open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ei koskaan yksin

**Ei koskaan yksin** on vuonna 2025 ensi-iltansa saanut Klaus Härön ohjaama historiallinen draamaelokuva. Se on Härön ja Jimmy Karlssonin käsikirjoittama, ja se perustuu vapaasti Rony Smolarin kirjoittamaan elämäkertaan *Setä Stiller*.

Kuvitteellinen elokuva kertoo Suomesta natsi-Saksaan luovutetun kahdeksan juutalaispakolaisen auttajan Abraham Stillerin tarinan. Pääroolia näyttelee Ville Virtanen. Abraham Stillerin puolisoa Vera Stilleriä näyttelee Nina Hukkinen. Suomesta Saksaan luovutettuja Georg ja Janka Kollmannia esittävät itävaltalaiset Rony Herman ja Naemi Latzer.

*Ei koskaan yksin* sai ensi-iltansa 17. tammikuuta 2025.

## Juoni
Vuonna 1938 *[[S/S Ariadne]]* tuo Suomeen yli 60 natsimiehitystä pakoon lähtenyttä Itävallan juutalaista. Helsinkiläinen räätäli Abraham Stiller, itsekin juutalainen, neuvottelee heille oleskeluluvan Suomesta ja lupaa huolehtia heistä yhdessä Helsingin juutalaisen seurakunnan kanssa. Stiller myös tarjoaa monille heistä töitä räätälinliikkeessään. Kun Suomi vuonna 1942 liittoutuu natsi-Saksan kanssa, Suomen viranomaiset alkavat kiinnostua Suomessa asuvista juutalaisista. Abraham Stiller suuttuu räätälinliikkeensä asiakkaalle Arno Anthonille (Kari Hietalahti) tämän juutalaisiin suuntaamasta vihapuheesta, mutta vasta myöhemmin hänelle paljastuu että Anthoni on valtiollisen poliisin päällikkö. Stiller kuulee, että Anthoni on laatinut täydellisen luettelon suomenjuutalaisista ja käynyt luovuttamassa sen Gestapolle Berliinissä. Stiller saa tietää keskitysleireistä ja yrittää tehdä kaikkensa estääkseen suunnitteilla olevat juutalaisten luovutukset Saksaan. Hän onnistuukin, lukuun ottamatta kahdeksaa jotka luovutetaan natseille. Elokuvan kehyskertomuksessa nuori toimittaja (Satu Tuuli Karhu) haastattelee Stilleriä 1970-luvun alussa vähän ennen tämän kuolemaa.

## Näyttelijät

Lähde:

## Vastaanotto
Sanoma-yhtiön lehdissä Veli-Pekka Leppänen nosti elokuvan Klaus Härön parempien ohjausten joukkoon ja kehui varmaotteista mutta hieman yksitotista näyttelijäntyötä. Yksitotisuutta luo hänestä myös komeasti kuvatun elokuvan ulkokuvissa jatkuva loputon sumuinen syksy, vaikka tapahtumat sijoittuvat moniin eri vuodenaikoihin. Film-O-Holic.com-elokuvasivustolla Juha Rosenqvist rinnastaa elokuvan aihepiirinsä takia *[[Schindlerin lista]]an* (1993), mutta kiittelee siihen verrattuna Härön tehokasta kerrontaa: kesto on vain alle puolet Spielbergin järkäleestä, ja kerrontatyyli muistuttaa pikemminkin etäisesti Jörn Donnerin *[[Kuulustelu (elokuva)|Kuulustelua]]* (2009). Kulttuuritoimitus-verkkolehden Antti Selkokari moitti Ville Virtasen jäykkää replikointia elokuvan kaikilla viidellä kielellä. Hänestä viiden maan yhteistuotantona syntyneellä elokuvalla on hyvä tarkoitus, mutta lopputulos on pitkäveteistä joskin komeasti kuvattua katsottavaa.

## Tuotanto

Elokuvan kuvaukset käynnistyivät syksyllä 2023 Virossa. Marraskuussa 2023 elokuvaa kuvattiin Helsingin keskustassa, erityisesti Bulevardilla. Elokuvan tuotti Matila Röhr Productionsin Ilkka Matila ja levittää Nordisk Film.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Ei koskaan yksin'' -elokuvan traileri Youtubessa.
Kaarlo Arffman

**Kaarlo Arffman** (s. 1950) on suomalainen kirkkohistorioitsija ja Helsingin yliopiston kirkkohistorian emeritusprofessori, joka tunnetaan reformaatiotutkijana. Ennen tutkijanuraansa Arffman työskenteli pappina Outokummussa ja Ristijärvellä. Arffman siirtyi papista tutkijaksi 1980-luvulla seuratessaan naispappeutta koskenutta keskustelua kirkossa. Hän halusi ymmärtää paremmin kristillistä traditiota, jonka sijaan naispappeusväittelyissä vedottiin toistuvasti Raamattuun. Arffman jäi eläkkeelle syyskuussa 2018.

Arffman arvioi eläköitymistään seuranneessa Helsingin yliopiston haastattelussa Länsi-Euroopan protestanttisen kristinuskon ja luterilaisuuden olevan identiteettikriisissä. Vuonna 2019 hän ennakoi protestanttisten kansankirkkojen katoavan tulevaisuudessa ja jäljelle jäävän ainoastaan yksittäisiä riitaisia protestanttisia vähemmistöjä, jotka eivät kykene kilpailemaan ortodoksisuuden, katolisuuden ja islamin kanssa. Samassa yhteydessä hän piti protestanttisen jumalanpalveluselämän kuihtumista vakavampana kuin kirkosta eroamisia. Vuonna 2023 Arffman kertoi *[[Kotimaa (sanomalehti)|Kotimaa]]*-lehdelle liittyneensä katoliseen kirkkoon. 

Suomen kirkkohistoriallinen seura kutsui Arffmanin kunniajäsenekseen vuonna 2020.

## Kirjallinen tuotanto
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet