Gleb I

**Gleb I Jurjevitš** (ukrain. Гліб Юрійович); (k. 20. tammikuuta 1171) oli Kurskin ruhtinas vuonna 1147, Kanivin ruhtinas vuonna 1149, Perejaslavin ruhtinas vuosina 1155–1169 ja Kiovan Rusin suuriruhtinas vuosina 1169–1171. 

## Suku
Hän oli Moskovan perustaja Juri Dolgorukin ja tämän ensimmäisen puolison, kumaani kaani Aepa Osenovitšin nimeltä tuntemattoman tyttären toiseksi vanhin poika. Hän oli Vladimir Monomahin ja bysanttilaisen Eufemian pojanpoika ja Vladimirin suuriruhtinas Andrei Bogoljubskin nuorempi veli. Hänellä oli kuusi nuorempaa velipuolta, joista tulivat Vladimirin ruhtinaat Mikael I ja Vsevolod III sekä yksi sisarpuoli.

Hän osallistui isänsä sotiin serkkuaan Izjaslav II Mstislavitšia vastaan.

## Ruhtinas
Aikakauden kronikoitsijoiden mukaan hänet tunnettiin hyvänä, nöyränä ja anteliaana miehenä, joka auttoi paljon köyhiä ja joka suosi luostareita. 

Hänen isänsä lähetti hänet kesällä 1147 auttamaan serkkuaan Novgorod-Severskin ruhtinas Svjatoslav Olgovitšiä, joka oli vaikeuksissa polovtseja vastaan ja hän liittyi tämän joukkoihin Devjagorskissa. Taistelut kestivät syksyyn asti. Vuonna 1147 ruhtinaiden yhteisten onnistuneiden toimien ansiosta he onnistuivat palauttamaan Kurskin ruhtinaskunnan suvun hallintaan ja Glebistä tuli sen ruhtinas.

Vuonna 1149 hän hallitsi Kanivin kaupunkia, kun hänen isänsä Juri Dolgoruki miehitti pääkaupunki Kiovan. Noin vuonna 1150 hän osallistui isänsä sotaan tämän serkkua Izjaslav III Davidovitšia vastaan, Rurikin-suvun serkusten välissä sisällissodassa Kiovan valtaistuimen hallinnasta. Sisäiset taistelut kiihtyivät hänen isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1157: valta vaihtui säännöllisesti seuraavan vuosikymmenen aikana Izjaslav III:n, Mstislav II:n ja Rostislav I:n välillä.

Kiovan tuhon jälkeen hänen veljensä Suzdalin ruhtinas Andrei I nimitti Glebin lopulta Kiovan suuriruhtinaaksi vuonna 1169. Jälkimmäinen syrjäytti hänet myöhemmin, koska suunnitteli palauttavansa valtaistuimen Mstislav III:lle.

Gleb I Jurjevitš kuoli 20. tammikuuta 1171, luultavasti Kiovan pajareitten myrkyttämänä kuten isänsäkin. Tälle ei ole kuitenkaan olemassa mitään pitäviä todisteita. Hänen kuolemansa jälkeen hänen veljensä Andrei vaati perusteellista tutkimusta, mikä ei tuottanut tulosta. Myös Andrei murhattiin vuonna 1174.

## Avioliitot ja jälkeläiset
Glebin ensimmäinen nimeltä tuntematon puoliso kuoli vuonna 1154.

Hänen avioitui toisen kerran vuonna 1155/1156 Tšernigovin ruhtinas Izjaslav III Davidovitšin etunimeltä tuntemattoman tyttären, prinsessa Izjaslavnan kanssa.

Heille syntyivät lapset:

* Vladimir (1157 – 18. huhtikuuta 1187), Perejaslavin ruhtinas (1169–1187), avioitui 1180 Tšernigovin ruhtinas Jaroslav Vsevolodovitšin nimeltä tuntemattoman tyttären kanssa
* Izjaslav (k. 1183), Perejaslavin ruhtinas; osallistui setänsä Vsevolod III:n sotaretkeen Volgan Bulgariaan, missä hän vuonna 1183 haavoittui vakavasti rintapanssarinsa läpi tulleesta nuolesta hyökkäyksessä "Hopeabulgaarien suuren kaupungin" muurien alla. Tappio pysäytti onnistuneesti alkaneen sotaretken. Haavoittunut ruhtinas kuoli Volgan Isadin saarella. Ruhtinas Izjaslavin ruumis "sijoitettiin veneeseen" ja tuotiin Vladimiriin, jossa hänet haudattiin Vladimirin katedraalikirkkoon.
* Olga Glebovna (k. 1185 jälkeen), avioitui Trubtševskin ja Kurskin ruhtinas Vsevolod Svjatoslavitšin kanssa

## Viitteet