open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lahti–Kouvola–Kotka-lähijunaliikenne

**Lahden, Kouvolan ja Kotkan välinen lähijunaliikenne** on Lahti–Kouvola-radalla ja Kotkan radalla Lahden seutukunnan, Kouvolan seutukunnan ja Kotka-Haminan seutukunnan alueella toimivaa paikallisjunaliikennettä, jota liikennöi VR. Lähijunat pysähtyvät Lahden, Kouvolan ja Kotkan kaupunkien sekä Iitin kunnan alueilla olevilla rautatieasemilla. Junavuoroja ajetaan jokaisena viikonpäivänä linjatunnuksella  ja Helsinkiin päättyvät tai sieltä alkavat vuorot tunnuksella . 

O-lähijunatunnus otettiin käyttöön 5. tammikuuta 2022. O-tunnuksella korvattiin Lahden, Kouvolan ja Kotkan välillä kulkeneet taajamajunat. O-juna pysähtyy seuraavilla asemilla: Villähde, Nastola, Uusikylä, Kausala, Koria, Kouvola, Myllykoski, Inkeroinen, Tavastila, Kymi, Kyminlinna, Paimenportti ja Kotka. Linjalta on yhteydet Helsingin seudun lähiliikenteen (Z-juna) ja Riihimäki-Lahti-lähijunaliikenteen (G-juna) juniin sekä Lahden kautta Helsinkiin kulkeviin kaukojuniin Lahdessa.

## Liikennöinti
O-lähijunat eivät noudata tiettyyn vuoroväliin perustuvaa liikennöintiaikataulua, mikä poikkeaa muusta VR:n lähiliikenteestä. Osa Z-lähijunista liikennöi Kouvolan ja Helsingin välillä, joten ne kuuluvat tällöin osittain Lahden ja Kotkan sataman väliseen lähiliikenteeseen. Viikonloppuisin O- ja Z-lähijunia ajetaan Lahden ja Kouvolan välillä selvästi vähemmän arkipäiviin verrattuna. Epäsäännöllinen liikennöintiaikataulu periytyy O-lähijunaa edeltäneiltä Lahti-Kouvola-Kotkan satama-taajamajunilta.

Huom. Z-lähijunavuoro Kouvolasta Helsinkiin klo 5:00 ei pysähdy Lahden ja Kouvolan välisillä asemilla.

Huom. Z-lähijunavuoro Kouvolasta Helsinkiin klo 4:50 ei pysähdy Lahden ja Kouvolan välisillä asemilla.

## Kalusto

Kaikki O-lähijunavuorot ajetaan Sm2-kalustolla. Öisin klo 0:10 Helsingistä Kouvolaan, arkipäivisin klo 4:50 Kouvolasta Helsinkiin ja viikonloppuisin klo 13:33 Kouvolasta Helsinkiin ajettavat Z-lähijunavuorot ajetaan esteettömällä Sm4-kalustolla. Z-lähijunavuorot Kouvolasta Helsinkiin klo 5:27 ja Helsingistä Kouvolaan klo 15:30 ajetaan useasta Sm2-yksiköstä koostuvalla junalla sekä vuorot Kouvolasta Helsinkiin klo 6:27 ja Helsingistä Kouvolaan klo 16:35 ajetaan esteellisellä veturivetoisella Eil-lähiliikennevaunuista koostuvalla junalla. Kalustotiedot ovat tammikuulta 2022.

VR:n tavoitteena on korvata kaikki liikenteessä olevat Sm2-junayksiköt sekä Eil-lähiliikennevaunut uusilla Sm7-junilla 2020-luvulla, joten O-lähijunia tullaan ajamaan tulevaisuudessa eri kalustolla. Sm7-lähijunat tulevat liikenteeseen kesästä 2026 alkaen.

## Lähteet
Minna von Knorring

**Wilhelmina Mathilda Augusta "Minna" von Knorring** (19. helmikuuta 1846 Vaasa – 13. helmikuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä. Hän saavutti 1900-luvun alussa suosiota lauluillaan.

## Elämä
Von Knorring oli Eugen von Knorringin ja Helena Catharina Schwenzonin (1822-1901) tytär. Hän kuului Knorringien aatelissukuun. Perhe muutti Helsinkiin isän päästyä senaatin virkamieheksi. 

Minna von Knorring kävi koulua Helsingin Svenska Fruntimmersskolanissa syyskuusta 1854, mutta lopetti koulunkäynnin vuonna 1856 sairauden takia. Muuta koulutusta koskevaa tietoa von Knorringista ei ole säilynyt. Hänen siskonsa Agata Lovisa von Knorring (1844–1871) lopetti koulun samoista syistä; kaksi pikkuveljeä kuoli vuonna 1855 tuhkarokkoon ja täsmentämättömään sairauteen. Von Knorring oli perheen toiseksi vanhin lapsi, ja hänellä oli kuusi aikuisiksi elänyttä sisarusta. Sisaruksiin kuuluivat Eugen Carl Egenolf von Knorring (1848-1911), Anton Leonard von Knorring, kuvataiteeseen ja teatteriin perehtynyt Olga Elisabet Alexandrine von Knorring von Törne (1856-1946), jonka poika oli säveltäjä Bengt von Törne sekä diplomi-insinööri, valtiopäivämies Frans Axel Herman von Knorring (1860-1904).

Von Knorringin tiedetään saaneen vuodesta 1894 saakka eläkettä Ritarihuoneen aatelisneitojen eläkesäätiöltä, johon hän oli liittynyt vuonna 1856. Lisäksi hän ansaitsi vuokraamalla asunnossaan ollutta huonetta. Greta von Klossen (1899–1981) tiedon mukaan Minna von Knorring kirjoi lisäksi koristeellisia lampunkupuja myyntiin Helsingissä.

## Musiikki
Von Knorringilta on säilynyt sävellyksiä 1900-luvun alusta lähtien. Tietoa ei ole hänen mahdollisesta tätä edeltäneestä työstään musiikin parissa.

Useiden von Knorringin laulujen sanat olivat hänen Agata-siskonsa pojan Hjalmar Procopén käsialaa. Osa lauluista oli säveltäjän itsensä sanoittamia. Kappaleita esittivät Aino Acktén, Wäinö Solan, Jenny Spennertin, Irma Tervanin, Thérèse Hahlin, Signe Liljequistin, Aina Mannerheimin ja Agnes Poschnerin kaltaiset laulajat. Jenny Spennert sisällytti konsertteihinsa usein ylimääräisenä kappaleena von Knorringin laulun *Har du en vän*, josta tehtiin Spennertin tulkitsemana äänitys vuonna 1913. Von Knorringin sävellyksiä kustansi Helsingfors nya musikhandel. 

Von Knorringin laulut ovat usein melankolisesti melodisia, ja niissä yhdistellään kansanlaulunomaisuutta dramaattisiin vaihteluihin sekä voimakkaisiin tunteisiin. 

Osaan von Knorringilta julkaistuista nuoteista on merkitty sovittajan tai säestyksen laatijan nimimerkki. Greta von Klossen perimätietoon perustuvien kirjallisten lähteiden mukaan tällaisia avustajia olisivat olleet muiden muassa Bengt Carlson, Erik Furuhjelm, Oskar Merikanto ja Bengt von Törne. Tietoa siitä, miksi apua tarvittiin, ei ole, mutta aikakaudella vallinneet sukupuolinormit eivät olleet naispuolisia säveltäjiä kohtaan suopeita, mikä saattaa osaltaan selittää asiaa.

Von Knorring sävelsi laulujensa lisäksi teoksen *Nocturne* (1910) viululle ja pianolle. Hän oli aktiivinen säveltäjänä, kunnes kuoli 71 vuoden iässä.

## Lähteet
Yhdistetty talviolympialaisissa 2022

**[[Yhdistetty|Yhdistetyssä]]** kilpailtiin **[[Talviolympialaiset 2022|Pekingin 2022 talviolympialaisissa]]** 9.–17. helmikuuta National Ski Jumping Centressä ja National Cross-Country Skiing Centressä, Zhangjiakoussa.

Yhdistetyssä oli yhteensä kolme tapahtumaa: miesten normaali- ja suurmäen kilpailut (molemmissa 10 km hiihto) sekä suurmäen joukkuekilpailu.

## Aikataulu
:*Kaikki ajat paikallista aikaa ([[Aikavyöhyke|UTC+8]]).*

Seuraavassa listassa on kaikkien kolmen tapahtuman aikataulut.

**Lihavoidut** tapahtumat ovat loppukilpailuja.

## Mitalitaulukko

## Tulokset

## Lähteet
Melodi Grand Prix 2020

**Melodi Grand Prix 2020** oli Norjassa 11. tammikuuta – 15. helmikuuta 2020 järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 2020 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin noin 800 kappaletta, joista 25 valittiin kilpailuun. Kilpailuun kuului viisi semifinaalia, joihin kilpailijat oli jaettu alueittain sekä finaali. Semifinaalit pidettiin viitenä peräkkäisenä lauantaina 11. tammikuuta – 8. helmikuuta H3 Arenalla Fornebussa. Kussakin semifinaalissa kilpaili neljä kappaletta, jotka jaettiin kahteen pariin. Ensin online-äänestyksellä kummastakin parista äänestettiin toinen kaksintaisteluun, josta toinen äänestettiin finaaliin. Lisäksi kilpailussa oli viisi suoraa finalistia, joista kukin promosi itseään yhdessä semifinaalissa.

Finaali pidettiin 15. helmikuuta Trondheim Spektrumissa Trondheimissa. Finaalissa voittaja valittiin kolmella kierroksella. Ensimmäisellä kierroksella kymmenestä finalistista neljä äänestettiin toiselle kierrokselle. Toiselta kierrokselta kaksi äänestettiin kaksintaisteluun, jossa voittaja valittiin. Kilpailun voitti Ulrikke Brandstorp kappaleella ”Attention”.

## Kilpailun kulku
### Ensimmäinen semifinaali
Ensimmäinen semifinaali eli Etelä-Norjan alueellinen semifinaali kilpailtiin 11. tammikuuta. Semifinaali keräsi 592&nbsp;000 katsojaa.

### Toinen semifinaali
Toinen semifinaali eli Itä-Norjan semifinaali kilpailtiin 18. tammikuuta.

### Kolmas semifinaali
Kolmas semifinaali eli Keski-Norjan alueellinen semifinaali kilpailtiin 25. tammikuuta.

### Neljäs semifinaali
Neljäs semifinaali eli Länsi-Norjan alueellinen semifinaali kilpailtiin 1. helmikuuta.

### Viides semifinaali
Viides semifinaali eli Pohjois-Norjan alueellinen semifinaali kilpailtiin 8. helmikuuta.

### Finaali
Finaali kilpailtiin 15. helmikuuta. Finaalin tulokset oli tarkoitus päättää online-äänestyksellä. Kuitenkin teknisen vian vuoksi ensimmäisellä kierroksella online-äänestys epäonnistui ja neljä toiselle kierrokselle jatkajaa päätti 30-henkinen vararaati. Finaali keräsi 950&nbsp;000 katsojaa.

## Lähteet
*https://escnorge.no/mgp-2020/
*https://eurovisionworld.com/national/norway/melodi-grand-prix-2020
*http://natfinals.50webs.com/10s_20s/Norway2020.html

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kaikki kilpailulähetykset NRK:n sivuilla
Marondera

**Marondera**, aikaisemmalta nimeltään **Marandellas**, on kaupunki Zimbabwen koillisosissa. Kaupungissa oli vuonna 2002 51847 asukasta ja vuonna 2012 61998 asukasta.

Marondera perustettiin alun perin vuonna 1890 majapaikaksi Salisburyn (nykyisen Hararen) ja Umtalin (nykyisen Mutaren) väliä kulkeneille ihmisille. Paikka nimettiin määräysvaltaa pitäneen barozwikansan päällikön, Maronderan mukaan. Paikka tuhoutui kuitenkin šonakansan vastarinnan myötä vuonna 1896 ja se siirrettiin noin 6 km pohjoiseen, Salisburysta (Hararesta) Beiraan johtaneen rautatien varteen. Maronderasta tuli kylä vuonna 1913 ja kaupunki vuonna 1943. Toisen buurisodan aikaan Marondera toimi brittiläisten sotatoimien näyttämönä ja toisessa maailmansodassa se toimi ilman asuinpaikkaa jääneiden puolalaisten turvapaikkana.

Nykyisin Marondera on metsäteollisuuden sekä maatalouden paikkakunta ja siellä tuotetaan markkinoille puutavaraa, tupakkaa, maissia, lihaa sekä maitotaloustuotteita. Marondera on myös koulutuksen keskus ja siellä sijaitsee Grasslands Research Station, joka on yksi Zimbabwen maatalouden tutkimusasemista.

## Lähteet
Arvi Helleranta

**Arvi Alfred Helleranta**, vuoteen 1923 **Hellman**, 1923–1956 **Hellemaa** (25. heinäkuuta 1900 Ulvila – 22. marraskuuta 1971 Pori) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Hellerannan vanhemmat olivat tehtailija Arthur Hellman ja Hilma Josefina Kuusinainen ja puoliso vuodesta 1926 kansakoulunopettaja Irja Ilona Sänt. Kauppaneuvos Artturi Hellemaa oli hänen veljensä. Helleranta kävi kauppakoulun Suomessa ja nahkurikoulun Saksassa ja työskenteli nahka-alan yrityksissä sekä Saksassa että Itävallassa. Suomeen palattuaan hänestä tuli isänsä perustaman Friitalan kemisti ja hienonahkatehtaan tekninen johtaja vuoteen 1937 asti. Isän kuoltua Hellerannasta tuli Friitalan nahkatehtaan tuotannosta ja sen kehittämisestä vastannut johtaja, hänen veljensä oli ollut yrityksen toimitusjohtaja jo vuodesta 1928. Hellerannan johdolla Friitala muun muassa uudisti ja laajensi tuotantotilojaan ja -välineitään merkittävästi 1948–1950. Vuonna 1957 Hellerannasta tuli perustamansa Muovitehdas Oy Ulvilan toimitusjohtaja, mitä tehtävää hän hoiti vuoteen 1969 saakka. Friitalassa Helleranta oli omistaja vuoteen 1962 asti. Teollisuusneuvoksen arvonimen Helleranta sai vuonna 1950.

## Lähteet
Michael Billen

**Michael Billen ** (4. lokakuuta 1955 – 4. tammikuuta 2022) oli saksalainen poliitikko. Hän oli Saksan kristillisdemokraattisen unionin  jäsen, hän palveli Rheinland-Pfalzin maapäivillä vuosina 1996–2020.  Billen kuoli leukemiaan 4.1.2022 66-vuotiaana.

## Lähteet
Helinä Hukkataival

**Helinä Hukkataival** (s. 1941) on suomalainen kuva- ja performanssitaiteilija. Hukkataival on suomalaisen performanssitaiteen kentällä keskeinen henkilö. Taiteilija aloitti näyttelytoiminnan vuonna 1969. 1990-luvulta lähtien hän on vakiintunut performanssitaiteen alalle. Teoksissaan Hukkataival lähestyy yleisiä kysymyksiä henkilökohtaisen kokemuksen kautta, ja myös esiintyy performanssiteoksissaan enimmäkseen itse. Teosten lähtökohtana saattaa toimia arkinen teko tai esine, tai lapsuuden muisto, joka teoksen aikana muuntui tai saa uuden merkityksen. 

Hukkataival on toiminut kuvataiteilijana opetustyönsä ohessa vuodesta 1969 alkaen. Vuodesta 1990 lähtien hän on tehnyt pääasiassa performansseja, mutta on tehnyt vuodesta 2002 alkaen myös videoteoksia, ja vuodesta 2011 alkaen valokuvataidetta. Hukkataipaleen teokset käsittelevät usein elämää nähtynä naisen silmin. Ne kuvaavat usein naisten arkista ja näkymätöntä työtä muun muassa mustaan leninkiin ja huiviin pukeutuneen Martan hahmossa, jona Hukkataival on esiintynyt eri teoksissaan jo vuodesta 2013 lähtien. 

Hukkataipaleella on ollut useita yksityis- ja ryhmänäyttelyitä, performanssi- ja videoinstallaatioita ja lukuisia performansseja Suomessa ja ulkomailla.

## Opinnot
Hukkataival aloitti taideopintonsa Yhdysvalloissa Linderwood Collegessa. Hän valmistui kuvaamataidon opettajaksi Helsingin taideteollisesta oppilaitoksesta vuonna 1966, ja on lisäksi opiskellut vuosina 2008-12 Tampereen ammattikorkeakoulun taiteen ja viestinnän osastolla video- ja valokuvataidetta.  

## Palkinnot ja tunnustukset
* Kuvataiteen valtionpalkinto 2004
* Muu ry:n kunniajäsen 2018

## Performanssit
Keskeisiä performansseja:

* Kun katson sinua, näenkö itseni?, Galleria Sculptor 2022
* NIAN Nordic Islands Action in Nature, Göteborg 2018
* Performancear o Morir, Norogachi, Meksiko 2017
* Platforms Project@Art-Athina 2016, Kajaanin taidemuseo 2016
* Sara Hildénin taidemuseo, Tampere 2015
* KNIR (The Royal Netherlands Institute in Rome) 2015
* Perfomedia Festival, Krakowa, Puola 2015
* Etelä-Karjalan taidemuseo, Lappeenranta 2015
* Connection – Perfolink Europa to Latin America Performance Art Festival 2013 Santiago Chile
* Guangzhou Live3 Action Art Festival, Guangzhou 2012
* La Bás Biennale Helsinki, Kiasma teatteri 2012
* Infr’Action Venezia, H+SS ryhmä 2011, 2013, 2015

## Videoteokset
Keskeisiä videoteoksia:

* Valokuvakeskus Nykyaika, Tampere Kabareeleidit videoita ja valokuvia 2018
* Chongqing Changjiang Museum of Contemporary Art, Kiina 22.10.–22.12.2016
* Kajaanin taidemuseo 2016
* Sara Hildénin taidemuseo, Tampere 2015
* TOOLBOX, Berlin 2015
* Etelä Karjalan taidemuseo 2015, Galleria Jangva, Helsinki 2015, 2014, 2012
* Nordic Filmfest Roma, Italy 2014

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://hukkataival.weebly.com/
*  Helinä Hukkataival AV-arkki
* Helinä Hukkataipaleen esittely Perfornanssipankissa.
* Helinä Hukkataival, Mervi Appel & Mieke Bal: *Helinä Hukkataival.* *Space Between Ritual and Carnival* (Kehrer 2015).
* Helinä Hukkataipaleen haastattelu Galleria Sculptorissa 2022
Pieniä valheita

**Pieniä valheita** on Matti Ijäksen ohjaama televisioelokuva vuodelta 1994.  

Elokuva kertoo rakkaudesta ja anteeksiannosta. Siinä papin vaimo tekee syrjähypyn remonttimiehen kanssa ja papin kyky antaa anteeksi joutuu koetukselle.  

## Lähteet
Syrjähyppyjä

**Syrjähyppyjä** on Matti Ijäksen ohjaama televisioelokuva vuodelta 1996.  

Elokuvassa työtön näyttelijä rakastuu teatteriohjaajaan ja tämä antaa hänelle töitä. Kumpikin heistä ovat tahoillaan suhteessa ja heidän pienet valheensa kasautuvat vähitellen suuremmiksi.  

## Lähteet
Kevyt osasto 15 (jatkosota)

**Kevyt osasto 15** koottiin jatkosodan alkaessa kesäkuun 22. päivä 1941 enolaisista reserviläisistä. Osastoon kuului 1. komppania, 2. komppania ja esikuntakomppania. Se kuului 7. divisioonaan ja osasto siirtyi heinäkuun alkuun 1941 mennessä Tohmajärvelle. Seitsemäs divisioona hyökkäsi 10.7.1941 alkaen Pälkjärvelle ja sieltä edelleen Kirkkolahden ja Rättimäen suunnalle. Kevyt osasto oli aluksi hyökkäävien joukkojen reservinä.

Kevyt osasto 15 eteni JR&nbsp;9:n pataljoonien mukana 17.7.1941 mennessä Kirkkolahteen ja sieltä edelleen Hämekoskelle. Ensimmäiset varsinaiset taistelutehtävät osastolla oli Hämekoskella ja myöhemmin 23.7.1941 Rytyssä. Elokuun 23. päivänä osasto eteni Kerisyrjään ja sieltä edelleen Koirinojalle. Kolatselkään osasto saapui 29. elokuuta ja lepäsi Vieljärven Jyrinkylässä 2.9.1941 saakka. Syyskuun 3. päivänä eteneminen jatkui polkupyörillä Varloihin. Se saapui 7. syyskuuta  Saarimäen kylään. Marssi jatkui seuraavana päivänä Aunukseen ja sieltä edelleen Mäkriänjärvelle. Kevyt osasto eteni polkupyörillä 9. syyskuuta Syvärin rannalle Vaaseniin. Osasto ylitti ensimmäisenä suomalaisosastona Syvärin seuraavana päivänä. Osasto vietti Kurpovon kylässä 16.9.1941 saakka ja lähti samana päivänä Laguksen jääkärien kanssa etenemään Syvärijoen länsipuolen rantoja kohti Äänistä. Syyskuun 19. päivänä Laguksen jääkärit ja kevyt osasto 15 hyökkäsivät Tokarin asemalle ja saivat sen haltuun iltapäivällä kello 14.00. 

Puna-armeijan pataljoona yritti vallata aseman takaisin 21.9.1941, mutta asema saatiin pidettyä suomalaisilla, kun apuun saatiin kapteeni Vilho Julkusen JR 51 yksi pataljoona. Seuraavat kaksi viikkoa Kevyt osasto 15 teki partiointeja Syvärin rantakyliin. Lokakuun 15. päivänä osasto saapui Äänisen rannalle Petäjäselkään ja eteni sieltä polkupyörillä Äänisen rantatietä Voznesenjaan 17.10.1941 aamupäivällä ja saapui  illalla Baranyn kylään. Lokakuun 19. päivänä osasto siirrettiin Karkan kylään, jossa se otti vastaan etulinjan varmistustehtävän. Yksi komppania teki Karkasta partiomatkoja lähialueiden kyliin. Lokakuun 26. päivä osasto siirtyi Juksovaan ja sen tilalle Karkan alueelle tuli Yrjö Keinosen komentama JR&nbsp;9:n osasto. Lokakuun 29. päivänä Kevyt osasto 15 siirtyi Ostan kylän länsipuolelle Nikitinskajan ja Levinan alueelle. Osasto hyökkäsi Vuorensolan pataljoonan kanssa Simanovaan ja Kopovaan 30.–31.10.1941. Taistelujen päätyttyä Kevyt osasto jäi marras-joulukuun 1941 ajaksi JR&nbsp;9:n ensimmäisen pataljoonan alueelle partiointitehtäviin. Tammikuun alusta 1942 lähtien Kevyt osasto 15 oli etulinjassa JR&nbsp;9:n ensimmäisen pataljoonan alueella.

Kevyt osasto 15 lakkautettiin heinäkuussa 1942 ja sen sotilaista siirrettiin vuosina 1912–1924 syntyneet JR&nbsp;9:ään ja JR&nbsp;30:een, sekä vuosina 1909–1911 syntyneet JR&nbsp;51:een.
Tales of Arise

**Tales of Arise** () on Bandai Namcon kehittämä ja julkaisema toimintaroolipeli. Peli on julkaistu vuonna  Microsoft Windowsille, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Xbox Onelle sekä Xbox Series X:lle ja S:lle. Peli kuuluu *[[Tales of]]* -sarjaan.

## Tarina
Peli sijoittuu kahdelle planeetalle, Dahna ja Rena, joista jälkimmäinen on hallinnut toista 300 vuoden ajan ryöstäen planeetan resurssit ja orjuuttaen väestön. Tarina kertoo kuinka Dahnan asukkaat oppivat vähitellen tarttumaan aseisiin taistellen sortajia vastaan.

## Kehitys
Pelin tuottaja Yusuke Tomizawa kutsui peliä sarjan uudelleenkäynnistämiseksi (*reboot*), mutta se on osin lähempänä sarjan alkuperäisiä pelejä: komediset sketsit palaavat, Motoi Sakuraba on vastuussa ääniraidasta ja taistelu muistuttaa edellisiä pelejä. Pelin grafiikat on toteutettu Unreal Engine 4:n avulla. Sarjan aiemmissa peleissä on pitkään käytetty samaa pelimoottoria.

Pelin julkaisu viivästyi useita kertoja "laatuasioiden" vuoksi jo ennen koronapandemian alkua. 

Taistelumekanismia on päivitetty: se säilyttää edelleen aiemmista sarjan peleistä tutun areena-mekanismin, mutta parantaa käyttäjän syötteen ja palautteen rakennetta ja miltä ohjaukset tuntuvat. Taistelu sisältää *[[Tales of Graces]]* -pelistä tutun väistön ja vastahyökkäyksen.

Ufotable on tehnyt pelin alussa nähtävän animaation kuten se on tehnyt sarjan osiin *[[Tales of Xillia]]* -pelistä lähtien.

## Ääniraita
Pelin ääniraidasta on vastannut Motoi Sakuraba.
Peli ääniraidalla on musiikkia Kankaku Pierolta sekä Ayakalta.
Ääniraita julkaistaan maaliskuussa ja siinä on 7 CD:tä, joissa on 133 kappaletta pelistä.

## Vastaanotto
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 9/10.

Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 7/10.

## Palkinnot
Peli on voittanut vuoden 2021 parhaan roolipelin palkinnon The Game Awards -tapahtumassa.

## Ääninäyttelijät
### Alkuperäiset

### Englanninkieliset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Riemuitse mieli, kiitä nyt, kieli

**Riemuitse mieli, kiitä nyt, kieli** on ruotsalaisen joululaulun ”Fröjdas vart sinne julen är inne” käännös.

Tämän joululaulun on vuonna 1881 kirjoittanut ruotsalainen opettaja ja maallikkosaarjaaja Nils Frykman (1842–1911). Laulun otsikkona oli ”Julmorgonen” (Jouluaamu) ja se liittyy jouluaamun jumalanpalveluksen tunnelmaan kynttilöiden valaisemassa kirkossa. Frykman oli kotoisin Värmlannin Sunnesta ja muistot Sunnen kirkon jouluaamun jumalanpalveluksesta sävyttävät laulun tekstiä. Neljäs säkeistö viittaa jouluaamun jumalanpalvelukseen: ruotsinkielisen tekstin ”Gamla och unga, låtom oss sjunga” on lähes suora lainaus perinteisestä Ruotsin kirkon jouluaamun alkuvirrestä 119, ”Var hälsad, sköna morgonstund / Oi, kirkas aamun sarastus”, sen 1. säkeistöstä: ”Unga, sjunga med de gamla”.

Laulun säveltäjä Wilhelm Theodor Söderberg (1845–1922) oli urkuri ja musiikinopettaja. Tämän joulululaulun sävelmä ilmestyi *Sanningsvittnet*-nimisessä lehdessä 22. joulukuuta 1881. 

Laulun vanhin suomennos ”Riemuitse mielen', kiittäös kielen', joulu jo tullut on!” ilmestyi 1905 ''Hengellisten laulujen ja virsien'' 2. vihkossa. Myöhemmin laulun sanoja on uudistettu muotoon ”Riemuitse mieli, kiitä sä kieli, joulu jo tullut on”. Suomalaisessa jouluperinteessä se ei ole kuulunut kaikkein tunnetuimpien joululaulujen joukkoon. Laulu on julkaistu suomeksi *Hengellisiä lauluja ja virsiä* -kirjan ohella ''Hengellisessä laulukirjassa'', laulu 47 ja ''Siionin matkalaulut'' -kokoelmassa, laulu 14.

Se on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 118 (”Riemuitse mieli, kiitä nyt, kieli”). Suomennos on Niilo Rauhalan 1997 tekemä uusi käännös.

## Lähteet
Sommant

**Sommant** on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 13 kilometriä Autunin kaupungista luoteeseen.

Kunnan alueelle rakennettiin luostari 800-luvulla. Luostaria ei enää ole olemassa. Kirkko rakennettiin Sommantiin 1000-luvulla. Kirkko uusittiin vuonna 1856, jolloin keskiaikainen kellotorni siirrettiin läntiseen portaaliin. Vuonna 1861 myrsky kuitenkin romahdutti tornin ja se jouduttiin rakentamaan uudelleen.

Keskustan liepeillä oleva linna *Château de Vallogne* on rakennettu 1800-luvun jälkipuoliskolla. Linnaa koristamaan on rakennettu useita keskiaikaisia puolustusarkkitehtonisia elementtejä, kuten torneja, vartiotorneja, jousiammunta-aukkoja, machicouliseja. Kattoon on käytetty burgundilaista lasitettua kattotiiltä. Linnassa oli 2000-luvulla tulipalo, jossa osa katosta ja kattotiilistä tuhoutui.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Babita

**Babita Hari Shivdasani** (, ; s. 20. huhtikuuta 1947 Bombay, Brittiläinen Intia), myös pelkästään **Babita** tai **Babita Kapoor** (), on intialainen entinen näyttelijä, joka näytteli hindinkielisissä elokuvissa.

## Yksityiselämä
Babita syntyi Bombayssa hindulaiselle sindhi-isälle, näyttelijä Hari Shivdasanille ja kristitylle brittiäidille Barbara Shivdasanille. Näyttelijä Sadhana Shivdasani oli hänen serkkunsa.

Babita meni naimisiin näyttelijä Randhir Kapoorin kanssa 6. marraskuuta 1971. Heillä on kaksi tytärtä, näyttelijät Karisma Kapoor ja Kareena Kapoor.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Jaana Seppänen

**Jaana Seppänen** (s. 1958) on suomalainen kirjailija, esseisti ja kielenkääntäjä.

Seppäsen esikoisteos oli romaani *Lublinin taika* (2008). Hän sai laajaa huomiota esseekokoelmallaan *Carmenin silmät* (2011). Vuonna 2014 häneltä ilmestyi esseekokoelma *Iltapäivä*. Seppänen ja Heli Slunga etenivät palkintofinalisteiksi ensimmäisen Lappi-kirjallisuuspalkinnon jaossa romaanilla *Lapin Lolita* (WSOY, 2016). Vuonna 2020 Seppänen oli ehdolla Jarkko Laine -palkinnon saajaksi teoksella *Outokuoriaiset* (WSOY, 2019).

Seppäsen kääntämien teosten joukossa on Alain Mabanckoun romaani *Kuppinurin*, joka ilmestyi alun perin ranskaksi vuonna 2005 ja Aviador-kustantamon kautta suomennettuna vuonna 2020. Teoksen käännöstyö toi Seppäselle Mikael Agricola -palkintoehdokkuuden vuonna 2021.

## Teokset
*  (toim. yhdessä Unto Seppäsen kanssa)
* 
* 
*  (Johanna Venhon kanssa)
* 
*  (Heli Slungan kanssa)
* 
* 

### Suomennokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Zeno Veronalainen

**Pyhä Zeno Veronalainen** (n. 300 Mauretania lähellä Algieria, Pohjois-Afrikka – 12. huhtikuuta 371 Verona, Italia) oli pyhimys, marttyyri, huomattu saarnaaja sekä Veronan piispa. Mies sai loistavan klassisen koulutuksen ja nimitettiin Veronan piispaksi vuonna 362. Pyhimys näyttää olleen Veronan kahdeksas piispa. Hän edisti kuria papistossa ja liturgisessa elämässä, rakennutti katedraalin ja perusti nunnaluostarin. Pyhimys vastusti areiolaisuutta ja otti vastaan pakolaisia Pohjois-Afrikasta jotka pakenivat areiolaisten vainoja. Mies kirjoitti laajasti kirkollisista aiheista kuten erityisesti Kristuksen neitseellisestä syntymisestä. Hän liittyi pyhän Firmuksen ja pyhän Rusticuksen reliikkien tuomiseen Veronaan. Veronassa on hänelle omistettu basilika ja noin kolmekymmentä kirkkoa ja kappelia kantaa hänen nimeään. Mies on kalastajien, puhumaan oppivien lasten, kävelemään oppivien lasten, juuri syntyneiden vauvojen ja useiden Italian paikkojen suojeluspyhimys sekä hänet esitetään piispana jonka piispansauvaan on sidottu kala tai piispana jolla on onkivapa. Hänen muistopäiväänsä vietetään 12. huhtikuuta.

## Lähteet
Kitamonni

**Kitamonni** (*Chaca chaca*) on kitamonneihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan makeista vesistä Etelä-Aasiasta. Toisinaan lajia pidetään akvaarioissa. 

## Koko ja ulkonäkö
Kitamonni voi kasvaa suurimmillaan noin 20 cm pitkäksi. Lajin ruumis on pitkänomainen ja pää on suuri ja leveä. Kalan selkäevä on lyhyt ja rintaevissä on piikki. Kuonossa on kuusi viiksisäiettä. Kitamonni on väriltään tummanruskea ja ruumiissa on tummia pilkkuja. Vatsa on muuta ruumista vaaleampi.

## Levinneisyys ja elintavat
Kitamonni elää Intiassa, Bangladeshissa ja Nepalissa. Lajin elinympäristöä ovat joet, järvet ja lammet ja se elää usein kaivautuneena pohjamutaan. Kitamonni on peto. 

Kitamonnia syödään vain harvoin. Lajia voidaan pitää akvaariokalana.

## Lähteet
Ritva-Elina Pylväs

**Ritva-Elina Pylväs** (s. 1952 Kolari) on suomalainen kirjailija. Hän on koulutukseltaan teologian maisteri ja on työskennellyt pappina.

Pylväs pääsi vuonna 2019 Lappi-kirjallisuuspalkinnon jaon yhteydessä yleisösuosikiksi teoksellaan *Alisa – Väylän tytär* (Väyläkirjat, 2016). Vuonna 2021 hän oli ehdolla Lappi-kirjallisuuspalkinnon saajaksi romaanilla *Albertina* (Väyläkirjat, 2019). Pylväs on kirjoittanut sekä proosa- että runoteoksia. Esikoisromaani oli rikosromaani *Kulissit* (Kustannusosuuskunta Länsirannikko, 2014). Sitä ennen oli ilmestynyt runokokoelma *Kissanunia = Kattdrömmar* (Kustannusosuuskunta Länsirannikko, 2012), jonka kuvituksen teki Eeva Huotari.

## Lähteet
Tarpeettomia ihmisiä

**Tarpeettomia ihmisiä** on Matti Ijäksen ohjaama televisioelokuva vuodelta 2005. Elokuva perustuu Reko Lundánin samannimiseen näytelmään.  

Elokuvassa Kari on jäänyt työttömäksi ja hänen vaimonsa Tuula työskentelee myyjänä kaupassa. Kari epäilee Tuulan pettävän häntä ja alkaa mustasukkaisesti vahtia vaimoaan.  

## Lähteet
Chipinge

**Chipinge** on pieni kaupunki Zimbabwessa ja se muodostaa Chipingen piirin kaupunkialueen. Vuoden 2012 tietojen mukaan kaupungissa oli 25675 asukasta. Kaupungin ympärillä on useita kylämäisiä asutusalueita sekä maanviljelysalueita.

Kaupungissa on ollut tyytymättömyyttä kaupungin hallintoa kohtaan kaupungin palveluiden huonosta hoidosta johtuen.

## Lähteet
Etsiväpari Shakespeare & Hathaway

**Etsiväpari Shakespeare & Hathaway** on brittiläinen draamamysteeritelevisiosarja, joka sijoittuu Stratford-upon-Avoniin ja jonka on tuottanut BBC Birmingham. Toisen kauden esittäminen aloitettiin 25. helmikuuta 2019. Kolmannen kauden esittäminen aloitettiin 3. helmikuuta 2020. Neljäs kausi on tilattu esitettäväksi vuonna 2022.

## Juoni
Sarjassa yksityisetsivät Frank Hathaway (Mark Benton) ja Lu Shakespeare (Jo Joyner) sekä heidän apulaisensa Sebastian Brudenell (Patrick Walshe McBride) palkataan eri tehtäviin, joihin rikoskomisario ja Frankin entinen pari Christina Marlowe (Amber Aga) (kausilla 1-2), rikosylikonstaapeli Joe Keeler (Tomos Eames) ja konstaapeli Viola Deacon (Yasmin Kaur Barn) (kaudella 3) sekä muut poliisit liittyvät, kun jotain vakavampaa tapahtuu. Frank ja Lu saavat heiltä välillä apua. Frankia ja Luta auttaa myös välillä Gloria Fonteyn (Roberta Taylor) muun muassa asujen kanssa, joilla yleensä Sebastian solutetaan jonnekin. Sebastian asuu Glorian kaupan yläkerrassa.

### 1. kausi
Entinen poliisi Frank Hathaway on nykyisin yksityisetsivä apulaisensa Sebastian Brudenellin kanssa. Ensimmäisessä jaksossa Lu Shakespeare palkkaa heidät selvittämään, että onko hänen sulhasensa huijari ennen tämän ja Lun häitä. Frank onnistuu selvittämään sulhasen olevan huijari, mutta tämä onnistuu silti jatkamaan häät. Häät keskeytetään, kun sulhanen tapetaan. Rikoskomisario Christina Marlowe ja rikosylikonstaapeli Joe Keeler pitävät Luta syyllisenä ja Frankin pitää selvittää totuus, joka selviää. Tämän jälkeen Lu haluaa tulla myös etsiväksi ja Frank ottaa hänet vastahakoisesti koeajalle. Sarjan edetessä Lusta, Frankista ja Sebastianista on tullut hyvät kumppanit.

### 2. kausi
Toisella kaudella Frank ja Lu jatkavat tapausten selvittämistä. Kauden toiseksi viimeisessä jaksossa Lulla on koe, jonka läpäistyään hänestä tulisi virallinen yksityisetsivä. Lu on hermostunut kokeen takia ja hänellä ja Frankilla on samalla tapaus. Lu keksii kokeen kysymyksen avulla tapauksen ratkaisun ja rastittaa kokeen tehtävät sattumanvaraisesti (koe on monivalintatehtäviä). Hän kuitenkin jättää kokeen uusimispyynnön, joka evätään, koska Lu läpäisi kokeen. Kauden viimeisessä jaksossa Marlowe kertoo Lulle, miksi Frank joutui jättämään työnsä. Eräs 6-vuotias lapsi siepattiin ja murhattiin. Frank ja Marlowe tiesivät, että kuka oli syyllinen ja jotta oikeus toteutuisi Marlowe piilotti syyllisen kotiin lapsen hyrrän, joka myöhemmin löydettiin. Marlowe jäi kiinni, mutta Frank otti syyn niskoilleen ja sovittiin, että hän jäisi varhaiseläkkeelle.

### 3. kausi
Kolmannella kaudella Frank ja Lu jälleen ratkaisevat tapauksia. Tällä kaudella Marlowe on saanut ylennyksen ja siirretty erikoisjoukkoihin. Joe Keeler jää johtamaan poliisiasemaa ja Frank ja Lu eivät saa enää apua poliisilta, koska toisin kuin Marlowe, Keeler ei voi sietää Frankia. Frank ja Lu saavat hieman apua konstaapeli Viola Deaconilta, joka ei kuitenkaan auta heitä paljoa, sillä pelkää poliisiuransa takia.

## Näyttelijät

## Lähteet
Vizma Belševica

**Vizma Belševica** (30. toukokuuta 1931 Riika – 6. elokuuta 2005) oli latvialainen kirjailija, runoilija ja kääntäjä.

## Elämäkerta
Belševica syntyi ja kuoli itsenäisessä Latviassa mutta eli valtaosan elämästään Neuvostoliitossa. Hän kasvoi vaatimattomissa oloissa, Riian työläiskortteleissa ja välillä Kuurinmaan syrjäkylällä sukulaisten paimentyttönä. Hän onnistui kuitenkin debytoimaan runoillaan jo nuorena ja pääsi opiskelemaan Moskovan Gorki-instituuttiin. Nuoruuden ihanteet karisivat vähitellen, ja hän alkoi nähdä neuvostoideologian todelliset kasvot. Vuonna 1969 Belševica joutui sensuurin hampaisiin ja viideksi vuodeksi julkaisukieltoon. KGB ratsasi hänen asuntonsa kaksi kertaa.

Belševican runoja on käännetty kymmenille kielille, tutkittu paljon ja myös sävelletty. Hänen molemmista pojistaankin tuli runoilijoita. Runojen lisäksi Belševica kirjoitti lyhytproosaa. Tärkein proosateos on Bille-trilogia. Hänen tuotantonsa on kestänyt aikaa, ja Billen kysymyksiä elämästä pidetään yhtä ajankohtaisia kuin ennenkin.

## Bille-trilogia
Bille-trilogia nousi nopeasti sekä kriitikkojen että yleisön arvostamaksi klassikoksi. Se julkaistiin vasta 1990-luvulla Neuvostoliiton hajottua ja Latvian saatua itsenäisyytensä takaisin. Trilogia kuvaa elämää Riiassa ja muualla Latviassa 1930–40-luvulla lasten silmin. Nimihenkilö, Bille-tyttö, ei ole kirjailijan alter ego, mutta heissä on paljon samaa ja tapahtumissa paljon tosipohjaa. Latvia koki näinä vuosikymmeninä monta poliittista vallanvaihdosta (mm. kolme miehitystä toisen maailmansodan aikana), mitä lapset eivät ymmärtäneet, mutta eivät aina aikuisetkaan.

Bille-trilogia kuuluu Latvian kulttuurin kaanoniin. Ensimmäisestä osasta tehtiin vuonna 2018 myös elokuva. Trilogia on jo aikaisemmin käännetty ruotsiksi ja venäjäksi. Suomennokset *Bille*, *Bille ja sota* ja *Bille ja nuoruus* julkaistiin 2019–2021. Ne on kustantanut Paperiporo ja suomentanut Mirja Hovila.

## Teokset
* ”Bille”, , suomennos Mirja Hovila, kustantamo Paperiporo, 2019.
* ”Bille ja sota” (), , suomennos Mirja Hovila, kustantamo Paperiporo, 2020.
* ”Bille ja nuoruus” (), , suomennos Mirja Hovila, kustantamo Paperiporo 2021.

## Lähteet

Vizma Belševican ”Bille ja sota” -kirjan julkistus ja keskustelutilaisuus Töölön kirjastossa 26. lokakuuta 2020 (video)

### Viitteet
Katve

**Katve** on Matti Ijäksen ohjaama televisioelokuva vuodelta 2007.  

Elokuvassa ystävykset Lare, Pietro ja Rami ovat lähdössä interrail-matkalle, mutta eivät pääse lähimetsää kauemmaksi. He näkevät sattumalta 7-vuotiaan pojan kidnappauksen ja törmäävät viemärissä poliisia pakenevaan mieheen.  

## Lähteet
Melodi Grand Prix 2019

**Melodi Grand Prix 2019** oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 2019 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin runsaat tuhat kappaletta. Niistä kymmenen valittiin karsinnan finaaliin, ja finalistit julkistettiin 25. tammikuuta.

Finaali pidettiin 2. maaliskuuta Oslo Spektrum -areenalla. Finaalissa voittaja valittiin kolmikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella kymmenen kansainväistä raatia sekä katsojat puhelin-, internet- ja sovellusäänestyksellä valitsivat yhdessä neljä kappaletta toiselle kierrokselle. Ensimmäisen kierroksen tuloksista julkaistiin vain jatkoon menijät sekä kunkin kansainvälisen raadin suosikki. Toisella kierroksella katsojat äänestivät neljästä kappaleesta kaksi kaksintaisteluun, jossa voittaja valittiin. Voittajaksi äänestettiin yhtye KEiiNO kappaleella ”Spirit in the Sky”. Finaali keräsi 961&nbsp;000 katsojaa.

## Tulos
### Ensimmäinen kierros
:''Esiintymisjärjestys, toiselle kierrokselle päässeet värjätty, ensimmäisen kierroksen tarkkaa tulosta ei julkaistu.

### Toinen kierros

### Kaksintaistelu

## Lähteet
*https://escnorge.no/mgp-2019/
*https://eurovisionworld.com/national/norway/melodi-grand-prix-2019
*http://natfinals.50webs.com/10s_20s/Norway2019.html

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla
Käpykerät

**Käpykerät** (*Conocarpus*) on kombretumikasveihin kuuluva kasvisuku, joka on läheinen ketapaneille. Käpykeriä on kaksi puulajia, joilla on käpymäiset hedelmät. Mangrovekäpykerä (*Conocarpus erectus*) esiintyy Amerikassa Meksikonlahden, Karibian, Väli-Amerikan ja pohjoisen Etelä-Amerikan alueilla sekä Afrikassa länsiosissa Senegalista Angolaan. Se kasvaa merenrannoilla ja rannikoiden suolamailla. Toinen laji *[[Conocarpus lancifolius]]* esiintyy Somaliassa, Eritreassa ja Jemenissä puolikuivilla seuduilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Käpykerät (''Conocarpus'')
*ITIS: ''Conocarpus'' 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Conocarpus''
Kattotiili

**Kattotiili** on keraaminen katetarvike, jota käytetään viistoilla vesikattopinnoilla. Kattotiili on poltettu tiili, jotka valmistetaan savimassasta puristamalla ja polttamalla. Savitiilen väri voi vaihdella vaaleasta tumman punaiseen, ja tiili voidaan polton yhteydessä lasittaa halutun väriseksi.

## Historia
Savesta poltettu tiili on kateaineena ikivanha jota käytettiin jo antiikin aikana. Suomeen kattotiilet tulivat 1500- ja 1600-luvuilla ensin vain arvokkaimpien rakennusten katteeksi. Tiilikaton suuri etu on paloturvallisuus, joka varsinkin aikaisemmin tuotti puukaupungeissa ongelmia. Kattotiili soveltui hyvin jyrkkiin kattomuotoihin, joita suosittiin 1700-luvun lopulle saakka. Välillä niiden käyttö väheni, kunnes taas 1900-luvulla tiilikatot yleistyivät Suomessa. Kotimaisia kattotiiliä valmistettiin 1950-luvulle saakka, jolloin uudet katemateriaalit alkoivat syrjäyttää kattotiilin. Hyvälaatuiset poltetut kattotiilet kestävät lämpimissä etelän maissa vuosisatoja, mutta Suomessa jatkuvasti toistuva jäätyminen rapauttaa vähitellen tiilikaton. Nykyään kaikki Suomessa käytettävät kattotiilet ovat tuontitavaraa.

## Kattotiilityypit
Suomessa kattotiilet voidaan lajitella valmistustavan mukaan kahteen eri ryhmään: kankitiiliin ja urareuna- eli valssitiiliin. Kumpaakin on sekä yksi- että kaksikouruisena.


Tiedosto:Enkupigt_taktegel_2011.jpg|Yksikouruinen kankitiili
Tiedosto:Tvåkupigt_taktegel_2011.jpg|Kaksikouruinen kankitiili


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Puolin ja toisin

**Puolin ja toisin** on Matti Ijäksen ohjaama televisioelokuva vuodelta 2013.  

Elokuva on musta komedia, jossa Häkämies on urakoitsijana itärajan lähistöllä olevalla tietyömaalla. Häkämiehen yritys on ajautunut vaikeuksiin ja hän on siirtänyt omaisuutensa vaimonsa Sirpan nimiin, jonka aikomuksena on puolestaan ottaa avioero ja myydä perheen talo sekä Häkämiehen yritys. Häkämies keksii suunnitelman rahapulasta selviämiseen, ja hän pyytää venäläistä liikemiestä Sashaa kidnappaamaan itsensä, josta saatavien lunnasrahojen avulla hän aikoo pelastaa yrityksensä.  

## Lähteet
Prudnik (kunta)

**Prudnik** on kaupungin sisältävä maalaiskunta Prudnikin piirikunnassa Opolen voivodikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 26&nbsp;800. Kunnan hallintokeskus on Prudnikin kaupunki.

Prudnikin kunta jakautuu seuraaviin kymmeneen kylään: Czyżowice, Dębowiec, Łąka Prudnicka, Mieszkowice, Moszczanka, Niemysłowice, Piorunkowice, Rudziczka, Szybowice sekä Wierzbiec. Sen pinta-ala on noin 122&nbsp;neliökilometriä. Valtatiet 40 ja 41 kulkevat kunnan halki. Prudnikin kunta rajoittuu Puolan kuntiin Białaan, Głuchołazyyn, Korfantówiin, Lubrzaan sekä Nysaan ja Tšekin tasavaltaan. Se sijaitsee Płaskowyż Głubczyckin (”Głubczycen ylätasanko”) ja Góry Opawskien (”Opawavuoret”) alueiden rajalla. Osa Góry Opawskien maisemapuistosta sijaitsee kunnan alueella. Prudnikin pinta-alasta noin 11,6&nbsp;prosenttia on metsää. Alueella virtaavat Prudnik-joki ja sen sivujoki Złoty Potok.

Prudnikin kunnan väestö on pienentynyt viimeisten vuosikymmenten aikana; vielä vuonna 1995 väkiluku oli 30&nbsp;794. Vuoden 2020 joulukuussa 52,3&nbsp;prosenttia kunnan asukkaista oli naisia ja 47,7&nbsp;prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat kunnan väestöstä 16,1&nbsp;prosenttia, työikäiset 59,1&nbsp;prosenttia ja eläkeikäiset 24,8&nbsp;prosenttia. Väestön keski-ikä oli 43,2&nbsp;vuotta. Vuonna 2020 kunnan työttömyysaste oli 12,7&nbsp;prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Lapland-Balkan

**Lapland-Balkan** on Jaakko Laitinen & Väärä Raha -yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 5. joulukuuta 2013.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# (bonuskappale)

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Rumba: 
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet
Näennäinen

**Näennäinen** on Jaakko Laitinen & Väärä Raha -yhtyeen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 9. joulukuuta 2016.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Räike

**Räike** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Kalle Räike (1920–1993), arkkitehti
* Kauko Räike (1923–2005), kuvanveistäjä ja kulttuurivaikuttaja
* Lauri Räike (s. 1953), kirkkotaiteilija
* Riittasisko Räike, televisiotoimittaja
* Sinikka Räike (1925–2009), kuvanveistäjä ja taidemaalari.
Melodi Grand Prix 2018

**Melodi Grand Prix 2018** oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 2018 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin noin 1&nbsp;200 kappaletta. Niistä kymmenen valittiin karsinnan finaaliin, ja finalistit julkaistiin 15. tammikuuta.

Finaali pidettiin 10. maaliskuuta Oslo Spektrum -areenalla. Finaalissa voittaja valittiin kolmikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella kansainväliset raadit sekä puhelinäänestäjät valitsivat neljä kappaletta toiselle kierrokselle. Ensimmäisen kierroksen tuloksista julkaistiin vain jatkoon menijät sekä kunkin kansainvälisen raadin suosikki. Toisella kierroksella puhelinäänestäjät valitsivat kaksi kappaletta kaksintaisteluun, jossa puhelinäänestäjät äänestivät voittajan. Kilpailun voitti Alexander Rybak kappaleella ”That’s How You Write a Song”. Rybak oli voittanut Melodi Grand Prix’in ja kansainvälisen Eurovision laulukilpailun jo vuonna 2009. Finaali keräsi 1&nbsp;001&nbsp;000 katsojaa.

## Tulos
### Ensimmäinen kierros
:''Esiintymisjärjestys, toiselle kierrokselle päässeet värjätty, ensimmäisen kierroksen tarkkaa tulosta ei julkaistu.

### Toinen kierros

### Kaksintaistelu

## Lähteet
*https://escnorge.no/mgp-historie-etter-ar/mgp-2018/
*https://eurovisionworld.com/national/norway/melodi-grand-prix-2018
*http://natfinals.50webs.com/10s_20s/Norway2018.html

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla
Die Krupps

**Die Krupps** on saksalainen industrial metal/EBM -yhtye, jonka Jürgen Engler ja Bernward Malaka perustivat  Düsseldorfissa vuonna 1980.

## Albumit
* *Stahlwerksynfonie* (1981)
* *Volle Kraft voraus!* (1982)
* *Entering the Arena* (1985)
* *I* (1992)
* *II – The Final Option* (1993)
* *The Final Remixes* (1994)
* *III – Odyssey of the Mind* (1995)
* *Paradise Now* (1997)
* *The Machinists of Joy* (2013)
* *V – Metal Machine Music* (2015)
* *Stahlwerkrequiem* (2016)
* *Live im Schatten der Ringe* (2016)
* *Vision 2020 Vision* (2019)
* *Songs from the Dark Side of Heaven* (2021)

## Yhtyeen nykyiset jäsenet

Tiedosto:Die Krupps Nocturnal Culture Night 13 2018 20.jpg|Päälaulaja ja toinen yhtyeen perustajista Jürgen Engler
Tiedosto:Die Krupps Nocturnal Culture Night 13 2018 18.jpg|Kitaristi Marcel Zürcher
Tiedosto:Die Krupps Nocturnal Culture Night 13 2018 12.jpg|Kitaristi Nils Finkeisen
Tiedosto:Die Krupps Nocturnal Culture Night 13 2018 04.jpg|Kosketinsoittaja Ralf Dörper
Tiedosto:Die Krupps Nocturnal Culture Night 13 2018 03.jpg|Rumpali Paul Keller
Gwanda

**Gwanda** on kaupunki eteläisessä Zimbabwessa. Kaupunki sijaitsee Bulawayosta Beitbridgeen johtavan maantien sekä etelään West Nicholsoniin (Tshabeziin) johtavan rautatien varrella. Gwanda on Zimbabwen lounaisen maakunnan (Etelä-Matabelemaan) pääkaupunki sekä maataloustuotteiden kaupan merkittävin kaupunki. Kaupungin väkiluku oli 13&nbsp;184 henkilöä vuonna 2002 ja 19&nbsp;895 henkilöä vuonna 2012.

Gwanda perustettiin vuonna 1900 ja sen nimi johdettiin lähellä sijaitsevasta, Jahunda-nimellä tunnetusta kukkulasta. Noin 52 km kaupungista etelään sijaitsevat Gwalingemban kukkulat, joilta on löydetty kivikautisia työkaluja.

Gwandan ympäristössä on asbestimineraaleja sekä kulta- ja kromimalmeja. Lisäksi alueella on myös paljon riistaa ja lintuja.

## Lähteet
Tero Valkonen

**Tero Valkonen** (s. 9. toukokuuta 1974 Hyvinkää) on suomalainen kirjallisuuden kääntäjä. Hän suomentaa englannista.

Valkonen on opiskellut kirjallisuustiedettä, filosofiaa ja estetiikkaa. Hän on suomentanut noin 80 teosta. Uransa alkuvaiheessa hän suomensi muun muassa Margaret Atwoodin runoja. Vuonna 2019 ilmestyi Valkosen suomennos Walter Isaacsonin Leonardo da Vinci -elämäkerrasta.

Vuonna 2020 ilmestyi Valkosen suomennos David Foster Wallacen vuonna 1996 ilmestyneestä teoksesta *Infinite Jest* (suom. *[[Päättymätön riemu]]*), jota on pidetty haasteellisena kääntää. Hän sai teoksesta Mikael Agricola -palkinnon 2021. Suomennos oli myös Jarl Hellemann -palkintoehdokas.

Valkosen suomentama Gene Wolfen *Liktorin miekka* oli vuonna 2015 Tähtivaeltaja-palkintoehdokkaana. Jim Dodgen romaanin *Fup* suomennoksesta Valkonen sai kunniamaininnan.

## Lähteet
Pitkää tietä Betlehemiin

**Pitkää tietä Betlehemiin** on käännös englanninkielisestä joululaulusta (carol) "Once in royal David’s city*".*

Englantilaiseen jouluperinteeseen kuuluvan carol-hymnin on kirjoittanut Cecil Frances Alexander (1818–1895), irlantilaisen arkkipiispan puoliso. Hän kirjoitti muun muassa muutamia lapsille soveltuvia tekstejä apostolisen uskontunnustuksen toisen artikkelin pohjalta. Tämä virsi liittyi uskontunnustuksen sanoihin ”sikisi Pyhästä Hengestä”. Englanninkielisen tekstin alku "Once in royal David's city" liittää laulun nimenomaan lapsille kirjoitetuksi, monet lapsille tarkoitetut kertomukset alkavat myös sanalla "Once". Laulu on julkaistu 1848 Alexanderin julkaisemassa kirjassa *Hymns for Little Children*. Laulu julkaisiin pian useissa anglikaanisen kirkon laulukirjoissa ja se on vakiinnuttanut paikkansa jouluaaton jumalanpalvelusten alkukulkueen musiikkina. Tunnetuin sen käyttö on Cambrigen King's Collegen kappelin jouluaaton jumalanpalveluksessa "A Festival of Nine Lessons and Carols" (Yhdeksän lukukappaleen ja carolin juhla). Tämä laulu aloittaa jumalanpalveluksen siten, että kuoron poikasopraano laulaa kappelin eteisessä ensimmäisen säkeistön ilman säestystä. Kuoro ja urut jatkavat laulamalla 2. ja 3. säkeistön kulkueen tullessa sisälle ja seurakunta yhtyy lauluun 4. säkeistöstä alkaen.

Laulun sävelmän tekijä on Henry John Gauntlett (1805–1876) ja sen eniten levinnyt harmonisointi on Arthur H. Mannin tekemä. Mann (1850–1929) oli King's Collegen urkuri ja hän julkaisi sovituksensa 1918 ja sitä on käytetty siitä lähtien.

Alexanderin laulu on suomennettu verrattain myöhään. Ruotsin kirkon virsikirjassa se on virsi numero 129 *"*Pitkää tietä Betlehemiin kulki Joosef, Maria". Pekka Kivekkään 1995 tekemä käännös pohjautuu Eva Norbergin tekemään ruotsinkieliseen tekstiin "Och det hände vid den tiden". Eva Norberg on kuitenkin kääntänyt Alexanderin tekstin melko vapaasti ja hän on liittänyt laulun alkusanat Luukkaan evankeliumin jouluevankeliumin alkusanoihin. Hänen ajatuksensa oli, että virttä voitaisiin käyttää joulukuvaelman osana, siten että jouluseimi rakennetaan tai kootaan virren aikana. Virren englanninkielinen teksti ei liity alkua enempää jouluun, vaan muuttuu lastenlauluksi, jossa Jeesus antaa esimerkin lasten elämiselle ja joka kertoo miten Jeesus jakaa meidän elämämme ehdot.

''Siionin laulut'' -kirjassa laulusta on toinen, kolmisäkeistöinen suomennos: "Tallin seimen luona kerran" numerolla 22. Laulun on suomentanut Pekka Sipilä.

## Lähteet
Janhusen talo

**Janhusen talo** on Georg Wigströmin suunnittelema, vuonna 1927 valmistunut, Lahdessa sijaitseva rakennus. Muuten yksinkertaisessa tiilirakennuksessa on klassistinen graniittiportaali.

Rakennus on saanut nimensä rakennuttajansa kaupungininsinööri Jalmari Janhusen mukaan. Hänen kuvataan olleen aikanaan "kaupungin mahtavimpia miehiä". Janhusen talokin rakennettiin hyvällä paikalle kaupungintalon läheisyyteen, Mariankadun rinteeseen.

## Lähteet
Siilasjärvi

**Siilasjärvi** () on järvi Enontekiöllä. Sen pinta-ala on noin 91,3 hehtaaria.

Siilasjärvestä Kilpisjärveen laskee Siilasjoki. Siilasjärvi on osa Könkämäenon valuma-aluetta ja sijaitsee vedenjakajalla noin 484 metrin korkeudessa merenpinnasta. Matkaa Kilpisjärvelle on 11 kilometriä ja Ounasjärvelle 141 kilometriä.

## Lähteet