open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kipparlahden metrosilta

**Kipparlahden metrosilta** eli **Kipparlahden silta** on vuonna 1972 valmistunut silta Helsingin Herttoniemessä. Siltaa käyttää Helsingin metro ja se sijaitsee Kulosaaren metroaseman ja Herttoniemen metroaseman välillä. Silta ylittää Kipparlahden silmukka -kadun. Heinäkuussa 2021 silta jouduttiin uusimaan, minkä vuoksi metro- ja autoliikenne katkaistiin.

## Sillan korjaustyöt
Kipparlahden metrosillan korjaus liittyi metron akselipainojen nostamiseen, johon sillan vanha kantavuus ei riittänyt. Sillan rakenteesta johtuen siltaa ei pystytty korjaamaan, vaan se piti uusia kokonaan. Samaan aikaan korjattiin myös Siilitien metrosilta ja Sahaajankadun metrosilta. Korjatessa uusi silta rakennettiin vanhan viereen, ja lopuksi vanha silta purettiin ja uusi siirrettiin paikalle. Hankkeelle annettiin maksimisummaksi 3,8 miljoonaa euroa. Uusiminen suoritettiin 17.–25. heinäkuuta 2021, eikä työn aikana metro kulkenut Kulosaaresta itään. Kunnostuksen aikana hoidettiin korjaustöitä myös muilla metroasemilla.

## Lähteet
Lindaani

**Lindaani** eli ** γ-1,2,3,4,5,6-heksakloorisykloheksaani** on organoklorideihin kuuluva yhdiste. Se on yksi heksakloorisykloheksaanin isomeeri ja POP-yhdiste. Sitä on käytetty hyönteismyrkkynä. Se on myös lisätty Tukholman sopimukseen vuonna 2009, joten sen tuotantoa, kauppaa ja käyttöä on rajoitettu.

## Ominaisuudet
Huoneenlämmössä lindaani on hajuton valkoinen kiteinen jauhe. Sen sulamispiste on 113&nbsp;°C ja kiehumispiste 323&nbsp;°C. Sen tiheys on 1,9&nbsp;g/cm3. Huoneenlämmössä lindaani liukenee veteen erittäin huonosti. Kuumennettaessa se vapauttaa klooriyhdisteitä, kuten vetykloridia.

### Haitallisuus
Lindaani on myrkyllistä ihmiselle. Sen epäillään aiheuttavan myös syöpää. Lindaani on erittäin vaarallista ympäristölle. Luonnossa se rikastuu helposti ravintoketjussa.

## Käyttö
Lidaania on käytetty hyönteismyrkkynä sekä syyhyä vastaan. Sitä käytettiin yleisesti 1950–1990. Suomessa sen käyttöä rajoitettiin jo 1970–luvulla. 1990–luvulla sitä käytettiin Suomessa enää syyhyä vastaan. Euroopan unionin alueella käyttö kiellettiin 31. joulukuuta 2007. Se lisättiin Tukholman sopimukseen vuonna 2009.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Lindane 
*DrugBank: Lindane 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Lindane 
*ChemBlink: Lindane
Varpu Marjomäki

**Varpu Marjomäki** (s. 1962) on suomalainen solu- ja molekyylibiologian professori Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa vuodesta 2020. Hänen tutkimusalaansa on monitieteinen nanotiede.

Marjomäki on toiminut solu- ja molekyylibiologian akatemiatutkijana vuodesta 2007 lähtien ja ollut lehtori Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2009. Hän on Jyväskylän yliopiston dosentti ja vieraileva tutkija Kapkaupungin yliopistossa Etelä-Afrikassa 2018 lähtien.

Marjomäki on erikoistunut enterovirusten infektiomekanismeihin. Hänen enterovirustutkimuksensa alkoi vuonna 1998 hänen liittyessään Jyrki Heinon tutkimusryhmään Jyväskylän yliopistossa. Hän on tehnyt yhteistyötä myös Luonnonvarakeskuksen kanssa etsiessään antiviraaleja eli viruksen toimintaa estäviä aineita Suomen luonnosta. Marjomäki on tutkinut myös koronaviruksia, kuten COVID-19-sairautta aiheuttavaa virusta. Hän on saanut toisen Jyväskylän yliopiston professorin, Perttu Permin, kanssa Suomen Akatemian konsortiorahoituksen COVID-19-inhibiittoreiden tutkimiseen.

Marjomäeltä on ilmestynyt yli sata vertaisarvioitua tieteellistä julkaisua. Marjomäki on johtoryhmän jäsen Virustautien tutkimussäätiössä sekä varajohtaja ja sihteeri Nordic Microscopy Societyssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Varpu Marjomäki Jyväskylän yliopiston verkkosivuilla
Kongthong

**Kongthong** on kylä Intian Meghalayan osavaltiossa. Se tunnetaan esimerkiksi paikallisesta lauluperinteestä *jingrwai iawbei*. Kylän asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 567.

## Maantiede ja hallinto

Kongthong sijaitsee Intian koillisosassa Meghalayan osavaltiossa. Hallinnollisesti se on osa East Khasi Hills -piirikuntaa. Kylää ympäröivällä alueella on jyrkkiä harjanteita, rotkoja ja tiheää viidakkoa. Kylästä on tieyhteys osavaltion pääkaupunkiin Shillongiin. Lähellä sijaitsee myös joskus maailman sateisimpana paikkana mainittu Cherrapunji. 

Intian perustuslain mukaisesti paikallishallintoa johtaa vaaleilla valittava kylänpäämies eli *sarpanch*.

## Historia
Paikallisen kansanperinteen mukaan kylä on perustettu ennen paikallista Sohran kuningaskuntaa, joka perustettiin 1500-luvun alkupuolella. Heimokuningaskunnan keskus oli Cherrapunji.

Kylä oli pitkään hyvin eristyksissä, eikä siitä ole kirjoitettu paljon. Esimerkiksi muuttaminen kylän ulkopuolelle työn, opintojen tai muun syyn vuoksi on yleistynyt vasta hiljattain. Myöhemmin on kaavailtu matkailun kehittämistä alueelle. Se on nimitetty ehdokkaaksi esimerkiksi UNWTO:n parhaan turistikylän palkinnon saajaksi.

## Kulttuuri
Kongthong tunnetaan esimerkiksi paikallisesta lauluperinteestään *jingrwai iawbei*. Nimi tarkoittaa melodiaa (*jingrwai*) klaanin esiäidin (*iawbei*) kunniaksi. Kaukaa laulut kuulostavat vihellyksiltä, jollaisiksi niitä joskus myös kutsutaan. Perinteen mukaan paikalliset saavat syntyessään normaalin nimen ohella laulettavan nimen. Laulujen tarkoitus oli pitää yhteyttä esimerkiksi metsästysretkien aikana. Niiden uskottiin myös karkottavan pahoja henkiä. Lauluperinteen uskotaan olevan vanha, mutta sitä on dokumentoitu vasta hiljattain. Ensimmäisessä tieteellisessä julkaisussa sitä kuvailtiin vuonna 2016.

Muiden khasien tapaan kylän asukkaiden yhteiskuntajärjestelmä on matrilineaarinen. 

## Väestö
Kongthongin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 567. Etniseltä taustaltaan paikalliset ovat khaseja. Kylän lukutaitoisuus oli 69,33&nbsp;prosenttia eli osavaltion keskimääräistä pienempi.

## Lähteet
Gerben Karstens

**Gerben Karstens** (14. tammikuuta 1942 Voorburg – 8. lokakuuta 2022 Dongen, Pohjois-Brabant) oli alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän voitti Eef Dolmanin, Jan Pietersen ja Bart Zoetin kanssa joukkueaika-ajon olympiakultaa Tokiossa 1964. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli 27.

## Lähteet
Formula E -kausi 2021–2022

**Formula E -kausi 2021–2022** oli järjestyksessään kahdeksas Formula E -sarjan kausi. Kausi alkoi 28. tammikuuta 2022 ja viimeinen osakilpailu ajettiin 14. elokuuta 2022.

Hallitsevana mestarina kauteen lähti alankomaalainen Nyck de Vries. Tallien maailmanmestaruutta puolusti onnistuneesti Mercedes-EQ Formula E Team. Kuljettajien maailmanmestaruuden voitti Stoffel Vandoorne.

## Tallit ja kuljettajat

## Kalenteri
Formula E julkaisi 15. joulukuuta 2021 kilpailukalenterin kaudelle 2021–2022.

Kauden kymmenes osakilpailu oli tarkoitus ajaa Kanadan Vancouverissa. Kilpailu kuitenkin peruttiin huhtikuussa 2022, koska järjestäjät eivät saaneet ajoissa sovittua järjestämiseen vaadittavia asioita. Kanadan ePrixin tilalle tuli Marokossa ajettava ePrix.

## Tulokset
### ePrix

### Kuljettajat
Pisteet jaettiin seuraavan taulukon mukaisesti:

* **Lihavointi**&nbsp;– Paalupaikka
* *Kursiivi*&nbsp;– Nopein kierros
* &#42;&nbsp;– FanBoost

### Tallit

## Huomiot

## Lähteet
Amran

**Amran** on kaupunki Jemenin pohjoisosassa.

## Maantiede

Amran sijaitsee Jemenin pohjoisosassa Jemenin ylängön alueella noin 50 kilometriä pääkaupunki Sanaasta pohjoiseen.

## Historia

Amranissa asui aikanaan pienehkö juutalainen vähemmistö. Kaupungin juutalaiset asuttivat omaa muurein ympäröityä kaupunginosaansa. He muuttivat Israeliin vuosina 1948–1951.

Vuonna 1962 alkaneen Pohjois-Jemenin sisällissodan aikana Amran ja sen suuri sotilastukikohta olivat tärkeä tasavaltalaisten hallitsema tukikohta maan pohjoisosassa. Ainut toinen heidän hallitsemansa suurempi paikkakunta oli Sa'da Amranin pohjoispuolella. Ympäröivä maaseutu oli paikallisten heimojen hallinnassa. Etelä- Pohjois-Jemenin yhdistymisen jälkeen H Amranin sotilastukikohdalla huhtikuussa 1994 puhkesi taisteluja entisten pohjoisten ja eteläisten joukkojen välillä. Yhteenotto oli alkusoitto sisällissodalle samana vuonna.

Jemenin toisen sisällissodan aikana heinäkuussa 2014 kaupungin valtasivat huthit.

## Väestö
Amranin asukkaat ovat pääasiassa zaidilaisia muslimeja. Paikalliset kuuluvat myös Hashidien heimoon, joilla on ollut pitkään suuri vaikutus pohjoisen Jemenin politiikassa. Amrania pidetään tärkeänä torikaupunkina.

## Lähteet
Kati Hanhineva

**Kati Hanhineva** (s. 1972 Simo) on suomalainen elintarvikekehityksen professori Turun yliopistossa. Hän aloitti tehtävässä tammikuussa 2020. Professuurin erityisalana ovat pohjoiset elintarvikkeet ja niiden terveysvaikutukset. Professuurin lahjoitti Raisio Oyj:n Tutkimussäätiö.

Hanhineva valmistui filosofian maisteriksi 1997 Oulun yliopiston biokemian koulutusohjelmasta pääaineenaan molekyylibiologia. Hän suoritti jatko-opintojaan professori Sirpa Kärenlammen johdolla Kuopion yliopiston kasvibiokemian tutkimusryhmässä. Hanhineva väitteli vuonna 2008 mansikan fenolisten yhdisteiden biosynteesin muuntelusta ja metaboliittiprofiloinnista. Hän on ollut vuodesta 2015 ravitsemus- ja elintarvikemetabolomiikan dosentti Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa.

Hanhineva on selvittänyt tutkimuksessaan kasviperäisen ravinnon vaikutusta suolistoflooraan ja terveyteen sekä elintarvikkeiden valmistusprosessien vaikutusta fytokemikaaleihin. Keskeisenä menetelmänä hän hyödyntää massaspektrometri-perusteista metabolomiikka-analytiikkaa. Hanhineva tutustui menetelmään jatko-opiskelijana vieraillessaan Weizman-instituutissa Israelissa. Hanhineva on elintarvike- ja ravitsemustieteellisen metabolomiikan saralla kansainvälisestikin tunnettu tutkija. Hän oli mukana perustamassa Itä-Suomen yliopiston tutkijoiden Afekta Technologies -yritystä, joka nostettiin syksyllä 2021 merkittävimpien metabolomiikka-analyysia (aineenvaihduntatuotteiden eli metaboliittien analyysiä) tarjoavien startup-yritysten joukkoon.

Vuonna 2020 Jane ja Aatos Erkon säätiö myönsi Hanhinevalle ja tämän tutkimusryhmälle 1 648 000 euron apurahan neljälle vuodelle. Ryhmä tutkii jalostettujen kasviproteiiniruokien terveysvaikutuksia ja uudenlaisten elintarvikkeiden tuottamista.

## Lähteet
Henrikin yhtenäiskoulu

**Henrikin yhtenäiskoulu** on Nousiaisissa sijaitseva peruskoulu, jossa opiskelevat luokat 1–9 ja esiopetusryhmä. Lukuvuonna 2020–2021 koulussa oli lähes 490 oppilasta ja yli 40 opettajaa, joista osa oli yhteisiä kunnan muiden koulujen ja osin sen kanssa samoissa tiloissa toimivan Nousiaisten lukion kanssa. Rehtorina toimii Tuomas Einiö.

Henrikin yhtenäiskoulu aloitti toimintansa elokuun alussa 2018, ja vuonna 2020 opetus oli jakautunut viiteen eri osoitteeseen: luokat 1–2 opiskelivat entisen Paijulan koulun tiloissa, luokat 3–4 entisessä Nummen koulussa, luokat 5–9 Moisiontiellä ja esiopetusryhmät Vappulan ja Nuppulan päiväkodeissa. Koulun laajennusosa  valmistui syksyllä 2021, minkä jälkeen toiminta keskitettiin Moisiontielle.

## Lähteet
Pälkäneen pääkirjasto

**Pälkäneen pääkirjasto** (tunnetaan myös nimellä **Arkki**) on Pälkäneen Onkkaalassa sijaitseva Pälkäneen kunnankirjaston päätoimipiste.

Pääkirjasto valmistui vuonna 2008, ja se on ensimmäinen varta vasten kirjaston käyttöön suunniteltu rakennus Pälkäneellä. Ennen Arkin valmistumista kirjastotoimintaa harjoitettiin Pälkäneellä vuodesta 1851 lähtien vaihtuvissa tiloissa muun muassa Pälkäneen kirkon sakaristossa, kouluilla ja paloaseman yhteydessä sijainneissa vuokratiloissa. 

Kirjaston nimestä järjestettiin kirjastotoimenjohtaja Leena Forsténin aloitteesta kilpailu, jonka voittaja oli pälkäneläinen kirjastonhoitaja Ritva Majala ehdotuksellaan "Arkki". Pälkäneen kunnan sivistyslautakunta hyväksyi nimen kokouksessaan torstaina 14.5.2009.

## Kirjastorakennus
Arkkitehtuuriltaan postmodernismia edustavan kirjastorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Esko Räntilä. 

Kirjaston lukusali on nimetty Pälkäneen historiaan ja lukutaidon opettamiseen kiinteästi liittyvän kirjanpainaja Daniel Medelplanin mukaan.

## Lähteet
*Pälkäne.fi - Kirjasto

### Viitteet
Ronald Reaganin hallitus

**Ronald Reaganin hallitus** () oli Yhdysvaltain hallitus, jonka virkakausi oli 20. tammikuuta 1981 – 20. tammikuuta 1989. Presidentti Ronald Reaganin johtama hallitus muodostui republikaaneista, sitoutumattomista ja demokraateista.

## Hallitus

## Aiheesta muualla
Pälkäneen lukio

**Pälkäneen lukio** on Pälkäneen Onkkaalassa sijaitseva lukio, joka toimii samassa rakennuksessa Kostianvirran yhtenäiskoulun kanssa. Se sai luvan ylioppilastutkintojen myöntämiseen 18. joulukuuta 1952, jolloin se tunnettiin nimellä Pälkäneen seudun lukio. Nimi vaihdettiin Pälkäneen lukioksi vuonna 2000.

Pälkäneen lukiossa toimii yleislukion ohella myös koripallolinja.

## Koulurakennus
Pälkäneen lukio toimii arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelemassa, rakennushistoriallisesti merkittävässä rakennuksessa, joka on valmistunut vuonna 1952. Koulurakennus edustaa 1940–50-luvun funktionalismia, ja sitä on laajennettu vuosina 1960 ja 1962–63. Rakennus on suojeltu asemakaavalla vuonna 2016. Lukiorakennus sijaitsee Pälkäneen pitäjänkeskuksen valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä.

## Katso myös
* Kostianvirran yhtenäiskoulu

## Kirjallisuutta
*
*
*
*
*

## Lähteet
*Pälkäne.fi - Lukiokoulutus 
### Viitteet
Maitoteeallianssi

**Maitoteeallianssi** (, , , ) on epävirallinen ja järjestäytymätön lähinnä internetissä toimiva liike, joka pyrkii edistämään demokratiaa ja kansalaisyhteiskuntaa Kaakkois- ja Itä-Aasian maissa. Allianssiin katsotaan perinteisesti kuuluvan Taiwan, Hongkong, Thaimaa, Myanmar ja toisinaan myös Intia.

## Nimi
Nimi ”maitoteeallianssi” juontaa siitä, että kaikissa allianssiin kuuluvissa maissa maitotee on suosittu juoma jossain muodossa. Taiwania edustaa bobatee, Hongkongia silkkitee, Thaimaata thaitee, Myanmaria lahpet ja Intiaa masala chai.

## Liikkeen syntyminen
Maitoteeallianssin katsotaan saaneen alkunsa vuonna 2019, kun Thaimaassa osoitettiin mieltä monarkian uudistamisen puolesta ja Hongkongissa kansallisen turvallisuuden lakia vastaan. Molemmat mielenosoittajat ottivat myös voimakkaasti kantaa demokratian puolesta. Samaan aikaan netinkäyttäjät alkoivat vastustaa Kiinan harjoittamaa aggressiivista diplomaattista kieltä kohtaan (ns. susisoturi-diplomatia).

## Toiminta ja reaktioita
Kiina, ja sen vastustaminen, littyy maitoteeallianssiin siten, että Kiina katsoo Taiwanin kuuluvan itselleen ja Hongkong on Kiinan erityishallintoalue. Lisäksi Thaimaan nykyisen hallinnon katsotaan olevan hyvissä väleissä Kiinan kommunistisen puolueen kanssa. Liikkeeseen kuuluvat netin käyttäjät ovat myös kritisoineet Disneyn Mulanin uusinta versiosta, koska osa siitä kuvattiin Xinjiangissa, jossa asuvat uiguurit ovat joutuneet Kiinan vainojen kohteeksi. Maitoteeallianssi pyrkii myös yhdessä estämään sen, että Kiinan palkkaamat internet-trollit eivät hallitsisi keskustelua netissä. Allianssi käyttää sosiaalisessa mediassa aihetunnistetta #MilkTeaAlliance ja koostuu lähinnä nuorista internetin käyttäjistä.

Myanmarissa maitoteeallianssi aktivoitui helmikuussa 2021 sotilasvallankaappauksen jälkeen. Sotilasdiktatuuri arveli aluksi pysäyttävänsä liikkeen melko pienellä vaivalla, mutta ei kuitenkaan onnistunut tässä, sillä liikkeellä ei ole mitään keskusjohtoa tai muutakaan organisaatiota takanaan.

Maitoteeallianssiin kuuluvat mielenosoittajat pyrkivät osoittamaan ennen kaikkea solidaarisuutta toistensa välillä: esimerkiksi hongkongilaiset mielenosoittajat ovat jakaneet neuvoja poliisilta suojautumiseen thaimaalaisille kohtalotovereilleen.

Hongkongilainen demokratia-aktivistin Nathan Law’n mukaan maitoteeallianssissa on kyse yhteisten arvojen, demokratian ja vapauden, kannattamisesta ympäri Aasiaa.

Twitter julkaisi liikkeelle oman emojin huhtikuussa 2021.

## Lähteet
Tiina Laasonen

**Tiina Laasonen** (s. 1968 Kauhava) on Seinäjoella asuva ja työskentelevä kuvanveistäjä sekä tila- ja ympäristötaiteilija.

Taiteilijana Laasonen kuvaa itseään puunhalaajaksi, joka käy vuoropuhelua ympäristön kanssa.

Veistämisessä Laasosta kiinnostaa asioiden vastakkaisuus, esimerkiksi kuinka saada kovaan materiaaliin vaikutelma pehmeydestä, kuten neulekuvioita puuveistokseen. Laasosen mukaan hänen veistoksiin ja tilataideteoksiin käyttämänsä materiaalit valikoituvat idean ja sijoituskohteen mukaan ja työskentely kolmiulotteisten muotojen kanssa on hänen kohtaamansa aiheen, materiaalin ja tilan vuoropuhelua.

Laasonen on Suomen Kuvanveistäjäliiton jäsen. Hän on taiteellisen uransa aikana pitänyt tärkeänä vilkasta näyttelytoimintaa sekä kotimaassa että ulkomailla. Laasonen opiskeli Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1990–1993.

## Kilpailut ja palkinnot

* Vaasan Jaakkoo – kulttuuripalkinto, Sanomalehti Pohjalainen, Vaasa, 2019
* Taidepalkinto 2017, Pohjanmaan taidetoimikunta, 2017 2. palkinto, Pikipruukin taidekilpailu, ehdotuksella “Vahti”, Vaasa, 2010
* 1. palkinto, International Miniature Art Biennial, kuvanveisto‐osasto, Salle Augustin‐Chenier, Ville-Marie, Quebec, Canada, 2000
* 1. palkinto, Nuori pohjalainen taiteilija, 1997
* 1. palkinto, Kankaanpään taidekoulukoulun sisäinen kilpailu YK‐ koulutuskeskukseen toteutettavasta teoksesta, Niinisalo, 1993

## Tilaustyöt ja julkinen taide

* 2020 Kerä, puinen tilataideteos, Kalevan Navetta, Seinäjoki
* 2019 Franciscuksen maja, ympäristötaideteos, Präntöön Helmi, Vaasa 2018  Äkäputket, ympäristötaideteos, suunnittelu Tiina Laasonen ja Christine Jalio, toteutus Perhekoti Toiska, tuottaja Maaseudun taidemalli‐hanke/ Seinäjoen taidehalli
* 2017 Anemone Plastica, yhteisöllinen ympäristötaideteos, Lintuviidan koulu, Seinäjoki. Tuottaja Seinäjoen taidehalli.
* 2017 Kissa (pronssiveistos 2/3, 2009), Sevas Kodit Oy, Seinäjoki
* 2014 Birdhouse, poppeli, Institut für Kunst und Handwerkin veistospuisto, Lehnin, Saksa
* 2012 Läpinäkyvä/ See‐through, 2008 (haapa), Seinäjoen Keskussairaala, Y‐talo, Seinäjoki
* 2011 Sauma ja Makrame, 2011 (puureliefit), Lähi‐Tapiola, Seinäjoki Hautomo, 2004, Agora IT‐puoli, Jyväskylän Yliopisto
* 2008 Kotini on linnani, 2005 (pronssitriptyykki), Seinäjoen kaupungin teknologiapalkinto, A. Kordelinin kaupunkirahasto
* 2007 Kultajyvä (pronssi/ puu, pienoisveistos), Seinäjoen seudun terveysyhtymän/ 2009 alkaen Seinäjoen kaupungin ympäristölautakunnan ympäristöpalkinto 1/5 Hannu  Tuomisto 6.6.2008, 2/5 28.6.2012 Joupin koulu, 3/5 Lakeuden latu 22.9.2016 2007  Ruosteessa I‐III, 2004 (triptyykki vanerista ja teräksestä), Seinäjoen Keskussairaala, P‐osa, Seinäjoki
* 2004 Before Nightfall and 25th Hour, 1999 (puureliefit), Mäkelä – Alu
* 2001 X and AIR 1‐2, 1999 (teräsreliefit), Vinnilän Konepaja, Kuhmoinen 1998 Routa (keramiikkareliefi), Seiverkot, Seinäjoki
* 1997 Kissa (pronssiveistos 1/3), Raahen kaupunki
* 1993 Sopusointu (alumiini/kivi reliefi), Kiinteistö Oy Kankaanpään Virastokeskus/ Pilkkumi
* 1993 Osapuolet (alumiini/ kivi, reliefi), Niinisalon varuskunta (ent. YK‐koulutuskeskus), Niinisalo

## Lähteet
August Lehto

**August R. Lehto** oli suomalainen ammattiyhdistysmies, joka toimi sisällissodan aikana työväen pääneuvoston 1. varapuheenjohtajana.

## Ura
Vuonna 1907 Lehto oli Tampereella perustamassa Suomen Sekatyöntekijäin Liittoa ja hänet valittiin myös sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Lehto toimi puheenjohtajana kesäkuuhun 1908 saakka, jolloin hänet palkattiin liiton sihteeriksi. Vuodesta 1912 lähtien Lehto työskenteli Suomen Ammattijärjestön kiertävänä organisaattorina. Vuonna 1917 Lehto toimi muutaman kuukauden ajan myös Suomen Puutyöntekijäin Liiton väliaikaisena puheenjohtajana.

Sisällissodan käynnistyttyä Lehto valittiin työväen pääneuvoston jäseneksi SAJ:n edustajana. Lehdosta tuli pääneuvoston 1. varapuheenjohtaja ja hän oli myös Vallankumouksellisen Ylioikeuden jäsen. Sodan loppuvaiheessa Lehto pakeni Neuvosto-Venäjälle, jossa hänet lehtitietojen mukaan ammutiin Karjalassa vuonna 1920.

## Lähteet
Jouko Rämö

**Jouko Viljo Rämö** (2. heinäkuuta 1911 Muolaa – 17. heinäkuuta 1990 Imatra) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Rämön vanhemmat olivat seppä, metallimies Ville Rämö ja emäntä Matilda Juhontytär Jyvonen ja puoliso vuodesta 1934 Helmi Ovaska. Rämö perusti vuonna 1935 veljiensä kanssa konepajan Äyräpään Vuosalmeen, erityisesti maatalous- ja huopatehdaskoneiden valmistusta ja korjausta varten. Talvi- ja jatkosodan aikana yritys korjasi armeijan tarpeisiin aseita ja autoja, vaikka Rämö olikin itse rintamapalveluksessa. Talvisodan jälkeen Kausalaan siirtynyt yritys rakensi välirauhan aikana uudet tilat Äyräpäähän, mutta joutui siirtymään sieltä Noormarkun kautta Imatralle. Yhteistyö Ovakon terästehtaan kanssa osoittautui tärkeäksi, joskin yrityksen liiketoiminta laajeni sekä sisaryritysten että monien asiakkuuksien kautta muutenkin nopeasti. Yritys valmisti muun muassa betoniteräsverkkoja, rautatielaitteita ja muita metalliteollisuustuotteita sekä tarjosi kunnossapito- ja huoltopalveluita. Vienti Neuvostoliittoon avautui Svetogorskin ja Kostamuksen alihankintatöillä. Rämö, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen 1979, osallistui yrityksen toimintaan kuolemaansa saakka. Hän oli aktiivinen myös alansa järjestö- ja yhteistyössä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rämö Oy
When All the Rivers Are Silent

__NOTOC__
**When All the Rivers Are Silent** on suomalaisen metalliyhtye Diablon seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi Suomessa Sakara Recordsin kautta 25. helmikuuta 2022. Albumi nousi viikolla 9/2022 Suomen virallisen albumilistan ykköseksi.

Albumia työstettiin pitkään ja hartaasti, sillä sen ja edellisen *[[Silvër Horizon]]*-albumin julkaisuväli venyi lähes kuuden ja puolen vuoden mittaiseksi. Yhtyeen nokkamies Rainer Nygård kuvaili albumin antia seuraavasti: ”Harhamme kaikkivoipaisuudesta, huhutasoisen tiedon valjastaminen vihanpidon välikappaleeksi, huomiotalouden lihamylly, addiktiot ja mielen myrskytuulet. Siinäpä lyhykäisyydessään koordinaatit tälle levylle. Itselleni on vain jotenkin luontevampaa ammentaa näistä ihmiselon karikoista ja pistää sellaiseen nimensä alle. Kokemusasiantuntijan äänellähän tässä puhutaan”.

Albumilta on myös julkaistu kolme singleä: "Grace Under Pressure" näki päivänvalon jo toukokuussa 2019, jota seurasivat "The Extinctionist" toukokuussa 2020 ja "The Stranger" tammikuussa 2022. Kappaleista "Grace Under Pressure" ja "The Stranger" on kuvattu myös musiikkivideot.
## Kappaleet

## Kokoonpano
* Heikki Malmberg – rummut
* Rainer Nygård – rytmikitara, laulu
* Marko Utriainen – soolokitara
* Aadolf Virtanen – basso, taustalaulu

## Arvostelut
* Inferno: 
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
911 (täsmennyssivu)

**911** voi tarkoittaa seuraavia:

* 911, luku
* 911, vuosi
* 911, amerikkalainen hätänumero
* Porsche 911, Porschen urheiluautomalli
* 911, brittiläinen vuosina 1995–2000 toiminut yhtye
* 9-1-1, yhdysvaltalainen televisiosarja
* 911, Lady Gagan musiikkikappale vuodelta 2019.
* Hälytys 911, yhdysvaltalainen dokumentaarinen draamasarja.
* 9/11, 11. syyskuuta 2001 tapahtuneet terrori-iskut
* 9/11, ylläolevista iskuista kertova elokuva
* 911 Agamemnon, asteroidi
Geoekonomia

**Geoekonomia** on talouden ja politiikan käsite, jolla tarkoitetaan sitä, että valtiot hakevat paikkaansa ja vaikuttavat muihin maihin nimenomaan taloudellisin keinoin. Pakotteet, kaupankäynnin rajoitteet ja kaasun tai muiden raaka-ainetoimitusten tiukka säännöstely ovat esimerkkejä tällaisista keinoista. Geoekonomia on taloudellisen vallan geostrategista käyttöä.

Geoekonomia vaikuttaa 2020-luvulla entistä leimallisemmin kansainvälisiin suhteisiin ja maailmanjärjestykseen.

## Katso myös
* Geopolitiikka

## Lähteet
Come Into My World (Alexandra Stanin kappale)

**Come Into My World** on romanialaislaulajan Alexandra Stanin ja australialaisen DJ-tuottajaduon Nervon musiikkikappale. Sen julkaisi Universal Music Romania Stanin tulevan *Rainbows*-studioalbumin ensimmäisenä singlenä 2. heinäkuuta 2021. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Raluca Netca  ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Stan on maininnut sekä kappaleen että musiikkivideon inspiraation lähteiksi 1980-luvun musiikin.

## Lähteet
Bang Bang (Rita Oran ja Imanbekin kappale)

**Bang Bang** on brittiläislaulajan Rita Oran ja kazakstanilaisen DJ-tuottajan Imanbekin musiikkikappale. Se julkaistiin Oran ja Imanbekin yhteisen Bang EP:n toisena singlenä 12. helmikuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Ora, Imanbek, Gia Koka ja Harold Faltermeyer, joista Imanbek myös tuotti sen. "Bang Bang" mukailee Harold Faltermeyerin kappaletta "Axel F".

"Bang Bang" oli kaupallisesti huono menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon ainoastaan Uudessa-Seelannissa. Radiolistoilla se pääsi Puolassa sijalle 16 ja Venäjällä sijalle 8. Ora on esittänyt kappaleen livenä muun muassa ITV:n sarjan "Dancing on Ice" 13. tuotantokaudella 14. helmikuuta, ja The Tonight Show Starring Jimmy Fallonissa 3. maaliskuuta 2021.

## Lähteet
Big (kappale)

**Big** on brittiläislaulajan Rita Oran, kazakstanilaisen DJ-tuottajan Imanbekin ja ranskalaisen DJ-tuottajan David Guettan musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisräppäri Gunna. Se julkaistiin Oran ja Imanbekin yhdessä tekemän Bang EP:n ensimmäisenä singlenä 12. helmikuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Ora, Imanbek, Alexander Eskeerdo Izquierdo, Guetta, Ed Sheeran, Marcus Lomax, Mike Hawkins, Sam Martin, Sergio Kitchens, Toby Green ja William Spencer Bastian. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin singlen julkaisupäivänä ja sitä kuvattiin Bulgariassa Pernikissä sekä Buzludzhan monumentilla.

"Big" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kahdenkymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Bulgariassa ja Uudessa-Seelannissa. Kappale on esitetty tähän mennessä livenä muun muassa Sydneyssä syyskuussa 2021.

## Lähteet
Big

**Big** voi viitata johonkin seuraavista:

* ''Big'', yhdysvaltalainen komediaelokuva (1988)
* ''Big'', eteläkorealainen televisiosarja
* Big, Rita Oran, Imanbekin ja David Guettan musiikkikappale
You for Me

**You for Me** on brittiläisen DJ-tuottajan Sigalan ja brittiläislaulajan Rita Oran musiikkikappale. Sen julkaisivat Ministry of Sound sekä B1 Recordings digitaalisesti ladattavana singlenä 2. heinäkuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Alexander Cook, Charlotte Emma Aitchison, Madison Love, Ora, Bruce Fielder, Finn Keane sekä Joakim Jarl ja sen tuotannosta vastasivat Sigala, Jarly, Neave ja Applebaum. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Clara Cullen ja se julkaistiin 16. heinäkuuta 2021. Video kuvattiin Los Angelesissä.

"You for Me" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kolmenkymmenen parhaan joukkoon Irlannissa, Isossa-Britanniassa ja Uudessa-Seelannissa.

## Lähteet
Tokyo (kappale)

**Tokyo** on romanialaislaulajan Alexandra Stanin musiikkikappale. Sen julkaisi Universal Music Romania hänen tulevan *Rainbows*-studioalbumin toisena singlenä 22. lokakuuta 2021. Kappaleen ovat säveltäneet Mihaela Arsene, Robert Zgarbura ja George Emanuel Calin, joista viimeisin myös tuotti sen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Raluca Netca ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. 

## Lähteet
Love Again

**Love Again** on brittiläislaulajan Dua Lipan musiikkikappale. Sen julkaisi Warner Records hänen Future Nostalgia-studioalbumin kuudentena singlenä 11. maaliskuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Lipa, Clarence Coffee Jr., Chelcee Grimes ja sen tuottaja Stephen Kozmeniuk. Sanoiltaan kappale kertoo sydänsärkyihin ja henkilökohtaiseen kasvuun liittyvistä asioista, Lipan rakastuessa uudelleen sotkuisen eron jälkeen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Lope Serrano ja se julkaistiin 4. kesäkuuta 2021.

"Love Again" mukailee Lew Stonen ja hänen yhtyeensä vuonna 1932 julkaisemaa kappaletta "My Woman" jonka vuoksi kappaleen tekijöihin on kreditoitu myös Bing Crosby, Max Wartell ja Irving Wallman. "Love Again" on lajityypiltään tanssipop, disko ja elektrokappale, johon on yhdistetty klassista ääntä ja 2000-luvun nu-disco-tuotantoa. "Love Again" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat "My Womanin" samplausta sekä 1970-luvun diskosävelien käyttöä tuotannossa. Arvostelumenestyksen lisäksi kappale oli myös kaupallinen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Belgiassa, Unkarissa ja Uudessa-Seelannissa sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Kanadassa.

## Lähteet
Olli-Pekka Riihikoski

**Olli-Pekka Riihikoski** (29. marraskuuta 1947 Noormarkku – 19. elokuuta 1998) oli suomalainen kuvataiteilija. 

Riihikoski opiskeli Porin piirustuskoulussa 1966–1968. Hänen teoksiaan oli ensi kerran esillä vuonna 1965 Porissa. Riihikoski osallistui kansainvälisiin näyttelyihin ja Suomen taiteen näyttelyihin ulkomailla 1970–1980-luvuilla, yksityisnäyttelyitä hänellä oli Saksassa vuosina 1981 ja 1988. 

## Taide
Harjavallassa asunut Riihikoski tuli naivistina tunnetuksi jo 1970-luvulla ja kuului Suomessa tyylin varhaisiin edustajiin. Riihikosken taiteelle on tyypillistä humorististen tilanteiden ja tapahtumien käsittely. Hän on toteuttanut maalauksen *Talvinen vaivaispuisto* sosiaalialan oppilaitokseen Harjavaltaan vuonna 1989. 

## Lähteet
Tina(II)jodidi

**Tina(II)jodidi** (SnI2) on tina- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä on tutkittu käytettäväksi optoelektroniikan materiaalien valmistamiseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa tina(II)jodidi on punaoranssia kiteistä. Yhdistellä on kaksi kidemuotoa alkeiskoppi on monokliininen α-muoto ja ohutkalvoissa yhdiste esiintyy heksagonaalisena β-muotona. Tina(II)jodidi liukenee hieman veteen ja liukoisuus kasvaa lämpötilan kasvaessa. Aine liukenee myös bentseeniin ja kloroformiin. Yhdiste hapettuu helposti tina(IV)jodidiksi. Tina(II)jodidi on Lewis-happo ja muodostaa jodidi-ionien kanssa kompleksisen trijodostannaatti(II)ionin ([SnI3]-). 

Tina(II)jodidia voidaan valmistaa tinan ja jodin tai vetyjodidin reaktiolla tai saostamalla tina(II)kloridin vesiliuoksesta jodidien avulla.
:Sn + I2 → SnI2
:Sn + 2 HI → SnI2 + H2

Tina(II)jodidin ja orgaanisten yhdisteiden muodostamia peroskiittirakenteisia yhdisteitä on tutkittu käytettäväksi mahdollisina aurinkokennojen materiaaleina.

## Lähteet
Marja Tarna

**Marja Tarna** (s. 1946 Eura) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on Suomen Taidemaalariliiton jäsen. 

## Taide
Tarnan varhaiset työt edustavat melko askeettista konkretismia, mutta hän päätyi vähitellen vapaamuotoiseen ja lyyriseen kuvakieleen. Myöhemmissä töissään Tarna esittää aiheen eri tasoisina abstraktioina, mutta välittää vaikutelman luonnosta tapahtumineen, yksityiskohtineen ja ihmisineen. Tarnan itsensä mukaan taiteilijan työ ei ole niinkään kiinni ideoiden loistavuudesta kuin omasta näkemyksestä ja sen kestävyydestä.

Tarna on kertonut olevansa kiinnostunut kasvien tutkimisesta, ja hän saa inspiraatiota Kankaanpäässä sijaitsevan kotinsa läheisyydessä olevasta lehtomaisesta luonnosta. Toinen keskeinen inspiraation lähde ovat suot, jotka ovat tuttuja Tarnalle lapsuudesta. Hänen syntymäkotinsa läheisyydessä Euran Paneliassa oli suuri suo.

### Yksityiselämä
Tarna on syntyisin Euran Paneliasta. Hän opiskeli Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1965–1968 ja kuului ensimmäiseen Kankaanpään taidekoulun suorittaneeseen ryhmään. Tarna asuu Kankaanpäässä. Hänen puolisonsa on taidemaalari Juhani Tarna.

## Lähteet
Pekka Mattila (kuvataiteilija)

**Pekka Mattila** (14. huhtikuuta 1943 Tampere – 21. syyskuuta 1991) oli suomalainen kuvataiteilija.

Mattila valmistui Kankaanpään taidekoulusta vuonna 1971. Vuosina 1971–1975 Mattila opiskeli Milanossa Accademia di Brerassa, jossa kehittyi hänelle tyypillinen tapa käsitellä tilaa ja muotoa.

## Ura
Mattila vietti Italiassa kuusi vuotta, talvet Milanossa ja kesät Firenzessä. Opiskelun jälkeen Mattila  maalasi milanolaiselle gallerialle vuosittain 120 teosta, joita vastaan hän sai asunnon, tarvikkeet ja kuukausipalkan, joten Italiaan levisi 300 Mattilan teosta.

Suomeen palattuaan Mattila piti 1976 Mattila piti näyttelyn Helsingissä. Teokset tutkivat kaartuvilta pinnoilta heijastuvia valoilmiöitä. Penttinen-Lampisuo kuvaa Mattilan luomaa persoonallista tyyliä: *”Sivellinjälki on häivytetty, maali mattaa ja väripaletti niukka. Huolella ja sileästi viimeistellyt väriliukumat synnyttävät kolmiulotteisia vaikutelmia.”*

Mattila palasi Kankaanpäähän vuonna 1983. Hänet valittiin opettajaksi Kankaanpään taidekouluun ja myöhemmin oppilaitoksen rehtoriksi.

## Lähteet
*Taiteilija Pekka Mattila
*Kankaanpään Joulu 2018
### Viitteet
Cowes

**Cowes** on  asukkaan satamakaupunki ja  asukkaan kunta Isle of Wightilla.  Se sijaitsee Medinajoen estuaarin länsirannalla ja vastarannalla sijaitsee pienempi kaupunki East Cowes. Kaupunkien välillä on lossi, Cowes Floating Bridge.

Cowesin väkiluku moninkertaistuu aina elokuun alussa järjestettävän viikon mittaisen regatan aikaan: siihen osallistuu noin  kilpailijaa ja jopa satatuhatta katsojaa.

Cowesin linnan rakennutti Henrik VIII suojaamaan rannikkoa vuonna 1540. Kuningatar Viktoria rakennutti lähistölle Osborne Housen kartanon. 

## Lähteet
Viisas Luonto

**Viisas Luonto** (saks. **Albert sagt … Natur – aber nur!**, eng. **Albert Says... Nature Knows Best**) on saksalainen tiede-pohjainen animaatiosarja, jota alun perin esitettiin saksalaisella ZDF 13 jaksossa vuosina 1996-1997. Sarja perustuu Frederic Vesterin kirjoihin jonka painopisteenä oli ympäristötieteen opetus. Sarjaa esitettiin Suomessa vuonna 1998.

Sarjaa jatkettiin vuonna 2003 nimellä **Albert auf Entdeckungstour (Albert Asks What is Life?)**

## Sarjan sisältö
Päähenkilö Arttu (alkuperäiskiellellä Albert) on myyttinen olento, joka muistuttaa linnun ja hamsterin yhdistelmää. Vaikka Arttu on röyhkeä, hänelle on ominaista uteliaisuus ja ystävällisyys, ja hän tulee toimeen kaikkien eläinten kanssa. Arttu lähtee seikkailuihin selittääkseen luonnon ja ympäristön toimintaa. Hän osaa lentää, juosta, uida ja sukeltaa sekä muuttaa kokoaan jättimäiseksi tai pieneksi. Tämä antaa hänelle mahdollisuuden tutkia luontoa äärimmäisen tarkasti yksityiskohtiin ja lisätä tietämystään.

Luonnon ja ympäristön tärkeyden lisäksi animaatiosarja tuo tietoisuutta mahdollisista vaaroista ja ympäristöongelmista. Erityisesti ohjelmassa käsitellään ihmisen tai koneiden uhista johtuvia vaaroja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ari Virtanen (kuvanveistäjä)

**Ari Virtanen** (s. 1958 Vammala) on suomalainen kuvanveistäjä.

Virtanen opiskeli Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1976–1979.

## Taideopettajana
Virtanen on toiminut muun muassa Satakunnan käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen taideaineiden opettajana, Tyrvään käsi- ja taideteollisen oppilaitoksen plastisen muotoilun ja kivenkäsittelyn opettajana, Vammalan aikuiskoulutusosaston kuvanveiston opettajana, Vammalan opiston kuvanveiston opettajana ja Sastamalan opiston kuvanveiston opettajana.

## Julkisia teoksia

* "Maa, ilma, tuli ja vesi", Tyrvään kirkon muistolehto 
* Finngranit, Kuvanveistosymposium, puistoalue, Vammala, 1991
* Niilo Ikolan muistoreliefi ja runonlaulaja Annastuuna Korkeemäen muistoreliefi, Tyrvään kotiseutuyhdistys
* Päätoimittaja Antti Prusin muotokuva, Tyrvään seudun museo
* "Sokea kulkija", Vammalan kaupungin pääkirjasto
* "Miehen matka I", Jaatsin taidemuseo
* "Miehen matka II", Vammalan kaupungintalo
* "Sukellus", Äetsän kunnankirjasto
* Hannes Prusin muistoreliefi, Tyrvään seudun kotiseutuyhdistys, 2002
* Toyamura Sculpture Biennale -kokoelma, Japani, 2003
* "Kuusimetsän ääni", Nokian terveyskeskus, 2004
* ”Liekehtivä laulu”, Sastamalan lukio, 2010

### Valokuvia julkisista teoksista

Tiedosto:Virtanen Laulupuu.jpeg|*Laulupuu*, Sastamala.
Tiedosto:Tuulitukka.jpg|*Tuulitukka*, Ikaalinen.
Tiedosto:Ari Virtanen Niilo Ikolan reliefi 1983.JPG|*Niilo Ikolan reliefi*, 1984, Sastamala.
Tiedosto:Virtanen Syksyn sarkofagi.jpg|*Syksyn sarkofagi*, 1991, Sastamala.
Tiedosto:Ari Virtanen Maa ilma tuli ja vesi 1992.JPG|*Maa, ilma, tuli ja vesi*, 1992, Sastamala.
Tiedosto:Ari Virtanen Annastuunan muistolaatta 1993.jpg|*Annastuunan muistolaatta*, 1993, Sastamala.
Tiedosto:Ari Virtanen Hannes Prusin muistolaatta 2002.jpg|*Hannes Prusin muistolaatta*, 2002, Sastamala.


## Teoksia kokoelmissa

* Valtion kokoelma
* Porin kaupunki
* Vammalan kaupunki
* Ikaalisten kaupunki
* Harjavallan kaupunki
* Nokian kaupunki, Martti ja Sirkka-Liisa Helinin kokoelma
* Vammalan ev.lut.seurakunnat
* Äetsän kunta
* Rauman osuuspankki
* Tyrvään Kotiseutuyhdistys ry
* Toyamura Sculpture Biennale –kokoelma, Japani

## Lähteet
Tuula Solin

**Tuula Solin** (s. 1942) on suomalainen kuvataiteilija ja taidegraafikko, joka asuu ja työskentelee Raumalla.

## Ura
Solin opiskeli Turun Taideyhdistyksen Piirustuskoulussa vuosina 1962–64 ja Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1965–67. Lisäksi hän on suorittanut taidegrafiikan kursseja Kankaanpäässä 1966, Hämeenkyrössä 1983 ja Raumalla 1992. Hän on osallistunut lukuisiin yhteisnäyttelyihin Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1967 lähtien. Yksityisnäyttelyitä Solin on pitänyt mm. Porissa ja Eurajoella.

Solinin teoksia on Porin, Harjavallan ja Ulvilan kaupungin taidekokoelmissa sekä Emil Cedercreutzin museon, Rauman taidemuseon ja Satasairaalan kokoelmissa sekä yksityiskokoelmissa. Hän kuuluu seuraaviin taiteilijaseuroihin: Suomen Taidegraafikot, Rauman Taiteilijaseura, Rauman Taidegraafikot, Porin Taiteilijaseura ja Porin Taidegraafikot. 

## Taideopettajana
Solin on toiminut kuvataideopettajana oppikouluissa, peruskouluissa ja lukiossa vuodesta 1967 lähtien, piirustuksen opettajana Porin piirustuskoulussa (1972–1977), grafiikan ja piirustuksen opettajana Porin taidekoulussa (1980–1985), taideopettajana Ulvilan kansalaisopistossa (1985–1986), Taideaineiden tuntiopettajana Porin työväenopistossa (1982–1986) sekä päätoimisena taideaineiden opettajana Porin työväenopistossa (1986–2006).

## Taide
Aarne Elomaa kuvaili Porin Taiteilijaseuran 30-vuotisjuhlanäyttelyn kritiikissä vuonna 1977 Tuula Solinin akvarellimaalauksia lyyriseksi realismiksi, jossa voi aistia myös hiukan naivismia. Vuonna 2017 Soli oli Rauman Taidegraafikoiden kuukauden taiteilija. Hänen etsaus- ja akvatintamenetelmillä toteuttamissaan realistisissa teoksissa on näkymiä taiteilijalle läheisistä paikoista Raumalta, meren rannoilta.

## Lähteet
Bachmann

**Bachmann** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Daniel Bachmann (s. 1994), itävaltalainen jalkapallomaalivahti
* Heikki Bachmann (1930–2023), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Ingeborg Bachmann (1926–1973), itävaltalainen kirjailija
* Ludwig Bachmann (1856–1937), saksalainen shakkihistorioitsija
* Michele Bachmann (s. 1956), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
* Ramona Bachmann (s. 1990), sveitsiläinen jalkapalloilija
* Tina Bachmann (s. 1986), saksalainen ampumahiihtäjä
Marja Matinmikko-Blue

**Marja Anneli Matinmikko-Blue** (o.s. Matinmikko, s. 19. tammikuuta 1979 Rovaniemen maalaiskunta) on suomalainen diplomi-insinööri, tutkija, ja Oulun yliopiston dosentti. Hän tekee monitieteellistä tutkimusta tekniikan, liiketoiminnan ja sääntelyn näkökulmien yhdistämisestä uusien matkaviestinjärjestelmien kehityksessä. Tutkimus tähtää taajuuksien riittävyyteen matkapuhelinjärjestelmissä datamäärien kasvaessa. Hän on toiminut Oulun yliopistossa 6G Lippulaiva -tutkimusohjelman kehityksen ja sääntelyn johtajana, ja oli aiemmin myös 6G Lippulaivan tutkimuskoordinaattori.

Matinmikko-Blue valmistui Oulun yliopistosta tuotantotalouden diplomi-insinööriksi vuonna 2001, tekniikan lisensiaatiksi tietoliikennetekniikasta 2007, tekniikan tohtoriksi tietoliikennetekniikasta vuonna 2012 ja filosofian tohtoriksi tuotantotaloudesta 2018. Hänellä on Oulun yliopistosta dosentuuri aiheena radiotaajuuksien hallinta.

Matinmikko-Blue opiskeli tuotantotaloutta Oulun yliopistossa ja päätti ensimmäisen vuoden jälkeen keskittyä ICT-alaan koska Oulussa on paljon yrityksiä alalta. Hän oli Nokialla työharjoittelussa opiskeluaikanaan, ja hakeutui opiskeluiden loppuvaiheessa VTT:lle harjoitteluun. Hän ajautui tutkijaksi opiskeluaikojen työkokemusten kautta, ja hän oli VTT:llä erikoistutkijana ja projektipäällikkönä vuosina 2001–2016. Hän pääsi uransa alkuvaiheessa Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n kautta mukaan 4G-järjestelmien taajuustarpeiden arviointiin. Oulun yliopiston Centre for Wireless Communication CWC:n palvelukseen hän siirtyi vuonna 2016. Hänen nykyinen tutkimuksensa on poikkitieteellistä yhdistäen tekniikan, liiketoiminnan ja sääntelyn näkökulmia ICT-ratkaisujen kehittämisessä. Sittemmin Matinmikko-Bluen keskeisiä tutkimusaiheita ovat olleet radiotaajuuksien sääntelyyn, tulevaisuuden 6G-järjestelmiin ja kestävään kehitykseen liittyvät teemat.

Tekniikan edistämissäätiö TES antoi vuonna 2013 Matinmikko-Bluelle Nuoren tutkijan palkinnon.

## Julkaisuja
*  
*  
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Melodifestivalen 2022

**Melodifestivalen 2022** oli järjestyksessään 62. Melodifestivalen laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja Torinossa järjestettävään vuoden 2022 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu koostui neljästä alkukarsinnasta, jotka pidettiin neljänä peräkkäisenä lauantaina 5. helmikuuta–26. helmikuuta, 5. maaliskuuta järjestettävästä semifinaalista sekä 12. maaliskuuta järjestettävästä finaalista.

Kilpailun voitti Cornelia Jakobs kappaleella "Hold Me Closer".

## Formaatti

Ruotsin yleisradioyhtiö SVT ilmoitti tekevänsä muutoksia kilpailun kulkuun. *Toinen mahdollisuus* -karsinta korvataan semifinaalilla, jossa osakilpailujen kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuneet arvotaan kahteen ryhmään. Molemmista ryhmistä kaksi parasta jatkaa finaaliin.

Melodifestivalen-kiertue oli tarkoitus järjestää kuudella eri paikkakunnalla. Nämä paikkakunnat olivat Malmö, Göteborg, Linköping, Lidköping, Örnsköldsvik ja Tukholma. 14. tammikuuta 2022 SVT kuitenkin ilmoitti, että koronavirustilanteen vuoksi kilpailutapahtumat järjestetään Tukholmassa 500 hengen yleisölle. Ensimmäiset kolme osakilpailua järjestettiin Avicii Arenalla ja loput kolme järjestettiin Friends Arenalla.

Kilpailun juonsi Oscar Zia yhdessä backstage-juontaja Farah Abadiin kanssa.

## Osakilpailut
Kilpailussa oli yhteensä 28 osallistujaa. 14 ensimmäistä osallistujaa julkaistiin 26. marraskuuta ja loput 14 osallistujaa julkaistiin 30. marraskuuta. Semifinaalijaot ja semifinaalien esiintymisjärjestykset julkaistiin 14.joulukuuta.

### 1. osakilpailu
Ensimmäinen osakilpailu kilpailtiin 5. helmikuuta Avicii Arenalla. Se oli tarkoitus järjestää Malmö Arenalla Malmössä. Teknisen vian vuoksi sovellusäänestys ei toiminut tämän osakilpailun aikana ja vain puhelinäänestykset laskettiin.

### 2. osakilpailu
Toinen osakilpailu kilpailtiin 12. helmikuuta Avicii Arenalla. Se oli tarkoitus järjestää Scandinaviumissa Göteborgissa.

### 3. osakilpailu
Kolmas osakilpailu kilpailtiin 19. helmikuuta Avicii Arenalla. Se oli tarkoitus järjestää Saab Arenalla Linköpingissä.

### 4. osakilpailu
Neljäs osakilpailu kilpailtiin 26. helmikuuta Friends Arenalla. Se oli tarkoitus järjestää Sparbanken Arenalla Lidköpingissä.

## Semifinaali
Semifinaali kilpailtiin 5. maaliskuuta Friends Arenalla. Se oli tarkoitus järjestää Hägglunds Arenalla Örnsköldsvikissä.
### 1. semifinaali

### 2. semifinaali

## Finaali
Finaali kilpailtiin 12. maaliskuuta Friends Arenalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* SVT:n virallinen Melodifestivalen-sivusto 
*
Miaolin piirikunta

**Miaolin piirikunta** (; Pha̍k-fa-sṳ: *Mèu-li̍t-yen*) on Kiinan tasavaltaan, eli Taiwaniin, kuuluva piirikunta, joka sijoittuu maan länsirannikolle. Sitä ympäröivät Hsinchun piirikunta ja kaupunki sekä Taichung.

## Maantieto ja ilmasto
Piirikunnan pinta-ala on 1&nbsp;820&nbsp;km2. Miaoli rajoittuu lännessä Taiwaninsalmeen ja idässä Xueshan-vuoristo. Piirikunnan alueella kasvatetaan riisiä, bataatteja, vehnää, sitrushedelmiä ja vesimeloneja. Lisäksi Miaolissa porataan öljyä ja maakaasua. 

Miaolin ilmasto on lauhkea ja sateinen ympäri vuoden (Köppen-asteikolla Cfa). Piirikunnan pääkaupungissa mitattuna vuoden keskilämpötila on 22,1&nbsp;°C ja vuoden keskimääräinen sademäärä 1930&nbsp;mm. Sateet painottuvat loppukesään.

## Historia
Piirikunnan nimi tulee Taiwanin aboriginaalien käyttämästä nimestä ”maoli”, jolla viitataan alueen tasankoihin. Han-kiinalaiset alkoivat saapua alueelle 1600-luvun puolessa välissä. Tämän jälkeen kiinalaiset ajoivat alueelle siirtokuntaa suunnittelevat hollantilaiset pois ja alkoivat rohkaisemaan enemmän kiinalaisia muuttamaan Miaolihin. Qing-dynastian hallinto perusti Miaolin piirikunnan ensimmäistä kertaa hallinnollisena yksikkönä vuonna 1889. Japanin impeuriumin hallitessa Taiwania (1895–1945) Miaolin piirikunta lakkautettiin. Se perustettiin uudelleen vuonna 1950 ja on toiminut nykymuodossaan siitä lähtien. 

Vuonna 2015 piirikunnan paikallishallinto ajautui talousvaikeuksiin, kun sillä oli velkaa 64,8 miljardia dollaria. Se ei mm. pystynyt maksamaan julkisen sektorin työntekijöiden palkkoja, ja joutui pyytämään valtiolta lisärahoitusta.

## Väestö ja kulttuuri
Vuonna 2019 piirikunnan väkiluku oli 548&nbsp;863, mikä vastasi 2,33:a prosenttia koko maan väestöstä. Väestö koostuu mm. hakka-kiinalaisista, fujianilaisista, saisiyateista. Viimeksi mainitut edustavat Taiwanin aboriginaaleja. Hakka-kiinalaisten ruokakulttuuri on vahvana Miaolinissa ja paikallisia erikoisuuksia ovat mm. kristallimykeröt, litteät riisinuudelit ja mochit.

Piirikununnan suurin kaupunki on Toufen, jossa asui vuonna 2020 arviolta hieman yli 104&nbsp;400 asukasta. Toiseksi suurin kaupunki on Miaolin kaupunki (noin 87 600 asukasta).

Syksyllä 2021 Miaolissa aloitettiin kokeilu, jossa pyrittiin valmistamaan kissanruokaa alueella kasvatettujen silkkiperhosten toukkien koteloista. Tällä pyrittiin parantamaan kissojen terveyttä.

Piirikunnan nimikkolintu on harakka ja nimikkopuu kamferipuu.

Miaolin alueella toimivia yliopistoja ovat mm. Kansallinen yhdistynyt yliopisto sekä Yu Dan luonnontieteellinen ja tekninen yliopisto.

## Hallinto
Piirikunnan hallinnollinen johtaja eli piirikunnanjohtaja on Kuomintangia edustava Hsu Yao-chang. Hänet valittiin tehtävään ensimmäistä kertaa vuoden 2014 vaaleissa. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Miaolin kaupunki.

Miaoli jakautuu hallinnollisesti 18 kuntaan ja kaupunkiin.

## Galleria

Tiedosto:頭份大化宮遠照.jpg|Dahuan temppeli 
Tiedosto:Tongluo Tea Factory in Tung Lo, Meu Lid.jpg|Tongluon teenjalostamo
Tiedosto:Yu Da University Library 20160108.jpg|Yu Dan luonnontieteellisen ja teknisen yliopiston kirjastorakennus


## Lähteet
Mahogany

**Mahogany** on Berry Gordyn ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1975. Siinä soullaulaja Diana Ross esittää afroamerikkalaista muotisuunnittelun opiskelijaa, joka onnistuu tekemään menestyksekästä uraa Roomassa, jättää opiskeluaikaisen poikaystävänsä (Billy Dee Williams) ja rakastuu valkoihoiseen muotikuvaajaan (Anthony Perkins). 

Elokuva ei saanut hyviä arvosteluja, mutta se muistetaan etenkin suureksi hitiksi nousseesta teemamusiikistaan, Diana Rossin esittämästä laulusta ”Do You Know Where You're Going To”. Sen säveltäjä Michael Masser ja sanoittaja Gerry Goffin saivat elokuvan ainoan Oscar-ehdokkuuden.

Elokuvan alkuperäinen ohjaaja, brittiläinen Tony Richardson sai lähteä tuotannosta ja tilalle tuli elokuvan tuottaja, levytuottajana ja Motown-levy-yhtiön perustajana tunnettu Berry Gordy.

*Mahogany* tuli Suomessa ensi-iltaan toukokuussa 1976. Se sai vain 1&nbsp;491 katsojaa ja ylsi vuoden 219:stä ensi-iltaelokuvasta katsojatilaston sijalle 194. *Helsingin Sanomien* Paula Talaskivi piti elokuvan tarinaa teennäisenä ja heppoisena, mutta kehui elokuvan visuaalisesti upeaa muotimaailman kuvausta ja Anthony Perkinsin roolityötä menestyvänä mutta ongelmiensa kanssa kamppailevana muotikuvaajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Litteraturfrämjandetin suuri romaanipalkinto

**Litteraturfrämjandetin suuri romaanipalkinto** oli kirjallisuutta edistävän Boklotterietin vuosina 1961–1991 jakama kirjallisuuspalkinto. Palkinnon tarkoituksena oli palkita proosateos, jota tuomaristo piti yhtenä taiteellisesti kiinnostavimpana viime vuoden ruotsalaisessa tuotannossa. Tuomaristossa oli kuusi johtavaa kirjallisuuskriitikkoa.

## Palkitut

* 1961 Lars Gyllensten
* 1962 Lars Ahlin
* 1963 Sivar Arnér
* 1964 Walter Ljungquist
* 1965 Sven Rosendahl
* 1966 Åke Wassing
* 1967 Birgitta Trotzig
* 1968 Per Olof Sundman
* 1969 Per Olov Enquist
* 1970 Sven Delblanc
* 1971 Hans O. Granlid
* 1972 Christer Kihlman
* 1973 Lars Ardelius
* 1974 Eyvind Johnson
* 1975 Per Gunnar Evander
* 1976 Stig Claesson
* 1977 Kerstin Ekman
* 1978 Karl Rune Nordkvist
* 1979 Lars Gustafsson
* 1980 Jacques Werup
* 1981 P. C. Jersild
* 1982 Theodor Kallifatides
* 1983 Torgny Lindgren
* 1984 Göran Tunström
* 1985 Jan Myrdal
* 1986 Sara Lidman
* 1987 Bo Carpelan
* 1988 Agneta Pleijel
* 1989 Sigrid Combüchen
* 1990 Kjell Johansson
* 1991 Christer Eriksson

## Lähteet
* Pristagare, International.se, viitattu 26.11.2021