Vilhonkatu

**Vilhonkatu** () on itä–länsisuuntainen katu Kaisaniemeksi kutsutulla alueella Kluuvin kaupunginosassa Helsingin keskustassa. Hieman alle 300 metriä pitkä katu johtaa Kaisaniemenkadulta päärautatieasemalle. Sen läntisin osa kulkee Rautatientorin pohjoisreunaa pitkin. Kadun varrella sijaitsevat muun muassa Suomen Kansallisteatteri ja SOK:n entinen pääkonttori.

## Historia

1800-luvulla kadusta käytettiin nimitystä Vilhonkatu (*Wilhelms Gatan*), kunnes vuonna 1909 se muutettiin muotoon Vilhelminkatu. Nimitys Vilhonkatu palautettiin kuitenkin vuonna 1928. Nimensä katu on todennäköisesti saanut senaattori Otto Wilhelm Klinckowströmin mukaan. Klinckowström valvoi Kaisaniemen puiston järjestelyä 1830-luvulla.

Vilhonkatu oli alun perin molemmista päistään nykyistä pidempi. Vuonna 1836 vahvistetun asemakaavan mukaan se ulottui Fabianinkadulta silloiselle Henrikinkadulle, nykyiselle Mannerheimintielle saakka. Nykyisen rautatieaseman alueella katu teki mutkan siten, että sen länsiosa oli kohtisuorassa Mannerheimintiehen nähden. Kun rautatie ja asema vuonna 1862 rakennettiin, katulinja katkesi ja Vilhonkadun länsiosa jäi erilliseksi kaduksi, joka ennen pitkää sai nimen Gasverksgatan,, myöhemmin suomeksi Kaasutehtaankatu. Nimi johtui sen varrella, suunnilleen nykyisen Postitalon kohdalla sijainneesta kaasutehtaasta. Kaasutehtaankatu kuitenkin poistettiin asemakaavasta vuonna 1938, jolloin suunnilleen samalle kohdalle, mutta toisen suuntaiseksi kaavoitettiin nykyinen Postikatu.

Itäpäässään Vilhonkatu ulottui alkujaan Fabianinkadulle saakka, kunnes kortteleiden läpi 1910-luvun lopulla rakennettiin nykyinen Kaisaniemenkatu.  Uusi katuosuus Vilhon- ja Vuorikadun risteyksestä Unioninkadulle oli kuitenkin aluksi nimeltään osa Vilhonkatua, kunnes se vuonna 1923 muutettiin osaksi Kaisaniemenkatua.

## Liikenne

Tieluokaltaan Vilhonkatu on paikallinen kokoojakatu. Sen kautta kulkee kaikki Kaisaniemenkadulta länteen suuntaava henkilöauto- ja linja-autoliikenne yksisuuntaisesti. Vastaavasti idän suuntaan tieliikenne kulkee yksisuuntaisesti Kaisaniemenkadun kautta. Ennen Kaisaniemenkadun rakentamista Vilhonkadun liikenne oli kaksisuuntaista ja kävi ahtaaksi kaupungin alati kasvaneelle liikenteelle. 

Vilhonkadulla on yksiraiteinen Mikonkadulle johtava raitiotie, joka ei kuitenkaan ole säännöllisessä käytössä. Sitä käytetään edelleen tilausajoissa, kuten Spårakoffin liikennöinnissä. Raitiolinjat siirrettiin Vilhonkadulta Kaisaniemenkadulle vuonna 1935. Vilhonkadun ja Mikonkadun raitiotietä on kutsuttu myös Fennian lenkiksi katujen kulmauksessa sijaitsevan Fennia-korttelin mukaan. Fennian lenkkiä olisi tarvittaessa mahdollista käyttää päätepysäkkinä myös vakituisessa raitioliikenteessä.

Kaivokadun muutostyöt 2030-luvulla saattavat poistaa linja-autoliikenteen Kaivokadulta ja palauttaa Vilhonkadun kaksisuuntaiseksi. Ajoneuvojen arvioitu määrä kaksisuuntaisella Vilhonkadulla on noin 5&nbsp;000.

## Kuvia
 
Vilhonkatu 7, 9. Kansallisteatteri, Vilhonkatu 11. Taustalla Rautatientori. - N90 (hkm.HKMS000005-000000ar).jpg|Näkymä Rautatientorin suuntaan vuonna 1907
Helsinki 1920, Mikonkatu 19, 17 - Vilhonkatu 6, 4 - N25587 (hkm.HKMS000005-km00300m).jpg|Mikonkadun ja Vilhonkadun kulmaus vuonna 1920
Ruuhkaliikennettä Vilhonkadulla - ser121402 - hkm.HKMS000005-km0000lskc.jpg|Ruuhkaliikennettä Vilhonkadulla vuonna 1971


## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla