorisopastorina.

## Toiminta lähetystyössä Ambomaalla
Lähetystyöhön Suomen Lähetysseuran kautta Lounais-Afrikan Ambomaalle, nykyiseen Namibiaan, Simojoki lähti vuonna 1964 toimien siellä kahden työkauden ajan. Ensimmäisen työkauden, 1964–1969, hän toimi Engelan lähetysasemalla, jossa hänen vastuullaan oli Ambo-Kavangon kirkon diakoniaopiston johtajan tehtävät, missä ominaisuudessa hän koulutti kirkolle sen ensimmäiset diakonit. Työhön kuului myös muuta, saarnamatkoista rakennustöihin ja sielunhoidosta autojen huoltoon.

Toisen työkauden aikana, 1970–1973, Simojoki työskenteli pisimpään Tsandissa, missä hänen vastuullaan oli muun muassa Kaokomaalla Ambomaan länsipuolella asuneiden dhimbojen parissa tehty lähetystyö. Viimeiset puoli vuotta Simojoki asui Oniipassa, missä hänen vastuullaan olivat Lounais-Afrikan lähetysalan esimiehen tehtävät.

### Työkaudet Ambomaalla

## Pappina Suomessa
Suomeen palattuaan Simojoki asettui Jyväskylään, mistä käsin hän toimi vuodet 1973–1981 Lapuan hiippakunnan lähetyssihteerinä. Vuosina 1981–1993 hän toimi Jyväskylän seurakunnan Kypärämäen kappalaisena.

Eläkevuosinaan Simojoki asettui Oulunsaloon, ja mökkielämää hän vietti Rantsilassa. Näinä vuosina hän kirjoitti kaksi muistelmakirjaa Namibiasta. Hän myös kirjoitteli runoja ja kronikoita. Useista runoista syntyi lauluja. Näistä lauluista koostuu yksi CD-levy, jonka Pekka Simojoki on levyttänyt.

## Yksityiselämä
Simojoki oli vuodesta 1957 naimisissa Aila Tellervo Kurikan (s. 1933) kanssa, jonka kanssa hänellä oli viisi lasta. Näistä kaksi nuorinta syntyi Afrikan-vuosien aikana Onandjokwen sairaalassa. Vanhin lapsista on muusikko Pekka Simojoki.

## Julkaisut
*Väinö Simojoen teokset Kansalliskirjaston Fennica-tietokannan mukaan:
**
**

## Lähteet
We Need a Resolution

**We Need a Resolution** on Aaliyah’n ensimmäinen single hänen kolmannelta ja viimeiseksi jääneeltä studioalbumiltaan, joka julkaistiin vain runsas kuukausi ennen hänen kuolemaansa. Se on tyyliltään vaihtoehtoinen r&b-kappale elektro-funk-vaikutteilla.

Timbaland vastasi kappaleen tuotannosta ja sanoitti sen yhdessä Static Majorin kanssa. Lisäksi hän oli kappaleella mukana fiittaajana. Single menestyi kohtuullisesti listoilla, päästen Billboard Hot 100 -listan sijalle 59 ja neljänkymmenen kärkeen Belgiassa, Alankomaissa, Britanniassa ja Kanadassa.

Kappaleen musiikkivideolla Aaliyah esiintyy mustassa Roberto Cavallin mekossa ja käsittelee pytonkäärmeitä.

## Lähteet
Entropia (informaatioteoria)

**Entropia** informaatioteoriassa kuvaa keskimääräistä epävarmuutta satunnaismuuttujan mahdollisten arvojen suhteen. Täsmällisemmin sanottuna se mittaa satunnaismuuttujan arvon kuvaamiseksi tarvittavan informaation odotusarvoa satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauman yli. Tässä yhteydessä satunnaismuuttujan informaatiota kuvaa sen todennäköisyysjakauman käänteisluvun logaritmi, joka epäformaalisti sanottuna kertoo, kuinka yllättävä jokin tapahtuma on: mitä suurempi tapahtuman todennäköisyys on, sitä lähempänä nollaa sen käänteisluvun logaritmi on ja sitä vähemmän informaatiota tähän tapahtumaan liittyy. Käsitteen esitteli Claude Shannon vuonna 1948.

## Määritelmät
### Diskreetti satunnaismuuttuja
Olkoon diskreetin satunnaismuuttujan X määrittelyjoukko \mathcal{X} ja pistetodennäköisyysfunktio p(x). Tällöin satunnaismuuttujan X entropia on:

H(X) = \mathbb{E}\left[\log \frac{1}{p(X)}\right] = \mathbb{E}[-\log p(X)] = -\sum_{x \in \mathcal{X}}p(x)\log p(x).

### Jatkuva satunnaismuuttuja
Olkoon jatkuvan satunnaismuuttujan X määrittelyjoukko \mathcal{X} ja tiheysfunktio f(x). Tällöin satunnaismuuttujan X entropia on:

H(x) = \mathbb{E}[-\log f(X)] = -\int_{x \in \mathcal{X}}f(x)\log f(x)\mathrm{d}x.

Jatkuvan satunnaismuuttujan entropiaa kutsutaan myös differentiaalientropiaksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Vallettan oikeustalo

**Vallettan oikeustalo** (, ) on Maltan pääkaupungissa Vallettassa sijaitseva vuosien 1965 ja 1971 välillä rakennettu uusklassistista tyylisuuntaa edustava oikeustalo.

Oikeustalossa sijaitsee perustuslakituomioistuin, valitustuomioistuin, rikosvalitustuomioistuin, rikostuomioistuin, sekä siviilituomioistuin.

## Historia
Maltan oikeuslaitos sijaitsi nykyisellä paikallaan entisen Johannittain ritarikuntaan kuuluneen Auvergnen ryhmän palatsissa (*Auberge d'Auvergne*) jo 1800-luvulla. Tämä 1500-luvulla valmistunut palatsi tuhoutui toisen maailmansodan aikaisissa pommituksissa 30. huhtikuuta 1941. Oikeuslaitos siirtyi väliaikaisesti pois Vallettasta oikeustalon tuhoutumisen johdosta, mutta palasi Vallettaan jo 1943 Auvergnen ryhmän palatsin yhä pystyssä olevaan osaan. Palatsi toimi oikeustalona vuoteen 1953, jolloin se jouduttiin lopullisesti poistamaan käytöstä huonon kuntonsa takia ja purkamaan. Uuden oikeustalon rakentaminen alkoi myöhemmin samana vuonna.

Nykyinen oikeustalo vihittiin käyttöön 9. tammikuuta 1971 pääministeri George Borg Olivierin, kenraalikuvernööri Maurice Henry Dormanin, arkkipiispa Mikiel Gonzin ja useiden tuomareiden, maistraattien, ministerien, sekä muiden vieraiden läsnäollessa. Ensimmäinen oikeustapaus uudessa oikeustalossa käsiteltiin 11. tammikuuta 1971.

Oikeustalossa sijaitsevat myös siviilioikeuden kanslia, oikeusarkisto, poliisin säilötila sekä pysäköintialue. Myös Vallettan poliisiasema toimi aiemmin samassa rakennuksessa. Osa oikeustalon toiminnoista sijaitsee Triq id-Drejqa -kadun toisella puolen sijaitsevissa rakennuksissa, jotka yhdistyvät Valletan oikeustaloon silloilla.

## Arkkitehtuuri
Vallettan oikeustalo edustaa uusklassistista tyylisuuntaa ja sen on suunnitellut arkkitehti Jo Tonna. Oikeustalon pääfasadin tunnistettavin piirre on kuusipylväinen portiikki. Rakennuksessa on yhteensä seitsemän kerrosta, joista kolme sijaitsee maan alla. 

## Lähteet
Myriam Spiteri Debono

**Myriam Spiteri Debono** (s. 25. lokakuuta 1952 Victoria) on maltalainen työväenpuolueen poliitikko, joka valittiin maansa presidentiksi vuonna 2024. Hän oli ensimmäinen nainen maansa edustajainhuoneen puhemiehenä vuosina 1996–1998. Hän oli ehdolla parlamenttivaaleissa vuosina 1981, 1987, 1992 ja 1996, mutta ei tullut valituksi.

Spiteri Denono suoritti tutkinnon englannin kielestä ja kirjallisuudesta Maltan yliopistossa vuonna 1973. Hän valmistui notaariksi vuonna 1980. Opiskeluaikanaan hän oli mukana puolueensa opiskelijajärjestön perustamisessa. Hän toimi työväenpuolueen propagandasihteerinä sekä naisjärjestön pääsihteerinä vuosina 1983–1984. Hän toimi myös sukupuolten tasa-arvosta vastaavassa komission alakomiteassa, joka käsitteli syrjintä- ja häirintävalituksia. Hän oli mukana Maltan lehdistöetiikan komission perustamisessa vuonna 1999 ja toimi tuoreen komission ensimmäisenä puheenjohtajana kolme vuotta.

Maltan voitonpäivän puheessaan vuonna 2021 Spiteri Debono käsitteli toimittaja Daphne Caruana Galizian murhaa. Maltan viestintävirasto ei jakanut puheesta kopioita medialle. Vuonna 2024 Maltan parlamentti valitsi hänet yksimielisesti presidentiksi. Hänen valintaansa tukivat pääministeri Robert Abela ja oppositiojohtaja Bernard Grech. Hän on ensimmäinen vuoden 2020 perustuslain uudistuksen jälkeen valittu presidentti. Uudistuksen myötä presidentin täytyi saada parlamentilta vähintään kahden kolmasosan kannatus, kun aikaisemmin valintaan riitti yksinkertainen enemmistö. Oppositiojohtaja Grech muistutti Spiteri Debonon voitonpäiväpuheesta ja väitti sen vakuuttaneen hänet valinnasta. 

## Lähteet
Dorfen

**Dorfen** on kaupunki Baijerin osavaltion eteläosassa kaakkoisessa Saksassa. Se sijaitsee ylänkömaalla Isen-joen laaksossa.

## Maantiede
Etäisyys Münchenistä Dorfeniin on noin 46 kilometriä koilliseen.

## Historia
Ensimmäiset ihmiset nykyisen Dorfenin alueella olivat kelttejä. Varhaisin Dorfeniin viittaava asiakirjamaininta on päivätty 28. elokuuta 773. Keskiaikana Dorfen oli muurin ja vallihaudan ympäröimä markkinapaikka. Siitä kasvoi Isenin jokilaakson ja muun lähiseudun taloudellinen keskus. Kolmikymmenvuotisessa sodassa Ruotsin joukot aiheuttivat tuhoja ja noin kolmasosa Dorfenin jäljelläolevista asukkaista kuoli ruttoon. Dorfen liitettiin rautatieverkkoon 1870-luvun alussa. Kaupungiksi Dorfen kohotettiin 10. marraskuuta 1954 ja vuoden 1972 alueliitokset kasvattivat se asukaslukua merkittävästi.

Dorfenin historiallista arkkitehtuuria edustaa vanhakaupunki kokonaisuudessaan. Siellä sijaitsee muun muassa myöhäisgoottilainen kirkko Marktkirche St. Veit, jonka historia alkaa vuodesta 1390.

## Talous ja liikenne
Dorfenin yrityksiä on muun muassa Kiefer GmbH (rakennuspalvelut). Kaupungissa toimii kaksi olutpanimoa: Brauereien Bräu z’Loh ja Kellerbräu. Dorfenin rautatieasema, Dorfen Bahnhof, sijaitsee rataosuudella München–Simbach. Dorfenin halki kulkee lännestä itään Bundesautobahn 94 ja etelästä pohjoiseen Bundesstraße 15.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Dorfen, Baijeri, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Hammasjärvi (Joensuu)

**Hammasjärvi** on samannimisen kylän länsipuolella sijaitseva järvi Joensuussa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Etäisyys Joensuun keskustasta on 19 kilometriä kaakkoon.

## Maantiede
Etäisyys Hammasjärven etelärannalta pohjoisrantaan on noin 2,1 kilometriä. Länsiosan Tolosenlahti on melko kapeasuinen, sitä vastapäätä sijaitseva Matalalahti on puolestaan verraten leveäsuinen. Rantaviivan pituus on 8&nbsp;548 metriä. Enintään metrin syvyistä aluetta on noin seitsemäsosa järvestä, kuten myös vähintään kymmenen metrin syvyisiä alueita, joita on kolme kappaletta. Syvin piste, noin 19 metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.

Kartan mukaan Hammasjärvessä on muutama saari, kuten Pässisaari ja Hevosenkenkä. Ne sijaitsevat järven länsiosan matalikkojen alueella. Hammasjärven lounaispuolella sijaitsee Hammaslahden taajama. Järven läheisyydessä on suhteellisen paljon asutusta, länsipuolella sijaitsee Ketsunsuo. Järven itäpuolitse kulkee valtatie 6 ja eteläpuolitse seututie 484.

Hammasjärven tulouomista karttanimi on Sintsonpurolla, joka virtaa lännestä Sintso-järveltä (101,8 metriä merenpinnan yläpuolella). Hammasjärven luusua sijaitsee pohjoisrannalla ja siitä alkaa koilliseen virtaava uoma, joka yhtyy Iiksenjokeen.

Hammasjärven vesitilavuus on 4&nbsp;242&nbsp;000 kuutiometriä.

Hammasjärvi (04.361.1.010) kuuluu Iiksenjoen alueeseen (04.361), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Iiksenjoen valuma-alue (04.36) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Hammasjärvi on laajin Iiksenjoen alueen seitsemästätoista vakavedestä. Sitä seuraa noin 34-hehtaarinen Sintso.

## Lähteet
Rock the Boat

**Rock the Boat** on Aaliyah’n single hänen kolmannelta ja viimeiseksi jääneeltä studioalbumiltaan. Single julkaistiin radiolevitykseen 21. elokuuta, vain neljä päivää ennen Aaliyah’n kuolemaa.

Tyyliltään single on karibianmakuinen keskitempoinen r&b-kappale, jossa on vaikutteita 1970-luvun funkista. Single oli listahitti ja pääsi muun muassa Billboard Hot 100 -listan sijalle 14. Kahdenkymmenen kärkeen se pääsi esimerkiksi Alankomaissa ja Britanniassa.

Aaliyah kuoli lento-onnettomuudessa ollessaan paluumatkalla ”Rock the Boat” -musiikkivideon kuvauksista Bahamalla 25. elokuuta 2001. Ylikuormitettu pienkone syöksyi maahan heti nousun jälkeen, ja onnettomuudessa kuoli yhdeksän henkilöä. Aaliyah oli saanut videon kuvaukset valmiiksi kuolinpäivänään, ja sen julkaisun suhteen oli epävarmuutta johtuen hänen kuolemastaan. Videon maailmanensi-ilta oli lopulta BET-kanavalla 9. lokakuuta. Noin viikkoa myöhemmin se julkaistiin myös MTV:llä ja VH1:llä. Hype Williamsin ohjaamalla tropiikki-teemaisella videolla Aaliyah tanssii jahdilla sekä bahamalaisella rannalla.

## Lähteet
Vaasan viitoitetut pyöräilyreitit

**Vaasan viitoitetut pyöräilyreitit** ovat Vaasassa sijaitsevia pyöräilyreittejä. Viitoitettuja pyöräilyreittejä on seitsemän kappaletta ja ne kattavat yhteensä 43.3 kilometrin pituisen matkan. Kaikki seitsemän pyöräilyreittiä kuuluvat Vaasan kaupungin määrittämään Super-kunnossapitoluokkaan tai talvikunnossapitoluokka 1:seen, poislukien Myrgrundintien osan Vaasan keskusta – Sundom reittiä, joka kuuluu valtion huoltoalueeseen ja Mustasaaren puolella olevan tieosuuden reitillä Vaasan keskusta – Sepänkylä, Mustasaari.

## Lähteet
Kirkkosaari (Parainen)

**Kirkkosaari** (ruots. *Kyrklandet*) on saari Turunmaan saaristossa Paraisten kaupungissa. Paraisten keskusta sijaitsee osittain Kirkkosaaressa ja osittain Ålönsaaressa. Saarien välissä kulkee Kirkkosalmi eli Suntti, joka on ruopattu veneiltäväksi. Saaren länsiosassa on Paraisten keskustaajama ja itä- ja eteläosa on maaseutumaista sekä maasto-olosuhteiltaan vaihtelevaa maisemaa. Saaren pohjoisosassa Saaristotien varrella on pienteollisuutta. Saarella sijaitsee muun muassa Paraisten kirkko, Vanha Malmi, Fredrikantupa, Koivuhaan koulu ja leirintäalue Solliden. 

## Liikenne
Kirkkosaarelta on kiinteät tieyhteydet Hessundinsalmen sillan kautta Kirjalansaareen, josta Saaristotie eli seututie 180 jatkuu mantereelle Kaarinaan, sekä Kirkkosalmen yli Ålönsaareen. Kirkkosaaren ja Ålönsaaren välillä on kuusi siltaa, joista kolme on autoliikenteelle ja kolme pelkästään jalankululle ja pyöräliikenteelle sallittuja. Viereisiin Lielahdensaareen ja Lemlahdensaareen ei ole suoraa tieyhteyttä vaan niihin kuljetaan Kirjalansaaren kautta. Kirkkosalmen ylittävien siltojen nimet pohjoisesta etelään ovat Suntinsilta (*Sundsbron*), Rantasilta (*Strandbron*), Puistosilta (*Parkbron*), Kirkkosilta (*Kyrkbron*), Runeberginsilta (*Runebergsbron*) ja Torisilta (*Torgbron*).

Saaristotien lisäksi Kalkkitie on toinen tärkeä päätie Kirkkosaarella. Kalkkitie erkanee Saaristotiestä Norrbynharjulla ja johtaa Ålönsaarelle Skräbbölen suuntaan Paraisten kalkkikaivoksen teollisuusalueelle. Paraisten ja Turun väliset bussilinjat kulkevat Kalkkitien kautta.

Saariston rengastien matkailutie kulkee Kirkkosaaren kautta.

## Rakennukset
Paraisten keskustaajama on Kirkkosaaren puolella pääasiassa väljään eri vuosikymmeninä rakennettua pientaloaluetta. Näiden lisäksi Norrbyssä on teollisuutta ja Tennby sekä Söderby muodostavat omat pienet kerrostalolähiönsä.

Saaren vanhin ja merkittävin rakennus on Paraisten keskiaikainen harmaakivikirkko. Sen viereen on rakennettu vuonna 1930 valmistunut Erik Bryggmanin suunnittelema siunauskappeli, joka kuuluu Docomomon hyväksymiin suomalaisen arkkitehtuurin merkkiteoksiin.

## Kaupunginosat

* Isoniitty (*Storäng*)
* Kirkkomalmi (*Kyrkomalm*)
* Kirkkopuisto (*Kyrkoparken*)
* Kirkkosalmenranta (*Kyrkosundsstranden*)
* Koivuhaka (*Björkhagen*)
* Lehtiniemi (*Lövnäs*)
* Muddais (vanh. suom. Mutainen)
* Munkvik
* Norrby
* Norrbynharju (*Norrbyåsen*)
* Norrbynranta (*Norrbystrand*)
* Pappilanmalmi (*Prästgårdsmalm*)
* Söderby
* Tennby
* Tiilihaka (*Tegelhagen*)
* Valoniemi (*Ljusudda*)
* Österby

## Katso myös

* Kirjalansaari
* Lemlahdensaari
* Lielahdensaari
* Ålönsaari

## Lähteet
Hyllinge

**Hyllinge** on taajama Åstorpin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 2&nbsp;454 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tierno Monénembo

**Tierno Monénembo** (oik. **Tierno Saïdou Diallo**; s. 21. heinäkuuta 1947) on guinealainen kirjailija, joka on asunut vuodesta 1973 Ranskassa. Hän on väitellyt biokemian tohtoriksi Lyonin yliopistosta ja toiminut luennoitsijana sekä tutkijana useissa maissa. Monénembo on käsitellyt romaaneissaan muun muassa orjakauppaa ja Ranskan ja sen entisten Afrikan siirtomaiden suhteita. Hänen esikoisromaaninsa *Les Crapauds-brousse* ilmestyi vuonna 1979. Vuonna 2008 hän sai Renaudot-palkinnon romaanistaan *Le Roi du Kahel*.

Monénembo on arvostellut synnyinmaansa autoritääristä hallintoa ja pitänyt virheenä sitä, että Guinea jättäytyi Ranskankielisten maiden yhteistyöjärjestön ulkopuolelle. Toisaalta hän on myös korostanut, että Ranskalla ei pitäisi olla järjestössä johtoroolia.

## Teokset
* *Les Crapauds-brousse* (1979)
* *Les Écailles du ciel* (1986)
* *Un rêve utile* (1991)
* *Pelourinho* (1995)
* *L’Aîné des orphelins* (2000)
* *Peuls* (2004)
* *Le Roi du Kahel* (2008)
* *Le Terroriste noir* (2012)
* *Les coqs cubains chantent à minuit* (2015)
* *Bled* (2017)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leposavić

**Leposavić** (,  tai *Albanik*) on kaupunki ja kunta Kosovossa Pohjois-Kosovon alueella. Se sijaitsee Mitrovican piirissä, ja se on Kosovon pohjoisin kunta. Vuoden 2024 väestönlaskennassa kunnan väkiluvuksi arvioitiin 9&nbsp;485. Enemmistö Leposavićin asukkaista on serbejä.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan arvion mukaan Leposavićin väkiluku oli 13&nbsp;773 asukasta. Vuoden 2024 väestönlaskennassa väkiluku oli arvion mukaan 9&nbsp;485. Alueen serbit boikotoivat väestönlaskentoja, ja esimerkiksi OSCEn vuoden 2018 raportissa kunnan edustajat arvioivat väkiluvun olevan 18&nbsp;635.

OSCEN vuoden 2018 raportin mukaan Leposavićissa asui noin 18&nbsp;635 ihmistä, joista noin 18&nbsp;000 oli serbejä, 350 bosniakkeja, 270 albaaneja ja 12 romaneja.

## Huomautukset

## Lähteet
Fokylides

**Fokylides** (, ; 500-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija, joka oli kotoisin Miletoksesta. Hän kirjoitti eepillistä ja elegiarunoutta.

## Elämä

Fokylideen henkilöstä tiedetään vain se, että hän oli kotoisin Joonian Miletoksesta ja oli Theogniin aikalainen. Molempien sanotaan *[[Suda]]n* mukaan syntyneen 55. olympiadin aikana eli vuonna 560 eaa. Tämä vastaa Eusebioksen antamaa ajoitusta: hän sijoittaa Fokylideen 60. olympiadille eli vuoteen 540 eaa. lyyrisen runoilija Simonideen aikalaiseksi.

## Runous

Fokylides kirjoitti *Sudan* mukaan eepillisiä runoja ja elegioita. Nykyaikaan hänen runoudestaan on säilynyt vain kahdeksantoista lyhyttä katkelmaa. Näistä vain kaksi on elegiamittaa, loput heksametrisiä.

Fokylideen tuotantoon lukeutuivat runot nimeltä *Paraineseis* () eli *Gnomai* (), joita kutsuttiin myös nimellä *Kefalaia* (). Tällainen gnoominen runous selittää, miksi *Suda* kutsuu häntä filosofiksi. Suurin osa niistä harvoista katkelmista, joita meillä on säilynyt, edustaa juuri tätä lajia; niissä näkyy halveksuntaa syntyperää ja yhteiskunnallista asemaa kohtaan sekä mieltymys aineelliseen nautintoon, mikä oli tyypillistä joonialaiselle luonteelle. Aristoteles lainaa kiittäen yhtä hänen gnoomisista ohjeistaan, joka käsittelee kohtuullisuuden hyvettä:

Fokylideen runouden didaktinen luonne käy ilmi toistuvasta säerakenteesta, joka alkaa sanoin ”ja tämäkin on Fokylideen [sanonta]” (). Nämä sanat muodostivat epäilemättä otsikon kullekin osiolle (mon. ), johon Fokylideen runot *Sudan* mukaan oli järjestetty.

### Tekstilaitokset

Fokylideen säilyneen runouden *[[editio princeps]]* oli Konstantinos Laskariksen kokoelmassa (Venetsia 1494–1495, 4to.). Sen jälkeen ne on sisällytetty kaikkiin tärkeimpiin lyyristen ja gnoomisten runoilijoiden kokoelmiin, mukaan lukien Thomas Gaisfordin *Poetae minores Graeci* (Oxford 1814–1820, Leipzig 1823, 8vo.), Jean François Boissonade de Fontarabien *Poetae Graeci gnomici* (Pariisi 1823, 32mo.), Friedrich Wilhelm Schneidewinin *Delectus poesis Graecorum* (Göttingen 1838, 8vo.); sekä Theodor Bergkin *Poetae lyrici Graeci* (Leipzig 1843, 8vo.). S. F. W. Hoffmannin *Lexicon bibliographicum* sisältää seitsemän palstaa pelkästään Fokylideen runojen editioiden sekä latinankielisten ja varhaisten nykykielisten käännösten otsikoita.

### Epäperäiset

Jotkut kokoelmat sisältävät myös didaktisen runon nimeltä *Poiēma nūthetikon* (, ”Nuhteluruno”), joka koostuu 217 heksametrisäkeestä ja on epäilemättä vasta kristilliseltä ajalta. Se, että tällainen teos on liitetty Fokylideen nimeen, osoittaa kuitenkin, kuinka suuressa arvossa häntä pidettiin didaktisena runoilijana.

*Suda* väittää, että jotkut Fokylideen säkeistä oli ”varastettu” *[[Sibyllan oraakkelit|Sibyllan oraakkeleista]]*. Tämä tarkoittaa todennäköisesti joko sitä, että tuossa apokryfisessä kokoelmassa oli säilynyt aitoja Fokylideen säkeitä, tai että sekä oraakkeleissa että *Poiēma nūthetikonissa* oli samoja vanhoja säkeitä, joiden todellinen kirjoittaja ei ollut tiedossa.

## Lähteet
Frynnis

**Frynnis** (, myös ; ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija, joka oli kotoisin Mytilenestä Lesboksen saarelta, mutta vaikutti Ateenassa. Hän kirjoitti dithyrambirunoutta.

## Elämä

Frynnis eli peloponnesolaissodan aikana. Hänen isänsä nimi oli ilmeisesti Kamon tai Kambon, mutta oikea muoto on epävarma. Myös hänen omassa nimessään on epätietoisuutta, mutta *Frynnis* on aito aiolialainen muoto.

Frynnis kuului lesboslaiseen kitharamusiikin koulukuntaan ja sai oppinsa Aristokleideelta, muusikolta, joka eli persialaissotien aikaan ja joka väitti polveutuvansa suoraan Terpandroksesta. Ennen näitä opintoja Frynnis oli ollut huilunsoittaja, mikä saattaa osittain selittää hänen vapaamuotoisuutensa kitharamusiikissa.

Kreikkalaiset komediakirjailijat pilkkasivat toistuvasti hänen uudistuksiaan, naismaisia piirteitään ja kylmää ilmaisuaan. Erityisesti häntä pilkkasivat Ferekrates ja Aristofanes. Hänen uudistuksiinsa kuului muun muassa kahden kielen lisääminen seitsenkieliseen kitharaan. Pseudo-Plutarkhos kertoo, että kun Frynnis matkusti Spartaan, eforit leikkasivat hänen yhdeksänkielisestä soittimestaan kaksi kieltä pois, jättäen hänelle vain valinnan, uhraisiko hän kaksi alinta vai kaksi ylintä kieltä. Tarinan paikkansapitävyys on kuitenkin epävarma, sillä on mahdollista, että kielten määrää oli lisätty jo aiemmin.

Frynnis oli ensimmäinen, joka voitti Perikleen perustamat musiikkikilpailut Panathenaia-juhlien yhteydessä. Tämä tapahtui luultavasti vuonna 445 eaa. Hän oli myös yksi Timotheoksen opettajista, vaikka Timotheos voittikin hänet kerran kilpailussa.

## Lähteet
Glaukos (epigrammaatikot)

**Glaukos Ateenalainen** (; ) ja **Glaukos Nikopolislainen** (; ) olivat kaksi antiikin kreikkalaista epigrammirunoilijaa, joiden epigrammeja on *[[Kreikkalainen antologia|Kreikkalaisessa antologiassa]]*. Heitä ei voi nykyisin erottaa toisistaan, koska heidän epigramminsa ovat ilmeisesti sekoittuneet keskenään.

*Kreikkalaisessa antologiassa* on kuusi epigrammia, joista ensimmäinen, toinen, neljäs ja viides on merkitty yksinkertaisesti nimellä ”Glaukoksen” (), kolmas nimellä ”Glaukos Ateenalaisen” () ja kuudes nimellä ”Glaukos Nikopolislaisen” (). Sisäisten todisteiden perusteella on arveltu, että ensimmäinen ja toinen kuuluvat Glaukos Nikopolislaiselle, ja että kolmannen, neljännen ja viidennen on kirjoittanut sama runoilija, luultavasti Glaukos Ateenalainen. Nämä kolme jälkimmäistä kuvaavat kaikki taideteoksia. On kuitenkin ehdotettu myös, että kaikki epigrammit tulisi lukea Glaukos Ateenalaisen nimiin.

## Lähteet
Glaukos Rhegionlainen

**Glaukos Rhegionlainen** (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kirjailija, joka oli kotoisin Rhegionista. Joskus häntä kutsutaan nimellä *Glaukos Italialainen*. Hän kirjoitti kreikkalaisista runoilijoista ja muusikoista ().

Diogenes Laertios lainaa Glaukokselta kohtia, jotka koskevat Empedoklesta ja Demokritosta, ja sanoo hänen olleen viimeksi mainitun aikalainen. Hänen sanotaan kirjoittaneen muun muassa Aiskhyloksen myyteistä (). Joskus hänen teoksensa on tosin laitettu puhuja Antifonin nimiin.

## Lähteet
Kinesias

**Kinesias** (, ; n. 450–390 eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija, joka oli kotoisin Ateenasta. Hän kirjoitti dithyrambirunoutta.

## Elämä

Aristofaneen skoliastin mukaan Kinesias olisi ollut thebalainen, mutta tämä tieto näyttää olevan ristiriidassa Plutarkhoksen todistuksen kanssa, ja J. A. Fabriciuksen mukaan se saattaa johtua sekaannuksesta toiseen samannimiseen henkilöön. Fabricius mainitsee hänen isäkseen Euagoraan, nähtävästi perustuen epäselvään komediakirjailija Platonin katkelmaan, joka tunnetaan lainauksena Galenoksella. Filosofi Platonin dialogissa *[[Gorgias (dialogi)|Gorgias]]* hänet kuitenkin mainitaan nimenomaisesti Meleen pojaksi.

Kinesiaan kykyjen sanotaan olleen vain vähäiset. Plutarkhos kuvaa häntä runoilijaksi, joka ei nauttinut mainetta eikä ollut luova nero. Komediakirjailija Ferekrates syytti häntä musiikin turmelemisesta, ja tähän viittaa ehkä myös Aristofaneen käyttämä sana *asmatokamptēs* (, ”laulujen vääntelijä”). Aristofaneen *[[Linnut (Aristofanes)|Linnuissa]]* Kinesias esitetään hahmona, joka haluaa lentää Olymposvuorelle hakeakseen pilvistä – jotka ovat hänen oikea kotinsa – uuden erän ”pisarapyörteisiä ja lumen piiskaamia” säveliä.

Hänen runoutensa lisäksi myös hänen ulkomuotonsa tarjosi komedialle otollisen kohteen: Athenaioksen mukaan hän oli niin pitkä ja laiha, että hänen täytyi tukea itseään lehmuspuusta tehdyllä korsettimaisella tuella. Tästä syystä Aristofanes kutsuu häntä ilmaisulla ”kevyt kuin lehmuspuu” () ja laittaa *[[Sammakot (Aristofanes)|Sammakoissa]]* Euripideen ehdottamaan, että Kinesias liitettäisiin siiviksi toiseen samanlaiseen roistoon, Kleokritokseen. Athenaioksen kautta säilyneessä Aristofaneen *Gerytades*-näytelmän katkelmassa häntä kutsutaan sopivaksi dithyrambirunoilijoiden lähettilääksi varjomaisten kollegoidensa luo Haadeehen.

Satiirille antoi aihetta myös hänen avoin ja liiallinen jumalattomuutensa sekä hyvin paheellinen elämäntapansa. Puhuja Lysias kertoo Athenaioksen mukaan, että komediakirjailijat hyökkäsivät hänen kimppuunsa vuosittain juuri näistä syistä. Lysias itsekin kirjoitti häntä vastaan kaksi puhetta, jotka ovat kadonneet lukuun ottamatta tässä mainittua katkelmaa.

Kinesias sai kuitenkin osittaisen kostonsa: hän onnistui, todennäköisesti noin vuonna 390 eaa., lakkauttamaan komedioiden osalta koregi-instituution, joka oli ollut laskussa jo vuodesta 406 eaa. Tämän seurauksena Strattis hyökkäsi hänen kimppuunsa näytelmässään *Kinesias*.

Lysias kertoo Athenaioksen mukaan myös, että Kinesias jätti lopulta runoilijantoimensa ja ryhtyi sykofantiksi, mikä osoittautui hänelle varsin tuottoisaksi.

## Lähteet
Ksenodamos

**Ksenodamos** (, ) oli antiikin kreikkalainen muusikko ja lyyrinen runoilija, joka oli kotoisin Kytheralta.

Pseudo-Plutarkhos mainitsee Ksenodamoksen erääksi toisen spartalaisen musiikkikoulukunnan johtohahmoista. Koulukunnan perusti Spartaan Thaletas. Jotkut kirjoittajat pitivät Ksenodamosta paiaanien säveltäjänä, mutta toisten — heidän joukossaan Pratinas — mukaan hänen sävellyksensä eivät olleet paiaaneja vaan hyporkhemoja. Pseudo-Plutarkhos lisää, että hänen aikanaan oli vielä olemassa Ksenodamoksen oodi, joka oli selvästi hyporkhema.

Myös Athenaios mainitsee Ksenodamoksen yhdessä Pindaroksen kanssa merkittävimpinä hyporkhemojen säveltäjinä varhaisten lyyristen runoilijoiden joukossa.

## Lähteet
Ksenokritos Lokroilainen

**Ksenokritos Lokroilainen** (, ; 600-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen muusikko ja lyyrinen runoilija, joka oli kotoisin Lokroi Epizefyrioista.

Pseudo-Plutarkhos mainitsee Ksenokritoksen toisen doorilaisen musiikkikoulukunnan johtohahmona. Tämän koulukunnan oli perustanut Thaletas, ja Ksenokritos sävelsi paiaaneja. Vähän myöhemmin samassa tekstissä Pseudo-Plutarkhos kertoo, että joidenkin mukaan hän oli myös kirjoittanut herooisia dithyrambirunoja, ja että oli kiistanalaista, oliko hän todella säveltänyt paiaaneja. Näiden kahden kohdan ristiriita selittyy helposti: tässä jälkimmäisessä kohdassa Pseudo-Plutarkhos seuraa Glaukosta, jonka auktoriteettiin vedoten hän lisää, että Ksenokritos eli Thaletaan jälkeen.

Tavallisessa tekstilukutavassa esiintyy mainitussa kohdassa kahdesti nimi *Ksenokrates* (), mutta oikea muoto on selvästi *Ksenokritos* (). Vastaavia virheitä löytyy muualtakin, esimerkiksi Diogenes Laertioksella filosofi Ksenokrateen elämäkerrassa, jossa luetellaan samannimisiä ja mainitaan laulujen kirjoittaja, jolla tarkoitetaan lähes varmasti Ksenokritosta – sillä Aristoksenos, joka on Diogeneen lähteenä, kirjoitti nimenomaan näistä varhaisista muusikoista.

Ksenokritoksen katsotaan olleen lokroilaisen lyyrisen runouden tyylin perustaja. Tämä tyyli oli aiolilaisen tyylin muunnos. Jos edellä esitetty tulkinta Diogeneen kohdasta on oikea, meidän on katsottava hänen olevan ainakin joidenkin – ja mahdollisesti ensimmäisten – lokroilaisten laulujen () eli eroottisten runojen tekijä, Sapfoa ja Erinnaa jäljitellen. Ksenokritoksen kerrotaan olleen sokea syntymästään saakka.

## Lähteet
Ksenokritos

**Ksenokritos** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Ksenokritos Koslainen, grammaatikko
* Ksenokritos Lokroilainen (600-luku eaa.), muusikko ja runoilija
* Ksenokritos Rhodoslainen, epigrammaatikko
* Ksenokritos ja Eubios, kuvanveistäjiä
Melanippides vanhempi

**Melanippides vanhempi** (; 500/400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija, joka oli kotoisin Melokselta. Hän oli *[[Suda]]n* mukaan Kritonin poika ja vaikutti noin 65. olympiadin aikoihin eli 520 eaa. *[[Paroslainen kronikka|Paroslaisen kronikan]]* mukaan hän voitti kilpailun Ateenassa vuonna 494/493 eaa.

Melanippideen tyttärenpoika oli tunnetumpi Melanippides nuorempi, jonka isä oli niin ikään Kriton. Nuorempi Melanippides kirjoitti dithyrambirunoutta, mikä oli näin oletettavasti myös vanhemman Melanippideen laji. *[[Suda]]* erottaa vanhemman ja nuoremman Melanippideen toisistaan, mutta usein heidät on luettu samaksi henkilöksi. Jotkut tutkijat ovat yrittäneet erotella Melanippideen nimellä säilyneitä katkelmia laittaakseen ne jomman kumman Melanippideen nimiin. Nykyisin katsotaan, ettei vanhemmalta Melanippideelta ole säilynyt katkelmia.

## Lähteet
Melanippides

**Melanippides** () voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Melanippides vanhempi (500/400-luku eaa.), runoilija
* Melanippides nuorempi (400-luku eaa.), runoilija, edellisen lapsenlapsi ja tunnetumpi Melanippides
Kreksos

**Kreksos** (, ; 400/300-luku eaa.(?)) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija, joka kirjoitti dithyrambeja. Pseudo-Plutarkhos mainitsee hänet yhdessä Timotheoksen, Filoksenoksen ja muiden aikakauden runoilijoiden kanssa. Hänen sanotaan tuoneen dithyrambirunouteen Arkhilokhoksen ja tragediakirjailijoiden tyylin, jossa jambimittaisia säkeitä osaksi puhuttiin ja osaksi laulettiin lyyran säestyksellä.

## Lähteet
Melinno

**Melinno** (; n. 200-luku eaa. – 1. vuosisata jaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija. Hän kirjoitti viisisäkeisen sapfisen runon *Oodi Roomalle*. Runo on usein virheellisesti liitetty Erinnaan.

Melinnon elämästä ei tiedetä varmasti mitään, ja myös hänen tarkka ajoituksensa on epävarma. Nykyisin hänet ajoitetaan yleensä Rooman valtakunnan suuruuden nousun aikoihin myöhemmälle tasavallan ajalle tai varhaiselle keisariajalle. Todennäköisimpänä ajoituksena on pidetty 100-luvun eaa. ensimmäistä puoliskoa. Melinnon on arveltu olleen kotoisin Italian Suur-Kreikasta, jossa kreikkalaiset ensimmäisenä kohtasivat Rooman nousun. Johannes Stobaios kutsuu häntä vahingossa lesboslaiseksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

*
Venezuelan liittovaltiollinen alue

**Venezuelan liittovaltiollinen alue** (esp. *Dependencias Federales de Venezuela*) on hallinnollinen alue, joka käsittää valtaosan Venezuelan Karibianmeren rannikolla olevista saarista, lukuunottamatta Nueva Espartan saariosavaltiota. Saarten yhteispinta-ala on noin 342 neliökilometriä ja asukasluku oli vuonna 2016 Venezuelan alhaisin: vain noin 3 000, tosin Nueva Espartaan kuuluvalta Isla de Margaritalta muuttaa aika ajoin noin sata ihmistä Liittovaltiolliselle alueelle kalastamaan. Liittovaltiollinen alue koostuu 600 saaresta, joista suurin osa on pieniä kareja ja luotoja. Suurin saari on asumaton La Tortuga, joka käsittää puolet koko alueen pinta-alasta. Aluetta hallinnoidaan virallisesti hallituksen toimesta Venezuelan pääkaupunki Caracasista, mutta saarten pienet yhteisöt päättävät pitkälti omista asioistaan. Alue perustettiin vuonna 1938.
## Lähteet
Tim Crow

**Tim Crow** (1938 Lontoo – 10. marraskuuta 2024) oli brittiläinen psykiatri ja professori.

Crow sai lääketieteellisen pätevyyden Royal London Hospitalissa vuonna 1964. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Aberdeenin yliopistosta neurofysiologiassa vuonna 1970. Crow pääsi vuonna 1973 vanhemmaksi luennoitsijaksi Manchesterin yliopistoon. Hän työskenteli vuosina 1974–1994 Northwick Park Hospitalin kliinisen tutkimuskeskuksen psykiatrian jaoksen päällikkönä. Crow liittyi vuonna 1995 Oxfordin yliopiston psykiatrian laitoksen henkilökuntaan. Vuonna 2004 hänestä tuli The Prince of Wales International Centre for SANE Researchin tieteellinen kunniajohtaja.

Crow keskittyi tutkimuksessaan skitsofrenian alkuperään ja syihin. Hänen mukaansa skitsofrenian tausta liittyy kielen kehitykseen ja sairaus sai alkunsa suhteellisen myöhään ihmisen evoluutiossa. Hänen mukaansa skitsofrenia saattaa olla hinta, jonka ihmiskunta maksaa kielen kehityksestä. Crow toteutti vuonna 1976 Eve Johnstonen kanssa ensimmäisen tietokonetomografiatutkimuksen skitsofreenikoiden aivoista. Myöhemmin kaksikko osoitti David Cunningham Owensin kanssa aivomuutosten liittymisen nimenomaisesti skitsofreniaan lääkityksen sijaan. Tämä aivojen rakenteellisten muutosten havaitseminen skitsofreniassa vaikutti ratkaisevasti skitsofrenian nykyaikaisen neurobiologisen tutkimuksen kehittymiseen. Crow teki Frank Owenin kanssa tutkimuksia myös vainajien dopamiinireseptoreista, mikä täsmensi sekä skitsofrenian että lääkityksen vaikutuksia aivoihin. Chris Frithin kanssa Crow tutki skitsofreenikkojen kognitiivista suoriutumista.

Crow teki vuonna 1980 merkittävän julkaisun, jossa esiteltiin kahden oireyhtymän malli sairauden hahmottamiseksi. Hän sai monia palkintoja Britanniassa ja ulkomailla. Hänestä tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri vuonna 2018. Crowilla oli vaimo ja kaksi lasta.

## Lähteet
1461 Jean-Jacques

**1461 Jean-Jacques (1937 YL)** on suuri asteroidi, jonka kiertorata kulkee asteroidivyöhykkeellä Marsin ja Jupiterin välillä. Asteroidin kiertoaika Auringon ympäri on noin 5,53 vuotta (2020 päivää), jolloin se on lähimmillään 2,97 astronomisen yksikön päässä Auringosta ja etäisimmillään 3,28 astronomisen yksikön päässä. Asteroidin läpimitta on noin 35,15 kilometriä. Jean-Jacques on M-tyypin asteroidi, joka todennäköisesti sisältää rautaa, nikkeliä ja kobolttia. Asteroidin löysi vuonna 1937 Marguerite Laugier, joka nimesi sen poikansa mukaan.

## Lähteet