open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koston enkeli (vuoden 2024 elokuva)

**Koston enkeli** on Keke Soikkelin ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen kauhuelokuva, joka sai ensi-iltansa joulukuussa 2024. 

Elokuvassa maalta rauhaa hakevat nuoret naiset törmäävät salaperäisen muinaiskultin menoihin. Elokuvan ikäraja on 16 vuotta.

Elokuva on Soikkelin toinen elokuvateatterilevityksen saanut kauhuelokuva heikon vastaanoton saaneen *[[Tuomion saari|Tuomion saaren]]* ohella. *Koston enkeliä* on kuvattu Kouvolassa, Kuusankoskella, Korialla ja Iitissä.

Elokuvassa näyttelevät muun muassa Vivi Wahlström, Karoliina Tuominen ja Hannele Lauri.

Elokuvan on tuottanut Nordic Films ja sen levittää elokuvateattereihin Kuusan Kino.
## Vastaanotto
''Helsingin Sanomien'' elokuvakriitikko Tero Kartastenpää kirjoitti elokuvasta: "Koston enkeli kauhistuttaa ainoastaan huonoudellaan". Hän antaa elokuvalle yhden tähden, "koska nollaa ei voi antaa".

''Episodin'' Hannu Liekso totesi elokuvasta, että "Käsikirjoitus on täysin harrastelijatasoa. Vaikka hyväksyisikin sen sisäisen maailman, pitäisi joku punainen lanka logiikassa säilyttää. Näin ei todellakaan ole. Se pomppii asiasta toiseen oudosti, tapahtumat ja hahmot on huonosti motivoitu. Dialogi on kammottavan kökköä eikä millään tapaa luontevaa. Näyttelijäohjaus on vajavaista ja jopa elokuvan pari ammattilaista on laitettu ylinäyttelemään. Kaikista muista paistaa täydellinen osaamattomuus ja kankeus, mitä tulee ilmaisuun. Niin kutsutut kauhuelementit ovat kliseisiä ja tuskin pelottaisivat edes esikoululaista."

''Film-O-Holicin'' Esa Karell oli sitä mieltä, että elokuvaa "vaivaa yliyrittäminen. Aivan kuin tekijät haluaisivat vääntää rautalangasta osaavansa tehdä ’oikeaakin’ elokuvaa sen sijaan, että tekisivät sitä, mistä itse nauttivat ja minkä he hallitsevat." Näyttelijätyötä Karell kehui: "Näyttelijöistä Hannele Lauri vetää mainiosti häijyn kylä-äidin roolin. Samoin Vivi Wahlström pääosan Niinana parantaa juoksuaan loppua kohden. Selvästi mukavaa vähän ylirevitellä roolissa, jossa lienee ollut tarkoituskin lipsua koomisuuden puolelle."

''Turun Sanomien'' Henri Waltter Rehnström puolestaan luonnehtii elokuvaa enemmän ''Kummeliksi'' kuin vakavasti otettavaksi kauhuelokuvaksi.

### Tähdet
*  *[[Film-o-holic]]*, Esa Karell
*  *FilmFIN*, Jussi U. Pellonpää
*  *[[Episodi]]*, Hannu Liekso
*  *[[Helsingin Sanomat]]*, Tero Kartastenpää
*  *[[Turun Sanomat]]*, Henri Waltter Rehnström

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Koston enkeli -elokuvan traileri Youtubessa.
Kivijärvi (Tuusniemi)

**Kivijärvi** on rannoiltaan alava järvi Tuusniemellä Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 96 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 52 kilometriä kaakkoon.

## Maantiede
Kivijärven suurin ulottuvuus kaakon Jokilahden perukasta luoteen Luodelahden perukkaan on noin 1,6 kilometriä. Lounaassa sijaitsee suultaan avoin Leväkkölahti ja sen itäpuolella on nimetön lahti. Noin kymmenesosa Kivijärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvät kohdat eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä. Syvin alue, runsaat 18 metriä, sijaitsee järven lounaisosassa.

Kivijärven suurin saari on runsaan hehtaarin laajuinen Suurisaari. Se sijaitsee varsin keskellä järveä ja sen korkein kohta on runsaat kymmenen metriä järvenpinnan yläpuolella. Kivijärven rantamaa on varsin alavaa: 125 metrin korkeuskäyrä kulkee paikka paikoin yli sadan metrin päässä rantaviivasta. Kivijärven länsipuolitse kulkee maantie 542.

Kivijärveen laskee pohjoisesta Kalettomanlammelta (126,0 metriä merenpinnan yläpuolella) nimetön tulouoma. Kivijärven lasku-uoma on Välijoki, joka virtaa etelään Syväjärveen (113,1 metriä mpy).

Kivijärven vesitilavuus on 4&nbsp;652&nbsp;000 kuutiometriä.

Kivijärvi (04.273.1.115) kuuluu Suvasveden alueeseen (04.273), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Suvasveden alueeseen kuuluu 304 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Eira Jauckens

**Eira Marita Jauckens** (16. syyskuuta 1938 Kokkola – 28. elokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja.

## Ura
Eira Jauckens syntyi työnjohtaja Pollux Jonas Halvdan Jauckensin ja tuotantopäällikkö Helga Alina Luukkosen tyttäreksi. Hänen puolisonsa Aarre Karén ja Rolf Labbart olivat molemmat näyttelijöitä.

Jauckens kävi Suomen teatterikoulun 1956–1959. Hänet kiinnitettiin Jyväskylän työväen teatteriin 1959–1961, minkä jälkeen hän näytteli Kotkan kaupunginteatterissa 1961–1965. Jauckens aloitti pitkän kautensa Helsingin kaupunginteatterissa vuonna 1965.

Jauckensin roolitehtäviä olivat muun muassa Winnie (*[[Annie mestariampuja]]*), Viola (*[[Loppiaisaatto]]*), Ellen (*Täällä Pohjantähden alla*), Edith (*[[Kultainen vasikka (näytelmä)|Kultainen vasikka]]*) ja Oili (*Sano Oili vaan*). Hän ohjauksiinsa lukeutuvat muun muassa näytelmät *Seitsemän tyttöä*, *Kauppa-Lopo*, *Vanhan miehen kesä* ja *Eros ja Psykhe*.

Teatterityönsä ohella Jauckens näytteli muutamassa suomalaisessa elokuvassa, kuten Amelien roolin Ritva Nuutisen elokuvassa *Toverukset* (1975).

## Lähteet
*
* 
*
*

### Viitteet
Johnny Palacios

**Johnny Palacios** (s. 20. joulukuuta 1986 La Ceiba, Honduras) on hondurasilainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 182-senttimetrinen.

Palacios edusti koko ammattilaisuransa Olimpiaa vuodet 2003–2019 ja voitti joukkueen kanssa kahdeksan kertaa Hondurasin pääsarjamestaruuden. Hän liittyi Hondurasin A-maajoukkueeseen heinäkuussa 2009 ja pelasi joukkueessa 42 ottelua. Hän edusti joukkuetta MM-kilpailuissa 2010 ja kesäolympialaisissa 2016.

## Lähteet
Lulu (Tuula Amberlan albumi)

**Lulu** on suomalaislaulaja Tuula Amberlan esikoisalbumi, joka julkaistiin syyskuussa 1984. Levyn nimikappale ”Lulu” saavutti suuren suosion ja oli parhaimmillaan 50 hittiä -ja singlemyyntilistojen ykkössijalle. Muita levyn tunnettuja kappaleita ovat ”Lona” ja ”Tyttö kampaa märkää tukkaa”, joka on käännös kappaleesta ”Maman, papa”.

Albumin kansikuva otettiin Helsingin yössä. Kansikuvan otti Erik Uddström ja sen suunnittelijana sekä toteuttajana toimi graafikko Tapsa Rantanen. Rantanen on muisellut, että he kiertelivät Amberlan ja Uddströmin kanssa öisessä Helsingissä etsien hyvää paikkaa kuvan otolle. Amberla oli edellisenä päivänä ollut pienessä auto-onnettomuudessa ja hänellä oli paha päänsärky niskan venähdyksen lisäksi. Rantasen mukaan hän kesti kuvaustilanteen ”ihan kiitettävästi”.

Albumi julkaistiin Ensio Musicin Selecta-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina syyskuussa 1984. CD-levynä albumi julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1989. Albumi on julkaistu CD-levynä kahdesti.

## Kappaleet
Kaikkien kappaleiden sovitukset Ilpo Murtojärvi.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
Lähteet:

## Tekijät
* Tuula Amberla – laulu

### Muusikot
* Ilpo Murtojärvi – kitarat
* Pasi Lyysaari – basso (3, 5, 6, 9, 10)
* Hannu ”Tunnu” Pärssinen – basso (2, 4, 7, 8)
* Pertti Humalainen – basso (1)
* Timo Koskinen – rummut ja lyömäsoittimet (muut paitsi 1)
* Ilpo Kallio – rummut (1)
* Ilkka Viljanen – viulu
* Severi Pyysalo – vibrafoni
* Pekka Tyni – kosketinsoittimet (3, 5, 7–10)
* Risto Pahlama – sähköpiano (1)
* Kari ”Kunu” Lehtomäki – trumpetti
* Ilpo Murtojärvi ja Risto Pahlama – taustalaulu
* Ilpo Murtojärvi – musiikin johto
Lähde:

### Tuotanto
* Jukka Alihanka ja Ilpo Murtojärvi – tuottajat
* Veijo Mäki ja Erik Gylphe – äänitys (äänitetti Studio 55:ssä heinä–elokuussa 1984)
* Veijo Mäki – miksaus
* Erik Uddström – kannen valokuvat
* Tapsa Rantanen / Private Eye – kannen suunnittelu ja toteutus
Lähde:

## Lähteet
Leiran kappeli

**Leiran kappeli** () on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1898.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heimdalin kirkko

**Heimdalin kirkko** () on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1960.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bankeryd

**Bankeryd** on taajama Jönköpingin kunnassa Jönköpingin läänissä Smålannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 8&nbsp;838 asukasta vuonna 2021.

## Tunnettuja henkilöitä
* Michael Claesson (s. 1965), Ruotsin puolustusvoimien komentaja
* Meliz Karlge (s. 1973), näyttelijä
* Nina Persson (s. 1974), laulaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rodrigo Chaves Robles

**Rodrigo Chaves Robles** (s. 1961) on costaricalainen taloustieteilijä ja poliitikko, joka toimii maansa presidenttinä vuodesta 2022. Chaves edustaa Sosiaalidemokraattista edistyspuoluetta. 

Ennen presidentiksi valintaansa Chaves työskenteli valtionvarainministerinä edeltäjänsä Carlos Alvarado Quesadan hallituksessa. Sitä ennen hänellä oli tehtävä Maailmanpankissa.

Virkaanastujaispuheessaan Chaves käsitteli koulutuksen ja köyhyyden haasteita, lupasi ettei korruptiota sallita eikä hän siedä naisten häirintää. Hän korosti yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa ja huumekaupan torjumista. Costa Rican lehdistö piti naisten häirinnän mainitsemista huvittavana, sillä juuri siitä Chavesia syytettiin Maailmanpankissa vuonna 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tenhult

**Tenhult** on taajama Jönköpingin kunnassa Jönköpingin läänissä Smålannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 3&nbsp;150 asukasta vuonna 2021.

## Kuvia

KABE caravan.jpg|Tenhultissa valmistetaan Kabe-merkkisiä asuntovaunuja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Albaik

**Albaik** () on saudiarabialainen pikaruokaa myyvien ravintoloiden ketju. Se tunnetaan kanaruokavalikoimastaan. Vuonna 2023 Albaik-ketjun ravintoloita oli Persianlahden maiden alueella yhteensä yli 120.

Albaikin perusti Shakour Abu Ghazalah Jeddassa vuonna 1974. Hän kuoli syöpään 48-vuotiaana 14. elokuuta 1976, mutta hänen poikansa jatkoivat liiketoimintaa ja uudistivat sen kokonaan. Albaik-nimi otettiin käyttöön vuonna 1986. Mekkaan ensimmäinen ketjun ravintola perustettiin vuonna 1990. Vuosina 2016 ja 2018 avattiin ensimmäiset Albaik-ravintolat Jizanissa ja Riadissa. Vuonna 2018 ketju laajeni kansainväliseksi sen avatessa ensimmäisen ulkomaalaisen ravintolansa Bahrainissa. Vuonna 2021 Arabiemiraattien ensimmäinen Albaik-ravintola perustettiin Dubai Malliin.

## Lähteet
Roar Tønseth

**Roar Tønseth** (24. lokakuuta 1895 Trondheim – 25. toukokuuta 1985 Trondheim) oli norjalainen arkkitehti. Hän valmistui Norjan teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1919 ja suunnitteli muun muassa teollisuusrakennuksia ja kirkkoja.

## Töitä

Trondheim Ranheimkirke.jpg|Ranheimin kirkko (1933)
Tempe kirke, Trondheim.JPG|Tempen kirkko (1960)
Charlottenlund kirke.jpg|Charlottenlundin kirkko (1973)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sarahs

**Sarahs** on kaupunki ja samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus Ahalin maakunnassa Turkmenistanissa. Se sijaitsee Tejenin jokilaaksossa lähellä Iranin rajaa 340 kilometriä Aşgabatista kaakkoon. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 31&nbsp;269 asukasta.

Sarahsin kautta kulkee Tejenin ja Mašhadin välinen maantie sekä Iranin rajalle johtava rautatie. Kaupungissa on puuvilla-, elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta. Ympäröivällä maaseudulla viljellään viljaa ja puuvillaa sekä harjoitetaan karjanhoitoa. Seudulla porataan myös maakaasua. 

Lähistöllä sijaitsevat muinaisen Sarahsin laajat rauniot, joiden varhaisin kerrostuma on ensimmäiseltä vuosituhannelta ennen ajanlaskun alkua. Kaupunki oli keskiajalla tärkeä silkkitien pysähdyspaikka. Sen säilyneistä rakennuksista tärkein on vuoden 1024 tienoilla pystytetty Abul Fazlin mausoleumi.

## Lähteet
Azania (Arkadia)

**Azania** () oli antiikin aikainen alue Arkadiassa Kreikassa. Se käsitti Arkadian luoteisosan.

Azanialaiset muodostivat arkaaisella kaudella yhden Arkadian viidestä heimoryhmästä. Ei kuitenkaan ole tietoa siitä, muodostivatko he varsinaista heimovaltiota neljän muun eli Eutresian, Kynurian, Mainalian ja Parrhasian tavoin; ainakaan sitä ei ollut olemassa enää klassisella kaudella, jolloin Azanian kaupungit olivat omia poliksiaan eli kaupunkivaltioitaan. On mahdollista, että Azaniaan kuului alun perin alueita, jotka myöhemmin luettiin osaksi Akhaiaa.

Azanian kaupunkeja olivat:

* Feneos
* Kleitor
* Kynaitha
* Lusoi (?)
* Nonakris (?)
* Paion eli Paos
* Psofis
* Thelpusa (?)

## Lähteet

* 

### Viitteet
Azania (täsmennyssivu)

**Azania** () voi viitata seuraaviin:

* Azania, antiikin aikainen nimitys Saharan eteläpuoliselle Afrikan itärannikolle
* Azania, eräs nimitys Etelä-Afrikalle
* Azania, antiikin aikainen alue Arkadiassa Kreikassa
* Azania, antiikin aikainen kaupunki Galliassa
Ossi Tukio

**Ossi Tukio** (s. 3. marraskuuta 2007 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksessä. Hänellä on juniorisopimus ja Tukio on pelannut pääasiassa seuran U20-joukkueessa.

## Ura
### Seuraura
Tukio on Tampereen Ilveksen kasvatti. Kaudella 2022–2023 hän toimi seuran U16-joukkueen varakapteenina. Tukio sijoittui tehoilla 11+28=39 U16 SM-sarjan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi edellään joukkuetoveri Reinis Auziņš ja Lukon Atte Haapanen. Hän voitti myös pudotuspelien puolustajien pistepörssin tehoilla 2+6=8. Tukio palkittiin sarjan parhaana puolustajana Ilpo Koskela -palkinnolla ja valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2023–2024 hän oli Ilveksen U18-joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 9+13=22.

Ensimmäisellä U20-kaudellaan 2024–2025 Tukio oli Ilveksen tehokkain puolustaja tehoilla 6+8=14. Hän debytoi myös SM-liigassa, jossa Tukio pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana 9. joulukuuta 2024 SaiPaa vastaan, kun Ilves kärsi useista poissaoloista. Tukio merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.39 minuuttia.

Kesällä 2025 Tukio liittyi Ilveksen SM-liigajoukkueen harjoitusrinkiin.

### Maajoukkueura
Tukio pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2023. Yhteensä hän on pelannut 15 poikien maaottelua.

## Muuta
Tukion isä Arto pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 534 SM-liigaottelua Ilveksessä ja Jokereissa. Hän pelasi myös kolme kautta Elitserien-joukkue Frölundassa, jossa Arto Tukio voitti Ruotsin-mestaruuden vuonna 2005.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Dipaia

**Dipaia** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Trípolin kunnan alueella lähellä nykyistä Davián kylää.

## Maantiede

Dipaian kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadian kaakkoisissa keskiosissa seudulla, jonka läpi virtasi Helisson (nyk. Elissónas) -joki. Kaupungin sijaintia ei tunneta täydellä varmuudella, mutta se sijoitetaan yleensä linnoitetulle akropolis-kukkulalle, joka sijaitsee vajaan kilometrin lounaaseen nykyisestä Davián kylästä. Sen korkeus on noin 850 metriä merenpinnasta laskettuna. Ludwig Ross kuitenkin sijoitti kyseiselle paikalle Mainaloksen kaupungin.

## Historia

Dipaian kaupunki oli olemassa ainakin arkaaiselta roomalaiselle kaudelle. Sen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Sen arvellaan kuuluneen peloponnesolaisliittoon. Mitä ilmeisimmin se kuului myös Arkadian liittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Dipaieus* () ja *Dipaeus* ().

Dipaian asukkaat päätettiin siirtää Megalopoliihin sen perustamisen yhteydessä vuonna 371/370 eaa., mutta ei ole tietoa siitä, pantiinko päätöstä koskaan toimeen. Kaupunki mainitaan useasti liittyen taisteluun, joka käytiin sen lähellä spartalaisten ja arkadialaisten (mantineialaisia lukuun ottamatta) välillä joskus 460-luvulla eaa. Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin yksi vuonna 440 eaa.

Keskiajalla joskus 1100–1300-luvulla Dipaian oletetulle kukkulalle rakennettiin Davián linna.

## Rakennukset ja löydökset

Davián linnan muurit on tehty antiikin aikaisen kaupungin muurien päälle, ja niiden osana on näkyvissä edelleen paljon antiikin aikaista rakennusvaihetta.

## Lähteet
Euaimon

**Euaimon** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.

Myös Euaimonin historiasta tiedetään vain vähän. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon lähinnä sillä perusteella, että erään piirtokirjoituksen mukaan Euaimon ja Orkhomenos tekivät sopimuksen, jossa euaimonlaiset otettiin osaksi orkhomenoslaisten kansalaisten joukkoa. Lisäksi kaupungin kansalaisilla oli oma etnonyymi, *Euaimnios* (). Sopimuksen jälkeen Euaimon saattoi olla poliksena Orkhomenoksen alaisuudessa.

## Lähteet
Uhma

**Uhma** voi tarkoittaa seuraavia:

* Uhma, *Defiance*, Edward Zwickin ohjaama elokuva vuodelta 2008
* Uhma, Visa Koiso-Kanttilan ohjaama elokuva vuodelta 2025.
Fara (Arkadia)

**Fara** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta sen arvellaan sijainneen Arkadian länsiosassa.

Myöskään Faran historiasta ei tiedetä mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että erään piirtokirjoituksen mukaan Faralla on saattanut olla 400- tai 300-luvulla eaa. *[[theorodokos]]* Delfoista tulleiden *[[theoros|theoroi]]*-lähettiläiden vastaannottamiseksi.

## Lähteet
Eutaia

**Eutaia** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Trípolin kunnan alueella lähellä nykyistä Lianóksen kylää.

## Maantiede

Eutaian kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadian eteläosassa lähellä Lakonian rajaa. Eutaian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 100 tai jopa alle 25 neliökilometriä. Eutaiasta pohjoiseen sijaitsi Asea, itään Oios eli Oion, ja länteen Oresthasion ja Afrodision.

## Historia

Eutaian historiasta tiedetään vain vähän. Se oli olemassa klassiselta roomalaiselle kaudelle. Kaupunki kuului Mainalian heimovaltion mukana Arkadian liittoon ja oletettavasti myös peloponnesolaisliittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Eutaieus* ().  Megalopoliin kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 371/370 eaa. eutaialaiset päätettiin siirtää sinne, mutta ei ole tietoa siitä, pantiinko päätöstä koskaan toimeen. Ainakin Eutaian kaupunki säilyi olemassa tämän jälkeenkin. Ksenofon mainitsee, että Eutaia kokosi vuonna 370 eaa. joukkoja Arkadian liiton käyttöön.

## Rakennukset ja löydökset

Nykyisen Lianóksen ympäristöstä on löydetty antiikin aikaisten rakennusten jäänteitä ja keramiikan sirpaleita. Ksenofon mainitsee, että kaupungissa oli joku linnoitettu osa. Linnoituksen arvellaan sijainneen Lianóksen eteläpuolella olevalla nykyisellä Ágios Konstantínoksen kukkulalla, joka on saanut nimensä siellä olevasta Pyhälle Konstantinokselle omistetusta kirkosta, ja josta on löydetty muurien jäänteitä. Tällöin alakaupunkia ei ehkä oltu linnoitettu erikseen.

## Lähteet
Mainalos (kaupunki)

**Mainalos** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Arkadiassa Kreikassa. Sen sijantipaikkaa ei tunneta varmuudella, mutta se sijoitetaan nykyisen Trípolin kunnan alueelle lähelle nykyistä Davián kylää.

## Maantiede

Mainaloksen kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadian kaakkoisissa keskiosissa. Kaupungin paikkaa ei tunneta varmuudella. *[[Barrington Atlas of the Greek and Roman World]]* -kartasto sijoittaa sen lähelle antiikin Dipaian kaupunkia ja nykyistä Davián kylää. Ludwig Ross sijoitti Mainaloksen samalle kukkulalle, jolle Dipaia nykyisin usein sijoitetaan. William Martin Leake puolestaan sijoitti Mainaloksen idemmäksi nykyiselle Epáno Chrépan vuorelle.

## Historia

Mainaloksen kaupunki oli olemassa arkaaiselta hellenistiselle kaudelle. Se oli Mainalian keskus. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä *Mainalios* (), *Mainalitēs* () ja *Mainaleus* ().

Kaupungin historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Megalopoliin perustamisen vuonna 371/370 eaa. jälkeen Mainaloksen alue tuli sen osaksi. Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. kaupunki oli raunioina. Olympian kisojen voittoja Mainaloksella tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin seitsemän, vuosina 464, 420, 416, 400, 392, 384 ja 372 eaa.

## Rakennukset ja löydökset

Pausaniaan mukaan Mainaloksessa oli muun muassa Athenelle omistettu temppeli sekä stadion ja hippodromi.

## Lähteet
Koston enkeli

**Koston enkeli** voi tarkoittaa seuraavia:

* Koston enkeli, *Ms. 45* tai *Angel of Vengeance*, Abel Ferraran ohjaama elokuva vuodelta 1981
* Koston enkeli, Keke Soikkelin ohjaama elokuva vuodelta 2024.
Raúl Asencio

**Raúl Asencio del Rosario** (s. 13. helmikuuta 2003 Las Palmas, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

## Seurajoukkueura
Asencio liittyi Real Madridin junioriakatemiaan 13-vuotiaana. Asencio nostettiin kaudeksi 2023–2024 seuran reservijoukkueeseen, jossa hän nousi nopeasti joukkueen avauskokoonpanoon. Hän pelasi reservijoukkueessa kauden aikana 34 sarjaottelua.

9. marraskuuta 2024 Asencio teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa kotiottelussa Osasunaa vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Raúl Asencion tilastot BDFutbol-sivustolla
Kafyai

**Kafyai** (, myös *Kafyiai*, , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Trípolin kunnan alueella lähellä nykyistä Chotoússan kylää.

## Maantiede

Kafyain kaupunki sijaitsi pienellä tasangolla Arkadian koillisissa keskiosissa luoteeseen Orkhomenoksen kaupungista. Kaupunki oli poikkeuksellisesti rakennettu kokonaan tasangolle ilman, että sen keskiössä olisi ollut tyypilliseen tapaan akropolista. Sen paikka on hieman kaakkoon nykyisestä Chotoússasta.

Kafyain ja Orkhomenoksen välinen tasanko oli vuorilta tulleiden vesien vuoksi vetistä ja soista aluetta, ja sillä oli järvi, jonka vedenpinnan korkeus vaihteli. Kafyaita suojelivat järven vesien nousulta kaupungin asukkaiden rakentamat padot ja kaivannot (). Nykyisin koko tasanko on kuivattu kanavoinneilla maatalouskäyttöön. Järven vedet katosivat karstimaaperän aukosta, jotka nykyisin tunnetaan nimityksellä *katavóthra* (), maan alle ja tulivat uudelleen esiin paikassa nimeltä Nasoi, jossa oli kylä nimeltä Rheunos. Sieltä sai alkunsa vuodenaikaisvirta nimeltä Tragos, joka laski Ladoniin. Kafyain lounaispuolella sijaitsi Knakalos (nyk. Kastaniá) -vuori.

Kafyain kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä.

## Historia

Kafyain paikalla on ollut asutusta jo esihistoriallisella kaudella. Kafyain kaupungin perustajana pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa Kefeusta, Aleoksen poikaa, ja myös kaupungin nimen katsottiin tulevan hänen nimestään. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Kafyeus* (), *Kafyieus* () ja *Kafyatēs* ().

Kafyai kuului oletettavasti Arkadian liittoon. Se kuului myös myöhempään, vuosien 267–261 eaa. Khremonideen sodan aikaiseen peloponnesolaisliittoon, ja oli oletettavasti liiton jäsen myös varhaisempina aikoina. Myöhemmin Kafyai kuului Akhaian liittoon, ja oli yksi liiton kaupungeista, jotka Kleomenes III otti haltuunsa. Vuonna 220 eaa. kaupungin lähellä käytiin toiseen liittolaissotaan kuulunut taistelu, jossa Aitolian liitto sai suuren voiton Aratoksen johtamista akhaialaisista. Kafyai mainitaan myös saman sodan myöhempien tapahtumien yhteydessä.

Strabon sanoo Kafyain olleen hänen aikanaan ajanlaskun alun tienoilla raunioina, mutta Pausaniaan käydessä 100-luvulla jaa. siellä oli edelleen nähtävissä joitakin temppeleitä. Pausanias kertoo, että kafyailaiset viettivät Knakalos-vuorella vuotuista juhlaa, joka oli omistettu Artemis Knakalesialle.

Kafyain paikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1900-luvulla Theódoros Spyrópouloksen johdolla.

## Rakennukset ja löydökset

Kafyain kaupunki oli ympäröity pyöreillä torneilla varustetuilla muureilla, joista on löydetty osia. Ne on ajoitettu myöhäiselle klassiselle ja hellenistiselle kaudelle. Kaupungin paikalta on löydetty myös 300-luvulle eaa. ajoitetun temppelin ja samalle paikalle 400-luvulla jaa. rakennetun basilikakirkon jäänteitä sekä keramiikan sirpaleita klassiselta kaudelta.

## Lähteet
Severyn Nalyvaiko

**Severyn Nalyvaiko** (n. 1560–1597) oli ukrainalainen kasakkahetmani ja myöhemmin kansantarinoiden sankari.

Nalyvaiko oli kasakkojen päällikkö 1500-luvulla Ostrogista Volyniasta, jossa hänen vanhempi veljensä oli ruhtinas Konstantin Konstantinovitšin pappi. Nalyvaiko oli alunperin puolalaisten puolella zaporožilaisia ​​vastaan, mutta isänsä murhan jälkeen hän siirtyi kasakkojen luo ja hänestä tuli Puolan aateliston ja katolisen kirkon armoton vihollinen. Tuhottuaan Mohilevin hän vaati Puola-Liettuan kuningas Sigismund Vaasaa myöntämään maata kasakoille Bugin ja Dnestrin välissä. Kuninkaan oli kutsuttava puolalaiset joukot Moldaviasta tukahduttamaan kasvava kapina. Kruununhetmani Zolkiewicz onnistui sulkemaan kasakat Lubnoon vuonna 1596, ja kun heidän välilleen syntyi erimielisyyttä, Nalyvaiko luovutettiin viholliselle ja vietiin Varsovaan, missä hänet mestattiin.

## Lähteet
Naver

**Naver** on eteläkorealainen yritys, joka tarjoaa portaalipalveluita, hakukonepalveluita, verkkopelejä ja muuta sisältöpalvelua. Yrityksellä on myös verkossa toimiva mainosalusta. Yritys operoi myös verkkokauppaa ja tarjoaa pilvipalveluita. Naver Pay on yrityksen mobiilimaksualusta.

## Katso myös
* V Live

## Lähteet
Đurađ Branković

**Đurađ I Branković** (k. 1456), oli Brankovićin hallitsijasukuun kuulunut Serbian despootti.

Đurađ I oli Vuk Brankovićin poika ja tuli Serbian despootiksi vuonna 1427 enonsa Stefan Lazarevićin jälkeen. Serbia ulottui tuolloin Tonavasta aina Sjar-dagiin ja Adrianmerelle asti. Kahden voimakkaan naapurin, Unkarin kuningaskunnan ja Turkin, ympäröimänä hän harjoitti horjuvaa politiikkaa. Vuonna 1426 hän teki liiton Unkarin kanssa turkkilaisia ​​vastaan, mutta vuonna 1439 hän joutui pakenemaan Serbiasta sulttaani Murad II:n vallattuaan hänen maansa ja etsimään turvaa Unkarista. Vuonna 1444 hänen valtakuntansa palautettiin osittain Szegedinin rauhan välityksellä, ja Branković palasi Serbiaan. Branković ei osallistunut seuraaviin Unkarin ja Turkin välisiin sotiin, mutta sulttaani Muhammed II valloitti Serbian vuosina 1454–55 ja Branković itse kuoli Turkissa vankeudessa vuonna 1456.

## Lähteet
Edvard Lyytinen

**Edvard Lyytinen** (4. lokakuuta 1878 Vesanto – 11. syyskuuta 1960 Kuopio) oli suomalainen opettaja ja koulunjohtaja, joka sai kaupunkineuvoksen arvonimen.

Lyytisen vanhemmat olivat maanviljelijä Optatus Lyytinen ja Gustaava Sikström. Hänen puolisonsa vuodesta 1903 oli Anna Rosa Grönvall (k. 1946). Opettaja ja toimittaja Pentti Lyytinen oli heidän poikansa. Edvard Lyytinen valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1903. Hän oli kansakoulunopettaja Kiuruvedellä 1903–1906 ja Kuopiossa 1906–1946 ja siellä Asemakoulun johtaja 1922–1946. Kuopion kaupungin taksoitussihteerinä Lyytikäinen toimi 1912–1921 ja tulo- ja omaisuusverolautakunnan puheenjohtajana 1921–1937. Hän oli Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen 1923–1960 ja sen puheenjohtaja 1937–1954, minkä lisäksi hänellä oli useita muita luottamustehtäviä. Kaupunkineuvoksen arvonimen Lyytinen sai 1942.

## Lähteet
Plattformskjul-tyyppipiirustukset

**Plattformskjul-tyyppipiirustukset** (usein myös muodossa ”Platformskjul”) ovat Bruno Granholmin 1900-luvun vaihteessa tekemiä rautateiden laiturirakennusten suunnitelmia. Tunnettuja ovat etenkin piirustukset *Plattformskjul I* (esimerkiksi Valkeajärven pysäkki Keuruun Pihlajavedellä) ja *Plattformskjul III* (esimerkiksi Pöljän seisake Siilinjärvellä). Tyypillisesti Plattformskjul-rakennukset olivat alun perin keskiosaltaan avonaisia, mutta niiden keskiosa muutettiin myöhemmin umpinaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jussi Iltanen: *Radan varrella - Suomen rautatieliikennepaikat*; Karttakeskus 2009
Muutos (albumi)

**Muutos** on suomalaisen laulajan ja lauluntekijän Sannin viides studioalbumi, joka julkaistiin 8. marraskuuta 2024.

Albumi on ensimmäinen kokonaan Sannin itse tuottama. Lisäksi Sanni on sovittanut, äänittänyt ja soittanut soittimet itse. Albumilla Sanni käsittelee teemoja aina kuolemasta rakkauteen ja itseluottamukseen.

Albumi striimasi ennakkoon kultaa.

## Kappaleet

## Arvostelut
* *[[Helsingin Sanomat]]*: 
* *[[Soundi]]*: 

## Lähteet
Estridin suku

**Estridin suvuksi** () nimitetään keskiaikaista tanskalaista hallitsijasukua, joka polveutuu Sven Haaraparran tyttärestä,  kuningas Knuut Suuren sisaresta Estridistä ja Ulf jaarlista. Suvun ensimmäinen kuningas Sven Estridinpoika nousi valtaistuimelle vuonna 1047 ja suvun viimeinen monarkki oli Kalmarin unionin kuningatar Margareeta, joka kuoli vuonna 1412. Suku sammui miehenpuolelta vuonna 1375 Tanskan kuningas Valdemar Atterdagiin ja  Sönderjyllandin herttua Henrikiin.

## Lähteet
David Bueso

**David Bueso Guerrero** (s. 5. toukokuuta 1955) on hondurasilainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edusti maajoukkuetasolla Hondurasia MM-kilpailuissa 1982.

## Lähteet
Jaime Villegas

**Jaime Enrique Villegas Roura** (s. 5. heinäkuuta 1950 La Ceiba, Honduras) on hondurasilainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.

Villegas edusti koko 18-vuotisen ammattilaisuransa ajan CD Españaa. Hän pelasi Hondurasin A-maajoukkueessa 32 ottelua ja kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1982.

## Lähteet
Fernando Bulnes

**Fernando Bulnes** (s. 21. lokakuuta 1946 Lamaní, Comayagua, Honduras) on hondurasilainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pituudeltaan 169-senttimetrinen.

Bulnes edusti seurajoukkuetasolla Pumas UNAH:ia ja Olimpiaa. Hän edusti Hondurasin maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1982 ja pelasi kahdessa ottelussa.

## Lähteet
Giuliano Cesarini

**Giuliano Cesarini** (1398–1444), oli roomalainen kardinaali.

Cesarini kuului vanhaan ja arvostettuun, mutta köyhtyneeseen roomalaiseen sukuun ja herätti kuurian huomion humanistina ja oikeustieteen opettajana Padovassa. Hänen ystäviään olivat Nicolaus Cusanus, Dominico Capranica ja Gregor Heimburg. Paavi Martinus V teki hänestä kardinaalin vuonna 1426 ja Eugenius IV ylensi hänet Frascatin kardinaalipiispaksi. Hänen laintuntemuksensa ja diplomaatin kykynsä tekivät hänet soveliaaksi hienovaraisuutta vaativiin tehtäviin. Hussilaiskysymys uskottiin hänelle ja hän saapui Böömiin ristiretkeläisarmeijan kanssa, mutta armeija lyötiin vuonna 1431 ja kardinaali pakeni häpeällisesti. Vuosina 1431–1438 hän toimi Baselin kirkolliskokouksen puheenjohtajana huomattavalla taidolla. Hän esiintyi ensin konsiliaristisen teorian kannattajana, mutta kirkolliskokouksen edetessä siirtyi yhä enemmän paavi Eugenius IV:n puolelle. Vuosina 1438 ja 1439 hänellä oli merkittävä osuus Ferraran ja Firenzen kirkolliskokouksen unionidekreetissä. Pian sen jälkeen hän meni Unkariin sovittelemaan kruununperimyskiistoja ja yllyttämään kuningas Vladislavia sotaan turkkilaisia ​​vastaan. Hän onnistui, ja sota syttyi vuonna 1443, mutta Vladislav lyötiin ja surmattiin Varnassa 10. marraskuuta 1444, ja Cesarini myös menehtyi yrittäessään paeta; hänet todennäköisesti murhattiin ja ryöstettiin hänen yrittäessään ylittää Tonavan.

## Lähteet
Ramón Maradiaga

**Ramón Enrique Maradiaga Chávez** (s. 30. lokakuuta 1954 Amapala, Valle, Honduras) on hondurasilainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 169-senttimetrinen ja toimii nykyään valmentajana.

Maradiaga edusti pelaajana seurajoukkuetasolla Motaguaa, Tenerifeä, Águilaa ja Real Españaa. Hän pelasi Hondurasin A-maajoukkueessa 47 ottelua ja teki yhden maalin. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1982 ja kesäolympialaisissa 2000.

## Lähteet
Martín Campaña

**Martín Campaña** (s. 29. toukokuuta 1989 Maldonado, Uruguay) on uruguaylainen jalkapallomaalivahti. Hän on pituudeltaan 186-senttimetrinen ja on ollut ilman seuraa heinäkuusta 2024.

Campaña on edustanut urallaan lukuisia uruguaylaisseuroja ja hieman muiden maiden seuroja. Merkittävimpänä hän on edustanut CA Independienteä, jonka kanssa hän on voittanut kerran sekä Copa Sudamericanan että Copa Suruga Bankin. Hän on pelannut yli sata liigaottelua Saudi-Arabian Valioliigassa ja Argentiinan Primera Divisiónissa.

Campaña liittyi Uruguayn A-maajoukkueeseen toukokuussa 2016. Hän on edustanut joukkuetta MM-kilpailuissa 2018 ja kesäolympialaisissa 2012.

## Lähteet
Hirvieläinten näivetystauti

**Hirvieläinten näivetystauti** eli *CWD* () on tarttuva sienimäinen aivosairaus, jonka aiheuttavat prionit. Aiemmin tautia on todettu vain Pohjois-Amerikan hirvieläimissä. Tautia ei ole todettu alle vuoden ikäisillä eläimillä, ja se tarttuu hitaasti. Suomessa on todettu yksi tapaus, vuonna 2018 Kuhmossa löydettiin tautiin kuollut hirvi.

## Lähteet
Francisco Olazar

**Francisco Olazar** (10. heinäkuuta 1885 Quilmes, Buenos Airesin maakunta, Argentiina – 21. syyskuuta 1958) oli argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän toimi myös Argentiinan maajoukkueen valmentajana MM-kilpailuissa 1930.

Olazar edusti koko 13-vuotisen pelaajauransa Racing Clubia. Hän pelasi Argentiinan maajoukkueessa kuusi ottelua Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa 1916.

## Lähteet
Juan José Tramutola

**Juan José Tramutola** (21. lokakuuta 1902 La Plata, Buenos Airesin maakunta, Argentiina – 30. marraskuuta 1968) oli argentiinalainen jalkapallovalmentaja. Hän valmensi maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1930.

## Lähteet
Jorge Sarmiento

**Jorge Sarmiento** (2. marraskuuta 1900 Lima, Peru – 20. helmikuuta 1957) oli perulainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän liittyi Perun A-maajoukkueeseen marraskuussa 1927 ja kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1930, mutta ei pelannut yhdessäkään ottelussa.

## Lähteet
Sumiainen (järvi)

**Sumiainen** eli **Sumiaisjärvi** on Äänekoskella entisen Sumiaisten kunnan alueella sijaitseva Keiteleen järvimäinen allas.

Sumiaista kutsutaan usein järveksi, mutta viranomaistiedoissa se luetaan Ala-Keiteleen osaksi. Sumiaisen pinta on samalla korkeudella (99,5 metriä mpy.) kuin Keiteleen, ja niitä yhdistää lyhyt Kuokanjoki.

## Nimi
Sumiaisen eli Sumiaisjärven nimen taustalla on todennäköisesti sana ’sumu’ tai ’sumea’, viitaten järvisen seudun sumuisuuteen. Sumiaisten kylä ja kunta on nimetty järven mukaan. Ensimmäinen maininta nimestä (muodossa *Sumiais*) on vuodelta 1442. Järven vanhoja rinnakkaisnimiä ovat *Iso-Vanki* ja *Vanginselkä*.

## Maantietoa
Sumiaisen pinta-ala on 7,41 neliökilometriä. Se sijaitsee Keiteleen kaakkoisosassa, ja sen erottaa muusta Keiteleestä Kuokanniemen sekä toisen nimettömän niemekkeen muodostama kannas, jonka keskeltä Kuokanjoki kulkee. Sumiaisten kirkonkylä sijaitsee järven luoteispäässä, ja pienempiä asutuksen keskittymiä ovat Mäkelänkylä lännessä sekä Taipaleenkylä idässä lähellä Konneveden rajaa. Järvessä on yhdeksän saarta, joista suurin on Haapasaari sen keskiosassa. Haapasaari on myös saarista ainoa, jossa on loma-asuntoja.

## Luontoarvoja
Järven eteläpäässä Kytänlahden ja Kolunlahden välissä sijaitseva Kytänneva muodostaa läheisen Kalajärven kanssa 209 hehtaarin laajuisen Natura 2000 -suojelualueen. Kytänneva on nimensä mukaisesti tyypiltään tulvavaikutteista nevaa, mutta suon läpi kulkevan Kolunjoen ympärillä on myös rämettä. Suota on ojitettu jonkin verran Kolunjoen suunnalta, josta huolimatta alue ei ole juurikaan kuivunut.

Sumiaiseen on istutettu taimenta. Koska sen ja Keiteleen välillä on esteetön yhteys, suurin osa istutetuista taimenen poikasista on vaeltanut varsinaisen Keiteleen puolelle.

## Vesistösuhteet
Järveen laskee idästä Kalajärven laskujoki Myllyjoki, etelästä Lahnasen laskujoki Kolunjoki sekä lännestä Ilojärven laskujoki Ilojoki. Sumiaisen vedet laskevat Keiteleeseen noin 3,5 metrin pituista Kuokanjokea pitkin.

## Lähteet
Demetrio Neyra

**Demetrio Neyra** (15. joulukuuta 1908 Lima, Peru – 27. syyskuuta 1957) oli perulainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Neyra edusti seurajoukkuetasolla Alianza Limaa ja Deportivo Municipalia. Hän liittyi Perun A-maajoukkueeseen heinäkuussa 1930 ja kuului joukkueen kokoonpanoon saman vuoden MM-kilpailuissa, jossa hän pelasi kahdessa ottelussa.

## Lähteet
Julio Lores

**Julio Lores** (15. syyskuuta 1908 Huaral, Liman alue, Peru – 15. heinäkuuta 1947) oli perulais-meksikolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Lores edusti koko yhdeksänvuotisen ammattilaisuransa meksikolaista Necaxaa. Hän edusti sekä Perun että Meksikon A-maajoukkueita. Hän edusti ensin mainittua MM-kilpailuissa 1930, jossa hän pelasi kahdessa ottelussa.

## Lähteet
Plácido Galindo

**Plácido Galindo** (9. maaliskuuta 1906 Lima, Peru – 22. lokakuuta 1988) oli perulainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän oli pituudeltaan 168-senttimetrinen.

Galindo edusti koko yhdeksänvuotisen ammattilaisuransa Universitariota. Hän liittyi Perun A-maajoukkueeseen heinäkuussa 1930 ja pelasi kaksi ottelua saman vuoden MM-kilpailuissa.

## Lähteet
Alberto Denegri

**Alberto Denegri** (7. elokuuta 1907 Lima, Peru – 18. toukokuuta 1973) oli perulainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Denegri edusti koko seitsenvuotisen ammattilaisuransa Universitariota. Hän liittyi Perun A-maajoukkueeseen heinäkuussa 1930 ja pelasi kaksi ottelua MM-kilpailuissa 1930. Lisäksi hän pelasi kesäolympialaisissa 1936.

## Lähteet
Juan Valdivieso

**Juan Valdivieso** (6. toukokuuta 1910 Lima, Peru – 2. toukokuuta 2007) oli perulainen jalkapallomaalivahti.

Valdivieso edusti koko kolmetoistavuotisen ammattilaisuransa Alianza Limaa. Hän liittyi Perun A-maajoukkueeseen heinäkuussa 1910 ja pelasi joukkueessa kymmenen ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon sekä MM-kilpailuissa 1930 että kesäolympialaisissa 1936.

## Lähteet
Călin Georgescu

**Călin Georgescu** on romanialainen poliitikko ja presidenttiehdokas.

Taustaltaan Georgescu on yliopiston professori ja kestävään kehitykseen erikoistunut kansainvälinen konsultti. Hän on toiminut muun muassa Romanian kansallisen kestävän kehityksen keskuksen johtajana ja korkeissa YK-viroissa.

Georgescu oli vuoteen 2022 asti laitaoikeistolaisen AUR-puolueen jäsen ja puolueen pääministeriehdokas vuonna 2021. Erottuaan puolueesta hän asettui itsenäisenä ehdokkaana ehdolle Romanian presidentinvaalissa vuonna 2024. Hän voitti vaalien ensimmäisen kierroksen saatuaan 23 prosenttia äänistä. Romanian perustuslakituomioistuin kuitenkin mitätöi kierroksen, koska Romanian tiedustelun mukaan valtiollinen toimija oli vaikuttanut vaaleihin tukemalla Georgescua sosiaalisessa mediassa. Georgescu pitää syytöksiä Romanian valtion yrityksenä estää hänen valintansa presidentiksi. Maaliskuussa 2025 Romanian vaaliviranomaiset eväsivät Georgescun asettumisen ehdolle toukokuussa uusittavalle presidentinvaalin ensimmäiselle kierrokselle.

Georgescua on luonnehdittu uskonnolliseksi, laitaoikeistolaiseksi ja kansallismieliseksi. Vaalikampanjassaan syksyllä 2024 Georgescu keskittyi sosiaaliseen mediaan ja käsitteli Romanian kasvavia asumiskustannuksia. Hän haluaa vähentää Romanian tuontiriippuvuutta, tukea maanviljelijöitä sekä lisätä kotimaisen ruuan ja energian tuontantoa. Georgescu on arvostellut Euroopan unionia ja Natoa siitä, etteivät ne edusta Romanian intressejä. Hän on syyttänyt amerikkalaisia sotilasyhtiöitä Ukrainan sodan manipuloimisesta sekä arvostellut Yhdysvaltain Romaniaan sijoittamaa ohjuspuolustusjärjestelmää vastakkainasetteluksi. Hän on myös kutsunut Venäjän kulttuuria itselleen läheiseksi ja Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia isänmaalliseksi.

## Lähteet
Kansallinen Liittoneuvosto

**Kansallinen Liittoneuvosto** oli Pekka Siitoimen ja Väinö Kuisman 1994 Vehmaalla perustama suomalaisten uusnatsiryhmien katto-organisaatio. Kansallisesta Liittoneuvostosta tehtiin dokumentti *Sieg Heil Suomi*.

## Ideologia
Kansallinen Liittoneuvosto oli avoin uusnatsijärjestö, kuten kaikki jäsenryhmät. Kansallinen Liittoneuvosto sekoitti myös natsismia ja okkultismia. Siitoin oli kuuluista satanisti, Kuisma harrasti suomalaista uuspakanuutta ja Arjalaisen Veren Liitto harjoitti esoteerisia veriseremonioita.

## Organisaatiot
Kansallisen Liittoneuvoston jäsenet olivat Kansallis-Demokraattinen Puolue jota johti Pekka Siitoin, Arjalainen Germaaniveljeskunta jota johti Väinö Kuisma, Arjalaisen Veren Liitto, jota johti Kristian Arje, ja Suomen Kansallinen Rintama, jota johti Kai Aalto. Liittoneuvosto käytti symbolinaan kalevalaista ”runolaulajien käsiä”.

## Vaalit
Vuonna 1996 Siitoin pyrki Naantalin kaupunginvaltuustoon iskulauseella ”Natsi-Siitoin valtuustoon” ja oli viidenneksi suosituin ehdokas muttei tullut valituksi D’Hondtin menetelmän takia, koska osallistui omalla listallaan. Kuisman Suomi – Isänmaa -puolue onnistui saamaan edustajan Hartolan valtuustoon.

## Viitteet
Brian Thompsonin murha

**Brian Thompsonin murha** tapahtui 4. joulukuuta 2024 New Yorkissa klo 6.45 paikallista aikaa. Thompson oli UnitedHealthcare-yhtiön toimitusjohtaja. Murha aloitti Yhdysvalloissa viisi päivää kestäneen etsintäkuulutuksen.

Maanantaina 9. joulukuuta 2024 Luigi Mangione pidätettiin epäiltynä Thompsonin murhasta. Silminnäkijä oli tunnistanut Mangionen etsintäkuulutuksista. Poliisi löysi Mangionen halllusta useita väärennettyjä henkilötodistuksia sekä Thompsonin murhassa käytetyn kaltaisen aseen. Mangionella oli mukanaan kolmen sivun käsinkirjoitettu manifesti. Häntä vastaan nostetussa syytteessä on 11 syytekohtaa.

## Reaktiot

Thompsonin murhaan esitetyt reaktiot sosiaalisessa mediassa olivat laajalti positiivisia. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* mukaan murha on myös paljastanut yhdysvaltalaisten vihan maansa terveydenhuoltojärjestelmää kohtaan. UnitedHealthcare on toistuvasti estänyt ihmisiä pääsemästä terveydenhoitoon, mitä myös lainsäätäjät ja viranomaiset ovat arvostelleet.

Luigi Mangionea on luonnehdittu sankariksi, ja hänen oikeudenkäyntikulujaan varten on kerätty joukkorahoituksella 100&nbsp;000 dollaria.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Meduusalla ei ole sydäntä

**Meduusalla ei ole sydäntä** on Tuukka Temosen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draamaelokuva vuodelta 2025. Elokuvan pääosia näyttelevät Helga Temonen, Olga Temonen, Eeva Eloranta, Konsta Hietanen, Hilma Temonen ja Elo Paulorinne.

Elokuvan teemana on, voiko menneisyyden traagisista tapahtumista selvitä koskaan ja onko ihmisellä, joka on tehnyt rikoksista pahimman, mahdollisuus saada koskaan anteeksi.

## Vastaanotto
*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]* Tero Kartastenpää kirjoitti, että ”Temonen yllättää perheensä voimin tehdyllä isädraamalla”. Elokuva ”pohtii eettisesti vaikeaa sukulaissuhdetta. Tuukka Temonen on unohtanut kikkailut, ja siksi terapiaelokuva toimii”. ”Draama kolmen naisen perheestä nousee tekijänsä parhaimmistoon. Se on hillitty kuvaus eettisesti hankalasta sukulaisuudesta.” Ja kuvaaja ”Antti Ruusuvuori seuraa tilanteita rennoissa pitkissä kuvissa. Tarkennusta hakevat tiukat lähikuvat eivät häiritse kuten edellisissä temosissa. Erikoisotot eivät kikkaile vaan luotaavat tilaa, henkistä ja fyysistä.” Päänäyttelijöistä Kartastenpää toteaa, että ”yleensä ei ole hyvä idea tehdä näyttelijöiden elokuvaa kotivoimin, mutta oikean äidin ja tyttären – Olga ja Helga Temosen – väleissä on korvaamatonta luontevuutta.”

*[[Episodi (lehti)|Episodissa]]* Hannu Liekso totesi, että elokuva on ”Tuukka Temosen tähän mennessä hallituin elokuva, ja siitä on hänelle annettava tunnustus. Elokuvallisesti se myös näyttää hänen parhaalta itsetuotetulta työltään. Tästä kiitos kuuluu paljolti kuvaaja Antti Ruusuvuorelle.” Näyttelijöistä Liekso kertoi, että ”päähenkilöä esittävä [--] Helga Temonen näyttelee hienosti ja pystyy kannattelemaan tarinaa nuoresta iästään huolimatta. Erittäin kokenut Eeva Eloranta tekee takuuvarmaa työtä isoäitinä ja sopii rooliinsa täydellisesti.

*[[Karjalainen (sanomalehti)|Karjalaisessa]]* Jussi Virratvuori arvioi, että ”käsikirjoitukseen, dramaturgiaan sekä henkilöohjaukseen Tuukka Temonen olisi – jälleen kerran – kaivannut auttavaa kättä ja konsultoivaa mieltä. Nyt draamassa on monia turhia juonikuviota ja kohtauksia, jotka syövät sekä aikaa että tilaa itse perusteemoilta. Draaman jännite katkeaa liian monta kertaa.”

### Arvostelutähdet
*  *[[Helsingin Sanomat]]*, Tero Kartastenpää
*  *[[Episodi (lehti)|Episodi]]*, Hannu Liekso
*  *[[Karjalainen (sanomalehti)|Karjalainen]], Jussi Virratvuori*
*  ''Seiska'', Tuomas Riskala
*  ''FilmFin'', Jussi U. Pellonpää

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Meduusalla ei ole sydäntä -elokuvan traileri Youtubessa.
Yksi tuhannesta

**Yksi tuhannesta** () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Lionel Whiten vuoden 1955 rikosromaani. Se kertoo tarinan Johnny Claysta ja hänen värväämästä joukosta, jotka aikovat toteuttaa viimeiseen asti yksityiskohtaisesti hiotun kahden miljoonan dollarin ryöstön laukkaradalle. Uolevi Maajärven suomennos ilmestyi vuonna 1964 osana Vaasa Oy:n julkaisemaa Ilves-sarjaa.

Kirjan pohjalta Stanley Kubrick ohjasi vuonna 1956 elokuvan *[[Peli on menetetty]]* (*The Killing*).

## Lähteet
Asevelimerkki

**Asevelimerkki** on tietyn sotilaallisen yksikön käyttämä epävirallinen tunnus. Toisinaan niitä teetetään jo sodan aikana, toisinaan sodan jälkeen. Asevelimerkkejä kutsutaan myös **rähinäremmimerkeiksi**. Merkkejä nimittäin pidetään usein komentovyössä. 

Suomessa asevelimerkit ovat olleet osa sotilasasuja, mutta niitä on myös käytetty siviilivaatteissa esimerkiksi silloin, kun tilanne on ollut siihen sopiva. Suomeen asevelimerkit tulivat Saksan armeijan vaikutuksesta. Merkkejä on talvisodan ja erityisesti jatkosodan ajalta, ja osa sotilaista kantoi talvisodan merkkejä jatkosodassa. Jatkosodan asemasotavaiheen aikana merkkejä suunniteltiin paljon, koska tällaiselle työlle oli aikaa.

Asevelimerkit ovat myös keräilykohteita.

## Katso myös

* Faleristiikka
* Kunniamerkki

## Kirjallisuutta

* 

## Lähteet
Orenda

**Orenda** on Pirjo Honkasalon ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 2025. Elokuvan on käsikirjoittanut Pirkko Saisio. Elokuvan pääosia näyttelevät Alma Pöysti, Pirkko Saisio, Luca Leino, Hannu-Pekka Björkman, Mikko Kauppila ja Tambet Tuisk. Elokuvassa leskeksi jäänyt oopperalaulaja Nora saapuu saarelle tapaamaan kirkosta vieraantunutta pappia Nataliaa, joka on eristäytynyt samalle saarelle. Kahden naisen kohtalot kietoutuvat toisiinsa tutkien syyllisyyden ja armon teemoja. 

*Orenda* sai maailmanensi-iltansa International Film Festival Rotterdamin Big Screen -kilpasarjassa tammi-helmikuussa 2025. Elokuva valittiin Göteborgin elokuvafestivaalin Nordic Competition -sarjaan kilpailemaan parhaan pohjoismaisen elokuvan Dragon Award -palkinnosta. Elokuvan levitti Suomen elokuvateattereihin B-Plan Distribution.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Orenda''-elokuvan traileri Youtubessa
Lương Cường

**Lương Cường** (s. 15. elokuuta 1957) on vietnamilainen kenraali, josta tuli Vietnamin presidentti 21. lokakuuta 2024 alkaen. Hänestä tuli Vietnamin neljäs presidentti kolmen vuoden sisällä harvinaisen poliittisen kuohunnan jälkeen maassa, joka on toipumassa vaikutusvaltaisen hallitsevan kommunistisen puolueen pääsihteerin Nguyễn Phú Trọngin kuolemasta.

Cườngin edeltäjä Tô Lâm pysyi presidenttinä vielä senkin jälkeen, kun hänet nimitettiin virallisesti puolueen pääsihteeriksi elokuussa 2024. Pääsihteerin rooli on Vietnamin vaikutusvaltaisin asema, kun taas presidentin virka on enimmäkseen seremoniallinen ja siihen kuuluu tapaamisia ulkomaisten arvohenkilöiden kanssa.

Cường on sanonut harjoittavansa ulkopolitiikkaa, joka pyrkii itsenäisyyteen ja rauhaan ja edistää Vietnamia "ystävänä, luotettavana kumppanina, aktiivisena ja vastuullisena kansainvälisen yhteisön jäsenenä".

## Lähteet
Tô Lâm

**Tô Lâm** (s. 10. heinäkuuta 1957) on vietnamilainen poliitikko ja entinen poliisi. Hän on toiminut Vietnamin kommunistisen puolueen pääsihteerinä elokuuta 2024 alkaen. Hän oli Vietnamin 13. presidentti toukokuusta lokakuuhun 2024. Yli 40 vuotta Vietnamin poliisissa toiminut Lâm toimi yleisen turvallisuuden ministerinä vuodesta 2016 vuoteen 2024, kunnes hänet valittiin presidentiksi.

## Lähteet
Võ Thị Ánh Xuân

**Võ Thị Ánh Xuân** (s. 8. tammikuuta 1970) on vietnamilainen poliitikko ja opettaja. Xuân on tällä hetkellä Vietnamin kommunistisen puolueen 13. keskustoimeenpanevan komitean jäsen, Vietnamin sosialistisen tasavallan varapresidentti, maakunnan kansalliskokouksen valtuuskunnan 15. kansalliskokouksen edustaja An Giang. Xuân on Vietnamin historian nuorin varapresidentti.

## Lähde