Jean Eric Rehn

**Jean (Johan) Eric Rehn** (18. toukokuuta 1717 Tukholma — 19. toukokuuta 1793 Tukholma) oli ruotsalainen arkkitehti, kaivertaja ja graafinen taiteilija sekä teollinen muotoilija.
## Suku ja koulutus
Hänen isäkseen oli kirjattu lapinvouti Eric Bjur, mahdollisesti isä oli kuitenkin Nikolain seurakunnan apulainen Johan Petrelius, myöhempi Västervikin kirkkoherra. Hänen äitinsä oli Rebecca Rehn (n. 1689–1748). Jean Eric työskenteli 1730-luvulla linnoituksissa, missä hänestä tuli piirtäjäluutnantti vuonna 1739. Hän matkusti hovi-intendetti Carl Hårlemanin ja yli-intendentti Carl Gustaf Tessinin aloitteesta 23-vuotiaana Pariisiin vuonna 1740 valtion tuen turvin opiskelemaan etsausta. Siellä hänestä tuli Jacques-Philippe Le Basin oppilas, jonka työpajassa hän teki etsauksia metsästyskohtauksista Abraham Hondiuksen ja Oudryn mukaan. Hän sai opiskeluistaan École des Beaux Arts'ssa vuonna 1743 toisen luokan mitalin ja hänelle tarjottiin töitä Pariisissa kaivertajana ja mallipiirtäjänä.

Yli-intendentti, arkkitehti Carl Hårleman otti häneen yhteyttä keväällä 1745 valtion asioissa. Rehnin oli määrä tulla takaisin Ruotsiin korkeaa 450 hopeataalarin vuosipalkkaa (johon kuuluivat myös ilmainen asunto ja polttopuut sekä kynttilät) vastaan ​​luomaan silkki-, villa- ja pellavatehtaille kankaiden mallipiirustuksia Manufaktuurikonttorille ja sen alaisille tehtaille. Hän aloitti tutustumalla uusimpiin ranskalaisiin menetelmiin, joita hän piti sopivina ruotsalaisille manufaktuureille. Ennen kotiinpaluuta Rehn vieraili Lyonissa kutomossa, josta hän osti silkkikankaita, joiden kuviomalleja hän myöhemmin käytti luodessaan niin kutsutun *Rehnska mönstret* koristekuvion Rörstrandin posliinitehtaalle.
## Teollinen muotoilija ja graafikko
Palattuaan Ruotsiin vuonna 1745 Rehn teki uutteran ja monipuolisen uran. Tehtaille tekemänsä työn lisäksi hän piirsi esineitä taideteollisuudelle, kultasepänliikkeille, puusepänliikkeille, huonekalupuuseppä Georg Hauptille ja Rörstrandin posliinitehtaalle. Hänen serkkunsa ja oppilaansa Olof Rehnin (1723–1798) mukaan on nimetty koristekuvio nimeltä *Rehnska mönstret*. Vuodesta 1750 hän työskenteli kuninkaallisten säätyjen valmistustoimistossa mallipiirtäjänä ja vastasi suurimmasta osasta Ruotsin silkinvalmistuksessa käytetyistä mallikuvioista.

Palattuaan Pariisista Rehn aloitti heti työskentelyn Tukholman kuninkaanlinnassa Carl Hårlemanin johdolla. Hänen ensimmäisiin tehtäviinsä kuului itä- ja länsiportaikkojen lyhtyryhmien piirustusten tekeminen. Hårleman oli tehnyt luonnoksen inspiraation lähteenä Wienin Ylä-Belvederen linna. Lyhtyryhmät toteutti pronssista kuvanveistäjä Jacques-Philippe Bouchardon. Hårlemanin kuoleman jälkeen vuonna 1753 Rehn työskenteli uuden yli-intendentti Carl Johan Cronstedtin alaisena aiempaa itsenäisemmin. Säilyneet piirustukset ja arkistotiedot vahvistavat, että Rehn viimeisteli kuningatar Loviisa Ulrikan huoneiston, johon kuuluivat audienssihuone, eteinen, ruokasali ja olohuone. Huone, josta tuli kuningattaren ruokasali, oli ollut Kuninkaallisen piirustusakatemian ensimmäinen opetushuone 1730- ja 1740-luvuilla. 1750-luvulla Rehn saattoi valmiiksi kruununprinssi Gustafin odotushuoneen ja huoneistot herttua Kaarlelle ja prinsessa Sofia Albertinalle.

Hän valmisti pahvia tapettikangasta, jota Kuninkaanlinnan sisustustöissä työskentelevät ranskalaiset kutojat käyttivät, teki kaiverruksia ja piirustuksia mitaleihin ja toimi piirustuksenopettajana kruununprinssi Kustaa III:lle ja tämän veljille. Hän toimi myös opettajana kruununprinssi Kustaa IV Adolfille sekä opetti Kuninkaallisessa piirustusakatemiassa, jonne hän alkoi opettajaksi vuonna 1747 perustettuun kaivertajakouluun. Hänestä tuli piirtäjä ja jäljentäjä vuonna 1753 Yli-intendentinvirastoon.

## Avioliitto
Rehn avioitui vuonna 1749 Anna Christina Rungrenin (1720–1766) kanssa, joka oli Tukholman tuomioistuimen ja holhousjaoston avustaja Petter Rundgrenin ja Anna Christina Giloun tytär.
## Hovi-intendentti

Kuningatar Loviisa Ulrikan halusi jo 10 vuotta aiemmin valmistuneeseen Drottningholmin linnaansa viimeisintä muotia olevan kirjastohuoneen. Hänen tuellaan Rehn matkusti taidemaalari Johan Paschin kanssa Ranskaan ja Italiaan vuonna 1755. Matka kesti kuusitoista kuukautta, joista kuusi kuukautta vietettiin Roomassa. Matka tehtiin Berliinin kautta, jossa Rehn ja Pasch pääsivät tutustumaan linnojen sisätiloihin ja olemaan läsnä Preussin leskikuningatar Sophia Dorothean "julkisilla illallisilla", mikä oli tietysti hänen tyttärensä Loviisa Ulrikan esittelykirjeen ansiota. Berliinissä Rehn täytti velvollisuutensa myös Manufaktuurikonttoria kohtaan. Hän vieraili J. E. Gotzkowskyn silkkikutomoissa ja osti silkkikankaiden viimeistelykoneen. Myös Italiassa Rehn vieraili silkkikutomoissa ja osti uusilla kuvioilla kudottuja kankaita Ruotsin tuotantoon. Hän hankki myös hintatietoja eri silkkilaaduista. Palattuaan Ruotsiin Rehnistä tuli hovi-intendentti ja Piirustusakatemian professori vuonna 1757 sekä palatsi-arkkitehti Carl Fredrik Adelcrantzin seuraajana. Tämän kanssa hän suunnitteli sisustuksia vuosina 1763–1769 Drottningholmin linnan puistossa sijaitsevaan kuningatar Lovisa Ulrikan huvilinna Kiinalaiseen paviljonkiin.

Hän työskenteli laajasti hovin palveluksessa, erityisesti Lovisa Ulrikalle suunnitellun Drottningholmin linnan laajennusten (kirjasto, luonnontieteellinen kabinetti) sisustussuunnittelussa ja myöhemmin Kustaa III:n vuonna 1779 tilaamien Gripsholmin linnan muutostöiden (valkoinen sali, kuningattaren makuuhuone) sekä Tukholman kuninkaanlinnan sisustustöiden parissa. Rehn sisusti uudelleen Bollhus-teatterin salongin vuonna 1772 ja piirsi myös huonekaluja yhdessä Georg Hauptin kanssa. Rehnin 1770-luvulla Tukholman kuninkaanlinnassa tekemät työt ovat Kustaa III:n ja kuningatar Sofia Magdalenan edustusmakuuhuoneiden sisustus sekä herttua Fredrik Adolfin huoneisto. Vuonna 1778 Rehn matkusti jälleen ulkomaille hankkiakseen lankoja Kuninkaanlinnan savonnerie-tekniikalla solmittuihin nukkamattoihin.

Ensimmäisenä toimintakautenaan hän omaksui arkkitehti Carl Hårlemanin Ruotsiin välittämän ranskalaisen rokokoo-tyylin. Rehn oli jo varhain vahvasti vaikuttunut nousevasta Ludvig XVI:n tyylistä, jota hän kehitti itsenäiseen suuntaan, ja näin hänestä tuli kustavilaisen tyylin varsinainen luoja.

Erityisasemassa on Rosersbergin linna, jossa Rehn toteutti 1750-luvulla laajan modernisoinnin Fredrik I:n suosikin, kauppalautakunnan puheenjohtajan Erland Bromanin toimeksiannosta. Myöhemmät muutostyöt ovat kuitenkin pilanneet nämä rokokoo-tyyliset sisätilat täysin. Vuosina 1770–1774 Rehn sisusti linnan uudelleen herttua Kaarlelle, joka oli saanut sen lahjaksi säädyiltä. Uudelleenrakennus koski osittain myös ulkoasua. Ylellinen rokokoo korvattiin kustavilaisen ajan laakeriköynnöksillä ja -seppeleillä. Myös tämä sisustus oli lyhytikäinen; 1790-luvulla arkkitehti Gustaf af Sillen toteutti mittavia uusklassiseen henkeen perustuvia peruskorjaustöitä.

Rehnin työ kirkkoarkkitehtuurissa oli laajaa: hän suunnitteli saarnatuoleja, alttaritauluja ja urkufasadeja kirkoihin sekä Tukholmassa että maaseudulla. Hän teki muun muassa yhteistyötä yli-intendentti Carl Fredrik Adelcrantzin kanssa Katariinan kirkon laajassa peruskorjauksessa.Hovi-intendentin tehtäviin kuului koristeiden suunnittelu Suurkirkkoon ja Riddarholmin kirkkoon kuninkaallisten kasteiden, häitten, kruunajaisten ja hautajaisten yhteydessä. Myös kaupungin aukioita ja julkiia ulkotiloja koristeltiin kaikenlaisia ​​juhlallisuuksia varten. Preussin prinssi Henrikin vierailun aikana Karlbergsparkeniin rakennettiin pyöreän temppelin muotoinen tausta Rehnin piirustusten mukaan. Teatterin kulissien, koristelun ja pukujen luominen kuului myös Rehnin virkatehtäviin. Hän suunnitteli lavasteita Bollhus-teatterille, Kuninkaalliselle oopperalle ja Drottningholmin linnanteatterille, mutta tämä toiminta päättyi äkillisesti, kun ranskalainen Louis Jean Desprez saapui Ruotsiin vuonna 1784 kuninkaan kutsusta oopperan lavastusosaston johtajaksi.

## Arkkitehti, sisustusarkkitehti ja karikatyristi

Rehnin työ arkkitehtina oli suhteellisen merkittävää, vaikka hänet onkin tunnettu erityisesti sisustussuunnittelijana. Charles De Geer palkkasi hänet noin vuonna 1760 Lövstan ruukinkartanolle, jossa hän suunnitteli vuosina 1764−1767 kartanon päärakennuksen sivustoilla olevat kirjasto- ja luonnontieteellisen kabinetin siipirakennukset sekä lintutarhan ja portit ruukinkadun pohjois- ja eteläpäihin. Hänet palkattiin myös merkittäviin päärakennuken sisustustöihin, kuten ruokasalin suunnitteluun vuonna 1765. 

Hän piirsi myös Stora Väsbyn linnan ja Sturehovin linnan sisustuksen vuonna 1759, Gimon kartanon, Forsmarkin ruukinkartanon ympäristöineen vuonna 1774 sekä Österbyn linnan sisustuksen Uplannissa, Lambohovin kartanon päärakennuksen vuonna 1766, Ljungin linnan ja Erstavikin kartanon Itä-Götanmaalla 1760- ja 1770-luvuilla ja Tullesbon linnan Skånessa ja Sutherin talon silloisella Adolf Fredrikin torilla Tukholmassa, joka oli esimerkki varhaiskustavilaisesta tyylistä (purettu).

Pyhän Johanneksen kirkoksi Tukholmassa Rehn suunnitteli kupolikattoisen kirkon, jossa on klasinen temppelijulkisivu. Kustaa III hyväksyi piirustukset ja laski peruskiven ennen lähtöään Italiaan syksyllä 1783. Matkan aikana kuningas sai vahvasti vaikutteita uusklassismin tyylisistä ihanteista, ja lähetti Ruotsiin sanan, että kirkon rakennutyöt tulisi keskeyttää. Kuningas tilasi uudet piirustukset ranskalaiselta arkkitehti L. Dufournylta, mutta kirkkovaltuusto ei hyväksynyt niitä. Carl Möllerin piirustusten mukaan rakennettu uusi kirkkorakennus voitiin vihkiä käyttöön vasta vuonna 1890.

Rehn sai Vasa-ritarikunnan kunniamerkin vuonna 1756 ja oli yksi nykyisen Kuninkaallisen taideakatemian edeltäjän luojista. Hän oli Kuninkaallisen Taideakatemian varapresidentti vuosina 1773–1789. Vuonna 1789 hän luopui virastaan hovi-intendenttinä. Hän toimi edelleen kaivertajana 1780-luvun lopulla. Hän teki kaiverruksia Rooman antiikin aikaisista rakennuksista vuosina 1787–1789. Jean Eric Rehn oli Johan Tobias Sergelin tavoin myös tunnettu pilapiirtäjä Ruotsissa.

Jean Eric Rehn kuoli 76-vuotiaana toukokuussa 1793 Tuhkolmassa. Sergel teki hänelle muotokuvamedaljongilla varustetun muistotaulun Pyhän Klaaran kirkkoon, johon hänet on haudattu.

## Perintö
Jean Eric Rehnin tuotteliainta ja menetyksekkäintä kautta olivat 1750–1770-luvut. 1780-luvulla kehitys alkoi lipsua häneltä, ja hänen klassisminsa koettiin liian romanttiseksi ja "huonon ranskalaisen maun" vaikuttamaksi. Rehn oli monipuolinen taiteilija ja ratkaisi mitä erilaisimpia tehtäviä olematta minkään alan asiantuntija. Koko hänen toimintansa perustuu hänen synnynnäiseen ja koulutuksen myötä kehittyneeseen piirustuskykyynsä.

Pariisin-vierailujensa aikana Rehn tutustui hyvin muun muassa taidemaalari Merry-Joseph Blondelin, arkkitehti Charles Étienne Briseux'n, taidemaalari ja kuvanveistäjä Ernest Meissonierin, arkkitehti ja koristetaiteilija Gilles-Marie Oppenordin sekä arkkitehti ja kaivertaja Jean-François de Neufforgen ranskalaisiin malleihin ja mallikirjoihin. Näitä kirjoja tuotiin Ruotsiin, ja ne antoivat ruotsalaisille asiakkaille ja suunnittelijoille mahdollisuuden seurata Pariisin kehitystä Ruotsin syrjäisestä sijainnista huolimatta.

Rehnin teoksia on muun muassa Tukholman Nationalmuseetissa, Norrköpingin taidemuseossa, Göteborgin taidemuseossa ja Röhssin museossa.

## Teoksia

Tiedosto:Stockholms slott lykta Rehn.jpg|Piirustuksia Tukholman kuninkaanlinnan portaikon lyhtyryhmiin, 1750-luku.
Tiedosto:Drottningholm bibliotek 1767.jpg|Drottningholmin linnan kirjaston sisustus, 1767.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Stekvändare - NMH 517-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Paistinkääntäjä*, Jean Erik Rehn.
Tiedosto:Ålkistans värdshus 1700-tal.jpg|*Näkymä Ålkistan kestikievarissa*, 1750-luku.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Matsäcksmål utanför hållstation - NMH 589-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Eväshetki hevosten vaihtopaikassa*, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Äldre dam i länstol - NMH 516-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Iäkäs nainen nojatuolissa*, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Bondkvinna - NMH 481-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Talonpoikaisnainen,* Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Dekorationsutkast för opera - NMH 876-1995 - Nationalmuseum.jpg|Oopperalavastus, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Trädgårdsarrkitektur - NMH 267-1995 - Nationalmuseum.jpg|Puutarha-arkkitehtuuria, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Decoration of Riddarholm Church for the funeral of Fredrik I in 1751 - NMH THC 5644 - Nationalmuseum.jpg|Fredrik I:n hautajaisten koristelu Riddarholmin kirkossa 1751, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Bord med marmorskiva - NMH 705-1890 - Nationalmuseum.jpg|Marmorikantinen pöytä, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Kann, urna och skål - NMH 846-1995 - Nationalmuseum.jpg|Kannu, uurna ja malja, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Kakelugn - NMH 832-1995 - Nationalmuseum.jpg|Kaakeliuuni, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Kakelugn - NMH 829-1995 - Nationalmuseum.jpg|Kaakeliuuni, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Kakelugn - NMH 831-1995 - Nationalmuseum.jpg|Kaakeliuuni, Jean Erik Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Chemineé med änglar - NMH 360-1995 - Nationalmuseum.jpg|Enkeleillä koristettu cheminée takka, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Predikstol - NMH 645-1995 - Nationalmuseum.jpg|Saarnatuoli, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Resande i frånspänd vagn utanför hållstation - NMH 526-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Matkustavainen ilman hevosta olevassa vaunussa vaihtopaikan edessä*, Jean Erik Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Häst och frånspänd vagn vid lider - NMH 574-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Hevonen ja irtikytketty vaunu liiterissä*, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Rökande äldre man vid bord - NMH 447-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Tupakoiva iäkäs mies pöydän ääressä,* Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - A Cat and Two Dogs Sleeping on a Sofa - NMH 559-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Kissa ja kaksi koiraa nukkuvat sohvalla,* Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Skådespelare som gör sig i ordning för entre´ - NMH 542-1995 - Nationalmuseum.jpg|*Näyttelijät valmistautuvat ennen sisääntuloaan*, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:HargsGravmonument2201.jpg|Oxenstierna suvun hautamonumentti, Hargin kirkko, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Gravmonument - NMH 720-1995 - Nationalmuseum.jpg|Hautamonumentti, Oxentierna suvun hautamonumentin suunnittelma. Jean Eric Rehn 1787.
Tiedosto:Jean Eric Rehns ritning till prins Carls sängkammare cirka 1753.jpg|Prinssi Karlin makuuhuone, Tukholman kuninkaanlinna, Jean Eric Rehn n. 1753.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Sängkammare på Rosersberg. Spegel med konsolbord, ljusappliquer - NMH 791-1995 - Nationalmuseum.jpg|Rosersbergin linna, makuuhuone jossa peili ja konsolipöytä, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Sängkammare på Rosersberg. Alkov med himmelsäng. På sidorna dörrar med byster i runda nischer - NMH 792-1995 - Nationalmuseum.jpg|Rosersbergin linna, makuuhuone, alkovi ja katosvuode, sivuilla ovet ja rintakuvat pyöreissä nisseissä, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Matsal på Rosersberg. I mitten stor Hilleströmsmålning. På sidorna två dörrar med medaljonger i överstyckena - NMH 793-1995 - Nationalmuseum.jpg|Rosersbergin linnan ruokasali, keskellä Per Hilleströmin maalaus, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Study for Canopy in the Audience Chamber of Adolf Fredrik - NMH 708-1890 - Nationalmuseum.jpg|Kuningas Adolf Fredrikin audienssihuoneen katos, Tukholman kuninkaanlinna, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - P. H. l'Archevêque makes the portrait of Queen Lovisa Ulrika - NMH 543-1995 - Nationalmuseum.jpg|Kuvanveistäjä Pierre Hubert l'Archevêque tekee muotokuvaa kuningatar Lovisa Ulrikasta, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Draft for Part of a Wall in the Chinese Pavillion, Drottningholm Palace - NMH 787-1995 - Nationalmuseum.jpg|Kiinalaisen paviljongin seinä, Jean Eric Rehn.
Tiedosto:Jean Eric Rehn - Kupolkyrka sedd mot koret - NMH 633-1995 - Nationalmuseum.jpg|Kupolikirkko nähtynä kuorin suuntaan, Jean Eric Rehn.

## Lähteet