open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koutajoki (Vienanmeri)

**Koutajoki** () on Venäjän Karjalan tasavallasta Murmanskin alueelle virtaava 233&nbsp;kilometriä pitkä joki, joka laskee Vienanmeren Kantalahteen Kantalahden piiriin kuuluvassa Zelenoborskin keskustaajamassa.

## Joen kulku
Joki alkaa Tuoppajärvestä neljä kilometriä pitkällä jokiuomalla, joka laskee Pääjärveen. Uomaa kutsutaan Sohjananjoeksi, mutta se muodostaa venäläisessä hydrologiassa myös Koutajoen ylimmän osuuden. Joen niskalla sijaitsee Sohjanan kylä. Tuoppajärvi muodostaa kahden muun järven kanssa suuren Kuman tekojärven, jota säännöstellään vesivoimatalouden tarpeisiin Kuman vesivoimalaitoksella (). Voimalasta on matkaa merelle 146 kilometriä. Myös suuri Pääjärvi on voimakkaasti säännöstelty järvi. Pääjärvestä jatkavaa Koutajoen 12 kilometriä pitkää jokiosuutta kutsutaan Kumaksi. Se laskee Soukelojärveen (), jota kutsutaan myös Iovan tekojärveksi. Soukelojärveen on johdettu erilaisilla kanavilla lisää vettä voimatalouden tarpeisiin. Näiden vesistöjärjestelyiden alapuolella sijaitsee Iovan vesivoimalaitos (), josta on matkaa merelle vielä 79 kilometriä. Voimalasta jatkaa 3,5 kilometriä pitkä Iovan () jokiosuus, joka laskee Tutozeroon () ja jatkaa lyhyen kanavan läpi Koutajärveen. Tutozero ja Koutajärvi kuuluvat samaan () Knjažegubskin tekojärveen. Tekojärveä säännöstellään ja järvestä johtaa kanava Knjažegubskin vesivoimalaitokseen (). Voimalasta on enää 1,2 kilometriä mereen .

## Koutajoen vesistöalue

Koutajoen vesistön pinta-ala on 26&nbsp;100&nbsp;neliökilometriä ja valuma-alueen Venäjän puoleisen osan järvisyys on 14&nbsp;%. Toisessa lähteessä mainitaan Knjažegubskin vesivoimalaitoksen valuma-alueen pinta-alaksi 25&nbsp;900&nbsp;neliökilometriä. Voimalaitos sijaitsee 1,2 kilometriä merenrannasta. Joen alimmalla vesivoimalaitoksella on seurattu virtaamia vuodesta 1956 alkaen. Vuosina 1956–1988 mitattiin Knjažegubskin vesivoimalaitoksella keskivirtaamaksi (MQ) 276,15&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Vuoden 1961 helmikuun keskivirtaama oli 38,4&nbsp;m³/s, ja vuoden 1981 heinäkuun keskivirtaama oli 1&nbsp;020&nbsp;m³/s.

Joen vesistönumero on 02020000412102000000123.

## Huomautuksia

## Lähteet
Pratt & Whitney R-1830 Twin Wasp

**Pratt & Whitney R-1830 Twin Wasp** on Yhdysvalloissa valmistettu lentomoottori. Rakenteeltaan se on ilmajäähdytteinen, kaksirivinen tähtimoottori.
Moottoria toimitettiin erilaisina versioina 173&nbsp;618 kappaletta.

Moottorin eritehoisia versioita käytettiin useissa lentokonetyypeissä. Tärkeimpiä ovat DC-3 / C 47 -sotilasversio, Consolidated B-24 Liberator, Consolidated PBY Catalina sekä Grumman F4F Wildcat.

Suomessa moottori oli käytössä DC-3-koneessa sekä Curtiss P-36 Hawk - ja VL Myrsky -hävittäjissä.

## Ominaisuuksia

* Kaksirivinen mekaanisesti ahdettu tähtimoottori
* Iskutilavuus 1&nbsp;830 kuutiotuumaa, 30 litraa
* Paino 523 - 660 kg versiosta riippuen
* Maksimikierrosluku 2400–2700 k/min
* Teho versiolle R-1830-SC3-G 1065 hevosvoimaa 87-oktaanisella bensiinillä

**Esimerkkejä moottorin versioista ovat**

* R-1830-76 yksivaiheinen, kaksinopeuksinen ahdin, teho lentoonlähdösä 1200 hv, 1050 hv 17500 jalan 5250 metrin korkeudessa
* R 1830-86 kaksivaiheinen, kaksinopeuksinen ahdin, lentoonlähdössä 1200 hv, 1000 hv 19000 jalan 5700 metrin korkeudessa

## Lähteet
Kolttaneuvosto

**Kolttaneuvosto** () on Suomen kolttalaissa säädetty kolttien kyläkokouksen valitsema elin, joka antaa viranomaisille lausuntoja kolttia koskevissa asioissa. Kolttaneuvostoja on kaksi: Näätämön alueen ja Nellimin-Keväjärven alueen kolttaneuvostot.

Kolttalain 45 §:n mukaan kolttaneuvostot antavat lausuntoja kolttien elinkeinoja ja elinolosuhteita koskevissa laajakantoisissa tai periaatteellisissa asioissa silloin, kun asia on kiireellinen eikä kolttien kyläkokousta, jonka tehtävä lausuntojen antaminen normaalisti olisi, saada ajoissa koolle käsittelemään asiaa. Lisäksi kolttaneuvostot antavat lausuntoja

*poro-, metsästys- ja kalapirttihakemuksista;
*maansaantihakemuksista;
*kolttien kiinteistöjen luovutusluvista;
*nautinta-alueen käytöstä; sekä
*muista vastaavista kolttien olosuhteisiin välittömästi vaikuttavista asioista.

Kumpaankin kolttaneuvostoon valitaan neljä varsinaista jäsentä ja kaksi varajäsentä. Kolttaneuvostoon voidaan valita henkilö, jolla on oikeus osallistua kolttien kyläkokoukseen, eli täysi-ikäinen kylässä asuva koltta tai tämän aviopuoliso. Kummankin kolttaneuvoston puheenjohtajana toimii kolttien luottamusmies, jonka valitsevat vaalilla Inarin kunnan alueella asuvat täysivaltaiset koltat sekä heidän aviopuolisonsa. Kolttaneuvostojen yhteinen kokous valitsee luottamusmiehelle varamiehen. Sekä luottamusmiehen että tämän varamiehen on oltava koltta-alueella asuvia koltansaamenkielentaitoisia kolttia.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Raphael Haaser

**Raphael Haaser** (s. 17. syyskuuta 1997 Innsbruck) on itävaltalainen suurpujottelun maailmanmestari..

Haaser voitti Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla kultaa pujottelussa 2015. Hän saavutti nuorten MM-kilpailuissa hopeaa supersuurpujottelussa ja pronssia syöksylaskussa 2017 sekä pronssia alppiyhdistetyssä 2018.

Haaser sijoittui Pekingin olympialaisissa 2022 alppiyhdistetyssä seitsemänneksi ja suurpujottelussa 11:nneksi. Hän saavutti  Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 pronssia alppiyhdistetyssä sekä oli viides supersuurpujottelussa ja kolmastoista suurpujottelussa. Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 hän voitti suurpujottelun maailmanmestaruuden ja saavutti hopeaa supersuurpujottelussa. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän oli supersuurpujottelussa viides ja syöksylaskussa viidestoista.

Haaser kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Hinterstoderin supersuurpujottelussa karkauspäivänä 2020, ja saavutti heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä oltuaan 23:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan neljäs Saalbach-Hinterglemmin supersuurpujottelussa maaliskuussa 2021. Ensimmäisen maailmancupin palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Bormion supersuurpujottelussa joulukuussa 2021. Hän oli toinen Bormion supersuurpujottelussa joulukuussa 2023. Hän oli toinen Garmisch-Partenkirchenin supersuurpujottelussa tammikuussa 2024. Saman kauden supersuurpujottelucupissa hän sijoittui kolmanneksi. Hän sijoittui supersuurpujottelussa toiseksi Kitzbühelissä tammikuussa 2025 ja Sun Valleyssa maaliskuussa 2025. Seuraavalla kaudella hän sijoittui supersuurpujottelussa kolmanneksi Copper Mountainissa marraskuussa 2025, Beaver Creekissä joulukuussa 2025 ja Lillehammerissa maaliskuussa 2026. Supersuurpujottelucupissa hän oli kolmas.

Haaser sijoittui Eurooppa-cupin kokonaiskilpailussa toiseksi kausilla 2019–2020 ja 2020–2021 sekä voitti supersuurpujottelucupin kaudella 2019–2020. Hän on voittanut Eurooppa-cupissa neljä osakilpailua, ollut kuusi kertaa toinen ja kerran kolmas.

Myös Raphael Haaserin sisar Ricarda Haaser on alppihiihtäjä.

## Lähteet
Savia

**Savia** voi viitata seuraaviin:

* Savia eli Pannonia Savia, Rooman provinssi
* *[[Savia (suku)|Savia]]*, laipikkakasvisuku
* Savia, espanjalainen yhtye
Savia (provinssi)

**Savia** (myös *Savensis*, *Pannonia Savia*; ) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Pannoniassa pääosin nykyisen Kroatian alueella.

## Maantiede

Savian provinssi käsitti aikaisemman Pannonia superiorin provinssin eteläosan, siinä missä Pannonia prima käsitti pohjoisosan. Provinssien välinen raja kulki Drave-joessa. Savian pohjoispuolella sijaitsi Pannonia prima, koillispuolella Valeria, itäpuolella Pannonia secunda, eteläpuolella Dalmatia ja länsipuolella Noricum mediterraneum. Savian provinssin hallinnollinen keskus oli Siscia.

### Kaupunkeja

Savian provinssin kaupunkeja olivat muun muassa:

* Poetovio (myöhemmin osaksi Noricumia)
* Siscia

## Historia

Savian alue oli aiemmin osa Pannonia superiorin provinssia. Savian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen uudistusten aikoihin joskus vuoden 295 jälkeen, kun Pannonia superiorin provinssi jaettiin kahtia Pannonia primaksi ja Saviaksi. Provinssi esiintyy *[[Veronan luettelo]]ssa* noin vuonna 313/314. Se kuului alun perin Pannonian diokeesiin.

300-luvulta lähien provinssi kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin. Noin vuoden 400 *[[Notitia dignitatum]]in* mukaan se kuului nyt Illyricumin diokeesiin, ja sitä johti *[[corrector]]*.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Tripolitania (provinssi)

**Tripolitania** (myös *Tripolitana*, *Africa Tripolitan(i)a*; ) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti alueen nykyisten Libyan ja Tunisian rannikoilla.

## Maantiede

Tripolitanian provinssi sijaitsi Pohjois-Afrikassa Välimeren rannikolla ja käsitti nykyisen Tunisian rannikon eteläosan sekä  Libyan rannikon länsiosan. Pohjois-eteläsuunnassa provinssi oli kapea eikä ulottunut kovin kauas sisämaan aavikolle. Provinssin luoteispuolella sijaitsivat Numidia militiana (myöhemmin Numidia) ja Byzacena, ja itäpuolella Libya superior. Provinssin hallinnollinen keskus oli Leptis Magna.

### Kaupunkeja

Tripolitanian kaupunkeja olivat muun muassa:

* Gergis
* Gigthi
* Girba
* Leptis Magna eli Lepcis Magna
* Oea
* Sabratha eli Sabrata
* Sinnipsa
* Tacape eli Tacapae
* Teuchira eli Arsinoe
* Thubactis
* Villamagna

## Historia

Tripolitanian alue oli aiemmin osa Africa proconsulariksen provinssia. Tripolitanian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Viimeistään provinssi on ollut olemassa vuonna 303. Tripolitania kuului African diokeesiin ja sitä hallitsi *[[praeses]]*. Provinssi ei esiinny *[[Veronan luettelo]]ssa*, tai sen nimi on korruptoitunut siinä muotoon ”Zeugitana”, mikä oli Africa proconsulariksen provinssin nimiä.

300-luvulla provinssi kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Italia et African prefektuuriin ja African diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Suomen urheilu 1929

**Suomen urheilu 1929** käsittelee vuoden 1929 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.

## Ammunta
* Maailmanmestaruuskilpailuissa Tukholmassa, Ruotsissa Suomi saavutti ensimmäisen ammunnan maailmanmestaruutensa. Sen toivat pienoiskiväärin makuuammunnan joukkuekilpailussa Viljo Aro, Lars Klärich, Sven Oskar Lindgren, Einari Oksa ja Albert Ravila.

## Jalkapallo
* Suomen maajoukkue pelasi seitsemän maaottelua. Joukkue osallistui ensi kertaa neljä vuotta kerrallaan kestävään Pohjoismaiden-mestaruusturnaukseen ja hävisi vieraskentällä Ruotsille 1–3, Norjalle 0–4 ja Tanskalle 0–8. Heinäkuussa Suomi pelasi Viroa vastaan vierastasapelin 1–1 ja voitti sen runsas kuukausi myöhemmin Helsingissä 2–1. Syyskuussa Suomi voitti Helsingissä Latvian 3–1. Maaottelukausi päättyi lokakuussa 0–4-tappioon Saksan vieraana. Aulis Koponen teki maalin Ruotsia vastaan ja molemmissa Viro-otteluissa.
* Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Palloseura, joka voitti loppuottelussa Helsingin IFK:n.

## Jääkiekko
* Suomen Jääkiekkoliitto perustettiin 20. tammikuuta Helsingissä nimellä Suomen Jäähockeyliitto. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Kauko Karvonen.
* Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, joka voitti loppuottelussa Helsingin Palloseuran 5–1.

## Jääpallo

* Suomen maajoukkue hävisi helmikuussa Tukholmassa Ruotsille maalein 3–2.
* Suomen-mestaruuden voitti Viipurin Sudet ja hopealle sijoittui Helsingin IFK.

## Paini
* Kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruuskilpailuissa Dortmundissa, Saksassa Onni Pellinen voitti kultaa alle 87-kiloisten sarjassa ja Väinö Kokkinen saavutti hopeaa alle 79-kiloisissa

## Pesäpallo
* Miesten Suomen-mestaruuden voitti Lahden Mailaveikot ja hopeaa sai Haminan Palloilijat.

## Pikaluistelu
* Maailmanmestaruuskilpailuissa Oslossa, Norjassa Clas Thunberg voitti yhteistuloskilpailussa kultaa. Hän oli nopein 500 metrin ja 1&nbsp;500 metrin matkoilla.
* Euroopan-mestaruuskilpailuissa Davosissa, Sveitsissä Clas Thunberg saavutti yhteistuloskilpailussa hopeaa. Hän oli nopein 500 metrin ja 1&nbsp;500 metrin matkoilla.

## Pohjoismaiset hiihtolajit
* Maailmanmestaruuskilpailuissa Zakopanessa, Puolassa Veli Saarinen voitti kultaa ja Anselm Knuuttila saavutti hopeaa 18 kilometrin hiihdossa, ja 50 kilometrillä Knuuttila voitti kultaa ja Saarinen sijoittui hopealle. Esko Järvinen saavutti yhdistetyssä pronssia.

## Yleisurheilu
* Kolmas Suomi–Ruotsi-maaottelu kilpailtiin  7.–8.9. Helsingissä. Ruotsi voitti pistein 90–93. Toivo Loukola voitti 5&nbsp;000 metrin ja 10&nbsp;000 metrin juoksut.
* Suomi hävisi 28.–29.9. Pariisissa käydyssä maaottelussa Ranskalle pistein 70–69.
* Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin 17.–18.8. Viipurissa. Suomen-ennätystä paransivat kuulantyönnössä Armas Wahlstedt tuloksellaan 15.40,5 ja Bengt Sjöstedt 110 metrin aitajuoksussa ajallaan 15,3.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Gregory Kunde

**Gregory Kunde** (s. 1954) on yhdysvaltalainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka on äänialaltaan tenori.

Kunde saavutti varhaisella urallaan arvostusta ranskalaisesta ohjelmistosta ja italialaisista bel canto -rooleista, mutta on sittemmin tullut tunnetuksi myös roolisuorituksistaan Giuseppe Verdin oopperoissa. Hän on esiintynyt usein esimerkiksi Verdin *[[Otello (Verdi)|Otellon]]* nimiroolissa, ensimmäisen kerran La Fenicessä vuonna 2012. Kunde on tulkinnut myös konserttiohjelmistoa, kuten Verdin *[[Requiem (Verdi)|Requiemin]]* ja Gustav Mahlerin *[[Das Lied von der Erde]]n*.

Kunde on esiintynyt muun muassa Covent Gardenissa, Gran Teatre del Liceussa, Deutsche Oper Berlinissä, Metropolitan-oopperassa, Pariisin oopperassa, Opéra de Monte-Carlossa, Wienin valtionoopperassa ja Madridin Teatro Realissa. Hän on saanut useita palkintoja, kuten International Opera Awardsin Vuoden mieslaulajan tunnustuksen vuonna 2016. Kunde on tehnyt lukuisia levytyksiä, kuten sooloalbumin *Vincerò!* (Universal Music Group).

## Lähteet
Valeria (Italia)

**Valeria** (myös *Valeria suburbicaria*; ) oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Latiumin alueen koillisosan. Italian Valerian provinssia ei tule sekoittaa samaan aikaan olemassa olleeseen Valerian provinssiin Pannoniassa.

## Maantiede

Valerian provinssi sijaitsi Italian keskiosien sisämaassa. Se käsitti osan antiikin aikaisesta Latiumin maakunnasta sekä entiset sabiinien alueet. Antiikin Latiumin pääosa eli *Latium vetus* (”Vanha Latium”) ei kuitenkaan kuulunut siihen kuten ei mihinkään muuhunkaan provinssiin, sillä sitä hallitsi Rooman kaupunginprefekti. Nykymaantieteessä Valerian provinssin alue vastaa nykyisen Italian valtion Latiumin (Lazio) alueen koillisosaa. Provinssin hallinnollinen keskus oli Reate tai Amiternum.

### Kaupunkeja

Valerian kaupunkeja olivat muun muassa:

* Amiternum
* Reate

## Historia

Valerian provinssi perustettiin 300-luvun lopulla. Sen alue oli aiemmin osa Flaminia et Picenumin provinssia. Valerian provinssi erotettiin joko suoraan Flaminia et Picenumin provinssista, tai Picenum suburbicariumin provinssista sen jälkeen kun Flaminia et Picenum oli ensin jaettu kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Picenum suburbicarium ja Flaminia et Picenum annonarium. Valerian provinssi sai nimensä sotilastie Via Valeriasta. Provinssi kuului Italia suburbicarian diokeesiin ja sitä hallitsi *[[praeses]]*.

Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja edelleen Italia suburbicarian diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Sammamishjärvi

**Sammamishjärvi** on makeavesinen järvi 13 kilometriä Seattlesta itään Washingtonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Washington-järven itäpuolella ja Sammamishin tasangon länsipuolella. Järviveden kaksi tärkeintä sisään ja ulospääsyä ovat Issaquah creek ja Sammamish-joki, jotka sijaitsevat järven eteläisessä ja pohjois-päässä.
Mentalium

**Mentalium** on vuonna 2022 julkaistu suomalaisen rap-artisti Ameeban 14. studio-albumi. Albumin inspiraationa toimi artistin työjakso Vääksyssä sijainneessa mielenterveys- ja päihdekuntoutujien asumisyksikössä, jossa hän toimi Päijät-Hämeen Hyvinvointikuntayhtymän taideprojektissa yhteisöntaiteilijan nimikkeellä. Ameeba kertoo kokemuksen olleen ”psykofyysisesti hajottava ja rakentava”, mikä näkyy albumin sanoitusten painotuksessa mielen toimintaan sekä yhteiskunnallisiin teemoihin.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Albumi sisältää myös instrumentaaliset MENTAL-versiot jokaisesta kappaleesta.

## Kokoonpano
* Tekstit, Tuotanto & Miksaus - Ameeba
* Masterointi - Tatu Aarnivala

## Lähteet
* Bandcamp.com: Mentalium

### Viitteet
Tommaso Giacomel

**Tommaso Giacomel** (s. 5. huhtikuuta 2000 Sterzing, Etelä-Tiroli) on italialainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa GS Fiamme Gialle -seuraa.

Giacomel saavutti nuorten MM-kilpailuissa alle 19-vuotiaiden pikakilpailussa hopeaa 2018 ja viestissä pronssia 2019. EM-kilpailuissa hän sai nuorten pikakilpailussa pronssia 2019. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän oli viestissä kuudes ja Pekingin olympialaisissa 2022 samassa lajissa seitsemäs. Hän hiihti ankkuriosuuden Italian saavuttaessa sekaviestissä MM-hopeaa ja pariviestissä MM-pronssia Oberhofissa 2023. Hän oli samoissa kilpailuissa seitsemästoista sekä pikakilpailussa että normaalimatkalla. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän sijoittui pikakilpailussa ja yhteislähdössä 15:nneksi. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti normaalimatkalla hopeaa, oli pikakilpailussa ja takaa-ajossa viides sekä yhteislähdössä kuudes.

Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän voitti hopeaa sekaviestissä sekä sijoittui normaalimatkalla kuudenneksi ja takaa-ajossa yhdeksänneksi.

Giacomel kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Nové Měston pikakilpailussa maaliskuussa 2020, ja sai heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä oltuaan 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Östersundin takaa-ajokilpailussa maaliskuussa 2021. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan Östersundin normaalimatkalla toinen maaliskuussa 2023. Normaalimatkan cupissa hän sijoittui viidenneksi. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui Ruhpoldingin ja Canmoren pikakilpailuissa toiseksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kahdeksas ja pikakilpailucupissa viides. Kaudella 2024–2025 hän saavutti ensimmäisen maailmancupvoittonsa Ruhpoldingin yhteislähtökilpailussa. Antholzin pikakilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. Hän sijoittui toiseksi Nove Meston pikakilpailussa ja takaa-ajossa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes, takaa-ajon cupissa neljäs ja pikakilpailun cupissa viides. Kaudella 2025–2026 hän voitti Hochfilzenin pikakilpailun ja sijoittui takaa-ajossa toiseksi. Hän voitti Annecyn yhteislähdön. Hän voitti Oberhofin pikakilpailun ja takaa-ajon. Hän sijoittui toiseksi Ruhpoldingin pikakilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes ja pikakilpailun cupissa neljäs.

## Lähteet
Viattomat (vuoden 1961 elokuva)

**Viattomat** (*Whistle Down the Wind*) on vuonna 1961 ensi-iltansa saanut brittiläinen koko perheen draamaelokuva, jonka on ohjannut Bryan Forbes. Käsikirjoituksen ovat laatineet Keith Waterhouse ja Willis Hall. Se perustuu romaaniin, jonka on kirjoittanut Mary Hayley Bell. Elokuvan pääosissa näyttelevät aikansa suosittu lapsitähti, kirjailijan tytär Hayley Mills sekä Alan Bates, Bernard Lee ja Norman Bird.

## Juoni
Kolme maatilalla elävää lasta löytävät heinäladosta piileskelemästä partaisen, itsekseen mutisevan miehen, jonka he väärinkäsityksen myötä uskovat olevan Jeesus. Todellisuudessa mies on vaimonsa surmannut vankikarkuri. Lapset alkavat huolehtia miehestä ja kertovat rakastavansa tätä. Vähitellen miehen oma mieli muuttuu lasten hyvyyden ansiosta ja hän päättää antautua poliiseille.

## Rooleissa

## Tuotanto
Näyttelijä John Millsin vaimo Mary Hayley Bell käytti vuonna 1957 julkaistun romaaninsa kolmen lapsen esikuvina pariskunnan omia lapsia, joista vanhin, tuolloin ehkä maailman suosituin lapsinäyttelijä Hayley Mills päätyi myös elokuvan keskeiseen esikoistyttären rooliin. Asiaa auttoi sekin, että elokuvan tuottaja Richard Attenborough kuului perheen tuttavapiiriin. Lapsikolmikon nuorimmaista esittämään löytyi kuvauspaikan läheisestä kylästä kuusivuotias Alan Barnes.

Romaanin tapahtumat on sijoitettu Englannin eteläiseen Sussexin kreivikuntaan, mutta tuottaja Attenborough halusi elokuvaan pohjoisempaa ja karumpaa ilmettä, joten elokuvaa päädyttiin kuvaamaan Lancashiren pohjoisosiin.

## Vastaanotto
*Viattomat* sai Bafta-palkintoehdokkuudet parhaan elokuvan, parhaan brittielokuvan ja parhaan brittikäsikirjoituksen sarjoissa. Lisäksi nuori Hayley Mills oli ehdolla parhaan naispääosan Bafta-palkintoon. 

Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa kevättalvella 1962. *Helsingin Sanomien* Paula Talaskivi piti *Viattomia* taitavana yhdistelmänä arkisia tapahtumia ja niistä syntyviä tehoavia, jännittäviä ja liikuttaviakin aineksia, jotka nousevat lentoon paitsi hyvien roolisuoritusten, myös erityisen ilmeikkään kuvaustyylin ansiosta.

Vuonna 2005 Britannian elokuvainstituutti otti *Viattomat* mukaan listalleen 50 elokuvaa jotka kannattaisi nähdä ennen kuin täyttää 14.

## Musikaaliversio
Andrew Lloyd Webber on säveltänyt romaanin ja elokuvan pohjalta musikaalin *[[Whistle Down the Wind]]*, joka sai ensi-iltansa Washington D.C.:n National Theatressa joulukuussa 1996. Sen libreton on kirjoittanut Patricia Knop ja laulujen sanat Jim Steinman.

## Lähteet
Tuscia et Umbria

**Tuscia et Umbria** () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Toscanan ja Umbrian alueet.

## Maantiede

Tuscia et Umbrian provinssi käsitti Tyrrhenanmeren ja Apenniinien välisen alueen Tiber-joen luoteispuolella. Siihen kuuluivat Umbrian ja Etrurian eli Tuscian maakunnat. Tuscia et Umbrian luoteispuolella sijaitsi Alpes Cottiaen provinssi, pohjoispuolella Aemilia et Liguria (myöhemmin pelkkä Aemilia), koillispuolella Flaminia et Picenum (myöhemmin Flaminia et Picenum annonarium), itäpuolella myöhemmässä vaiheessa Flaminia et Picenumista erotetut Picenum suburbicarium ja Valeria, ja kaakkoispuolella Campania. Tuscia et Umbrian provinssin hallinnollinen keskus oli Volsinii.

### Kaupunkeja

Tuscia et Umbrian kaupunkeja olivat muun muassa:

#### Etruriassa

* Alsium
* Arretium
* Blera
* Caere
* Capena
* Castrum novum
* Centumcellae
* Clusium
* Cortona
* Cosa eli Cosae
* Faesulae
* Falerii
* Ferentium
* Feronia eli Lucus Feroniae
* Fescennium
* Flavinium
* Florentia
* Forum Aurelii
* Forum Cassii
* Forum Clodii
* Fregenae
* Graviscae
* Herbanum
* Horta
* Luca
* Luna
* Massa eli Massa Veternensis
* Maternum
* Nepet
* Perusia
* Pisae
* Pistoria
* Polimartium
* Populonia
* Portus Telamonis
* Pyrgi
* Rusellae
* Sabate
* Salpinum
* Saturnia
* Saena eli Saena Julia
* Statonia
* Suana
* Sudertum
* Sutrium
* Tarquinii
* Tuscana eli Tuscania
* Urbs Vetus
* Veji
* Vetulonia
* Volaterrae
* Volsinii
* Vulci

#### Umbriassa

* Acerrae Vatriae
* Aesis
* Ameria
* Arna
* Asisium
* Attidium
* Cales
* Camerinum
* Carsulae
* Fanum Fortunae
* Forum Flaminii
* Forum Julii
* Forum Sempronii
* Fulginium
* Helvillum
* Hispellum
* Iguvium
* Interamna Nahars
* Matilica
* Mevania
* Mevaniola
* Narnia eli Nequinum
* Nuceria
* Ocriculum
* Ostra
* Pisaurum
* Pitulum
* Plestia
* Prolaqueum
* Sarsina
* Sena Gallica
* Sentinum
* Sestinum
* Spoletium
* Suasa
* Tadinae eli Tadinum
* Tifernum Mataurense
* Tifernum Tiberinum
* Treba
* Tuder
* Tuficum
* Urbinum Hortense
* Urbinum Mataurense
* Vesionica

## Historia

Tuscia et Umbrian alue oli aiemmin osa Augustuksen Italian alueita Umbria (Regio VI) ja Etruria (Regio VII). Tuscia et Umbrian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Se kuului Italian diokeesiin. Provinssi esiintyy *[[Veronan luettelo]]ssa* noin vuodelta 313/314. Sitä hallitsi alun perin *[[corrector]]* ja vuodesta 366 *[[consularis]]*.

300-luvulla provinssi oli välillä osa  Italia, Illyricum et African prefektuuria ja välillä Italia et African prefektuuria. Vuonna 367 provinssi jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat pohjoisempi **Tuscia annonaria** ja eteläisempi **Tuscia suburbicaria**. Niiden rajana toimi Arnus (nyk. Arno) -joki. 400-luvun alkupuolen *[[Notitia dignitatum]]issa* provinssi esiintyy kuitenkin yhtenä. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja Italia suburbicaria diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Henri Limma

**Henri Topias Limma** (s. 2. heinäkuuta 1996 Ylivieska) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa II-divisioonajoukkue Tuusulan Kiekossa. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Limma laukoo oikealta.

## Ura
Limma on Ylivieskan Jääkarhujen kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2014–2015 Kokkolan Hermeksen A-nuoriin. Kaudella 2016–2017 Limma nousi joukkueen kapteeniksi. Hän oli Hermeksen paras maalintekijä ja Limma sijoittui A-nuorten Mestiksen maalipörssissä viidenneksi. Hän debytoi samalla kaudella myös seuran Mestis-joukkueessa, jossa Limma pelasi 16 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hän pelasi kauden aikana myös lainalla kaksi ottelua Vaasan Sportin A-nuorten SM-liigajoukkueessa ja yhden ottelun II-divisioonajoukkue IK Kronanissa. Toukokuussa 2017 Limma teki Hermeksen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

Kaudella 2017–2018 Limma pelasi Hermeksen Mestis-joukkueessa 29 runkosarjaottelua tehopistein 2+3=5 ja viisi karsintasarjan ottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös yhteensä 11 ottelun verran lainalla Suomi-sarjaa Muik Hockeyn ja JHT Kalajoen joukkueissa. Maaliskuussa 2018 Limma teki Hermeksen kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Huhtikuussa 2019 seura käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Kaudella 2019–2020 Limma voitti Hermeksen sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Kesäkuussa 2020 hän teki seuran kanssa taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kauden 2020–2021 päätteeksi Limma voitti Mestis-hopeaa ja hänet palkittiin myös sarjan opiskelijapalkinnolla.

Limma siirtyi kaudeksi 2021–2022 vuoden mittaisella sopimuksella Puolan Polska Hokej Ligan KH Toruniin. Joukkuetta valmensi suomalainen Jussi Tupamäki. Limma pelasi ensimmäisellä pääsarjakaudellaan 40 runkosarjaottelua tehopistein 10+8=18 ja seitsemän playoff-ottelua ilman tehopisteitä.

Kaudeksi 2022–2023 Limma palasi vuoden mittaisella sopimuksella Hermekseen. Hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi.

Toukokuussa 2023 Limma ilmoitti lopettavansa pelaajauransa. Lokakuussa hän palasi kuitenkin kaukaloihin ja siirtyi loppukauden 2023–2024 kattavalla sopimuksella II-divisioonajoukkue Tuusulan Kiekkoon.

## Pelityyli
Hermeksen entisen apuvalmentaja Niko Kivisen mukaan Limma on voimahyökkääjä, joka omaa suuren sydämen ja asenteen joukkueen eteen. Kivisen mukaan hän on vahvimmillaan kamppailupelissä ja maalinedustoilla, jonka ansiosta Limmalta löytyy myös maalintekopotentiaalia.

## Muuta
Limma valmistui liiketalouden tradenomiksi Centria-ammattikorkeakoulusta keväällä 2021.

Henri Limman pikkuveli Aleksanteri pelaa hyökkääjänä II-divisioonajoukkue IK Kronanissa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Risto Knaapi

**Risto Jussi Knaapi** (27. toukokuuta 1921 Isokyrö – 8. joulukuuta 2018) oli suomalainen maanviljelijä, opettaja ja päätoimittaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Knaapin vanhemmat olivat maanviljelijä Viljo Samuel Knaapi ja Lempi Maria Penttala ja puoliso vuodesta 1946 Kaarina Birgitta Huhtanen. Knaapi tuli ylioppilaaksi Ilmajoen lukiosta 1940 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta 1948. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Knaapi oli maanviljelijä omistamallaan tilalla Isossakyrössä 1948–1985, Orismalan maanviljelyskoulun vt. maatalousopettaja 1949 ja 1955, Isonkyrön yhteiskoulun maatalousaineiden ja luonnonhistorian opettaja 1950–1954 ja 1956–1964, Orismalan isäntäkoulun maatalousopettaja 1961 sekä *[[Koneviesti]]n* avustava toimittaja 1959–1976 ja osa-aikainen päätoimittaja 1976–1987. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Isonkyrön kunnanvaltuuston puheenjohtaja Knaapi oli 1969–1973 ja 1977–1988 ja kunnanhallituksen varapuheenjohtaja 1974–1976. Hän kuului Maanomistajien Liiton valtuuskuntaan 1957–1976. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Knaapi sai 1984. Hän osallistui sekä talvi- että jatkosotaan, jossa hän oli mukana muun muassa Nietjärven taistelussa.

## Julkaisuja
* * Asuttua maata: Isokyrö 1992*, 1992
* *Huomio, tulta! Viisi vuotta sotatyötä. Aikalaiskuvaus 1939–1944*, 1996
* *Kuivalaisen kukkulan taistelut kesällä 1941*, 2003, Paavo Rinta, Tauno Lehtonen, Risto Knaapi, Veli Rouru, Heikki Hattunen ja Tarja Perkiö.

## Lähteet
Helvetinkolun työväentalo

**Helvetinkolun työväentalo** oli Ruoveden kunnan Mustajärven kylässä sijaitseva työväentalo.

## Historia
Helvetinkolun työväenyhdistys rakensi talon vuonna 1913. Se rakennettiin osin talkoilla ja osin töistä maksettiin neljän markan päiväpalkkaa. Rahoitus saatiin keräyksillä, ja lisäksi otettiin 1&nbsp;200 markkaa lainaa.

Tammikuussa 1918 talolla kokoontui yhdistyksen jäseniä, joista muodostui Helvetinkolun komppania sisällissotaan. Sodassa kaatui 38 yhdistyksen jäsentä, joiden nimet laitettiin työväentalon seinälle tauluun. 

Helvetinkolun työväenyhdistys lakkautettiin ja talo suljettiin 1930-luvun alun kommunistilakien nojalla, ja se päätyi yksityiskäyttöön. Ajoittain taloa käytettiin muun muassa karjasuojana. Vuonna 1947 yhdistys sai talon takaisin takavarikoituja kiinteistöjä koskeneen palautuslain nojalla. Helvetinkolun työväenyhdistys kuului 1940-luvun lopusta alkaen SKDL:n . Talo oli yhdistyksen omistuksessa vielä 1980-luvun alussa. Kesäisin järjestettiin tansseja. Talo ostettiin kesäasunnoksi vuonna 1990. Talo oli ainakin vuonna 2018 yhä pystyssä.

## Rakennus
Talon pinta-ala on noin 140 m², mihin kuuluu juhlasali näyttämöineen, ravintola ja keittiö. Talo on rankorakenteinen ja ponttilaudoitettu. Alkuperäinen pärekatto vaihdettiin 1960-luvun lopulla huopakattoon. 1980-luvun alussa talossa oli alkuperäinen kamiinalämmitys, vesijohto, viemäri ja wc puuttuivat, ja kunto oli heikko.

## Lähteet
Liisa Häikiö

**Liisa Häikiö** on suomalainen tutkija ja sosiaalipolitiikan professori Tampereen yliopistossa. Hänen tutkimusalueitaan ovat esimerkiksi kaupunkitutkimus, kestävä hyvinvointi ja kansalaisten osallisuus. Häikiö toimii Tampereen yliopiston konsistorin varapuheenjohtajana vuosina 2022–2025. 

Häikiö on asetettu talouspolitiikan arviointineuvoston jäseneksi toimikaudelle 1.4.2023–31.3.2027. 

## Lähteet
Eeva Moilanen

**Eeva Moilanen** (s. 29. kesäkuuta 1960) on suomalainen lääkäri ja farmakologian professori Tampereen yliopistossa. Lisäksi hän toimii Tampereen yliopiston konsistorin puheenjohtajana. 

Moilanen johtaa Suomen ainoaa immunofarmakologiaan keskittyvää tutkimusryhmää. Hän on tutkinut erityisesti tulehdussairauksia sekä ylipainoon liittyvää elimistön matala-asteista tulehdusta. Moilanen on toiminut useissa farmakologian alan luottamustoimissa niin Suomessa kuin kansainvälisesti. Hän on ensimmäinen nainen, joka on toiminut Euroopan farmakologijärjestön EPHARin presidenttinä. Lisäksi Moilanen on toiminut Professoriliiton varapuheenjohtajana.

## Lähteet
Pensasaita

**Pensasaita** koostuu pensaista tai pienistä puista, jotka on istutettu riviin aidan tai aidanteen muotoon. Pensasaita on puiseen tai metalliseen aitaan verrattuna luonnollinen. Sen tarkoituksena on rajata alueita tai toimia näkö- ja tuulensuojana. Pensaslajien valinta riippuu siitä, kuinka korkea aidan halutaan olevan. Lajin valinnassa huomiotavia seikkoja ovat myös pensaiden leveys, kuinka pitkäikäisiä ne ovat, leviävätkö ne tyvi- ja juurivesojen myötä sekä millä kasvillisuusvyöhykkeellä lajit menestyvät. Lajin valintaan vaikuttaa myös se, halutaanko aidasta runsaasti leikattava, tietynmuotoinen vai vapaasti kasvava pensasaita. Runsaasti leikattuun pensasaitaan sopivia lajeja ovat aitaorapihlaja (*Crataegus grayana*), isotuomipihlaja (*Amelanchier spicata*), kiiltotuhkapensas (*Cotonaester lucidus*), siperianhernepensas (*Caracana arborescens*), taikinamarja (*Ribes alpinum*) ja valkolumimarja (*Symphoricarpos albus* var. *laevigatus*). Vapaasti kasvavaan pensasaitaan sopivia lajeja ovat hansaruusu (*Rosa* 'Hansa'), norjanangervo (*Spiraea* 'Grefsheim'), viitapihlaja-angervo (*Sorbaria sorbifolia*), puistosyreeni (*Syringa* × *henryi*) ja pihasyreeni (*Syringa vulgaris*). Myös jotkin havukasvit sopivat pensasaitaan, kuten esimerkiksi jättituija (*Thuja plicata* 'Exeisa'). Pensasaidan leikkaamiseen voidaan käyttää pensasleikkuria.

## Istutus
Pensasaitaa istutettaessa istutuspaikka ensin merkitään keppien ja narun avulla. Maahan kaivetaan ojamainen kaivanto, jonka pohjalle laitetaan multaa. Paljasjuuritaimille sopiva istutusväli on 25–30&nbsp;cm. Keskikokoisille astiataimille sopiva istutusväli on 50&nbsp;cm. Isokokoisille astiataimille sopiva istutusväli on metri. Pensasaitaan sopivat astiataimet ovat yleensä hyvästi haaroittuneet, joten niille ei yleensä tarvitse tehdä istutusleikkausta. Joskus taimet kuitenkin ovat hentoja ja vähäoksaisia, etenkin paljasjuuritaimet, jolloin istutusleikkaus on syytä tehdä. Tällöin taimia leikataan niin, että ne ovat leikkauksen jälkeen 10–15&nbsp;cm pituisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Meillä kotona: 8 tuuheaa koristepensasta
* Pensasaitakasveja valitsemassa 
* Plantanavian aitakasvit: 10 erilaista aitakasvia
Tarkoituksista ja keinoista

**Tarkoituksista ja keinoista** on kirjailija Jarkko Tontin vuonna 2022 ilmestynyt esseekokoelma.

## Esittely
Teos on aikalaispohdintaa yhteiskunnan ja kulttuurin tilasta, siinä etsitään ajanhenkeä eli Zeitgeistia erityisesti kirjallisuuden, politiikan ja filosofian näkökulmista. Aiheina ovat muun muassa heimoistunut identiteettipolitiikka, woke-aktivismi ja jyrkkä kansallismielisyys. Lisäksi esseissä käsitellään esimerkiksi Euroopan unionia ja sen historiallisia juuria, sananvapautta, supersankarisarjakuvia ja -elokuvia sekä runoutta ja romaanikirjallisuutta ajanhengen ilmentäjinä.

## Vastaanotto
*Turun Sanomien* kirja-arvostelijan Mari Viertolan mukaan Tontti puolustaa esseissään sananvapautta: "Demokraattinen yhteiskunta perustuu avoimelle keskustelulle, eikä toisinajattelijoiden suita saa tukkia."

*Helsingin Sanomiin* teoksen arvioineen Jani Saxellin mukaan Tontin juuret ovat toisaalta mannermaisessa filosofiassa, toisaalta scifissä ja supersankarisarjakuvissa. Kokoelman parhaat esseet käsittelevät Saxellin mielestä kulttuuria yllättävistä kulmista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Identiteettipolitiikka ja liberalismi. Teoksesta Futucastissa 2.5.2023.
* "Onko demokratia uhattuna kun ääripäät kärjistyvät ja maltilliset vaikenevat?" Haastattelu MTV3 Uutisaamussa 15.9.2022.
* Voiko "heimoistunut identiteettipolitiikka" olla uhka demokratialle? YLE Radio 1 Politiikkaradio 15.9.2022.
* Palvoiko Suomi kalastavaa fasistia? YLE Radio 1 Ruben Stiller 16.9.2022.
* Teoksesta kirjailijan sivuilla.
* "Woke on rotuoppia!" – "Sekoitat käsitteet!" Jarkko Tontti ja Samuli Suonpää Ivan Puopolon vieraana 23.11.2022.
Valeria

**Valeria** voi viitata seuraaviin:

* Valeria, naisen etunimi
* Valeria eli Valeria suburbicaria, Rooman valtakunnan provinssi Italiassa nyk. Latiumin alueen koillisosassa
* Valeria, Rooman valtakunnan provinssi Pannoniassa
* Valeria Byzacena eli Byzacena, Rooman valtakunnan provinssi nykyisessä Tunisiassa
* 611 Valeria, päävyöhykkeen asteroidi
* *[[Valeria (albumi)|Valeria]]*, Arpan studioalbumi vuodelta 2023.
Desideria (nimi)

**Desideria** on latinalainen naisen etunimi, jonka merkitys on ’ikävöity’.

Ruotsissa Desideria-nimi lisättiin almanakkaan vuonna 1812. Edeltävänä vuonna kruununprinssi Karl Johanin ranskalaissyntyinen Désirée-puoliso oli muuttanut Ruotsiin ja hänen nimensä oli ruotsinnettu muotoon *Desideria*. Nimi poistettiin almanakasta vuonna 1993, mutta palautettiin takaisin vuonna 2001. Nimipäivä on 23.&nbsp;toukokuuta.

Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston mukaan tilastoitu vuoteen 2023 mennessä noin 30–40 Desideria-nimistä naista.

## Tunnettuja Desiderioita
* Desideria, alk. *Désirée Clary* (1777–1860), Ruotsin ja Norjan kuningatar; kuningas Kaarle XIV Juhanan puoliso

## Lähteet
Brassyylihappo

**Brassyylihappo** (C13H24O4) on dikarboksyylihappoihin eli kahdenarvoisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää  muiden yhdisteiden, kuten polyamidien, valmistuksessa. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa brassyylihappo on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene vain veteen, mutta liukenee esimerkiksi dietyylieetteriin, etanoliin tai kloroformiin. Brassyylihappo on kahdenarvoinen heikko happo ja sen pK<sub>a</sub>-arvot ovat 5,8 ja 6,5.

Brassyylihappoa valmistetaan useimmiten hapettamalla erukahappoa otsonolyysillä tai typpihapolla. Yhdistettä voidaan valmistaa myös syklododekanonista lähtien. Japanissa sitä on valmistettu hapettamalla tridekaania bioteknisesti.

Brassyylihaposta valmistetaan voiteluaineina ja muovinpehmentiminä käytettäviä estereitä, polyestereitä, polyamideja kuten Nylon 13,13:a ja hajusteissa käytettävää myskintuoksuista etyleenibrassylaattia (C15H26O4).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Tridecanedioic acid 
* Human Metabolome Database (HMDB): 1,11-Undecanedicarboxylic acid 
* Food Component Database (FooDB): 1,11-Undecanedicarboxylic acid
Pensasleikkuri

**Pensasleikkuri** on kone, jota käytetään pensaiden ja pensasaitojen leikkaamiseen. Sitä käytettäessä on syytä käyttää suojalaseja ja työkäsineitä sekä mahdollisesti myös muita suojavarusteita. Hento-oksaisen pensaan tai pensasaidan leikkaamiseen riittää vähemmän tehokas leikkuri, mutta paksumpioksaista pensasta tai pensasaitaa leikatessa tarvitaan tehokkaampi leikkuri. Osa pensasleikkureista on akkukäyttöisiä. Osa pensasleikkureista on polttomoottorikäyttöisiä. Joissakin leikkureissa terä tai teräkulma on säädettävissä. Joissakin malleissa on sisäänrakennettuna teräsuoja. Pensasleikkuria käytettäessä voidaan käyttää kypärää ja suojavaatteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://www.biltema.fi/vapaa-aika/puutarha/puutarhakoneet/pensasleikkurit
*https://www.k-rauta.fi/kategoria/piha/puutarhakoneet/pensasleikkurit
Hratšja Atšarjan

**Hratšja Hakobi Atšarjan** (; 8. maaliskuuta 1876 — 16. huhtikuuta 1953) oli armenialainen kielentutkija, polyglotti ja Armenian SNT:n tiedeakatemian kantajäsen (1943). Hän oli tunnettu varsinkin armenian kielen murteita, etymologiaa ja historiaa käsittelevistä tutkimuksistaan.

Atšarjan hallitsi monta kieltä: armeniaa (nykyaikaista ja klassista; hänen äidinkielensä oli länsiarmenian murre), ranskaa, englantia, kriekkaa, persiaa, arabiaa, turkkia, hepreaa, venäjää, saksaa, italiaa, latinaa, kurdia, sanskrittia, kaldean (uusaramean) kieltä, avestania, lazia, georgiaa sekä keskipersian (pahlavien) kieltä.

## Lähteet
André Oscar Wallenberg

**André Oscar Wallenberg** (1816–1886) oli ruotsalainen pankkimies ja meriupseeri. Toimittuaan meriupseerina 1837–1851 Wallenberg siirtyi pankkialalle. Hän perusti 1856 pankkilaitoksen Stockholms Enskilda Bank ja oli sen johdossa kuolemaansa saakka. Hän käynnisti pankkitoimen alalla useita uudistuksia, esimerkiksi postilähetysvekselit. Wallenberg toimi myös taloudellisten uudistusten hyväksi sanomalehtikirjoituksilla ja valtiopäivämiehenä, ensin vuodesta 1853 säätyvaltiopäivillä ja sittemmin ensimmäisessä kamarissa. Hän oli 1867 Ruotsin edustajana kolmannessa Pariisin rahakonfernssissa 1867, missä hyväksyttiin hänen ehdotuksensa, että kaikki valtiot ottaisivat käytäntöön saman kultarahojen lejeerauksen.

Wallenbergin isosetä oli Jakob Wallenberg (1746–1778).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
About Damn Time

**About Damn Time** on yhdysvaltalaislaulaja Lizzon kappale, joka julkaistiin singlenä 14. huhtikuuta 2022 albumilta *[[Special (Lizzon albumi)|Special]]*. Kappale nousi ensimmäiselle sijalle Billboard Hot 100 -singlelistalla ja myi tuplaplatinaa Yhdysvalloissa. Vuonna 2023 ”About Damn Time” palkittiin vuoden levytyksen Grammy-palkinnolla. Kappale oli ehdolla myös vuoden lauluksi ja parhaaksi pop-sooloesitykseksi.

## Lähteet
Euroopan kemikaaliviraston pääkonttori

**[[Euroopan kemikaalivirasto]]n pääkonttori** sijaitsee osoitteessa Telakkakatu 6 Helsingin Punavuoressa. Sen rakentaminen aloitettiin Telakkaranta-kokonaisuuden ensimmäisenä uudisosana joulukuussa 2017, ja se otettiin käyttöön tammikuussa 2020. Rakennus on kahdeksankerroksinen, sen pääsisäänkäynti on Telakkakadun varrella, ja toisella puolella avautuu näkymät Hietalahteen. Rannan puolelta uudisrakennus yltää vanhan suojellun verstaan päälle. Pääkonttorissa on työtilat noin 650 henkilölle.

Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto L-Arkkitehdit Oy pääsuunnittelijanaan Robert Trapp.

## Arkkitehtuuri
Rakennuksessa on kahdeksan kerrosta ja yksi kellarikerros, sekä konehuone ullakolla. Rakennuksen julkisivu ja taitekatto muodostavan yhtenäisen kulmikkaan ulkokuoren. Se on päällystetty rei’itetyllä ruosteisella corten-teräksellä. Aluksi julkisivuun suunniteltiin myös kuparia, mutta siitä luovuttiin, koska ajan myötä patinoituva kupari muuttuisi mustaksi.

Rakennuksen keskiössä on atrium, jota valaisee lasikatto. Alimmassa kerroksessa on pääaula ja ruokailutiloja. Toimistotiloja on toisesta kerroksesta ylöspäin. Vanhan verstasrakennuksen tiilijulkisivut jäävät osaksi uudisrakennuksen sisäpintoja atriumin puolella.

## Historia
Alueella sijaitsi aiemmin Hietalahden telakan rakennuksia. Vanhimmat rakennukset suojeltiin asemakaavassa, joten ne säästyivät purkamiselta toisin kuin esimerkiksi samalla alueella sijaitseva Nosturi. Telakkarannan suunnittelu alkoi vuonna 2010 kansainvälisellä arkkitehtuurikilpailulla, jonka voitti tanskalainen Lundgaard & Tranberg Arkitekter. Sen pohjalta laadittiin alueen asemakaava, johon sisältyy myös asuinrakennuksia. Theodor Höijerin piirtämä kaksikerroksinen verstas rakentui rannan puolelle vuonna 1899. Se vaurioitui pahoin tulipalossa vuonna 1933, jonka jälkeen korjauksen yhteydessä se korotettiin kolmikerroksiseksi.

Euroopan kemikaalivirasto sijaitsi aiemmin Annankadulla. Rakentaja Skanska ja kemikaalivirasto tekivät vuokrasopimuksen uusista toimitiloista joulukuussa 2017, ja samalla rakentaminen alkoi. Skanska kertoi sijoittaneensa hankkeeseen 96 miljoonaa euroa. Kesäkuussa 2019 Skanska myi rakennuksen saksalaiselle Hansainvest Real Estatelle 135 miljoonalla eurolla.

Rakennus valmistui vuoden 2019 lopussa, ja kemikaalivirasto muutti siihen 7. tammikuuta 2020.

## Kuvia

Tiedosto:European Chemicals Agency Headquarters 3.jpg|Vanha verstasrakennus.
Tiedosto:European Chemicals Agency Headquarters 2.jpg|Kävelysilta.


## Lähteet
Küstendorf

**Küstendorf** on 2000-luvulla perustettu vuoristokylä Serbiaissa.

Emir Kusturican suunnittelema asutuspaikka sijaitsee kilometrin Mokra Gorasta länteen Zlatibor-vuoristossa Länsi-Serbiassa lähellä Bosnia ja Hertsegovinan rajaa.

Kusturican elokuvan *Elämä on ihme* kuvauspaikalla sijaitsevaa Küstendorfin laajennetaan jatkuvasti. 25 km päässä, mutta jo Bosnia-Hertsegovinassa, on kivivastine Andrićgrad.

## Ajatus

Nemanja Kusturica kertoi: 

## Kylä

Maksullinen ulkomuseomainen kylä, jossa on kahvila, ravintola, Kusturican talo ja uima-allas sekä kirjasto, maanalainen elokuvateatteri, matkamuistomyymälä, galleria ja useita pieniä asuntoja. Mökeissä on hotellihuoneita, joissa on tv ja WiFi, ja ne ovat vierailijoiden varattavissa.

Paikan saksankielinen nimi on sen perustajan Nemanja Kusturican keksintö.

## International Küstendorf Film Festival
Kylä ei näe itseään pelkästään vierailijakohteena, vaan pyrkii olemaan aktiivinen taiteellisen ja kulttuurisen keskustelun paikka. Tammikuussa 2008 Emir Kusturica järjesti täällä ensimmäisen * International Küstendorf Film Festival*, joka näkee itsensä vaihtoehtoisena nuorten lahjakkuuksien kilpailuna, etenkin länsimaisen ja Hollywoodin elokuvan vastakohtana.

## Galleria

Kuva:Drvengrad_church.jpg
Kuva:Nacionalni-restoran-M.jpg
Kuva:Mokra Gora, Drvengrad.JPG
Drvengrad - Serbia 06.JPG
Drvengrad - Serbia 20.JPG
Drvengrad - Serbia 01.JPG
Drvengrad - Serbia 11.JPG
Drvengrad3.jpg
Drvengrad - Serbia 03.JPG
Drvengrad - Serbia 17.JPG


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen sivusto
*Küstendorf Film & Music Festival Virallinen sivusto
Keväjärven Pyhien Boriksen ja Glebin tsasouna

**Keväjärven Pyhien Boriksen ja Glebin tsasouna** on Inarin kunnassa Keväjärven kylässä oleva Lapin ortodoksisen kappeliseurakunnan rukoushuone. Sen vihki käyttöön metropoliitta Panteleimon vuonna 2008. Tsasounan suunnitteli arkkitehti Matti Porkka.

Tsasouna on rakennettu keräysvaroin ja talkoovoimin ekumeeniseen käyttöön. Se tunnetaan myös nimellä Keväjärven kotakappeli. Rakennusprojektin ja keräyksen organisoi Koltta-asiain kannatusyhdistys, joka lahjoitti tsasounan seurakunnalle elokuussa 2009.

Kappelin nimipäivää eli praasniekkaa vietetään heinäkuun 24., jolloin on pyhien Boriksen ja Glebin muistopäivä.

## Lähteet
Johannes Berget

**Johannes Berget** on norjalainen karateka. Hän saavutti Kyokushinissa parhaimmillaan EM-pronssia.

## Kilpaura
Berget saavutti EM-pronssia vuoden 1997 kilpailuissa Puolassa.

Maaliskuussa 1998 Berget saavutti Euroopan cupissa pronssia voitettuaan mitalikamppailussa Kurt Indrebon.

## Lähteet
Kirkkonummen kaapelitorni

**Kirkkonummen (uusi) kaapelitorni** on 185 metriä korkea torni, jonka kaapelivalmistaja Prysmian Group on rakentanut Pikkalan teollisuusalueelle Kirkkonummelle. Se nousi harjakorkeuteensa joulukuussa 2023 ja otti paikan Suomen korkeimpana rakennuksena. Torni otettiin tuotantokäyttöön toukokuussa 2025. Rakennuksen arkkitehtisuunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto Design Team, ja pääsuunnittelijana toimi Stephen Kemppainen. Rakennussuunnittelusta vastattiin yhteistyössä italialaisen Varratta Architectsin kanssa.

## Määritelmä ja käyttötarkoitus
Torni luokitellaan rakennukseksi, sillä se on erillinen, sijaintipaikalleen kiinteästi rakennettu ja omalla sisäänkäynnillä varustettu rakennelma, joka sisältää eri toimintoihin tarkoitettua, katettua ja ulkoseinin eristettyä tilaa. Monia muita teollisuuskäytön rakennelmia, kuten savupiippuja, mastoja ja nostureja ei tästä syystä luokitella rakennuksiksi. Tornin pääasiallinen käyttötarkoitus on merikaapelien valmistus, ja sen huipulla on ylätasanne, jossa on yrityksen koulutus- ja neuvottelutiloja.

Tornia tarvitaan suurjännitteisten kaapelien pinnoitukseen eli vulkanointiin, joka on tehtävä pystysuorassa. Mitä korkeampi tuotantotorni on, sitä pidempiä yhtenäisiä kaapeleita voidaan tuottaa. Prysmian on kertonut tehtaan 100 miljoonan euron laajennushankkeen tuovan 100–120 uutta työpaikkaa, ja kasvattavan kaapeleiden tuotantokapasiteettia 400 kilometriä vuodessa.

## Vanha kaapelitorni
Tehdasalueella sijaitsee vanha 75 metriä korkea torni, joka valmistui vuonna 1974. Se säilyy tuotantokäytössä vielä uuden tornin avaamisen jälkeenkin. Vanha torni valmistui silloisen Nokia Kaapelin käyttöön. Entinen Suomen Kaapelitehdas oli muuttanut Pikkalaan vuonna 1961.

## Rakennuslupa ja valitukset
Prysmian Group haki kaapelitornille rakennuslupaa marraskuussa 2022, ja Kirkkonummen rakennus- ja ympäristölautakunta hyväksyi sen tammikuussa 2023. Rakennustyöt käynnistyivät samana vuonna. Rakennuslupa määritti monen muun asian ohella, että tornin värin tuli olla harmaa, jotta se sopii ympäristöönsä ja profiloituu selkeästi teollisuusrakennukseksi. Huipulle tulevien yhtiön kylttien täytyi olla myös maltillisia, eikä niitä saanut valaista.

Helsingin hallinto-oikeus hylkäsi vuoden 2023 maaliskuussa kaksi valitusta rakennusluvasta. Valitukset liittyivät tornin korkeuteen. Lupahakemukseen liittyvän selvityksen mukaan tornin korkeus on perusteltua tuotantoprosessin sitä vaatiessa. Prysmian aikoi rakentaa tornin nopeaan tahtiin, ja se ilmoitti antaneensa Kirkkonummen kunnalle 2 miljoonan euron vakuuden siltä varalta, että rakennuslupa olisi hylätty.

## Lähteet