open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vantaanjokivarren luonnonsuojelualue

**Vantaanjokivarren luonnonsuojelualue** on Riihimäen Uhkolassa, Vantaanjoen pohjoisrannalla sijaitseva 5,1 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue. Alue rauhoitettiin vuonna 2023 osana Helmi-elinympäristöohjelmaa. Alueen luonnonsuojelullinen arvo perustuu lehto- ja kosteikkokasvillisuuteen sekä lehtipuuston ja haavan runsauteen. Alueen puusto on lehtipuuvaltaista ja valtapuina ovat harmaa- ja tervaleppä, tuomi ja pihlaja. Alueella esiintyy myös yksittäisiä metsävaahteroita. Metsän ravinteellisuus vastaa pääosin lehtomaista kangasta, mutta alueelle on paikoin kehittymässä myös lehdon piirteitä. Metsä on myös tärkeä ekologinen käytävä kaupunkialueen metsä-, ranta- ja vesieliöstölle. Alue on myös runsaasti virkistyskäytössä ja sitä käytetään läheisen koulun lähiluonto- ja opetusmetsänä.

## Lähteet
Eerik Wallenius

**Eerik Wallenius** (s. 16. tammikuuta 2006 Salo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa QMJHL-joukkue Moncton Wildcatsissa. Hän on pelannut myös hyökkääjänä.

## Ura
### Seuraura
Wallenius on Salon Kiekkohaiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Tutoon, jonka U16-joukkueen varakapteenina Wallenius toimi kaudella 2021–2022. Kaudeksi 2022–2023 hän siirtyi Vaasan Sportin U18-joukkueeseen.

Kaudeksi 2023–2024 Wallenius siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U18-joukkueeseen. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Wallenius pelasi osan kaudestaan myös HPK:n U20-joukkueessa. Hän pelasi myös ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa runkosarjan päätöskierroksella 12. maaliskuuta 2024 vieraissa Tapparaa vastaan. Walleniukselle avautui paikka HPK:n kokoonpanosta, kun joukkueen puolustuksessa oli useita loukkaantumisia. Hänet merkittiin HPK:n kakkospuolustajapariin Juuso Hietasen viereen. Wallenius sai ottelussa jääaikaa 17.30 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –2. Huhtikuussa 2024 Wallenius teki HPK:n kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. 

Ottawa Senators varasi Walleniuksen viidennellä kierroksella 136. pelaajana . Kauden 2023–2024 hän pelasi pääasiassa HPK:n U20-joukkueessa, jonka tehokkain puolustaja Wallenius oli tehoilla 4+18=22. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. 

QMJHL-joukkue Moncton Wildcats varasi Walleniuksen 54. pelaajana . Elokuussa hänen uutisoitiin siirtyvän joukkueeseen kaudeksi 2025–2026.

### Maajoukkueura
Wallenius on pelannut 11 nuorten maaottelua. Hän toimi Suomen alle 20-vuotiaiden haastajajoukkueen kapteenina marraskuussa 2024. 

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Alessandri

**Alessandri** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Arturo Alessandri Palma (1868–1950), Chilen presidentti 1920–1925 ja 1932–1937
* Felice Alessandri (1747–1798), italialainen säveltäjä
* Marcel Alessandri (1895–1968), ranskalainen kenraali.

## Katso myös
* Alessandrini
Lasse-Maijan etsivätoimisto

**Lasse-Maijan etsivätoimisto** (ruotsiksi LasseMajas detektivbyrå) on lastenkirjasarja, jonka on kirjoittanut Martin Widmark ja kuvittanut Helena Willis. Sarja on suunnattu pääasiassa 7–9-vuotiaille lapsille. Vuoteen 2021 mennessä sarjassa oli julkaistu kolmekymmentä kirjaa.

## Juoni
Sarja kertoo Maija-tytöstä ja Lasse-pojasta, jotka asuvat Vallebyn pikkukaupungissa. Mysteerit kiinnostavat heitä, joten he perustavat oman etsivätoimiston. Se auttaa usein poliisipäällikköä vaikeissa tapauksissa esimerkiksi selvitellessään varkauksia. Kaikki kirjat sijoittuvat Vallebyyn.

## Suomeksi ilmestyneet kirjat

#Timanttien arvoitus
#Hotellin arvoitus
#Sirkuksen arvoitus
#Kahvilan arvoitus
#Muumion arvoitus
#Kullan arvoitus
#Elokuvateatterin arvoitus
#Sanomalehden arvoitus
#Junan arvoitus
#Koulun arvoitus
#Sahramin arvoitus
#Eläinpuodin arvoitus
#Syntymäpäivän arvoitus
#Uimahallin arvoitus
#Palokunnan arvoitus
#Polkupyörän arvoitus
#Vankilan arvoitus
#Jalkapallon arvoitus
#Linnan arvoitus
#Rakkausarvoitus
#Muodin arvoitus
#Elokuvan arvoitus
#Kirjaston arvoitus
#Sairaalan arvoitus
#Kirkon arvoitus
#Salapoliisin arvoitus
#Musiikin arvoitus
#Naamiaisten arvoitus
#Dinosauruksen arvoitus
#Leirintäalueen arvoitus

## Filmatisoinnit

### Pitkät elokuvat

* 2008 – LasseMajan etsivätoimisto – Kameleontin kosto
* 2013 - LasseMajan etsivätoimisto - von Bromsin salaisuus
* 2014 – LasseMajan etsivätoimisto – Shadows over Valleby
* 2015 – LasseMajan etsivätoimisto – Stella Nostra
* 2018 - LasseMajan etsivätoimisto - Ensimmäinen mysteeri
* 2020 - LasseMajan etsivätoimisto - Junaryöstön salaisuus
* 2022 - LasseMajan etsivätoimisto - Skorpionin arvoitus
* 2024 - LasseMajan etsivätoimisto - Kadonnut maskotti

### TV-sarja
Kirjasta tehtiin ensimmäinen filmatisointi SVT:n joulukalenteriin. Vuonna 2006 julkaistun sarjan pääosassa olivat Teodor Runsiö ja Matilda Grahn. 

Vuonna 2015 kirjailija Martin Widmark ja kuvittaja Helena Willis kertoivat haluavansa tehdä kirjoista animoidun tv-sarjan. 

Kirjoihin perustuva tv-sarja julkaistiin Ruotsin TV4: ssä ja Cmoressa joulukuussa 2020. Sarjan toinen tuotantokausi julkaisiin joulukuussa 2021.

## Teemapuistot

Vuonna 2014 Huddingen Härbreparkeniin avattiin Lasse-Maija-aiheinen leikkipaikka.

Vuonna 2023 Lasse-Majas Deckarhus avattiin Linköpingin Gamla Linköping -museossa. Kohdetta oli rakentamassa suomalainen Fantasia Works ja se palkittiin vuonna 2023 kansainvälisessä Park World Excellence Awards -gaalassa parhaana perheille suunnattuna sisäaktiviteettikohteena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen nettisivu
* LasseMajas Deckarhus
Korttionmäen luonnonsuojelualue

**Korttionmäen luonnonsuojelualue** on Riihimäen Parooninmäen kaupunginosaan kuuluvan Korttionmäen asuinalueen läheisyydessä sijaitseva 22,7 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue. Alue on rauhoitettu vuonna 2023 Metso-suojeluohjelman kohteena. Alueella on useita suojeltuja luontotyyppikohteita ja se on maisemallisesti merkittävä.

Korttionmäen metsä on kalliopohjaista ja varttunutta, pääosin tuoretta kangasta. Alueella esiintyy eri metsätyyppejä lehtolaikuista kalliopaljastumiin. Metsän puusto on hoidettua ja melko tasarakenteista. Valtapuustona ovat kuusi, rauduskoivu ja haapa. Alueella sijaitsee myös jalopuumetsikköjä, jotka on rauhoitettu jo aiemmin.

## Lähteet
Nguyễn Văn Hùng

**Nguyễn Văn Hùng** (s. 1958) on vietnamilais-australialainen katolinen pappi ja ihmisoikeusaktivisti. Hän pakeni Vietnamista veneellä vuonna 1979 ja sai turvapaikan Japanista. Hän valmistui papiksi Australiassa vuonna 1991, jonka jälkeen hän matkusti Taiwaniin. Siellä hän perusti vuonna 2004 Vietnamese Migrant Workers & Brides Office -järjestön vastustaakseen vietnamilaisiin kohdistuvaa ihmissalakuljetusta, jonka uhrit päätyivät pakkotyöhön tai prostituoiduiksi. Hänen aktivisminsa sai tunnustusta Yhdysvaltain ulkoministeriöltä, joka tunnusti hänet vuonna 2006 yhdeksi sankareista, jotka työskentelevät lopettaakseen nykyaikaisen orjuuden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
The Tank Museum

**The Tank Museum** eli **Bovingtonin panssarimuseo** on panssarivaunuja ja ajoneuvoja esittelevä museo Bovingtonin kylässä Lounais-Englannin Dorsetin kreivikunnassa. Museon kokoelmiin kuuluu noin 300 sotilasajoneuvoa.

## Historia

Nykyisen Bovingtonin panssarimuseon lähiympäristö oli ensimmäisten panssarivaunujen harjoitusaluetta ensimmäisen maailmansodan aikana. Maailmansodan jälkeen joitakin vaunuja varastoitiin paikalle koulutusmateriaaliksi opettamaan panssarijoukoille panssarivaunujen kehityksestä. Tarinan mukaan Rudyard Kipling vieraili paikalla vuonna 1923 ja ehdotti vaunujen parempaa säilömistä. Vaunuille hankittiin vaja, josta nykyisen museon kokoelma sai alkunsa. Vaunujen ohella alettiin kerätä myös niihin liittynyttä esineistöä ja kirjallisuutta. Toisen maailmansodan puhjettua osa museon kokoelmista otettiin uudelleen aktiivikäyttöön Britannian puolustamiseksi. Lisäksi joitakin kokoelman vaunuja purettiin niiden materiaalien uudelleenkäyttämiseksi.

Varsinainen museo avautui vuonna 1947, kun kokoelman toisen maailmansodan halli avautui yleisölle. Vuonna 1951 School of Tank Technology lahjoitti museolle suuren määrän sodan aikana vallattuja ja sen aikana tuotettuja kokeellisia ajoneuvoja. Osa lahjoituksista annettiin tosin eteenpäin Länsi-Saksan vastaperustetulle Münsterin panssarimuseolle. Kokoelmaa laajennettiin seuraavan kerran vuodesta 1981 lähtien. Uusia panssariajoneuvoja saatiin lahjoituksina ja vaihtamalla museon kokoelmien ajoneuvoja muiden museoiden kanssa. Vuonna 1984 avattiin työpaja, jolla entisöitiin vanhoja panssariajoneuvoja. Kasvavaa kokoelmaa varten rakennettiin uusia näyttelyhalleja, joille ilmestyi esimerkiksi Persianlahden sodan aikana vuonna 1991 vallattuja panssarivaunuja.

## Näyttelyt ja toiminta

Nykyisin museolla käy vuosittain noin 200&nbsp;000 vierailijaa. Sillä järjestetään edelleen myös asevoimien koulutusta. Museon kokoelmiin kuuluu kattava arkisto ja kirjasto. Osia kokoelmasta on esiintynyt myös esimerkiksi elokuvatuotannoissa. Venäjän hyökättyä Ukrainaan museo on myös esimerkiksi auttanut aseyhtiöitä valmistamaan telaketjuja Ukrainan asevoimien neuvostokautisiin panssariajoneuvoihin.

Museo on tehnyt julkaisuja sosiaalisessa mediassa, kuten Youtube-videopalvelussa, jossa sen julkaisut ovat keränneet vuonna 2023 yli 100 miljoonaa katselukertaa.

## Lähteet
Dahomey (elokuva)

**Dahomey** on vuonna 2024 valmistunut, ranskalais-senegalilaisen Mati Diopin ohjaama elokuva, joka on nimetty muinaisen länsiafrikkalaisen valtakunnan (nykyinen Benin) mukaan. Ranskalaiset miehittivät Dahomeyn 1800-luvun lopulla, jolloin sieltä ryöstettiin paljon taide-esineitä. Elokuva kertoo vuonna 2021 Pariisista Beniniin palautetuista 26 esineestä yhdistelemällä fiktiota ja dokumenttia, sekä beniniläisten reagoinnista niihin.

Elokuva valmistui ranskalaisen ja senegalilaisen tuotantoyhteistyön tuloksena. Sen ensiesitys Ranskassa oli 25. syyskuuta 2024. 

Elokuvan ensi-ilta oli 18. helmikuuta 2024 Berliinin elokuvajuhilla, jossa se voitti pääpalkinnon, Kultaisen karhun. 

## Vastaanotto

Peter Bradshaw kirjoitti *[[The Guardian|The Guardianissa]]*, että elokuvan kerronta on osittain ryöstetyn esineen näkökulmasta, ja joissakin kohtauksissa nähdään kiireettömään dokumentaariseen tyyliiin museonhoitajat pakkaamassa tavaroita ja toiset purkamassa niitä toisessa päässä. ”Elokuva herää eloon yliopiston kampuksen opiskelijoiden keskusteluissa esineiden paluusta.” Bradshawn mukaan siinä on energiaa jostain Godardin elokuvasta 1960-luvulta, sekä virkistävällä ja elävöittävällä elokuvalla on selvä yhteys Elginiin/Parthenonin marmoreihin British Museumissa.

Nicolas Bardot kirjoitti *Le Polyesterissä,* että *Dahomey* avaa kiehtovia ovia älyllisyyteen, mutta myös  mielikuvitukseen. ”...Mati Diop sekoittaa kunnianhimoisesti poliittista ja runollista. Hänen tarinansa ulottuvat aina pidemmälle kuin silmiemme edessä näkyvät tosiasiat. Niinpä *Dahomeyssa* menneisyys ei löydä vain nykyisyyttä, vaan myös tulevaisuutta.”

Shubhra Gupta kirjoitti ''The Indian Expressissä'', että 67 minuuttia kestävä elokuva käyttää ainutlaatuista dokumentaarista lähestymistapaa. ”*Dahomey* haastaa voimakkaasti postkolonialistiset käsitykset hyvityksistä ja korvauksista: kuten nuori nainen elokuvassa sanoo: 'Puhun ranskaa, mutta en ole ranskalainen'.”

Pertti Avola kirjoitti ''Helsingin Sanomissa'': "Ei *Dahomey* millään muotoa huono elokuva ole, mutta ei erityisen poikkeuksellinenkaan. Ehkä palkitsemiseen vaikutti se, että elokuva ottaa kantaa kolonialismin perintöön ja tarkastelee sitä Ranskan entisen siirtomaan nuorten opiskelijoiden kriittisten puheenvuorojen kautta." "Keskusteluosuudessa *Dahomeyn* tunnelma sähköistyy ja elokuvaan syntyy aidon poleemista luonnetta. Nuoret nostavat esiin kysymyksiä, jotka ovat ajankohtaisia minkä tahansa entisen siirtomaan asukkaille, mutta joita harvemmin elokuvissa ruoditaan."

Jukka Sammalisto veti yhteen *[[Demokraatti (lehti)|Demokraatissa]]*: "Opiskelijoiden avoimen ja intomielisen keskustelun vuoksi Dahomey kestää hyvin katselun. Siinä kolonialismin monimutkainen perintö näkyy kaikessa suoruudessaan."

## Lähteet
Kinnekulle

**Kinnekulle** on loivarinteinen, tasalakinen vuori Götenen kunnassa Vänernin lounaisrannikolla, Ruotsin Länsi-Götanmaalla. Sen korkein huippu (*Högkullen*) on 306 m merenpinnan ja 263 m Vänernin pinnan yläpuolella. Vuori on noin 14 km pitkä ja 7 km leveä. Vuoren nimi tulee Kinnen kihlakunnasta, jonka alueella se on.

## Geologia ja luonto

Kinnekulle on jäännös muinaisesta ylängöstä, jonka eroosio on kuluttanut. Se koostuu enimmäkseen sedimenttikivistä. Alimpana prekambrisen peruskallion päällä on kambrikautista hiekkakiveä ja alunaliusketta. Näiden päällä on ordoviikkista liusketta ja kalkkikiveä, siluurista savikiveä ja ylimpänä, vuoren huipulla, permikautista diabaasia.

Kinnekullen alueella on alvareita, joista Österplanan nummi on manner-Ruotsin laajin. Muita ovat Såten ja Bestorp.  Kinnekullessa on vuodesta 1982 ollut noin 5500 hehtaarin luonnonsuojelualue, joka on myös osa Natura 2000 -ohjelmaa. Vuoren huipulla on näkötorni, ja sitä kiertää 45 km pituinen *Kinnekulleleden*-vaellusreitti.

Kinnekullen kasvillisuuteen kuuluvat kalkkia suosivat kasvit kuten metsäomenapuu, linnunkirsikka,  kevätesikot, harvinainen tikankontti sekä karhunlaukka.

## Historia
Husabyn kirkonkylä Götenen kunnassa sijaitsee vuoren kaakkoispuolella. Legendan mukaan Olavi Sylikuningas otti kasteen vastaan lähteellä Husabyssä vuonna 1008. Kinnekulle on vanhaa kulttuuriseutua; seudulla on useita kirkkoja 1100-luvulta alkaen ja 1300–1400-luvuilla perustettuja kyliä ja herraskartanoita. Viimeksimainittuja ovat Hönsäter, Hällekis, Råbäck, Trolmen, Hjelmsäter ja Blomberg.

### Teollisuus
Kinnekullen alueella on ollut kivilouhoksia keskiajalta lähtien, ja siellä on tehty poltettua kalkkia. 1800-luvun jälkipuoliskolla kivenlouhinta ja kalkinpoltto teollistuivat, mutta nykyään jäljellä on vain yksi kivilouhos, Thorsbergs Stenhuggeri AB. Alunaliuskeesta valmistettiin liuskeöljyä vuosina 1894–1946, ja Hönsäterin kartanon yhteydessä oli alunatehdas. Liuskeöljylouhoksen alueella on vuodesta 1969 sijainnut Kinnekulle Ringin moottorirata.

## Lähteet
Smíchov

**Smíchov** on Tšekin pääkaupungissa Prahassa sijaitseva kaupunginosa ja maarekisterialue. Vuonna 2021 siellä asui 34&nbsp;987 asukasta.

## Sijainti ja luonne
Smíchov sijaitsee Vltavan länsirannalla Petřín-kukkulan eteläpuolella. 

## Historia
Nykyisen Smíchovin alue on asutettu ainakin neoliittisesta kaudesta alkaen. 1300-luvulla se kaupungistui Újezdin ja Smíchovin keskustan paikkeilla. Pääosa sen maisemasta pysyi kuitenkin hyvin maalaismaisena vielä monen vuosisadan ajan. 1600-luvulla sen pohjoisosiin rakennettiin suuri barokkilinnoitus erottamaan se Malá Stranan ja Prahan kaupungeista. 

1800-luvun kuluessa Smíchov teollistui yhdessä muiden Prahan kehysalueiden kanssa voimakkaasti. Se kehittyi merkittäväksi tekstiili-, kemian- ja elintarviketeollisuuden keskukseksi. Poliittisesti itsenäinen Smíchovin kunta perustettiin 1849, ensimmäinen rautatieasema avattiin 1862 ja yhteys Prahan päärautatieasemaan valmistui 1872. Asuin- ja teollisuusrakentaminen oli kiihkeintä vuosina 1868–1873. 1920-luvun alussa Smíchov liitettiin osaksi vastaperustettua suur-Prahaa.

Nykyään moni Smíchovin entisistä tehtaista on joko purettu tai lopettanut toimintansa. Ainut 1800-luvun lopulla perustetuista suuryrityksistä joka yhä jatkaa toimintaansa Smíchovssa on Staropramenin suuri panimo.

## Väestö

Lähteet:

## Nähtävyydet

* Kinskýn puutarha ja kesäpalatsi (*Zahrada Kinských a Letohrádek Kinských*)
* Nový Smíchov -kauppakeskus
* Bertramka -museo
* Pyhän Venceslauksen kirkko (*Kostel sv. Václava*)
* Staropramen panimo

## Liikenne
Raitiotielinjat 4, 5, 7, 9, 10, 12, 15, 16, 20, 21 sekä yölinjat  54, 58 ja 59 kulkevat Smíchovin kautta. Prahan metrolinja B pystähtyy Andělin ja Smíchovské nádražín asemilla. Smíchovské nádražín yhteydessä on myös samanniminen rautatieasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Et voi pysäyttää meitä

**Et voi pysäyttää meitä** on suomalaisten rap-artistien Stepan ja Eevil Stöön yhteisalbumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2023 PME Recordsin ja Katakombin kautta. Albumin tuotannosta vastaavat pääasiassa Pehmee Goo sekä octn. Albumilla vierailevat Are, Raimo ja Pajafella. Eevil Stöö on kertonut albumin ottaneen paljon vaikutteita eritysesti west coast hip hopista.

*Et voi pysäyttää meitä* oli vuoden 2024 Emma-gaalassa ehdolla Kriitikoiden valinta -kategoriassa.

## Kappaleet
#
#
# 
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvioita
* Soundi: 

## Lähteet
Santa Teresa (1730)

**Santa Teresa** oli Espanjan laivaston vuonna 1730 palvelukseen otettu kaksikantinen 66-tykkinen linjalaiva.

## Valmistus
Alus tilattiin 1728 Antonio de la Piedralta Pasajesista. Alus luovutettiin 11. tammikuuta 1730 Guarnizossa Espanjan laivastolle, joka otti sen palvelukseen 17. tammikuuta ensimmäisenä päällikkönä Guido Jacinto Besso Ferrero-Fieschi, Conde de Bena-Masserano.

## Palvelus
Alus saapui 6. helmikuuta 1730 Cádiziin Ferrolista Cornejon laivueessa, jonka aluksina olivat *Santa Isabel*, *San Isidro*, *Castilla*, *Andalucía* ja kaksi fregattia. Maaliskuussa 1730 alus oli huollettavana La Carracassa.

Alus saattoi 7. elokuuta 1730 Cádizista fregatti *Griegan kanssa kolme tarvikkeita ja 250 merimiestä kuljettanutta rahtialusta Barcelonaan. Alus lähti 21. joulukuuta Cádizista kolmen aluksen kanssa partiomatkalle Välimerelle. Toukokuussa 1731 alus oli Cartagenassa Clavijon laivueessa, jonka mukana se lähti kesäkuussa Cádizista partiomatkalle Cabo de São Vicenten ja Cabo de Santa Márian edustalle. Heinäkuussa alus saapui Cádiziin, kun se saattoi Havannasta saapunutta Torresin laivastoa.

Alus lähti 21. elokuuta 1731 Cádizista Cartagenaan ja Barcelonaan liittyäkseen Marqués de Marin laivastoon, jonka mukana se lähti 17. lokakuuta Barcelonasta Livornon sotaretkelle. Vuonna 1732 alus osallistui Cornejon laivastossa Oranin sotaretkeen ja vuonna 1733 Clavijon laivastossa Napolin ja Sisilian sotaretkiin. Alus oli 29. marraskuuta 1733 Cádizissa, mistä se lähti joulukuussa Alicanteen ja Barcelonaan. Alus lähti joulukuussa Barcelonasta *Galician* ja *Real Felipen* kanssa Napoliin. Vuonna 1734 alus oli huollettavana La Carracassa.

Alus lähti 27. maaliskuuta 1734 Cádizista *Galician* kanssa Alicanteen. Alus saapui 18. heinäkuuta 1734 *San Felipen* kanssa Cádiziin, mistä se lähti 29. syyskuuta Ferroliin. Alus oli huollettavana La Grañassa ja sijoitettiin 1735 Ferrolissa reserviin.

Huhtikuussa 1737 alus oli Ferrolissa, mistä se lähti huhtikuussa 1738 *San Fernandon* kanssa Cádiziin. Heinäkuussa alus oli huollettavana La Carracassa.

Alus lähti elokuussa 1738 Santanderista *Real Felipen*, *Santa Anan*, *Príncipen* ja *San Carlosin* kanssa Cádiziin, mistä se kuljetti *San Carlosin'' kanssa ruutia Ceutaan vielä samana vuonna. Vuonna 1739 alus oli Cádizissa.

Vuonna 1740 alus otettiin kolme kertaa palvelukseen partioimaan Atlantilla, missä oli havaittu merirosvoja. Alus lähti 26. huhtikuuta 1741 Cádizista Liañon laivueessa Ferroliin. Se lähti 6. toukokuuta 1741 Navarron laivueessa. Kesäkuussa alus palasi Cádiziin, missä se romutettiin 1743.

## Lähteet
*

### Viitteet
Benvenuto Franci

**Benvenuto Franci** (1. heinäkuuta 1891 Pienza – 27. helmikuuta 1985 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan baritoni.

Franci opiskeli Roomassa Antonio Cotognin ja Enrico Rosatin johdolla. Hän debytoi vuonna 1918 Giannettona Pietro Mascagnin *[[Lodoletta]]ssa* Rooman Teatro Costanzissa, jossa hän oli myöhemmin mukana kantaesittämässä Mascagnin *[[Il piccolo Marat]]ia* (1921). La Scalassa Franci tulkitsi Amonasron roolin Giuseppe Verdin *[[Aida]]ssa* vuonna 1923. Hän osallistui siellä myös Umberto Giordanon *[[La cena delle beffe]]n* (1924) ja Riccardo Zandonain *[[I cavalieri di Ekebù]]n* (1925) kantaesityksiin. Francilla oli pysyvä kiinnitys Rooman oopperaan (Teatro Costanzi) vuosina 1928–1949. Vierailijana hän esiintyi toistuvasti muun muassa Covent Gardenissa.

Francin roolien joukossa olivat myös Rigoletto, Macbeth ja Scarpia. Hän teki jäähyväisesiintymisensä vuonna 1955 Triestessä. Francin poika oli säveltäjä-kapellimestari Carlo Franci.

## Lähteet
Toivo Peltonen (tehtailija)

**Toivo Peltonen** (27. tammikuuta 1921 Hartola - 24. joulukuuta 2007 Lahti) oli suomalainen suksitehtailija. Hän hiihti Hartolan Voiman seurassa ja kehitti 16-vuotiaana Repo-suksivoiteen sekä sukset.

## Lähteet
Käpälämäen luonnonsuojelualue

**Käpälämäen luonnonsuojelualue** on Riihimäellä, valtatien 3 ja seututien 130 välisellä alueella sijaitseva 7,7 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue. Alue on rauhoitettu vuonna 2023 Metso-suojeluohjelman kohteena. Alueen luonnonmetsäarvot ovat kehittyneet pitkälle sen havupuuvaltaisessa osassa ja alueella on luonnon monimuotoisuudelle merkittäviä kangasmetsiä. Käpälämäen eteläosa on kumpuilevaa kangasmetsää, jossa on kuivahkoa kangasta sekä kumpareiden välissä pienialaisia soita. Keskiosassa sijaitseva suo on syntynyt lammen umpeenkasvun seurauksena. Alueen pohjoisosassa on entiselle pellolle ja niitylle kasvanutta lehtipuiden ja kuusien sekametsää, joka on pääosin lehtomaista kangasta. Alueella on myös suuria haapoja kasvava metsäalue.

## Lähteet
Tšukotkanrekikoira

**Tšukotkanrekikoira** () on venäläinen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta, mutta se on hyväksytty virallisesti roduksi Virossa (Eesti Kennelliit, EKL). Aiemmin se oli myös Venäjän Kennelfederaation (RKF) hyväksyttyjen rotujen listalla.

## Ulkonäkö
Rotu on keskikokoinen, vahvarakenteinen, lihaksikas ja rungoltaan hieman pitkänomainen. Päänmuoto muistuttaa tasakylkistä kolmiota; kallo-osa on suunnilleen yhtä pitkä kuin leveä; otsan alue on leveä ja massiivinen; otsapenger on selvästi erottuva olematta jyrkkä. Kuono on kiilanmuotoinen, hieman tylppäkärkinen; kirsu on suuri ja yleensä musta, joskin vaaleamman värisillä yksilöillä se voi olla vaaleampi. Purenta on yleensä leikkaava, mutta myös tasapurenta sallitaan. Silmät ovat soikeanmuotoiset ja vinoasentoiset, sävyiltään vaaleanruskeasta tummanruskeaan. Korvat ovat melko pienet, pystyt, tasakylkisen kolmion muotoiset, eteenpäin kallistuneet ja leveälle asettuneet. Häntä asettuu ylälinjan alapuolelle ja yltää vähintään kinnerniveleen asti; koiran ollessa levossa se joko riippuu tai kaareutuu hieman ylöspäin; koiran ollessa valppaana se kaartuu ylälinjan ylle sapelin tai puoliympyrän muodossa. Karvapeite on kaksinkertainen, karhea, tiheä ja vedenkestävä; rungossa korkeintaan 6 cm pitkä; niskassa, sään kohdalla ja raajojen takaosissa karva on pidempää (8-10 cm); hännässä karva on kaikkein pisintä (10-12 cm); kuonossa, otsassa, korvissa ja raajojen etupuolilla karva on lyhyempää. Sallitut värit ovat valkoinen, fawn, punainen, punasoopeli, ruskea, harmaasoopeli, musta, musta tan-merkein (black&tan), täplikäs ja laikukas; domino-kuviointi on tyypillistä. Urosten säkäkorkeus on  56-65 cm ja narttujen 53-62 cm.

## Luonne ja käyttäytyminen
Tšukotkanrekikoira on helppo kouluttaa, ja siitä saa erinomaisen, sinnikkään ja kestävän rekikoiran. Se kykenee vaivattomasti kulkemaan meren päälle muodostuneen jään ja kukkulaisen tundramaaston ylitse. Se on erityisen kyvykäs pitkien ja erityisen pitkien matkojen vetokoirana. Vieraisiin ihmisiin se saattaa suhtautua ystävällisesti tai passiivisen puolustavasti.

## Alkuperä
Rotu on kotoisin Koillis-Aasiasta, ja se on sopeutunut työskentelemään äärimmäisen kovissa arktisissa olosuhteissa. Suurin osa yksilöistä elää Tšukotkan niemimaalla, missä niitä käytetään yhä alkuperäiseen käyttötarkoitukseensa reen vetoon (talvisin), tavaroiden vetoon kärryillä (kesäisin) ja metsästykseen. Jalostusmateriaali muodostuu useista eristyneistä populaatioista.

## Lähteet
Kummunlampi

**Kummunlampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Kummunlampi, lampi Karstulassa Kummunperän lähellä
* Kummunlampi, lampi Karstulassa Sapra-ahon lähellä
* Kummunlampi, lampi Kuusamossa
* Kummunlampi, lampi Oulussa

## Katso myös
* Kumpulampi
Britannian roomalaisvalloitus

Roomalainen komentaja Aulus Plautius aloitti **Britannian valloituksen** vuonna 43 keisari Claudiuksen käskystä. Valloituksen syynä oli osittain halu hävittää druidismi, osittain tarve tukea Britanniaan asettuneita roomalaisia kauppiaita ja osittain Claudiuksen tarve pönkittää asemaansa keisarina ja esiintyä triumfissa. Britit eivät kauan kyenneet vastustamaan roomalaisia legioonia, ja Britannia valloitettiin Thamesin pohjoispuolella oleviin alueisiin saakka. Ensimmäisenä kuvernöörinä vuosina 43–47 toimi Aulus Plautius. Häntä seurasi Publius Ostorius Scapula. Vuoteen 85 mennessä suurin osa Britanniaa oli saatu valloitettua osaksi Rooman valtakuntaa.

## Lähteet
Gabriella Besanzoni

**Gabriella Besanzoni** (20. syyskuuta 1888 Rooma – 6. kesäkuuta 1962 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan mezzosopraano.

Besanzoni opiskeli Accademia Nazionale di Santa Ceciliassa Alessandro Maggin ja Ibilda/Hilde Brizzin johdolla. Hän teki debyyttinsä sopraanona Adalgisan roolissa *[[Norma (ooppera)|Norman]]* esityksessä Viterbossa vuonna 1911. Besanzoni siirtyi matalampaan äänialaan ja esiintyi vuonna 1913 Ulricana *[[Naamiohuvit|Naamiohuveissa]]* Rooman Teatro Costanzissa. Hän teki esiintymisiä Teatro Colónissa vuosina 1918–1935 ja esiintyi myös muissa Etelä-Amerikan oopperataloissa. Besanzoni meni naimisiin brasilialaisen liikemies Henrique Lagen kanssa.

Besanzoni debytoi Metropolitan-oopperassa Amneriksen roolissa *[[Aida]]ssa* 19. marraskuuta 1919. Hän esiintyi La Scalassa vuosina 1923–1932. Carmen oli Besanzonin merkittävin rooli, ja hän teki siinä myös jäähyväisesiintymisensä Roomassa vuonna 1939. Tämän jälkeen Besanzoni omistautui opetustyölle. Myös hänen veljensä Ernesto Besanzoni oli oopperalaulaja.

## Lähteet
Paolo Bellasio

**Paolo Bellasio** (20. toukokuuta 1554 Verona – 10. heinäkuuta 1594 Rooma) oli italialianen urkuri ja säveltäjä.

Bellasio työskenteli urkurina Roomassa vuodesta 1584. Vietettyään aikaa Veronassa hän palasi Roomaan vuonna 1592. Bellasio julkaisi viisi madrigaalikirjaa. Hänen teostensa joukossa on myös postuumisti vuonna 1595 julkaistu *Villanelle alia Romana*. Bellasio sai paavi Klemens VIII:lta Kultaisen kannuksen ritarikunnan jäsenyyden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Pieni Savijärvi (Suonenjoki)

**Pieni Savijärvi**  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Pörölänmäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 260 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy.

## Lähteet
Mattie

**Mattie** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli arviolta 670 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pekanlampi (Suonenjoki)

**Pekanlampi**  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 380 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy.

## Lähteet
Soukkanen (järvi)

**Soukkanen**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Haapakosken lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 740 metriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111 metriä mpy.

## Lähteet
Korvaslampi

**Korvaslampi** on Etelä-Savossa Pieksämäellä Vämppäänkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se sijaitsee maastossa loivapiirteisessä painanteessa yhdessä Korvassuon ja Kurkisuon kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on asumaton. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Sen kaakkois- ja etelärantaa seuraa Partaharjun ja Haapakosken välinen tie, josta haarautuu kaakkoon jatkava tie.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Lampeen on johdettu joitakin suo-ojia ja siitä lähtevä laskuoja on yhdistetty Kurkisuon kuivatusojiin. Ne laskevat lopulta Kaihlaseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy.

## Lähteet
Kaihlanen (Pieksämäki)

**Kaihlanen** on Etelä-Savossa Pieksämäellä Salvosen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 590 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 37 hehtaaria. Järven ranta-alueet ovat joko metsämaata tai suota ja avosuota. Järvellä on kartan mukaan 6&nbsp;saarta. Monet saaret muistuttavat matalalla länsirannalla olevia tiheän kasvuston saarekkeita . Se on luodattu, mutta matalassa järvessä ei ole syvyyskäyriä. Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja se on asumaton. Ainoa kartan paikannimi on järven luusuan lähellä oleva Kersantinniemi. Partaharjun ja Haapakosken välinen tie ohittaa järven 150 metrin etäisyydeltä ja rantojen lähelle tulee kaksi metsäautotietä.

## Historiaa
Vielä 1980-luvulla oli Pieksänjärvi rehevöitymässä ja silloin oli myös sen laskujoen Haapajoen vesi ravinteikasta. Tämä vaikutti matalaan Kaihlaseen rehevöittävästi. Vuonna 1982 oli järven luusuasta otetussa vesinäytteessä kokonaisfosforipitoisuus 21 mikrogrammaa ja kokonaistyppipitoisuus 570 mikrogrammaa litrassa vettä. Tämä vastasi tuolloin rehevöityneen järven ravinnetilannetta. Vedenväri oli 80 mgPt litrassa vettä ja veden happamuustaso oli pH 6,5.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Järvi on Haapajoen läpivirtausjärvi. Siihen on johdettu ympäristön suo- ja metsäojia. Yksi ojista on tuo Kurkisuon ja Korvaslammen vesiä. Järven vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy.

## Lähteet
Kukkarojärvi (Pieksämäki)

**Kukkarojärvi**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Pieksämäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,2 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 121 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Sillä on 5 saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,01&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,02&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00402&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 11,4&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy.

## Lähteet
Mykänlampi (Pieksämäki)

**Mykänlampi**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä Itäkylän lähellä sijaitseva Haapajoen uomaan kuuluva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 160 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lampi on pikemminkin joenuoman laajentuma kuin erillinen lampi. Sen rannat ovat soistunutta metsäaluetta, jossa on pieni avosuon alue. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Lampi on asumaton, mutta Partaharjun ja Haapakosken välinen tie ohittaa sen 200 metrin päässä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. Sen läpi käy voimakas läpivirtaus, jonka virtaamasta on kaksi tietoa. Vuoden 1977 koski-inventoinnissa sen keskivirtaamaksi ilmoitetaan 1,8 kuutiometriä ja uudemmassa vesistökatsauksessa 2,2 kuutiometriä sekunnissa .

## Lähteet
Salvonen (järvi)

**Salvonen**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Partaharjun lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 7&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 10,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä mpy.

## Lähteet
Kirkko-Surnui

**Kirkko-Surnui** on Etelä-Savossa Pieksämäellä Nenonpellon lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 960 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joilla ei ole Karttapaikassa karttanimiä. Järven vesialue on tiheän kasvillisuuden vallassa . Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä. Lähes kaikki sen rannat ovat luonnonsuojelualuetta. Järvellä ei ole kiinteää asutusta tai vapaa-ajan asuntoja, mutta Nenonpellon taajama sijaitsee kilometrin etäisyydellä. Kantatie 72 ohittaa järven sen itäpuolelta ylittäen samalla Surnuinjoen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Surnuinjoen valuma-alueeseen (14.796) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy. Järvi kuuluu Pieksäjärven valuma-alueen pääuomaan, joka on kuvattu tarkemmin valuma-alueen artikkelin kappaleessa *[[Pieksäjärven valuma-alue#Pääuoma|Pääuoma]]*.

## Lähteet
Pohjois-Surnui

**Pohjois-Surnui** on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Isokylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 4,1 kilometriä pitkä, 670 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 188 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 4&nbsp;saarta, jotka ovat varsin pieniä. Yhdellä on Karttapaikassa karttanimenä Kiisisaari. Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä. Järven rannassa on yksi kiinteä asunto ja yli 20 vapaa-ajan asuntoa

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Surnuinjoen valuma-alueeseen (14.796) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,8 metriä mpy. Järvi kuuluu Pieksäjärven valuma-alueen pääuomaan, joka on kuvattu tarkemmin valuma-alueen artikkelin kappaleessa *[[Pieksäjärven valuma-alue#Pääuoma|Pääuoma]]*.

## Lähteet
Tulilampi (Pieksämäki, Haapakoski)

**Tulilampi**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Haapakosken lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Vuorisen valuma-alueeseen (14.797) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,5 metriä mpy.

## Lähteet
Vuorinen (Pieksämäki)

**Vuorinen**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Haapakosken lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Vuorisen valuma-alueeseen (14.797) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.

## Lähteet
Jouhteninen (Suonenjoki)

**Jouhteninen**  on Pohjois-Savossa Suonenjoella ja Pieksämäellä Viiperonharjun lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 940 metriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Sillä on 5 saarta, joiden yhteispinta-ala on 3&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Vuorisen valuma-alueeseen (14.797) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy.

## Lähteet
Kaakonlampi (Suonenjoki)

**Kaakonlampi**  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Viiperonharjun lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 220 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. #ARVO! Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Vuorisen valuma-alueeseen (14.797) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.

## Lähteet
Höyhkää

**Höyhkää**  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Viipperon lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 860 metriä pitkä, 620 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,1 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,5&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Viipperonjoen valuma-alueeseen (14.798) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä mpy.

## Lähteet
Viippero (järvi)

**Viippero** tai **Viipperonjärvi** on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Viipperon lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 99 hehtaaria. Sillä on 9 saarta, joiden yhteispinta-ala on 2&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,28&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00328&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 10,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Viipperonjoen valuma-alueeseen (14.798) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.

## Lähteet
Kamenz

**Kamenz** on kaupunki Saksin osavaltiossa Saksassa. Se on osa historiallista Ylä-Lausitzia. Kamenz tunnetaan runoilija Gotthold Ephraim Lessingin syntymäpaikkakuntana, ja siellä sijaitsee hänelle omistettu museo.

## Maantiede
Kamenz sijaitsee osavaltionsa koillisosassa Saksan itäkolkassa. Etäisyys Dresdenistä on noin 35 kilometriä koilliseen.

## Historia
Kamenz mainitaan asiakirjoissa ensi kerran vuonna 1225, jossa siihen viitataan termillä "oppidum". Ylä-Lausitz oli mukana kolmikymmenvuotisessa sodassa 1618–1648 ja Suuren Pohjan sodan aikana 1707 ruotsalaiset miehittivät aluetta. Helluntaina 1707 Kamenz koki erään historiansa tuhoisimmista kaupunginpaloista. Runoilija Gotthold Ephraim Lessing syntyi Kamenzissa tammikuussa 1729. Kamenzin rautatieasema avattiin 30. syyskuuta 1871. Voimakas nousukausi alkoi 1886, kun Julius Feigista tuli pormestari.

1900-luvun jälkipuoliskolla Kamenzissa toimi upseerikoulu, jonka läsnäolo vaikutti keskeisesti kaupungin elämänmenoon aina siihen asti, kun DDR lakkautettiin. Schönteichenin maalaiskunta liitettiin Kamenziin 2019.

Kamenzin arkkitehtuuria edustaa muun muassa kirkko St. Marien 1400-luvulta ja 32-metrinen Roter Turm (Punainen torni).

## Talous ja liikenne
Kamenz sijaitsee Dresdenin talousalueella. Merkittäviä työllistäjiä ovat Daimler, Sachsen Fahnen, Litarion, Ewag ja Jägermeister. Kamenz on Dresdenin paikallisjunaliikenteen alueella ja sen rautatieaseman virallinen nimi on Bahnhof Kamenz (Sachs). Lähin moottoritie on kaupungin eteläpuolitse kulkeva BAB 4.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kamenz, Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Salpuu (järvi)

**Salpuu** tai **Salapuu** on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Mäkränkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 340 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Kourujoen valuma-alueeseen (14.799) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.

## Lähteet
Aluslampi (Suonenjoki, Tyyrinmäki)

**Aluslampi** tai **Alasenlampi** on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Tyyrinmäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 450 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Kourujoen valuma-alueeseen (14.799) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,5 metriä mpy.

## Lähteet
Marjatta Kangas

**Helvi Marjatta Kangas** (o.s. Happonen, s. 13. joulukuuta 1941 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Jyväskylän ja Lahden kaupunginteattereissa.

## Ura
Kangas aloitti ammattiuransa Rauman kaupunginteatterissa 1963–1965, mitä seurasi Imatran teatteri 1965–1967, Jyväskylän kaupunginteatteri 1971–1977 ja Lahden kaupunginteatteri 1979–.

Kankaan rooliluetteloon kuuluu muun muassa Sonja (*[[Vanja-eno]]*), Nina (*[[Lokki (näytelmä)|Lokki]]*), Ludmila (*Muuan äiti*) ja Iokaste (*Oidipus*). Kangas on näytellyt myös Niskavuoren Hetan tyttären Aliinan osan.

Kankaan puoliso oli näyttelijä Ossi Kangas. Avioliitto alkoi 1964. Pariskunnan tytär Minna Kangas on niin ikään näyttelijä. Hänen vanhempansa ovat Veikko Happonen ja Lempi Laakkonen.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Ota Weinberger

**Ota Weinberger** (1919 Brno, Tšekkoslovakia – 2009 Graz, Itävalta) oli juristi ja oikeusteoreetikko, joka tuli tunnetuksi institutionaalisen oikeusteorian kehittäjänä. Weinberger opetti oikeustiedettä Grazin yliopistossa.

Weinberger syntyi 1919 Määrin alueella saksankieliseen juutalaisperheeseen. Weinberger aloitti lakiopintonsa Masaryk-yliopistossa, mutta ne keskeytyivät koska toisen maailmansodan aikana natsit veivät perheen Buchenwaldin keskitysleirille.  Hän suoritti opintonsa loppuun sodan jälkeen. 

Oikeusteorian saralla Weinberger kirjoitti moraalin asemasta oikeuslähteenä ja siitä, miten moraalisääntö voi tavoittaa oikeussäännön aseman. Hänen ajatustaan tuki myöhemmin Neil MacCormick, ja he päätyivät kirjoittamaan aiheesta yhdessä kirjoja.

Hän oli Academia Europæan jäsen vuodesta 1994.

## Lähteet
Onnen varassa

**Onnen varassa** () on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tietokoneanimaatioelokuva, jonka ohjaa Peggy Holmes. Elokuvan ääninäyttelijöihin kuuluvat Eva Noblezada, Simon Pegg, Jane Fonda, Whoopi Goldberg, Flula Borg, Lil Rel Howery, Colin O'Donoghue, ja John Ratzenberger.
Ossi Kangas

**Ossi Jaakko Kangas** (11. syyskuuta 1940 Jalasjärvi – 23. heinäkuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli muun muassa Jyväskylän, Lahden ja Porin kunnallisissa teattereissa.

## Ura
Kangas aloitti ammattiuransa Rauman kaupunginteatterissa 1963–1965, mitä seurasi Imatran teatteri 1965–1967, Kemin kaupunginteatteri 1967–1969, Jyväskylän kaupunginteatteri 1969–1977 ja Lahden kaupunginteatteri 1977–1990. Vuosina 1990–1993 hän toimi vapaana taiteilijana ja jatkoi uraansa Porin Teatterissa 1993.

Kankaan rooliluetteloon kuuluivat muun muassa Vanja (*[[Vanja-eno]]*), Strindberg (*Tribadien yö*), Arturo Ui (*Arturo Uin valtaan nousu*) ja Bonacieux (*[[Kolme muskettisoturia]]*). Vuonna 1980 Kangas sai Iivari-patsaan Ketun roolistaan kappaleessa *Agricola ja Kettu*.

Vuonna 1999 Kangas näytteli kunnanjohtajan roolin Aleksi Mäkelän draamaelokuvassa *[[Häjyt (elokuva)|Häjyt]]*.

Ossi Kankaan puoliso oli näyttelijä Marjatta Kangas. Avioliitto alkoi 1964. Pariskunnan tytär Minna Kangas on niin ikään näyttelijä. Ossi Kankaan vanhemmat olivat Jaakko Kangas ja Linnea Ekman.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
Juha Martelius

**Juha Martelius** (s. 11. marraskuuta 1965) on suomalainen virkamies, joka on toiminut suojelupoliisin päällikkönä huhtikuusta 2024 alkaen. 

Martelius on aiemmin työskennellyt puolustusministeriössä apulaisosastopäällikkönä ja tutkimusjohtajana, puolustusvaliokunnassa valiokuntaneuvoksena sekä suojelupoliisissa erikoistutkijana ja analyysiyksikön päällikkönä. Hän on myös toiminut puolustusministeri Jussi Niinistön erityisavustajana ja sisäministeri Mari Rantasen valtiosihteerinä.

## Ura
Martelius valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1990 ja valtiotieteiden lisensiaatiksi vuonna 1995. Valtiotieteiden tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa vuonna 1999.

Martelius työskenteli vuosina 1995–1996 projektipäällikkönä Aleksanteri-instituutissa. Hän työskenteli vuosina 2000–2001 Haagissa Jugoslavian sotarikoksia tutkivassa Jugoslavia-tuomioistuimessa.

Martelius toimi vuosina 1992–2002 suojelupoliisissa erikoistutkijana, joista viimeiset vuodet analyysiyksikön päällikkönä. Hän aloitti vuonna 2002 puolustusministeriön tutkimusjohtajana ja toimi tehtävässä aina vuoteen 2022 saakka. Välillä hän toimi puolustusvaliokunnan valiokuntaneuvoksena eduskunnassa vuosina 2013–2014 ja vuosina 2015–2019 puolustusministeri Jussi Niinistön erityisavustajana.

Vuosina 2022–2023 Martelius toimi puolustusministeriössä apulaisosastopäällikkönä. Kesäkuussa 2023 hän aloitti sisäministeriössä sisäministeri Mari Rantasen valtiosihteerinä.

Martelius nimettiin maaliskuussa 2024 suojelupoliisin päälliköksi, ja hän aloitti virassa 1. huhtikuuta. Hänen kautensa kestää vuoteen 2029 saakka. Marteliuksen nimitystä epäiltiin poliittiseksi virkanimitykseksi, mutta sisäministeri Rantanen kielsi sen olleen poliittinen.

Martelius on perussuomalaisten jäsen.

## Kunnianosoituksia

* Suomen Leijonan komentajamerkki (2025)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tietokirjailija Pekka Virkki analysoi *Jälkisuomettumisen ruumiinavaus* -ohjelmasarjassa Marteliuksen nimitystä ja sen aiheuttamaa keskustelua sarjan 16. jaksossa *[https://www.youtube.com/watch?v=n3PTUKoYvQc Supon uusi päällikkö ja kylmä hiki poliitikkojen otsilla]*, 4.5.2024.
Skydance Animation

**Skydance Animation** oli vuonna 2017 perustettu yhdysvaltalainen elokuva- ja tietokoneanimaatiostudio.
Uaxactún

**Uaxactún** oli Mayojen korkeakulttuurin aikainen kaupunki, joka sijaitsi Tikalista pohjoiseen. Se sijaitsee nykyisen Guatemalan Peten alueella. Asutuksen muotoutuminen alkoi esiklassisen kauden puolessa välissä ja asutus pysyi yhtenäisenä esiklassisen kauden lopulle, aikaan 300 eaa. – 200 jaa. Uaxactúnissa oli Mayojen tähtitieteellinen tukikohta, missä tehtyihin havaintoihin perustuivat Mayojen päätelmät päivänseisausten ja päiväntasausten suhteen.

## Lähteet
Playmobil: Elokuva

**Playmobil: Elokuva** on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tietokoneanimaatioelokuva, jonka ohjasi Lino DiSilvo. Elokuvan ääninäyttelijöihin kuuluvat Anya Taylor-Joy, Jim Gaffigan, Gabriel Bateman, Adam Lambert, Kenan Thompson, Meghan Trainor ja Daniel Radcliffe.  

Elokuva sai teatterijulkaisunsa Suomessa 27. syyskuuta 2019 julkaisijanaan Nordisk Film.
Antonio Cotogni

**Antonio Cotogni** (1. elokuuta 1831 Rooma – 15. lokakuuta 1918 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja (baritoni) ja musiikkipedagogi.

Cotogni opiskeli Fontemaggin ja Faldin johdolla. Hän debytoi Roomassa Belcoren roolissa *[[Lemmenjuoma]]n* esityksessä vuonna 1852. Hän liittyi La Scalaan vuonna 1860. Cotogni teki Covent Garden -debyyttinsä vuonna 1867 ja jatkoi säännöllistä esiintymistä siellä vuoteen 1889. Vuosina 1893–1898 hän lauloi ja opetti Pietarissa. Cotogni teki esiintymisiä myös Pariisissa, Madridissa, Lissabonissa ja Barcelonassa. Hän työskenteli myöhemmällä urallaan lauluprofessorina Accademia Nazionale di Santa Ceciliassa. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Jean de Reszke, Mattia Battistini, Giacomo Lauri-Volpi, Beniamino Gigli ja Mariano Stabile.

Cotognin ohjelmistoon kuului yli 125 roolia. Cotogni teki varmuudella vähintään yhden äänityksen (1908), jolla hän tulkitsi laulun "I mulattieri" Francesco Marconin kanssa.

## Lähteet