Lusoi

**Lusoi** ( tai *Lousoi*, myös , ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Kalávrytan kunnan alueella lähellä nykyisiä Lousikón ja Káto Lousoín kyliä.

## Maantiede

Lusoi sijaitsi Azaniassa Arkadian pohjoisosassa Aroanios-joen ylemmässä eli pohjoisemmassa laaksossa pohjoiseen Kleitorista ja itään Aroanian vuorista. Se luetaan usein Kleitorin alueeseen eli Kleitoriaan, koska se oli myöhemmin Kleitorin alaisuudessa. Kaupungin paikka on heti nykyisen Lousikón kylän (aiempi Chamáko) länsipuolella, lounaaseen nykyisistä Káto Lousoín (aiempi Soudená Agíou Vasileíou) ja Áno Lousoín (aiempi Soudená Theotókou) kylistä.

Lusoin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi kukkula, joka sijaitsee heti nykyisen Lousikón länsipuolella. Alakaupunki levittäytyi kukkulan länsipuolelle. Lusoin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Aroanioksen ylempi laakso eli nykyinen Soudenán tasanko sijaitsee vuoristossa ja vuorten ympäröimänä noin – metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Tasanko on karstimaata oleva polje. Aroanios virtasi tasangolta vuorten läpi etelään Kleitorin alueelle. Muutoin tasangon vedet poistuivat karstimaaperän aukkojen (*katavóthra*) kautta. Korkeudesta johtuen seudun ilma on kosteaa ja kylmää. Theofrastoksen mukaan siellä kasvoivat parhaat myrkkykatkot.

## Historia

Lusoi oli kreikkalaisessa mytologiassa paikka, jossa Proitoksen tyttäret parannettiin hulluudestaan. He olivat piiloutuneet suureen luolaan, josta Melampus vei heidät ja paransi heidät pyhin sovitustoimin. Tämän kunniaksi heidän isänsä Proitos perusti Artemis Hemerasian (”Kesyttäjä”) eli Artemis Lusian temppelin, jota kunnioitettiin koko Peloponnesoksella turvananojien rikkomattomana turvapaikkana. Samat myyttitapahtumat kietoutuvat myös Kleitoriin.

Lusoin kaupunki vaikuttaa olleen olemassa viimeistään geometrisella kaudella 700-luvulla eaa. Se oli alun perin itsenäinen polis, mutta tuli myöhemmin Kleitorin alaiseksi. Lusoille on kirjattu kaksi voittajaa panhelleenisissä kisoissa: lusoilainen (joskus mainittu spartalaiseksi) Eurybatos voitti Olympian kisat jo vuonna 708 eaa., ja Agisilas Python kisat vuonna 546 eaa. Tästä voidaan päätellä, että kaupunki oli itsenäinen ainakin vielä viimeksi mainittuna vuonna. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Lūsios* (), *Lūseus* (), *Lūsiatēs* () ja *Lūsieus* ().

Lusoin suurinta kukoistuskautta oli hellenistinen kausi 200–100-luvuilla eaa. Aitolialaiset tuhosivat Lusoin aluetta vuosien 220–217 eaa. toisessa liittolaissodassa. Roomalaisella kaudella Lusoi menetti merkitystään Kleitorille. Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. kaupungista ei ollut hänen mukaansa enää edes raunioita jäljellä. Kaupungin nimi säilyi kuitenkin Artemis Lusian temppelissä, ja arkeologian perusteella ainakin osa kaupungin paikasta on ollut käytössä vielä 200-luvulla.

Lusoin Artemis Hemerasian temppeli paikannettiin vuonna 1895. Kaupungin arkeologisia kaivauksia suoritettiin ensimmäisen kerran vuosina 1898–1899, ja ne ovat jatkuneet vuodesta 1981. Niitä suorittaa Itävallan arkeologinen instituutti Ateenassa.

## Rakennukset ja löydökset

**Akropolis eli yläkaupunki**

Lusoin akropolis oli linnoitettu muurilla, joka ajoitetaan 300-luvulle eaa. Se oli tehty ilmeisesti savitiilistä monikulmaisista kivistä koostuneelle perustukselle.

**Alakaupunki**

Lusoin alakaupunki sijaitsi akropoliin länsipuolella. Siellä sijaitsi kaupungin agora, jonka länsilaidalta on löydetty kaksilaivaisen stoan eli pylväshallin jäänteet. Sen arvellaan toimineen kaupungin poliittisen elämän keskuksena. Paikalta on löydetty myös hellenistisellä kaudella rakennetun mutta arkaisoivan peripteraalitemppelin rauniot. Siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 15 pylvästä. Temppelissä oli pitkänomainen ydinrakennus, jossa oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä; sen jälkeen cella, jonka kaksi kuuden pylvään riviä jakoi kolmeen laivaan; toinen cella (tai adyton), jonka kaksi kolmen pylvään riviä jakoi samoin kolmeen laivaan; ja vielä yksi takahuone.

Agoran alueen ja Artemis Hemerasian temppelin väliltä, agoran alueesta pohjoiseen, on löydetty kahden hellenistiselle kaudelle ajoittuvan asuintalokokonaisuuden jäänteet. Idänpuoleisessa oli peristyylipiha, kun taas lännenpuoleinen oli yksinkertaisempi. Taloissa on ollut *[[andron]]*-huoneet, joissa oli tilaa yhdelletoista leposohvalle, sekä tulisijat ja kylpyammeet. Niihin liittyi myös tiloja maataloustuotteiden valmistamiseen ja säilyttämiseen.

**[[Artemis Hemerasian temppeli]]**

Artemis Hemerasialle eli Artemis Lusialle omistettu temppeli sijaitsi akropoliin pohjoispuolella noin kilometrin verran alakaupungista itäkoilliseen. Sen paikka on ollut kulttikäytössä ainakin 700-luvulta eaa. ensimmäiselle vuosisadalle jaa. Paikalla oli lähde, jota pidettiin samana paikkana, jossa Melampus puhdisti ja paransi Proitoksen tyttäret. Proitoksen kerrotaan perustaneen pyhäkön kiitollisuudesta ja omistaneen sen Artemiille. Pyhäkkö kukoisti hellenistisellä kaudella, jolloin sen temppeli uusittiin ja pyhäkköalueelle rakennettiin lukuisia muita rakennuksia.

Pyhäkkö oli rakennettu kahdelle pengertasanteelle. Temppeli sijaitsi ylemmällä, eteläisemmällä tasanteella. Se ajoitetaan 300- ja 200-lukujen eaa. taitteeseen. Temppelirakennus edusti doorilaista tyyliä. Temppelin sisällä oli pronaos, cella ja adyton ja kummallakin pitkällä sivulla käytävät. Temppelin itäpään julkisivussa oli neljä pylvästä.

Temppelin itäpuolella oli suorakulmainen rakennus, joka koostui etuhuoneesta ja suuremmasta huoneesta. Se ajoitetaan 300-luvulle eaa. Pyhäkköalueen muut rakennukset sijaitsivat alemmalla, pohjoisella tasanteella. Niihin lukeutuvat muun muassa lähdekaivorakennus sekä rakennnukset, jotka on tulkittu buleuterioniksi ja propyloniksi. Pyhäkköalueelta on löydetty paljon votiivilahjoja geometriselta hellenistiselle kaudelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla