open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Claes Rendahl

**Claes Wilhelm Rendahl** (4. huhtikuuta 1848 Ölmstad – 12. helmikuuta 1926 Karlstad) oli ruotsalainen urkuri, musiikkipedagogi ja säveltäjä.

Rendahlin vanhemmat olivat urkuri Lars Johan Rendahl ja tämän vaimo Anna Johannesdotter. Rendahl kuului kirkkomuusikkosukuun, jonka jäseninä oli ollut kanttoreita ja lukkareita Smålandin ja Itä-Götanmaan seurakunnista 1700-luvun puolestavälistä lähtien. Rendahl sai varhaista musiikkikasvatusta isältään. Sitten hän opiskeli Linköpingin tuomiokirkon urkuri C. A. Hagströmin johdolla. Isänsä kuoltua Rendahl toimi tilapäisesti tämän urkurinvirassa ja jatkoi samanaikaisesti musiikin opiskelua Jönköpingissä Gustaf Wilhelm Heintzen sekä sotilassoittokunnan kersantti Qvarnströmin johdolla. Vuonna 1867 Rendahl pääsi Tukholman kuninkaalliseen musiikkikorkeakouluun. Siellä hänelle opetti urkujensoittoa Gustaf Mankell. Rendahl valmistui urkurin ja koulun kanttorin pätevyyksillä jo samana lukuvuonna, minkä ilmeisesti mahdollistivat aiemman koulutuksen tuomat hyvät valmiudet. Rendahl kuitenkin jatkoi opintojaan ja sai musiikkijohtajan pätevyyden vuonna 1871. Hän sai myös useita erikoisdiplomeja ja esiintyi lukuisten Tukholman orkestereiden kanssa. Vuonna 1873 Rendahl aloitti työskentelyn musiikin opettajana oppilaitoksissa Karlstadissa. Pian hän aloitti tilapäisen työskentelyn Karlstadin tuomiokirkon urkurina, ja vuonna 1877 hän sai vakituisen viran. Vuonna 1890 Rendahl sai nimityksen Karlstadin musiikkiseuran kapellimestariksi.

Rendahl työskenteli loppuelämänsä ajan Karlstadissa ja sai luvan urkurin ja kanttorin pätevyyksien myöntämiseen Karlstadissa. Hän sai mainetta laajemminkin Ruotsissa ja tuli tunnustetuksi yhtenä maan johtavista urkureista. Vuonna 1884 Rendahl sai *[[Svensk Musiktidning]]in* sävellyskilpailussa palkinnon pianoteoksellaan *7 melodiska tonstycken*. Siitä tuli myös hänen ensimmäinen julkaistu teoksensa. Rendahl julkaisi vuonna 1889 revisoidun painoksen Haeffnerin virsikirjasta. Vuonna 1901 hänet valittiin perustetun Ruotsin urkuri- ja kanttoriliiton ensimmäiseksi puhemieheksi. 1910–1920-luvuilla Rendahl osallistui aktiivisesti Ruotsin kirkon muodostamiin komiteoihin kirkkomusiikin uudistamiseksi. Reformin tuloksena syntyi muun muassa vuoden 1921 virsikirja.

Rendahlin sävellystuotanto on suhteellisen suppea ja enimmäkseen ennen vuotta 1900 luotu. Omistautuminen kirkkomusiikille sekä työt urkurina ja opettajana todennäköisesti rajoittivat Rendahlin mahdollisuuksia sävellysten tekemiseen. Hänen urkuteoksiaan julkaistiin sekä ruotsalaisissa että kansainvälisissä kokoelmissa. Hänen urkuteoksiinsa kuuluu *Johdanto ja fuuga* (Es-duuri). Rendahl julkaisi myös laulukokoelman *Sju viser på varmlandske tongmåle*. Hän sävelsi lisäksi muun muassa kantaatteja. Rendahlin tyylin juuret olivat varhaisromantiikassa eivätkä häneen juurikaan vaikuttaneet 1800-luvun jälkipuoliskon suuntaukset. Rendahl sai Vasa-ritarikunnan ritarinarvon vuonna 1897 ja Litteris et artibus -mitalin vuonna 1922. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 1900. Rendahl oli Ragnar Rendahlin isä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Olavin suku

**Olavin suku** oli Tanskassa 900-luvun alkupuolella hallinnut suku. Sen perustajana pidetään Olavi Röyhkeää, joka saapui Ruotsista ja syrjäytti Helgen. Noin vuonna 916 Tanskaan saapui Hardeknud, joka syrjäytti Olavin suvun ja nousi itse valtaistuimelle. Hardeknudin poika oli ensimmäinen koko Tanskaa hallinneena pidetty Gorm Vanha.

## Jäsenet
* Olavi Röyhkeä, Tanskassa kuningas 900-luvun alussa
* Gyrd ja Gnupa, Olavin pojat, kuninkaita isänsä jälkeen
* Sigtrygg Gnupasson, Gnupan poika, kuningas ainakin osassa Tanskassa vuoteen 934 asti.

## Katso myös
* Luettelo varhaisista Tanskan hallitsijoista
Sigurd Käärmesilmä

**Sigurd Käärmesilmä** (muinaisnorjaksi: Sigurðr ormr í auga, englanniksi: Sigurd Snake-in-the-eye) oli puolilegendaarinen viikinkisoturi ja Tanskan kuningas 800-luvun loppupuolella. Useiden saagalähteiden ja Skandinavian historian 1100-luvulta ja myöhemmin mukaan hän oli yksi legendaarisen viikinki Ragnar Lodbrokin ja tämän vaimon, Áslaugin, pojista. Norjan kuninkaiden keskiaikaisessa sukuluetteloissa häntä pidetään Harald Kaunotukan esi-isänä.

Merkittävimpiä Sigurdista kertovia lähteitä ovat Saxo Grammaticuksen *[[Gesta Danorum]]* ja *[[Ragnarr Karvahousun saaga|Ragnar Lodbrokin ja hänen poikiensa saaga]]*.

Hänen poikansa Hardeknud oli ilmeisesti ensimmäisen koko Tanskaa hallinneen Gorm Vanhan isä. 

## Katso myös
* Luettelo varhaisista Tanskan hallitsijoista
* Luettelo Tanskan kuninkaista

## Lähteet
* *The Saga of Ragnar Lodbrok and His Sons*
* *The Danish History of Saxo Grammaticus*, Book 9
* McGuigan, Neil (March 2015). "Ælla and the Descendants of Ivar: Politics and Legend in the Viking Age". Northern History. 52 (1): 20–34. doi:10.1179/0078172X14Z.00000000075. S2CID 161252048. Retrieved December 15, 2016.
* Lunga, Peter. "Hardeknud – av England og Danmark" [Harthacnut – of England and Denmark]. *Store norske leksikon* (in Norwegian). Retrieved December 15, 2016.
Main Park

**Main Park** on laskettelupuisto Mammoth Mountainin talviurheilukeskuksessa Mammoth Lakesissa Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Main Parkissa on järjestetty freestylehiihdon ja lumilautailun maailmancupin lumikouru- ja slopestylekilpailuja.

Lisäksi Mammoth Mountainilla on laskettu alppihiihdon maailmancupin naisten pujottelu- ja supersuurpujottelukilpailuja.

## Lähteet
*Mountain Report | Mammoth Mountain mammothmountain.com 
*Winter Trail map | Mammoth Mountain mammothmountain.com 
*Results – Mammoth Mountain fis-ski.com 
*Freeski Results – Mammoth Mountain fis-ski.com 
*Snowboard Results – Mammoth Mountain fis-ski.com
Ukrainan valtion tilastopalvelu

**Ukrainan valtion tilastopalvelu** (, lyhennys **Deržstat** tai **Deržstat Ukrajiny** tai websivun mukaisesti **Ukrstat**) on Ukrainan valtion ylläpitämä julkinen, kansallinen tilastokeskus. Se toimii hallinnollisesti Ukrainan talouskehitys- ja kauppaministeriön alaisuudessa.  Se tuottaa virallista tilastotietoa Ukrainasta kansalliseen ja kansainväliseen käyttöön. Deržstatin päätoimipaikka on Kiovassa, mutta tilastopalvelulla on myös alueellisia toimipisteitä.

Ukarinan kansallisen tilastopalvelun historia alkaa vuodesta 1920, jolloin perustettiin Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan tilastollinen keskustoimisto (). Sittemmin Ukrainan tilastopalvelu on muuttunut ja nimetty useasti uudelleen. Nykyinen nimi on vuodelta 2010. 2020-luvulle tultaessa tilastointitapoja kehitetty kansainvälisten käytäntöjen mukaisiksi. Tilastotiedon tuotantojärjestelmää on vuodesta 2019 lähtien yhtenäistetty Euroopan unionin toimintatapoja vastaavaksi. Myös tilastopalvelua ohjaavaa lainsäädäntöä ajantasaistettiin vuonna 2022. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ukrainan kansallisen tilastopalvelun kotisivut  (ukrstat.gov.ua)
*Про затвердження Положення про Державну службу статистики України (Ajantasainen laki Ukrainan valtion tilastopalvelusta)  (zakon.rada.gov.ua)
Juha-Matti Ranta

**Juha-Matti Ranta** (s. 22. marraskuuta 1982 Kempele) on suomalainen entinen pesäpalloilija joka on pelaajauransa jälkeen toiminut pelinjohtajana. Pelaajaurallaan Superpesiksessä Ranta edusti Oulun Lippoa ja Imatran Pallo-Veikkoja. Hänen kasvattajaseuransa on Kempeleen Kiri. Hän pelasi lyöjäjokerina. Ranta pelasi 30 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria, 26 tavallista juoksua, toi seitsemän juoksua ja keräsi 96 kärkilyöntipistettä. Ranta pelasi 20 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja 17 tavallista juoksua, toi kahdeksan juoksua ja keräsi 82 kärkilyöntipistettä. Ranta toimi pelaajauransa jälkeen Kempeleen Kirin miesten Superpesis-joukkueen pelinjohtajana kauden 2016 ja osan kaudesta 2017.

## Lähteet
Moldovalainen keittiö

**Moldovalainen keittiö** () on ottanut vaikutteita suuremmilta naapureiltaan kuten Romaniasta, Venäjältä ja Turkista. Erityisesti romanialaisen keittiön kanssa on paljon yhtäläisyyksiä, minkä vuoksi moldovalaista keittiötä voidaan pitää romanialaisen keittiön variaationa.

## Raaka-aineita
Moldovan pinta-alasta 3/4 on mustamullan peitossa ja on erittäin hedelmällistä. Monet moldovalaiset ovat ylpeitä kotona kasvatetuista vihanneksista ja pitävät kasvimaata. Näiden lisäksi myös perunat, lihat ja kermaviili ovat yleisiä raaka-aineita.

Ennen maissin saapumista Amerikasta, Moldovassa syötiin paljon hirssiä. Näistä valmistettu mămăligă on moldovalaisten perusruokaa, jota voidaan syödä lähes minkä tahansa kanssa. Ylijääneestä mămăligăsta voidaan tehdä myös leipää tai kakkuja.

Vihannesten ja hedelmien (jopa vesimelonien) säilöminen on suosittua ja keino nauttia niistä talven aikana.

## Ruokalajeja

## Juomat

Suosittuja alkoholittomia juomia ovat maito, vesi ja tee. Käymisteitse valmistetaan myös kvassia ja mustia.

Moldovan maaperä soveltuu hyvin viininviljelyyn ja maassa on viljelty viiniä 8000 vuotta. Maailman suurin viinikellari, jossa on yli 1,5 miljoonaa viinipulloa, sijaitsee Mileștii Micin kaupungissa Keski-Moldovassa. Muita suosittuja alkoholijuomia ovat rakia ja luumuista tehty țuică.

## Lähteet
Alleghe Boardercross

**Alleghe Boardercross** on laskettelupuisto Ski Civettan talviurheilukeskuksessa Alleghessa Italiassa.

Siellä järjestettiin ensimmäiset freestylehiihdon maailmancupin skicrosskilpailut helmikuussa 2024.

## Lähteet
*Ski Civetta alleghefunivie.com 
*Alleghe Boardercross alleghefunivie.com 
*Map of slopes in Civetta dolomitisuperski.com 
*Ski Civetta – Ski map dolomitisuperski.com 
*Skicross Results – Alleghe fis-ski.com 

### Viitteet
D-molliasteikko

**D-molliasteikko** on d-sävelestä alkava sävelasteikko, jonka luonnolliseen variaatioon kuuluvat sävelet d, e, f, g, a, b, c ja d. Sen rinnakkaissävellaji on F-duuri ja muunnossävellaji D-duuri.

## Variaatioita
* **Melodinen molli**: d, e, f, g, a, h, cis, d
* **Pentatoninen molli**: d, f, g, a, c, d
* **Harmoninen molli**: d, e, f, g, a, b, cis, d

## D-mollin etumerkintä eri nuottiavaimilla
### Neljällä yleisimmällä avaimella
{ \new Staff \with{ \magnifyStaff #3/2 } > }

Neljällä yleisimmällä nuottiavaimella (diskantti-, altto-, tenori- ja bassoavain) on vakiintuneet standardit, miten niille kirjoitetaan etumerkit. D-mollin etumerkit kirjoitetaan niille ylläolevin tavoin.

## Asteikkoon säveliä käyttäviä sointuja eri  sointuasteilla

;nelisoinnut

## Tunnettuja teoksia D-mollissa

* Wham! – Careless Whisper
* Alice Cooper – Poison
* Pearl Jam – Once
* Avenged Sevenfold – Shepherd Of Fire
* Felix Mendelssohn Bartholdy – Pianotrio nro. 1
* Wolfgang Amadeus Mozart – Requiem
* Joseph Haydn – Sinfonia nro. 80

## Lähteet
Sigtrygg-riimukivet

**Sigtrygg-riimukivet** ovat kaksi riimukiveä, jotka Tanskan kuningas Sigtrygg Gnupassonin äiti, Astrid, pystytti poikansa muistoksi tämän kuoleman jälkeen. Kivet on merkitty riimutekstien tietokantaan tunnuksilla DR 2 ja DR. Riimukivet löydettiin Schleswig-Holsteinista Saksasta. Tämä alue oli viikinkiajalla osa Tanskaa. Riimukivet ovat Aadam Bremeniläisen kertomusten kanssa todiste Olavin suvun vallasta Tanskassa. Riimut on kaivettu kiviin vuoden 934 jälkeen.

## Kirjoitus
Muinaisnorja

: A *Asfriþr gærþi kumbl þøsi, dottiR Oþinkors, æft Sigtryg kunung,*
: B *sun sin ok Gnupu.*
: C *Gormʀst runaʀ.*

:
Moldovan itsenäisyyspäivä

**Moldovan itsenäisyyspäivä** () on vuosittain Moldovassa juhlittava kansallispäivä. Sitä vietetään 27. elokuuta. Tällöin juhlistetaan 27. elokuuta 1991 Chișinăussa annettua itsenäistymisjulistusta Neuvostoliitosta. 

Moldovan tasavallan parlamentin vuonna 1991 antamassa itsenäisyysjulistuksessa Moldovan aluetta koskeneet aiemmat kansainväliset sopimukset ja säädökset vuosilta 1775, 1812, 1939, Moldovan ASNT:n perustaminen 1924, sekä Moldovan SNT:n perustaminen ja liittäminen Neuvostoliittoon 1940 todettiin laittomiksi tai päätöksinä mitättömiksi. Itsenäisyysjulistuksessa kirjattiin johdantona näkyville Chișinăun suurten kansalliskokousten ja Moldovan parlamentin päätökset vuosilta 1989-1991 romanian kielen ja latinalaisen kirjaimiston käyttöönotosta sekä Moldovan tasavallan lipun, vaakunan ja valtion nimen hyväksymisestä.

Itsenäisyyspäivä on kansallinen vapaapäivä Moldovassa. Joulupäivän ohella se vuoden harvoja päiviä, jolloin kaupat ovat tasavallassa kiinni.

## Lähteet
Anatolian esihistoria

**Anatolian esihistoria** kertoo Anatolian niemimaalla esihistorian aikana esiintyneistä ilmiöistä. Varhaisimmat asumukset Anatolian niemimaalla olivat Burdurjärven seudulla sijaitsevassa Hacularissa noin 8000 eaa. Tuolloin asumukset olivat savitiilitaloja. Varhaiselta paleoliittiselta kaudelta on löydetty jäännöksiä Yarumburgain luolasta, joka sijaitsee lähellä Istanbulia. Antalyasta on löydetty kallioon tehtyjä kaiverrettuja kuvia, jotka esittävät eläimiä. Nämä kuvat ilmentävät Anatolian ihmisten olleen yhteydessä läntisen Euroopan kulttuureihin myöhäisellä paleoliittisella kaudella ja niissä on myös merkkejä ajasta, jolloin ihmiset siirtyivät luolaelämästä maanviljelyyn.

Varhainen maanviljelys eli neoliittinen kivikausi oli Anatoliassa 7300-6250 eaa. Neoliittisella kaudella maanviljelyn kehitykseen Anatoliassa vaikutti "Hedelmällisen puolikuun" maanviljelyskulttuuri. Neoliittisen ja kalkoliittisen kauden vaihteessa eräs merkittävä asutuskeskus oli Çatalhüyük, missä talot tehtiin aurinkokuivatusta tiilestä. Kalkoliittisella aikakaudella, jota kesti ajalle 3500 eaa., käytettiin metallisia aseita ja työkaluja ja lisäksi tuona aikana keramiikan valmistus vakiintui Anatoliassa. Keramiikkaesineitä koristeltiin värillisillä maaleilla. Koristeellisia kuvioita keramiikassa esiintyi erityisesti läntisessä ja keskisessä Anatoliassa sekä Kilikiassa. Pronssikaudella Anatoliassa monet rakennukset olivat linnoitettuja. Tuolta ajalta on löydetty paljon aseita, mikä viittaa erityiseen asevarusteluun. Tuona aikana Anatolian ja Kreetan välillä oli yhteyksiä, joista on merkkeinä Anatoliasta löytyneet kaksoistelat ja savisarvet. Länsi-Anatoliassa pronssikaudella merkittävässä asemassa olleita ihmisiä haudattiin monenlaisia esineitä sisältäneisiin hautoihin. Haudoissa oli joitakin rituaaliesineitä, kuten ristikkopronssikiekkoja, jotka saattoivat esittää jumalatarta. Pronssikaudella keramiikassa esiintyneet kuviot olivat enimmäkseen punaisia tai mustia, mutta jonkin verran käytettiin myös valkoista ja purppuraoranssia väriä. Pronssikauden keskivaiheilla syntyi kauppaketju, joka ulottui Ashurista Konyan tasangolle. Tuona aikana Anatoliassa liikkui assyrialaisia kauppiaita, jotka kauppasivat arvokkaita mineraaleja.

## Lähteet
Materiaali-insinöörikilta

**Materiaali-insinöörikilta ry** (lyhenne **MIK**) on Tampereen yliopiston tekniikan ja luonnontieteiden tiedekuntaan kuuluva materiaalitekniikan opiskelijoiden ainejärjestö. Kilta toimii Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan TREYn piirissä ja on myös Tampereen Teekkarit ry:n jäsen. Killan tarkoituksena on yhdistää Tampereen yliopiston materiaalitekniikan opiskelijat ja edistää materiaalitekniikan opiskelijoiden yhteistoimintaa, kehittää harrastusmahdollisuuksia sekä ajaa jäsentensä etuja opintoihin liittyvissä asioissa.

Killan tehtäviin kuuluu valvoa Materiaalitekniikkaa opiskelevien etua opintoihin liittyvissä asioissa. Vaikuttamistyötä tehdään mm. Materiaaliopin laboratorion suuntaan. Tästä esimerkkinä kiltahuoneella säännöllisesti järjestettävät opintoavautumiskahvit, joissa opiskelijat voivat esittää materiaalitekniikan laitoksen henkilökunnalle kysymyksiä ja palautetta kurssien toteutuksesta.

MIK on Tampereen Teekkarit ry:n jäsen ja Tampereen ylioppilaskunnan TREYn piirissä toimiva järjestö.

Kilta perustettiin 1993 entisen Dislokaatio ammattiainekerhon kiltauduttua. Ennen kiltautumista materiaalitekniikkaa opiskeltiin osana Koneenrakentajakiltaa (KoRK).

## Lähteet
Hard to Break

**Hard to Break** on Anna-Maija Heinosen ja Krista Moision ohjaama suomalainen dokumenttielokuva, joka tuli ensi-iltaan huhtikuussa 2024.

Elokuva kertoo kertoo 18-vuotiaasta Atesta ja 16-vuotiaasta Jonsusta. Atella on aina seuraavat bileet tiedossa, ja hän rakastaa viihdyttää 40&nbsp;000 Snapchat-seuraajaansa, joille hän jakaa elämän ylä- ja alamäet sensuroimattomasti. Jonsu löytää Aten myötä uuden ystäväporukan, jonka ilmapiiri ilman sääntöjä alkaa vetää häntä puoleensa.

Elokuvan on tuottanut Oskar Forstén Polygraf Oy:ltä ja sen levitti elokuvateattereihin Pirkanmaan elokuvakeskus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* *Hard to Break* -elokuvan traileri Youtubessa.
Eugen Doga

**Eugen Doga** (1. maaliskuuta 1937 Mocra, Rîbnițan piirikunta – 3. kesäkuuta 2025) oli moldovalainen säveltäjä ja kapellimestari.

Doga opiskeli Chisinaussa ensin sellonsoittoa Pablo Giovanni Baccinin johdolla valmistuen konservatoriosta vuonna 1960. Vasemman käden halvausoireet haittasivat hänen uraansa sellistinä, joten hän siirtyi säveltämisen pariin ja opiskeli vielä sitä vuoteen 1965 saakka konservatoriossa Solomon Lobelin johdolla. Samanaikaisesti Doga sai musiikin teorian ja orkesterinjohdon opetusta. Hän työskenteli vuosina 1957–1962 radio-orkesterissa ja aloitti samoihin aikoihin aktiivisen sävellystyönsä. 1960-luvulla Doga teki opetustyötä ja laati oppikirjan musiikin teoriasta. Lisäksi hän orkestroi muun muassa moldovalaisten säveltäjien, Edvard Griegin, Dmitri Šostakovitšin ja Aram Hatšaturjanin teoksia.

Dogan ensimmäinen jousikvartetto on vuodelta 1963. Vuonna 1967 hän aloitti musiikin säveltämisen elokuviin. Hän on säveltänyt musiikin kaikkiaan yli kahteensataan elokuvaan. Doga teki elokuvissa usein yhteistyötä ohjaaja Emil Loteanun kanssa. Elokuvien joukossa ovat muiden muassa *[[Marija, Mirabela]]* ja *[[Olet rakkaani, olet petoni]]*. Jälkimmäiseen kuuluu Dogan säveltämä valssi, josta tuli kansainvälisestikin tunnettu. Se esitettiin muun muassa kesäolympialaisten 1980 avajaisissa ja jälleen talviolympialaisissa 2014. Dogan tuotannon joukossa on myös soitinmusiikkia, kuoroteoksia, baletteja, musiikkia radiotuotantoihin ja näytelmämusiikkia. Hänen laulustaan "Orașul meu" tuli Chisinaun kaupungin virallinen hymni. Doga käytti lauluissaan usein Mihai Eminescun ja Veronica Miclen kirjoituksia sanoituksina. Hän omaksui säveltäjänä vaikutteita laajasti eri kulttuurien musiikkityyleistä.

Doga johti konsertteja kansainvälisesti eri maanosissa. Hän sai muun muassa Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimen, Neuvostoliiton valtionpalkinnon sekä lukuisia tunnustuksia ja kunnianosoituksia Moldovasta, Romaniasta ja Kirgisiasta. Doga oli Euroopan tieteiden ja taiteiden akatemian jäsen. Neuvostoaikoina hän toimi muun muassa Neuvostoliiton korkeimman neuvoston kulttuurikomitean varapuhemiehenä. Doga oli monien kirjojen, elokuvien ja televisio-ohjelmien aiheena. Vuosi 2007 nimettiin Moldovassa hänen kunniakseen Eugen Doga -vuodeksi. Doga oli Chisinaun, Craiovan ja Dumbrăvenin kunniakaupunkilainen. Hänen mukaansa on nimetty katu Chisinaussa, musiikkikoulu ja asteroidi 10504 Doga.

Doga perusti kansainvälisen Dominanta-kulttuurisäätiön vuonna 2012. Hänen mukaansa nimetty musiikkisalonki avattiin 18. tammikuuta 2014. Dogan tytär Viorica on toiminut dokumenttiohjaajana. Doga otti julkisesti kantaa Moldovan ja Ukrainan suvereniteetin puolesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ron Talakoski

**Ronald Paul Isaac Talakoski** (1. kesäkuuta 1962 Thunder Bay, Ontario – 6. heinäkuuta 2009 Thunder Bay, Ontario) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi NHL:ssa New York Rangersin joukkueessa yhdeksän ottelua kausilla 1986–1987 ja 1987–1988. Talakoski oli syntyisin Kanadan Ontariosta Thunder Bayn kaupungista ja omasi suomalaiset sukujuuret.

## Ura
Talakoskea ei koskaan varattu NHL:n varaustilaisuudessa vaan hän solmi vapaana agenttina sopimuksen New York Rangersiin kaudelle 1986–87. NHL:ssa hän esiintyi kolmessa ottelussa, joissa pöytäkirjaan merkittiin 21 rangaistusminuuttia ilman tehopisteitä. Tämän lisäksi hän pelasi 26 ottelua AHL-farmijoukkue New Haven Nighthawksissa sekä kolme ottelua IHL:n Flint Spiritsissä.
Seuraavalla kaudella Talakoski pelasi kuusi NHL-ottelua saaden yhden syöttöpisteen. Lopun kautta hän pelasi IHL:ssa Colorado Rangersin joukkueessa jossa teki 62 ottelussa 43 tehopistettä ja istui 104 jäähyminuuttia.

Vuosina 1988–1993 Talakoski oli sivussa ammattilaiskiekosta mutta teki syksyllä 1993 paluun Colonial Hockey Leaguen Thunder Bay Senatorsin joukkueessa. Kahden kauden aikana Talakoski pelasi 51 ottelua Thunder Bayn paidassa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Bad Freienwalde (Oder)

**Bad Freienwalde** on kylpyläkaupunki Brandenburgin osavaltiossa Saksan itäisimmässä osassa. Se on osa historiallista Märkische Schweizin kumpumaata.

## Maantiede
Bad Freienwalde sijaitsee osavaltionsa itäosassa noin 50 kilometriä Berliinistä koilliseen.

## Historia

Ensimmäinen asiakirjamaininta Bad Freienwaldesta on vuodelta 1316 muodossa Vrienwolde. Uchtenhagenin aatelissuku hallitsi paikkakuntaa 1370-luvulta aina 1610-luvulle saakka. Rutto tappoi suuren osan Freienwalden noin tuhannen hengen väestöstä kolmikymmenvuotisen sodan aikana. Freienwalden historia kylpyläkaupunkina alkaa 1680-luvulta, jolloin sieltä löydettiin mineraalipitoista lähdevettä. Kaupungin nimeksi virallistettiin Bad Freienwalde vuonna 1925.

Kristalliyön jälkeen osa Bad Freienwalden juutalaisista pääsi pakenemaan, osa murhattiin holokaustissa. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki jäi Neuvostoliiton valtapiiriin. Saksojen jälleenyhdistyttyä kaupungin rakennuskantaa saneerattiin ja siihen liitettiin useita lähistön maalaiskuntia.

Bad Freienwalden historiallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa St. Nikolain kirkko, jonka historia alkaa 1400-luvulta. Kaupungin raatihuone rakennettiin 1855. Linna Schloss Freienwalde on arkkitehti David Gillyn käsialaa.

## Talous ja liikenne
Maantiet Bundesstraße 158 ja Bundesstraße 167 risteävät Bad Freienwalden keskustan tuntumassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bad Freienwalde, Brandenburg, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Miklós Maros

**Miklós Maros** (s. 14. marraskuuta 1943 Pécs) on unkarilais-ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari.

Maros on säveltäjä Rudolf Marosin ja viulisti Klára Molnárin poika. Hän opiskeli Béla Bartók -musiikkiopistossa Rezső Sugárin johdolla. Vuosina 1963–1967 hän sai Ferenc Szabólta sävellysopetusta Franz Lisztin musiikkiakatemiassa. Vuosina 1968–1972 hän jatkoi sävellysopintojaan Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa Ingvar Lidholmin ja György Ligetin johdolla. Maros opetti Tukholman Elektronmusikstudionilla vuosina 1971–1978 ja toimi Tukholman kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun luennoitsijana vuosina 1976–1980. Hänellä oli residenssi Berliinissä vuosina 1980–1981 ja Falunissa vuosina 1983–1984. Maros valittiin Ruotsin säveltäjäliiton jäseneksi vuonna 1971. Samana vuonna hänen teoksiaan alettiin esittää kansainvälisesti muun muassa ISCM World Music Daysissa ja Zagrebin musiikkibiennaalissa. Vuonna 1972 Maros perusti vaimonsa, laulaja Ilona Marosin kanssa Maros Ensemble -kamariorkesterin nykymusiikin esityksiä varten. Kokoonpano on pitänyt lukuisia kantaesityksiä eri maissa. Myös Marosin omia teoksia on esitetty monissa maissa eri maanosissa. Maros Ensemblen lisäksi Maros on johtanut muun muassa Tukholman kuninkaallista filharmonista orkesteria, Budapestin sinfoniaorkesteria ja Prahan radion sinfoniaorkesteria.

Maros toimi Ruotsin säveltäjäliiton varapuheenjohtajana vuosina 1981–1991. Vuonna 1998 hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi. Marosille myönnettiin vuonna 1990 Valtiollinen taiteilijoiden tulotakuu. Marosin tuotannon joukossa on muun muassa radio-ooppera *Stora grusharpan*, sinfonioita, konserttoja ja musiikkia vaihteleville kamarikokoonpanoille. Osaan kamarimusiikkiteoksistaan Maros on yhdistänyt elektroniikan.

## Lähteet
Maija Nuutinen

**Maria Gustava Nuutinen** (30. tammikuuta 1885 Tervo – 17. syyskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ompelija. Uransa teatterissa tehnyt Nuutinen näytteli myös joitakin elokuvarooleja.

## Ura
Nuutinen osallistui aktiivisesti Helsingin vasemmistolaiseen teatteritoimintaan 1920- ja 1930-luvuilla. Hänellä oli merkittäviä rooleja, kuten nimiosa Bertolt Brechtin näytelmässä *Rouva Carrarin kiväärit*, joka esitettiin Kirjan talon Työväen Näyttämöllä.

Nuutinen näytteli teatterin ohella kymmenessä kokoillan elokuvassa vuosina 1938–1951. Kolme elokuvaa oli Nyrki Tapiovaaran ohjaamia ja kolme Valentin Vaalan ohjaamia. Hänen roolitehtävänsä jäivät usein kreditoimatta.

## Valikoitu filmografia
*Miehen tie (1940)
*Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä (1946)
*Maaret – tunturien tyttö (1947)
*Ihmiset suviyössä (1948)
*Ruusu ja kulkuri (1948)

## Lähteet
Jalkaväkirykmentti 65 (talvisota)

**Jalkaväkirykmentti 65** oli Suomen puolustusvoimien rykmentti, joka perustettiin Etelä-Pohjanmaan, Satakunta-Hämeen, Keski-Suomen ja Savon sotilaspiirien reserviläisistä, jotka jäivät vaille sijoitusta varsinaisissa perustamispaikoilla kootussa joukoissa ennen talvisotaa.

Rykmentti oli osa 2. täydennysdivisioonaa. Divisioonan nimi muutettiin kenttäarmeijaan liittämisen yhteydessä 22. divisioonaksi. Divisioonan keskittämiskäskyssä 20.joulukuuta 1939, jossa jaossa nimen muutoksen kera, jalkaväkirykmentti 65 (JR 65) liitettiin eversti Siilasvuon 9.Divisioonaan.

Rykmentti osallistui Suomussalmen taisteluihin komentajanaan everstiluutnantti Karl Mandelin. Rykmentti liitettiin Suomussalmen taisteluissa osaksi Ryhmä Susitaivalta. Rykmentti siirrettiin Suomussalmen jälkeen Kuhmoon 20. – 26. tammikuuta 1940, paitsi sen ensimmäinen, majuri Yrjö Hakasen pataljoona, joka siirtyi Kuhmon rintamalla 4. helmikuuta 1940. Kuhmon rintamalla rykmentti osallistui Kiekinkosken, Kuusijoen – Kipelänkankaan ja Luvelahden taisteluihin.

## Organisaatio

* Ensimmäinen pataljoona (I/JR 65) komentajanaan majuri Yrjö Hakanen 8.11.1939 - 10.4.1940
* Toinen  pataljoona (II/JR 65) komentajanaan kapteeni Erik Schönberg  8.11.1939 - 19.1.1939 ja kapteeni Kalle A. Hyvärinen 20.1. 1940 - 10.4.1940
* Kolmas  pataljoona (III/JR 65) komentajanaan kapteeni Mårten Flink 8.11.1939 - 28.2.1940 ja kapteeni Kuistio 29.2.1940 - 10.4.1940

## Komentaja(t)

*Everstiluutnantti Karl Mandelin 8.11.1939 - 4.3.1940,
*Majuri Kaarlo Kaila 5.3.1940 - 29.3.1940,
*Everstiluutnantti Frans Ilomäki 30.3.1940 -

## Lähteet
Ester Lindgren

**Ester Astrid Lindgren** (22. kesäkuuta 1895 Turku – 23. huhtikuuta 1983) oli suomalainen näyttelijä. Turusta uransa aloittanut Lindgren näytteli myös Tampereella, Porissa, Kuopiossa ja Varkaudessa.

## Ura
Ester Lindgrenin vanhemmat olivat kauppias Josef Emil Lindgren ja Ester Lehtinen. Hän aloitti näyttämötaiteellisen uransa Turun Työväen Teatterissa 1915. Näyttämötyöhön häntä oli valmentanut muun muassa Elli Tompuri. Vuonna 1930 julkaistussa näyttelijähakuteoksessa Lindgreniä luonnehditaan termillä "luonnenäyttelijätär". Hänen roolejaan olivat esimerkiksi Kalervon emäntä (*[[Kullervo (Kiven näytelmä)|Kullervo]]*), Martta (*[[Nummisuutarit]]*), Kaisa (*[[Pohjalaisia (näytelmä)|Pohjalaisia]]*) ja rouva Stockman (*Kansanvihollinen*).

Kokoillan elokuvissa Lindgren näytteli kolme sivuroolia. Elokuvat olivat Valentin Vaalan ohjaamia (*[[Maaret – tunturien tyttö]]*, *[[Niskavuoren naiset (vuoden 1958 elokuva)|Niskavuoren naiset]]*, *[[Nuori mylläri]]*).

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Emil Kokkonen

**Matti Emil Kokkonen** (30. maaliskuuta 1898 Impilahti – 28. elokuuta 1941 Viipurin maalaiskunta) oli suomalainen näyttelijä.

## Ura
Kokkonen aloitti uransa Kemin Työväen Näyttämöllä vuonna 1924. Sittemmin hän toimi useiden työväen näyttämöiden johtajana ja Turun Työväen Teatterin näyttelijänä. Kokkonen kaatui jatkosodan rintamalla Sommeessa kesällä 1941.

Kokkonen teki yhden elokuvaroolin. Hän näytteli sotilasta Nyrki Tapiovaaran teoksessa *[[Varastettu kuolema]]* (1938).

## Lähteet
*

### Viitteet
Căușenin piiri

**Căușenin piiri** on hallintopiiri kaakkoisessa Moldovassa. Piirin hallintokeskus on Căușeni. 

Piirin pinta-ala on 1 163 neliökilometriä, ja väkiluku vuonna 2014 noin 81&nbsp;185.

## Lähteet
Alan Garber

**Alan Garber** on Yhdysvaltain lääketieteellisen tutkimuksen ja terveydenhuollon asiantuntija. Hän on Stanfordin yliopiston professori, joka on erikoistunut terveyspolitiikkaan ja taloustieteeseen. Garber toimii myös Stanfordin yliopiston terveydenhuollon tutkimus- ja innovaatioinstituutin (CHPIR) johtajana.

Garber on julkaissut lukuisia tutkimuksia terveydenhuollon taloustieteestä, lääkkeiden hinnoittelusta, terveyspalvelujen laadusta ja terveyspolitiikasta. Hän on ollut mukana useissa terveydenhuollon uudistamista koskevissa hankkeissa ja komiteoissa sekä toiminut neuvonantajana niin yksityisellä kuin julkisellakin sektorilla.

Garberin työ on vaikuttanut laajasti terveydenhuollon järjestelmän kehittämiseen Yhdysvalloissa, erityisesti korostaen taloudellisia näkökohtia ja terveyspalvelujen tehokkuutta. Hän on tunnustettu asiantuntija alallaan ja hänen tutkimuksensa ovat olleet merkittävässä roolissa terveyspolitiikan muotoilussa.
Cimișlian piiri

**Cimișlian piiri** on hallintopiiri Moldovassa. Piirin hallintokeskus on Cimișlia. 

Piirin pinta-ala on 923 neliökilometriä, ja väkiluku vuonna 2014 noin 49&nbsp;299.

## Lähteet
Criulenin piiri

**Criulenin piiri** on hallintopiiri Keski-Moldovassa. Piirin hallintokeskus on Criuleni. 

Piirin pinta-ala on 688 neliökilometriä, ja väkiluku vuonna 2014 noin 70&nbsp;648.

## Lähteet
Rock ’n’ Roller

**Rock ’n’ Roller** on suomalaismuusikko Sami Hurmerinnan taiteilijanimellään **Sami Haze** julkaistu soolouran kolmas studioalbumi vuodelta 1985. Levy sisältää englanninkielistä rockmusiikkia, jota Sam Haze tulkitsee yhtyeensä säestämänä. Albumi julkaistiin Epic-levymerkillä LP-levynä ja sitä ei ole toistaiseksi julkaistu C-kasettina tai CD-levynä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Sam Haze.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
### Muusikot
* Sam Haze – laulu, kitarat, syntetisaattorit (1-3, 5-8), taustalaulu (1-7), bassosyntetisaattori (2-3, 5-7), syntetisaattoritomit (1, 5, 8), bassokitara (2, 4, 7), tehosteet (1, 7), elektroniset lyömäsoittimet ja tomit (3), slide-kitara (4, 6), huuliharppu (4), tuuli (5), kosketinsoittimet (7), suulyömäsoittimet (8), Fairlight-basso (8), rummut (8)
* Ben Bay – altto- (2, 6) ja tenorisaksofonit (6)
* Gary Greydonia – kosketinsoittimet (5)
* Jay James – rummut (1, 3-5, 6-7, 9)
* Marit – taustalaulu (1-5, 7), laulu (9)
* Mary Sweetheart – taustalaulu (6)
* Pepe Willberg – taustalaulu (1, 3, 7)
* Jasse Wizardo – syntetisaattorit (2, 4, 6, 8-9)
* Ray Zapata – bassokitara (1, 3, 5, 9) 

### Tuotanto
* Dan Tigerstedt – (ääni)teknikko (Takomo Studios, Helsinki, Finland), miksaus
* Tom Vuori – (ääni)teknikko (Takomo Studios, Helsinki, Finland)
* Juha Laakso – (ääni)teknikko (Takomo Studios, Helsinki, Finland)
* Sam Haze – miksaus, taiteellinen johto
* J. Jannah – lisä-äänitykset (The Skyway Studios)
* Henrik Schütt – kansikuvat
* Tapio Rantanen – kansitaide (Private Eye)
* Hans Rautio – taiteellinen johto 

## Lähteet
Petrovskin piiri (Donetsk)

**Petrovskin piiri** () on yksi Ukrainan Donetskin yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Piirin pinta-ala on 62,4 neliökilometriä.  Piiri on nimetty ukrainalaissyntisen neuvostopoliitikko Grigori Petrovskin mukaan. 

Donetskin kaupunki ja sen Petrovskin piiri oli 2024 alussa Venäjän miehittämää, ja siten Ukrainan laillisen hallinnon ulkopuolista aluetta. Sotarintaman lähellä vuodesta 2014 lähtien sijainneessa piirissä on kuitenkin ollut turvatonta. Useita rähähdyksiä on tapahtunut, ja etenkin Venäjän hyökkäyssodan (2/2022-) aikana monet asukkaat ovat asuneet toistuvasti pommisuojissa.

Piirin väestöarvio oli 85&nbsp;399 (2001) tai 97&nbsp;493 (VL 1989).

Petrovskin piiri työntyy Donetskin länsiosaan. Kaupunkipiirin naapuristo etelässä, lännessä tai luoteessa ei ole osa Donetskin kaupunkia vaan kuuluvat ympäröiviin piireihin. Etelässä naapurina on Donetskin piirin Oleksadrivkan kaupunkityyppinen taajama (3&nbsp;885 as., 2022), ja heti sen länsipuolella lännessä Pokrovskin piirin Marjinkan kaupunki (9&nbsp;089 as., 2022) ja 3 kilometriä luoteeseen Krasnohorivkan kaupunki (14&nbsp;666 as., 2022). Venäjän hyökkäyssodan heikentämän rintamaseutujen turvallisuustilanteen vuoksi esitetyt vuoden 2022 alun väkilukuarviot lienevät vahvasti ylisuuria vuoden 2024 alun tilanteessa. Esimerkiksi Marjinkasta voitiin evakuoida enää 140 siviiliä ennen ukrainalaisjoukkojen vetäytymistä pois ja venäläismiehittäjien saapuessa jouluna 2023; enemmistö oli siirtynyt tykistökantamaa kauemmaksi jo aiemmin. - Idässä Petrovskin piirin naapureina on Donetskin kaupungin Kirovin piiri.

Piirin alueella on teollisuustoimintaa, muun muassa mekaaniikan, elintarviketeollisuuden ja hiilen tuotantolaitoksia.  Piirin alueella sijaitsevat muun muassa:
* Mandrikinon rautatieasema.
* Useita entisiä tai nykyisiä kaivoksia


Мандрыкино январь 2011 - panoramio.jpg|Mandrikinon rautatieasema.
Памятник Петровскому 009.jpg|Kulttuuritalo edustoineen (2009).
Шахта Петровская 001.jpg|Petrovskin hiilikaivoksen rakennus.
Копры 21-й шахты(Петровской) - panoramio.jpg|Kaivoksen numero 21 laitteita.
Вид на Петровку - panoramio.jpg|Petrovskin piirin pientaloja ja kaivosten kaivosjäteharjuja.
Терриконы Трудовской и 7-й шахт закрывают горизонт - panoramio.jpg|Kaivos numero 7:n (Trudovska) kaivosjäteharjuja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Petrovskin piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM)  (openstreetmap.org)
Pro reilumpi yhteiskunta

**Pro Reilumpi Yhteiskunta ry** (lyh. **PRY**) on vuonna 2023 perustettu yhdistys, joka jakaa vaaleissa rahoitusta ehdokkaille, jotka kannattavat ammattiyhdistysliikkeen tärkeinä pitämiä asioita. Yhdistystä rahoittaa SAK.

Yhdistyksen asiamiehenä toimii SAK:lla työskentelevä Jyrki Konola.

## Vaalirahoitus

### Eduskuntavaalit 2023
Eduskuntavaaleissa 2023 PRY tuki yhteensä 632&nbsp;355 eurolla 214 eduskuntavaaliehdokasta, joista yli puolet oli SDP:n ehdokkaita. Toisiksi eniten (28&nbsp;%) tukea saaneita oli vasemmistoliitossa.

Yhdistys kertoi jakavansa tukea henkilöille, jotka jakavat yhdistyksen tavoitteet: "reilun työelämän edistämisen", "hyvinvointi- ja sopimusyhteiskunnan tukemisen" sekä "sellaisen yritysten toimintaympäristön edistäminen, jossa kilpailuetua ei voi saada sääntöjä rikkomalla."

Lähde

## Katso myös
* Pro Markkinatalous

## Lähteet
Bruce Paltrow

**Bruce Paltrow** (26. marraskuuta 1943 Brooklyn, New York – 3. lokakuuta 2002 Rooma) oli yhdysvaltalainen ohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja. Hän työskenteli teatterissa, televisiossa ja elokuvissa.

Paltrow opiskeli maalaustaidetta Tulanen yliopistossa ja palasi sittemmin New Yorkiin, jossa kiinnostui teatterista. Hän tuotti lukuisia näytelmiä Broadwaylla ja sen ulkopuolisissa teattereissa. Näytelmän *Someone's Comin' Hungry* (1969) harjoituksissa Paltrow tapasi näyttelijä Blythe Dannerin, jonka kanssa avioitui vuonna 1970. Pariskunnalle syntyivät tytär Gwyneth Paltrow (näyttelijä) ja poika Jake Paltrow (ohjaaja). 1970-luvulla Paltrow muutti perheineen Etelä-Kaliforniaan, jossa hän aloitti työskentelyn Screen Gems -yhtiössä. Varhaisimman menestyksensä sen palveluksessa hän saavutti televisioelokuvalla *Shirts/Skins*, joka oli urheilukomedia. Paltrow jatkoi urheiluteeman käsittelyä televisiosarjassa *[[The White Shadow]]* (1978), jonka hän käsikirjoitti, ohjasi ja tuotti. Vuodelta 1982 on hänen ensimmäinen täyspitkä elokuvansa, *[[Pikku viettelyksiä]]* (*A Little Sex*), joka ei kuitenkaan ollut arvostelu- eikä yleisömenestys. Paltrow kuitenkin palasi samana vuonna televisioon suositulla sairaalasarjalla *[[Sairaalan syke (yhdysvaltalainen televisiosarja)|Sairaalan syke]]* (*St. Elsewhere*).

Vuonna 2000 ilmestyi Paltrow'n elokuva *[[Karaoken kummajaiset]]* (*Duets*). Paltrow oli vuonna 1999 sairastunut suusyöpään, mutta oli leikkaus- ja sädehoidon jäljiltä remissiossa elokuvan ilmestymisen aikaan. Sairaus uusiutui myöhemmin. Paltrow oli viettämässä tyttärensä syntymäpäivää Roomassa kuollessaan äkillisesti keuhkokuumeeseen ja komplikaatioihin, jotka liittyivät taudin uusiutumiseen. Hänen läheinen ystävänsä Steven Spielberg liitti elokuvaansa *[[Ota kiinni jos saat]]* omistuksen Paltrow'n muistolle.

Paltrow oli juutalainen. Hänen sukujuurensa olivat Puolassa asuneessa Paltrowicz-suvussa, johon oli kuulunut runsaasti rabbeja. Paltrow oli sukua poliitikko Gabrielle Giffordsille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Riihimäen Säästö-Karit

**Riihimäen Säästö-Karit** oli halpakauppaketju. Sillä oli seitsemän myymälää. Riihimäen Säästö-Karit perustettiin vuonna 1984. Tokmanni-kauppaketju osti Lopen myymälän vuonna 2019 ja sulautti sen itseensä.

## Historia

Säästö-Karit vuonna 1984 perustanut Kari Väkiparta muistaa, miten kauppa kävi Riihimäen myymälässä 80-luvun lopulla.

– Sadan neliön myymälässä paras kassa löi 75 000 markkaa päivässä. Meillä oli myynnissä Kiinan uutuuksia, joita ei muualta saanut. Ihmiset kulkivat liikkeessä vieri vieressä ja osa jonotti ulkona että pääsee kauppaan, Väkiparta muistelee hymyillen.

Parhaimmillaan yrityksellä oli yli 60 työntekijää.

Säästö-Karien Lopen liike rakennettiin vuonna 1990. Siitä on tullut tärkeä kauppapaikka lähiseudun asukkaille, joilla ei ole ollut liiemmin muita vaihtoehtoja kuin Lopen S-Market tai matka Riihimäen keskustaan.

Säästö-Karien kulta-aikaa oli 1990-luvun alku, jolloin yrityksellä oli myymälä seitsemällä paikkakunnalla, muun muassa Hämeenlinnassa, Valkeakoskella ja Karkkilassa.

– Silloin kilpailu ei ollut vielä niin kovaa. Rautakauppojen hinnat olivat aidosti rautakauppojen hintoja eli selvästi korkeampia. Siinä ei paljon vaadittu, että pystyi myymään niiden hintojen alle.

Kilpailun kiristyminen laski hintoja kaikkialla, myös erikoisliikkeissä. Pienet halpakaupat joutuivat yhä ahtaammalle kun isot ketjut pystyivät tilaamaan tavaraa selvästi edullisemmin.

*Vuonna 2019 Lopen myymälä muutettiin Tokmanniksi.

## Tavaratalot
Riihimäen Säästö-Kareilla oli myymälät seuraavilla paikkakunnilla:
*Hyvinkää (Villatehdas) (suljettu 2017) aiemmin paikalla toimi kirpputori Tingi & Tongi, paikalle avattiin kirpputori Villatehtaan Kellari keväällä 2024 
*Hämeenlinna (suljettu 2013)
*Karkkila
*Loppi (suljettu 2019), nykyisin paikalla toimii Tokmanni
*Riihimäki (suljettu 2011) aiemmin paikalla toimi Sale, S-market sekä Musti ja Mirri, nykyisin paikalla toimii kirpputori Femmatori sekä Kuntosali Legion Gym
*Valkeakoski

## Lähteet
Jennifer Foerster

**Jennifer Elise Foerster** on yhdysvaltalainen runoilija. Hän on opiskellut luovaa kirjoittamista ja suorittanut tutkinnon Vernon College of Fine Artsissa. Hänellä on sukujuuria Hollanissa ja Saksassa ja toisaalta yhdysvaltalaista muscogee- ja creek-alkuperäisheimotaustaa. Hänen kotipaikkansa on San Francisco.

## Suomennetut runot
Runot on suomentanut Merja Virolainen kokoelmasta *Leaving Tulsa* (University of Arizona Press, 2013), ja ne on julkaistu *[[Parnasso]]ssa* 3/2015 (s. 38–43).
* Rikkaampia kuin kukaan taivaassa
* Kadonnut kirja
* Bensiini
* Amerikkalainen kooma
* Kotilonkuorihelistin II

## Lähteet
Moldovan piirit

**Moldovan piirit** ovat Moldovan ylimmän tason hallintoalueita.

Moldova jakautuu 32 hallintopiiriin (*raioane*, yksikkö *raion*), kolmeen itsehallinnolliseen kaupunkipiiriin (*municipiilor*, yksikkö *municipiul*: Chișinău, Bălți ja Bender eli Tighina), yhteen itsehallinnolliseen alueeseen (Gagauzia) ja yhteen Moldovasta irtautuneeksi julistautuneeseen alueelliseen yksikköön, Transnistriaan. Myös Gagauzian ja Transnistrian keskuksilla (Cahul ja Tiraspol) on kaupunkipiirin asema.

Piirien vastuulle kuuluu järjestyksen ylläpito, piiritason tiet ja julkinen liikenne, pitkän matkan kaasuputket ja vastaava energiahuolto, urheilumahdollisuudet, televisioasemat ja teatterit, koulut ja lukiot ja sosiaalipalvelut. Sen sijaan pelastustoimi, kaavoitus, museot, kirjastot ja päivähoito ovat kuntien vastuulla.

## Piirit

# Anenii Noi
# Basarabeasca
# Briceni
# Cahul
# Cantemir
# Călărași
# Căușeni
# Cimișlia
# Criuleni
# Dondușeni
# Drochia
# Dubăsari
# Edineț
# Fălești
# Florești
# Glodeni
# Hîncești
# Ialoveni
# Leova
# Nisporeni
# Ocnița
# Orhei
# Rezina
# Rîșcani
# Sîngerei
# Soroca
# Strășeni
# Șoldănești
# Ștefan Vodă
# Taraclia
# Telenești
# Ungheni

## Lähteet
Unghenin piiri

**Unghenin piiri** on hallintopiiri Moldovan keskiosassa. Piirin hallintokeskus on Ungheni. 

Piirin pinta-ala on 1083 neliökilometriä, ja väkiluku vuonna 2014 noin 101&nbsp;000.

## Lähteet
Helge (Tanska)

**Helge** oli Tanskan kuningas 890-luvun alussa. Hänen edeltäjänsä oli Gudfred. 800-900-lukujen vaihteessa Olavi Röyhkeä syrjäytti Helgen. Sitä ei juuri tiedetä mitä syrjäytetyllä tämän jälkeen tapahtui. Tanskalaiset pitävät hänestä oikeudenmukaisuuden vuoksi. 800-luvun lopussa tanskalaisten armeija kärsi tappioita frankkeja vastaan. Adam Bremeniläisen mukaan Helgestä tuli kuningas nopeasti taistelun jälkeen, koska edellinen oli kuollut taistelussa
Moldovalaisten ja georgialaisten viinien tuontikielto Venäjällä 2006

**Maaliskuussa 2006 [[Venäjä]] määräsi moldovalaiset ja georgialaiset viinit tuontikieltoon** (, ), mikä vahingoitti merkittävästi maiden viinintuotantoa sekä taloutta ylipäänsä. Syiden katsottiin olevan Venäjän poliittinen kosto Moldovalle ja Georgialle.

## Tausta ja tuontikiellon voimaantulo
Ennen tuontikieltoa Venäjän vienti muodosti noin 80&nbsp;prosenttia sekä Georgian että Moldovan viinimarkkinoiden tuloista. Merkittävä osa Venäjällä myytävästä viinistä oli peräisin näistä kahdesta maasta, ja moldovalaiset ja georgialaiset viinit olivat venäläisten kuluttajien arvostamia.

Moldovalaisten ja georgialaisten viinien maahantuonti Venäjälle kiellettiin 27. maaliskuuta. Venäjän federaation kuluttajansuoja- ja hyvinvointiviraston johtaja Gennadi Oništšenko kertoi 12. huhtikuuta, että moldovalaisista ja georgialaisista oli löydetty raskasmetalleja sekä että osa viineistä oli paljastunut ruokaväärennöksiksi. Lisäksi 60&nbsp;prosentista moldovalaisista ja 40&nbsp;prosentista georgialaisista viineistä löytyi hyönteismyrkkyjä. Moldova vastasi väitteisiin sanomalla, että se myy viinejään myös muihin maihin, eikä ole saanut vastaava palautetta. Moldova myös sanoi, että Venäjän syytökset ovat kiristystä.

Venäjä asetti myös georgialaiset mineraalivedet tuontikieltoon syyttäen niitä ruokaväärennöksiksi ja laadultaan puutteellisiksi 5. toukokuuta.

## Reaktioita ja syytteiden todenperäisyys
Georgian puolustusministeri Irakli Okruašvili kommentoi tuontikieltoa seuraavasti: "[koska] Venäjä on sellainen markkina-alue, jossa voidaan myydä vaikka paskaa". Väärennetyn viinin tuottaminen ja vienti nimenomaan Venäjälle oli yleistynyt 2000-luvun myötä.

EU:n ulkosuhteista vastaava komissaari Benita Ferrero-Waldner kutsui Venäjän toimia kauppasaarroksi, mutta myönsi samalla, ettei unioni voi tehdä asialle mitään, koska Venäjä ei tuolloin ollut vielä WTO:n jäsen. 

Todelliseksi syyksi viinien tuontikiellolle on arveltu se, että Moldova ja Georgia pyrkivät myymään viinejään laajemmin myös ei-venäläisille markkinoille ja sitä kautta vähentämään alan riippuvuutta Venäjän markkinoista. Duumassa oltiin vaadittu georgialaisen viinin tuontikieltoa jo vuotta ennen vuoden 2006 tuontikieltoa kostona "Venäjää vastaan juonittelusta". Georgian presidentti Mikheil Saakašvili oli 4. toukokuuta Baltianmaiden ja Mustanmeren maiden Common Vision for Common Neighborhood -konferenssista (johon osallistui myös Yhdysvaltain varapresidentti Dick Cheney) juuri ennen kun mineraalivedet asetettiin tuontikieltoon. 

## Tuontikiellon päättyminen
Lokakuussa 2009 Moldova kertoi suostuvansa tukemaan Venäjän jäsenyyttä WTO:ssa vastineeksi tuontikieltojen poistamiselle. Viinien ja mineraaliveden tuontikiellot purettiin helmikuussa 2013.

Moldovalaisten viinien maahantuonti kiellettiin uudelleen syyskuussa 2013. Viralliseksi syyksi ilmoitettiin viineistä löytyneet "epäpuhtaudet" ja "laadunvalvonnan puute", mutta todelliseksi syyksi epäiltiin jälleen Venäjän halua rankaista Moldovaa sen yrittäessä lähentyä EU:ta. Venäjä hellitti rajoitteita vuonna 2017.

## Lähteet
Bastøy

**Bastøy** on saari Oslonvuonossa, Hortenin kunnassa Norjassa. 2,3 neliökilometrin kokoinen saari sijaitsee noin neljä kilometriä mantereesta. Bastøy toimii avovankilana.

Bastøy toimi 1800-luvulla majakkasaarena. Vuonna 1900 saarelle avattiin koulukoti, jonne sijoitettiin rikoksia tehneitä poikia. Koulukoti lakkautettiin vuonna 1970 ja sen rakennuksiin muutti alkoholistien parantola. 1980-luvulla saari muutettiin vankilasaareksi. Vankila muutettiin 2000-luvun alussa humanistis-ekologiseksi vankilaksi, jossa vangit asuvat omissa asunnoissaan ja ovat päivät töissä. Saarella on 115 vankia, jotka viljelevät saaren peltoja ja hoitavat maatilan eläimiä.

Saarella sijaitsee vuonna 1898 valmistunut Bastøyn kirkko.

## Lähteet
Antiikin Pieria

**Pieria** () eli **Pieris** () oli antiikin Kreikan maakunta ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ala-Makedonian ja Thessalian rajalla. Se käsitti suunnilleen nykyisen Pierian alueyksikön alueen.

## Maantiede

Pieriaan kuului Makedonian eteläinen Thermainlahden rannikko Peneios- ja Haliakmon-jokien suiden välisellä alueella Olympos-vuoren juurella sen itäpuolella. Pierian pohjoispuolella sijaitsi Bottiaia, luoteispuolella Eordaia, länsipuolella Elimeia ja lounaispuolella Thessalian Perrhaibia.

Pieriassa sijaitsivat Pierian vuoret, jotka olivat Olympoksen uloke koilliseen rannikolle päin, sekä merkittävä Pierian metsä. Olympoksen juurella sen koillispuolella sijaitsi makedonialaisten pyhä kaupunki Dion. Alueen halki kulki Pellasta Thessalian Larissaan kulkenut tie.

### Kaupungit
#### Polikset

Pierian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:

* Dion
* Leibethra
* Pydna

#### Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan:

* Aiginion
* Agassai
* Balla
* Fylakai
* Galadrai
* Petra
* Pimpleia
* Tyrissa

## Historia

Pieria mainitaan jo Homeroksen runoissa. Kreikkalaisessa mytologiassa alue oli muusien synnyinseutua. Näihin yhdistettiin alueella sijainnut Pierian lähde, jonka uskottiin antavan runollista innoitusta. Pieriasta oli kotoisin myös laulaja Orfeus. Kun muusien kultti siirtyi myöhemmin alueelta etelämmäksi Boiotiaan, osa Pierian alueen nimistöstä kopioitui samalla etelämmäksi.

Pieriaa asutti alun perin traakialainen pierien (*Pieres*, ) heimo. Makedonialaiset valtasivat alueen kuningas Perdikkas I:n aikana 600-luvulla eaa. Tämän jälkeen pierit karkotetiin alueelta, ja nämä siirtyivät Traakiaan Strymon-joen itäpuolelle, missä heistä sai nimensä Pieriin alue.

Nykyinen Keski-Makedonian alueen Pierian alueyksikkö on perinyt nimensä antiikin aikaisesta alueesta.

## Lähteet
Odotan

**Odotan** on Hausmyllyn vuonna 1997 levytetty elektronisen musiikin kappale. Kappaleen ovat säveltäneet Jari Karjalainen taiteilijanimellä Drome ja Petri Alanko taiteilijanimellä Lowland. Sanoituksen kappaleeseen ovat tehneet Hannu Pulkkinen (taiteilijanimi Enzo), Jari Karjalainen ja Jyrki Kemppainen. Kappale julkaistiin yhtyeen vuonna 1997 julkaistulla studioalbumilla *[[Speedway (Hausmyllyn albumi)|Speedway]]* sekä omana singlenä.

## Single
# 
# 

## Syksyn sävel -1997 -kilpailu
Kappale osallistui MTV3-kanavan vuoden 1997 Syksyn sävel -laulukilpailuun sijoittuen toiseksi. Kappale sai yhteensä katsojien puhelinäänestyksessä 11&nbsp;607 ääntä ja lisäksi se sai lehdistön palkinnon.

Hausmyllyn esitys sai mediahuomiota, joka kilpailumenestykseensä valmistautumattomana joutuikin nousemaan uudestaan lavalle esittämään kilpailukappaleensa tuloslähetyksessä. Yhtyeen jäsenet olivat tuloslähetyksen aikaan juovuksissa, ja varsinkin laulaja Jari Karjalaisella oli vaikeuksia muistaa kappaleen sanoja. Siksi televisiolähetys jouduttiin siirtämään nopeasti mainoskatkolle.

## Lähteet