open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toivaanjärvi

**Toivaanjärvi** on matala, saariluvultaan runsas ja rantaviivaltaan mutkainen metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 94 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Toivaanjärven etelä- ja pohjoisosaa erottaa toisistaan Paimenenniemi ja yhdistää niemen länsipuolinen kapea Paimenensalmi. Järven nimettyjä lahtia ovat muun muassa Löpönlahti ja Katunkalahti. Lemilahti järven länsiosassa on kuroutunut lähes erilleen pääaltaasta. Toivaanjärven pohja kumpuilee. Järven pohjoisosassa on kaksi vähintään kymmenmetristä syvännettä.

Toivaanjärvi saariluku on 15. Laajin saari on järven eteläpuoliskon keskellä sijaitseva noin seitsenhehtaarinen Palosaari. Sen luoteispuolella sijaitsee Sileäsaari. Saaria erottaa kapea ja matala salmi. Järven pohjoisosassa sijaitsee noin nelihehtaarinen Isosaari. Lemisaaret on saarirykelmä järven länsiosassa.

Toivaanjärven itäpuolitse kulkee seututie 524. Järven rannoille on rakennettu pientaloja ryhmittäin. Järveä reunustaa metsä- ja suomaa (Toivaanneva, Lemisuo). Noin kaksi kilometriä Toivaanjärveltä itään virtaa Lieksanjoki, järven ja joen välissä sijaitsee laaja Oravinsuo.

Toivaanjärveen virtaa Pääjoki luoteesta Toivaslammelta (124,8 metriä mpy). Joki laskee Toivaanjärveen sen luoteispuolella sijaitsevien korpilampien kautta. Järven eteläosaan virtaa Kortepuro luoteesta Mustalammelta (119,2 metriä mpy). Järven pohjoispuoliselta Mömmökankaalta virtaa nimetön tulouoma. Toivaanjärven pohjoispuolisko kaventuu kohti kaakkoa luusuaksi, josta alkaa mutkainen Kokkojoki, joka laskee kaakkoon Pankajärven (115,2 metriä mpy) Kokkolahteen.

Toivaanjärven vesitilavuus on 4&nbsp;678&nbsp;000 kuutiometriä.

Toivaanjärvi (04.426.1.001) kuuluu Kokkojoen valuma-alueeseen (04.426), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Lieksanjoen alue (04.42) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Toivaanjärvi on laajin Kokkojoen valuma-alueen 23:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Toivaslampi.

## Lähteet
Räpylä (eläimet)

**Räpylä** on vedessä liikkuvan eläimen varpaisiin kiinnittynyt, sarveiskerroksen peittämä ihopoimu.

Linnun siirtäessä jalkaa eteenpäin, räpylä menee kasaan ja veden vastus pienenee. Kun lintu painaa jalkaa taaksepäin, jalan pinta-ala kasvaa ja potkun teho paranee. Räpylä on niin hyödyllinen, että se on kehittynyt evoluutiossa useissa kehityslinjoissa. Vesilintujen lisäksi sammakoilla, salamantereilla ja esimerkiksi saukoilla on jaloissaan räpylät.

Räpylät luokitellaan  sen mukaan, miten paljon varpaiden väleistä ne kattavat. Yleisin on malli, jossa räpylä ulottuu eteenpäin osoittavien varpaiden 2–4 välille. Tällainen on esimerkiksi sorsalinnuilla. Räpylä voi olla myös vain osan varpaan pituudesta, kuten monilla kahlaajilla. Se voi ulottua myös neljänteen varpaaseen jalan takana, kuten suulilla. Yhtenäisen räpylän asemesta kunkin varpaan sivulla voi olla erillinen uimaliuska. Tällainen on esimerkiksi uikuilla.

## Katso myös
*Syndaktylia

## Lähteet
Elín Petersdóttir

**Elín Petersdóttir** (s. 1. kesäkuuta 1972 Reykjavik) on islantilais-suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Saara Cantellin draamaelokuvissa, kuten *[[Tähtitaivas talon yllä]]*. Elín on näytellyt niin ikään useita teatteri- ja televisiorooleja.

## Ura
Elín Petersdóttir muutti islantilaisten vanhempiensa mukana Vaasaan ja varttui suomenruotsalaisessa ympäristössä. Vanhempien liitto päättyi eroon ja hänen äitinsä avioitui näyttelijä Peter Snickarsin kanssa. Elíniltä udeltiin alati, aikooko hän isona näyttelijäksi, ja vastaus oli aina: "Absolut inte" ("Ehdottomasti en"). Hän lähti opiskelemaan elokuvanäyttelemistä Kööpenhaminaan, ja suoritti sen jälkeen näyttelijän opintoja New Yorkissa ja Helsingissä.

Elín on näytellyt pääroolin Saara Cantellin elokuvissa *[[Tähtitaivas talon yllä]]* (2012) ja *[[Sisarukset (suomalainen elokuva)|Sisarukset]]* (2023), jota kuvattiin peräti seitsemän vuoden ajan. Musikaalikomediassa *[[Eurovision Song Contest: The Story of Fire Saga]]* (2020) hänellä on sivuosa Helkana. Elín on näytellyt sivuosia myös elokuvissa *[[Unna ja Nuuk]]* (2006) ja *[[Tulen morsian]]* (2016), joka on Cantellin ohjaama historiallinen draama.

Elínin teatteritehtäviä on muun muassa rooli Viirus-teatterin näytelmässä *Aurora Helsinki* (2011).

## Valikoitu filmografia
*Unna ja Nuuk (2006)
*Tähtitaivas talon yllä (2012)
*Apeiron (2013)
*Hemma (2013)
*Tulen morsian (2016)
*Eurovision Song Contest: The Story of Fire Saga (2020)
*Sisarukset (2023)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ruv.is: „Rosalega gaman að vinna með Rachel McAdams“
*Helsingin Sanomat: Viiruksen Aurora Helsinki antaa potilaiden puhua
Gran Turismo (elokuva)

**Gran Turismo** on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elämäkerrallinen urheilu-draamaelokuva, jonka on ohjannut Neill Blomkamp. Elokuva kertoo tositarinan teini-ikäisestä Jann Mardenboroughista, *[[Gran Turismo (pelisarja)|Gran Turismo]]* -pelaajasta, josta tuli ammattimainen kilpa-auton kuljettaja. Pääosissa elokuvassa nähdään Archie Madekwe, David Harbour, Orlando Bloom, Djimon Hounsou, Darren Barnet ja Emelia Hartford. Gran Turismo sai maailmanensi-iltansa Circuit de Spa-Francorchampsissa 30. heinäkuuta 2023. Teatterilevitykseen Yhdysvalloissa ja Suomessa elokuva julkaistiin 25. elokuuta 2023.

## Näyttelijät

## Lähteet
Sylviornithidae

**Sylviornithidae** on sukupuuttoon kuollut kanalintujen heimo. Siitä tunnetaan kaksi lajia, jotka elivät Tyynenmeren saarilla holoseenilla. Ne ovat Uudesta-Kaledoniasta löydetty *[[Sylviornis neocaledoniae]]* ja Fijiltä löydetty *[[Megavitiornis altirostris]]*. Molemmat olivat suuria lentokyvyttömiä lintuja. On mahdollista, että ihminen vaikutti lajien sukupuuttoon metsästämällä, mutta pitäviä todisteita tästä ei ole.

## Kuvaus
Sylviornithidae-lajit olivat lentokyvyttömiä lintuja. *Sylviornis neocaledoniae* on kaikkien aikojen suurin tunnettu kanalintu, ja se painoi arviolta 30–35 kilogrammaa. Pienempi laji *Megavitiornis altirostris* oli sekin hyvin suuri, ja sen on arvioitu voineen painaa 15 kilogrammaa.

Sylviornithidae-lajit muistuttivat Australiassa eläneitä Dromornithidae-lintuja. Niillä on yhtäläisyyksiä luurangon rakenteessa, ja heimoille on yhteistä epätavallisen suuri nokka. Sylviornithidae-lajien arvellaan olleen pääosin kasvinsyöjiä monien nykyisten kanalintujen tapaan.

## Taksonomia
Sylviornithidae-lajit luokiteltiin aiemmin isojalkakanoihin (Megapodiidae). Vuonna 2005 *Sylviornis* siirrettiin kuitenkin omaan Sylviornithidae-heimoonsa, ja vuonna 2016 *Megavitiornis* tuotiin samaan heimoon. Fylogeneettisten tutkimusten mukaan Sylviornithidae muodostaa kaikkien muiden kanalintujen sisarryhmän. Tämä korostuu Trevor H. Worthyn tutkimusryhmän ehdottamassa luokittelussa, jossa kanalinnut jaetaan kahteen alalahkoon: uusi alalahko Sylviornithes sisältää vain Sylviornithidae-heimon, kun taas kaikki muut kanalinnut muodostavat Galli-alalahkon.

Jos Sylviornithidae on kaikkien muiden kanalintujen sisarryhmä, sen on täytynyt olla olemassa jo liitukaudella, koska tuolloin muiden kanalintujen erikoistumisen uskotaan käynnistyneen. Toisaalta heimon sukulaissuhteita ei ole vielä selvitetty lopullisesti, eikä esimerkiksi muinais-DNA:ta ole tutkittu. Paleontologi Gerald Mayrin mukaan on mahdollista, että Sylviornithidae on läheistä sukua Dromornithidae-linnuille.

## Lähteet
Eleonora Rossi Drago

**Eleonora Rossi Drago** (alk. **Palmina Omiccioli**; 23. syyskuuta 1925 Genova, Italia – 2. joulukuuta 2007 Palermo, Italia) oli italialainen näyttelijä.

## Filmografia

## Lähteet
Radio Slovakia International

**Radio Slovakia International** on Slovakian yleisradioyhtiön ulkomaanpalvelu, jonka kohdeyleisönä ovat yhtäältä Slovakiassa asuvat ulkomaalaiset ja toisaalta ulkomailla asuvat slovakialaiset. Kanava tuottaa sisältöä joka päivä englanniksi, ranskaksi, saksaksi, venäjäksi, espanjaksi ja slovakiksi.

Radiokanava on perustettu vuonna 1993. Ensimmäiset lähetykset kuultiin 19. maaliskuuta.

## Lähteet
Saari-Valama

**Saari-Valama** on matala metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,65 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 120 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Saari-Valaman ulottuvuus järven kaakkoisosan Vetolahden pohjukasta järven luoteiskolkkaan on 2,5 kilometriä. Pääaltaan itäpuolella sijaitsee noin 20-hehtaarinen Syvälahti, jossa on järven syvin kohta, noin 13 metriä. Pääallas on kauttaaltaan alle kuusi metriä syvä.

Saari-Valaman saariluku on kolme. Laajin saari on noin 20-hehtaarinen Isosaari, jonka pituus kaakosta luoteeseen on noin 1,2 kilometriä. Sitä erottaa mantereesta kapea ja matala vesialue. Isosaaren luoteispuolisen Vasikkasaaren pinta-ala on noin kaksi hehtaaria. Sen rantaviiva on merkitty karttaan katkoviivoin, kuten myös järven luoteinen ranta.

Saari-Valaman ranta-alueet ovat metsä- ja suomaata. Syvälahden itäpuolella kohoaa Syvänvaara, jonka laki on noin 35 metriä järvenpintaa korkeammalla. Saari-Valaman pohjoisrannalla on Valamaranta-niminen pieni asutus. Myös järven etelärannalla on joitakin pientaloja. Syvälahden ja pääaltaan välistä kulkee maantie.

Syvälahteen virtaa luoteesta Kivilammelta (151,6 metriä merenpinnan yläpuolella) suon halki Myllypuro. Muilla tulouomilla ei ole karttanimiä. Saari-Valaman luusua sijaitsee järven lounaisosassa, josta alkaa Pullukanpuro, joka virtaa Ylimmäisen Haaraksensuon halki Valamanjokeen, joka virtaa Saari-Valaman eteläpuolitse länteen ja kääntyy Hämönniemen kohdalla etelään. Alavirta jatkuu Jongunjokena etelään.

Saari-Valaman vesitilavuus on 3&nbsp;534&nbsp;000 kuutiometriä.

Saari-Valama (04.447.1.005) kuuluu Valamanjoen valuma-alueeseen (04.447), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Jongunjoen valuma-alue (04.44) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Saari-Valama on laajin Valamanjoen valuma-alueen 23:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pitkä-Valama.

## Lähteet
Apónisos

**Apónisos** (, myös *Aponísi*, Απονήσι) eli **Alónisos** (Αλόνησος) eli **Kikrí** (Κικρή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Agkístrin saaren länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,016 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Apónisos kuuluu Agkístrin kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

Apónisos on yhdistetty Agkístrin pääsaareen sillalla. Saarella ja sen kohdalla pääsaaren puolella on uimarantaa, ja lähellä sijaitsee Lekánin suolapitoinen järvi.

## Lähteet
Archí

**Archí** () eli **Arkí** (Αρκί tai Αρκή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Attikan etelärannikolla länteen Soúnion niemenkärjestä. Saaren pinta-ala on noin 0,01 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Archí kuuluu Lavreotikín kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luca Platania

**Luca Platania** (s. 1982 Rooma) on italialainen pizzaleipuri, joka muutti Roomasta Turkuun vuonna 2008.

Platania toi vaimonsa Salla-Maria Platanian kanssa pizza al taglio -konseptin Suomeen vuonna 2012. Pariskunnan ensimmäinen Pizzarium sijaitsi Turun Hansakorttelin Kultatalossa. Sittemmin ketju myytiin Royal Ravintolat Oy:lle ja myöhemmin siitä tuli osa Noho-pörssiyhtiötä. 

Yhteistyössä Royal Ravintolat Oy:n kanssa Platania avasi myös Pizzeria Luca -ravintoloita Tampereelle, Helsinkiin sekä Kööpenhaminaan.

Vuonna 2022 Platania avasi yhdessä vaimonsa kanssa Forza-nimisen pizzerian Helsingin Punavuoreen. Pizzeria palkittiin muun muassa Euroopan 8. parhaana pizzeriana. Luca Platania kuitenkin sairastui syöpään pizzerian avaushetkellä ja päätti myydä sen Olo Collection Oy:lle vain 18 kuukauden jälkeen. Pian kaupan jälkeen Olo Collection ilmoitti, että aikoo tehdä Forzasta ketjun.
Platania on myös konsultoinut helsinkiläisravintoloita pizza-asioissa.

## Julkaisut

* *Pizze* (Otava, 2015) Saku Tuomisen kanssa
* *Passione pizza - pizzan monet muodot* (Cozy Publishing, 2021) Salla-Maria Platanian kanssa

## Lähteet
Aspronísia (Attika)

**Aspronísia** () on kolmen pienen Kreikan saaren ryhmä, joka sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Itä-Attikan rannikolla. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Aspronísian saaret kuuluvat Markópoulo Mesogaíaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Saaret

Saariryhmän saaret ovat:

## Lähteet
Daskaleió (Attika)

**Daskaleió** (, myös *Daskalió*, Δασκαλιό) eli **Ágios Andréas** (Άγιος Ανδρέας) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Itä-Attikan rannikolla Daskaleión kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,007 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Daskaleió kuuluu Lavreotikín kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

Saaren nimen on selitetty viittaavan ”opettajaan” (*dáskalos*), mitä on selitetty sillä, että saarella olisi toiminut osmanivallan aikana salainen koulu. Toisaalta tätä on epäilty saaren pienen koon ja karuuden vuoksi. Vaihtoehtoinen selitys on, että nimi tulisi italiankielen sanoista *da scoglio*, mikä viittaisi sen kallioihin.

## Lähteet
Daskaleió (Lakonia)

**Daskaleió** (, myös *Daskalió*, Δασκαλιό, *Daskaleía*, Δασκαλεία) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Myrtóonmeressä Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla Ariánan kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,02 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Daskaleió kuuluu Monemvasián kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

## Lähteet
Flevopoúla

**Flevopoúla** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Saroninlahdessa Vouliagménin kaupungin edustalla pohjoiseen Flévesin saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,02 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Flevopoúla kuuluu Vári-Voúla-Vouliagménin kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saari kuuluu suuremman Flévesin tavoin Kreikan merivoimille, joka käyttää sitä koulutuksessa.

## Lähteet
Gérakaksenlahti

**Gérakaksenlahti** () eli **Gérakaksen laguuni** (Λιμνοθάλασσα Γέρακα, *Limnothálassa Géraka*) on lahti Egeanmereen kuuluvassa Myrtóonmeressä Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla Kreikassa, noin 20 kilometriä pohjoiseen Monemvasián kylästä. Se kuuluu Monemvasián kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

Gérakaksenlahden pinta-ala on noin 0,4 neliökilometriä. Lahden suun luoteispuolella sijaitsee Kýfantan niemi ja kaakkoispuolella Kárin niemi. Lahden suuta seuraa noin 650 metriä pitkä salmi, joka päättyy lahden laajempaan, laguunimaiseen pääosaan. Gérakaksenlahden rannalla sijaitsee Limáni Iérakan kylä. Lahdessa sijaitsee Rívan saari. Gérakaksenlahti on tärkeä lintualue, ja se on suojeltu Natura- ja Ramsar-alueena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koulourá (Attika)

**Koulourá** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Attikan Saroninlahden puoleisella rannikolla länteen Lagonísin niemestä. Saaren pinta-ala on noin 0,009 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Koulourá kuuluu Saronikóksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet
Kouloúra

**Kouloúra** () tai **Koulourá** (Κουλουρά) (”Rinkeli”) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Kouloúra eli Kouloúra Anatolikí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Leipsoíta
* Koulourá, saari Attikan rannikolla
* Mikrí Kouloúra eli Kouloúra Dytikí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Leipsoíta
Merópi

**Merópi** ( tai Μερώπη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Messenianlahdessa Mánin niemimaan länsirannikolla Kardamýlin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,035 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Merópi kuuluu Dytikí Mánin kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

Saarella sijaitsee Pyhälle Nikolaokselle (*Ágios Nikólaos*) omistettu kirkko, joka tunnetaan myös Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (*Koímisi tis Theotókou*) kirkkona. Se on rakennettu vuonna 1779 ja siihen liittyy linnoituskokonaisuus.

## Lähteet
Axel Revold

**Axel Julius Revold** (24. joulukuuta 1887 Ålesund  – 11. huhtikuuta 1962 Bærum) oli norjalainen taidemaalari. Hän oli Henri Matissen oppilas vuosina 1908–1910 ja hänet tunnetaan erityisesti seinämaalauksistaan. Revold toimi myös taidemaalauksen opettajana ja oli vuodesta 1946 Norjan valtion taideakatemian professori.


La galerie des cérémonies de lhôtel de ville dOslo (4853548481).jpg|Revoldin seinämaalaus *Fiske och jordbruk* Oslon kaupungintalossa.
Fredskapellet alter.JPG|Alttarimaalaus hautakappelissa Narvikissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nisída

**Nisída** (, myös ”Toúrloksen saari”, Νησίδα του Τούρλου, *Nisída tou Toúrlou*) eli **Zoodóchos Pigí** (Ζωοδόχος Πηγή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Saroninlahdessa Aíginan saaren pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,016 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Nisída kuuluu Aíginan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren nimi tarkoittaa ”Pientä saarta”. Toisen nimensä se on saanut saarella olevasta Neitsyt Marialle ”Elävöittävälle lähteelle” (*Zoodóchos Pigí*) omistetusta pienestä kirkosta.

## Lähteet
Peratí

**Peratí** () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Itä-Attikan rannikolla. Se kuuluu pieneen Aspronísian saariryhmään. Saaren pinta-ala on noin 0,061 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Peratí kuuluu Markópoulo Mesogaíaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet
Pontikonísi (Attika)

**Pontikonísi** (, myös *Pontikónisos*, Ποντικόνησος, *Pontikóniso*, Ποντικόνησο) eli **Apóllonas** (Απόλλωνας, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Saroninlahdessa Várin kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,018 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pontikonísi kuuluu Vári-Voúla-Vouliagménin kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet
Pýlos (saari)

**Pýlos** () eli **Tsichlí Bampá** (Τσιχλί Μπαμπά tai tai Τσιχλή Μπαμπά) eli **Ntelichní Bampá** (Ντελιχλή Μπαμπά) eli **Fanári** (Φανάρι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Joonianmeressä Navarínonlahden suulla ja Pýloksen kaupungin edustalla etelään Sfaktirían saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,026 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pýloksen saari kuuluu Pýlos-Néstoraksen kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

Pýloksen saarella on vuoden 1827 Navarinon taistelussa kaatuneiden ranskalaisten sotilaiden muistomerkki, joka on pystytetty vuonna 1890. Saaren eteläkärjessä on majakka, joka valmistui vuonna 1873. Saaren pohjoisosan läpi kulkee korkea ja kapea aukko. Pýloksen saaren ja Sfaktirían välissä sijaitsevat pienet Koutsounésin saaret.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ríva

**Ríva** () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla olevassa Gérakaksenlahdessa, jota kutsutaan myös Gérakaksen laguuniksi. Saaren pinta-ala on noin 0,014 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ríva kuuluu Monemvasián kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

## Lähteet
Spalathronísi (Agkístri)

**Spalathronísi** () eli **Salafthonísi** (Σαλαφθονήσι, myös *Salaftonísi*, Σαλαφτονήσι, *Salachtonísi*, Σαλαχτονήσι, *Salaftó*, Σαλαφτό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Saroninlahdessa Agkístrin ja Kyrán saarten länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,035 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Spalathronísi kuuluu Agkístrin kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet
Spalathronísi

**Spalathronísi** () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Spalathronísi eli Salafthonísi, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä lähellä Agkístria
* Spalathronísi eli Spálathro, saari Kassándranlahdessa Chalkidikín niemimaan rannikolla
Ydroúsa (Attika)

**Ydroúsa** (, myös *Ydroússa*, Υδρούσσα) eli **Katramonísi** (Κατραμονήσι, myös *Katramóniso*, Κατραμόνησο) eli **Gaïdouronísi** (Γαϊδουρονήσι) eli **Prasonísi** (Πρασονήσι, myös *Prassonísi*, Πρασσονήσι, *Prásso*, Πράσσο), antiikin **Hydrussa** ( tai *Hydroussa*), on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Saroninlahdessa Voúlan kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on 0,057 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ydroúsa kuuluu Vári-Voúla-Vouliagménin kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saari on suosittu veneretkikohde.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hydrussa

**Hydrussa** ( tai *Hydroussa*) tai **Ydroúsa** (, myös *Ydroússa*, Υδρούσσα) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Hydrussa, eräs Ándroksen saaren antiikin aikaisista nimistä
* Hydrussa, eräs Kéan saaren antiikin aikaisista nimistä
* Hydrussa, eräs Tínoksen saaren antiikin aikaisista nimistä

* Ydroúsa, antiikin Hydrussa, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä Attikan rannikolla
* Ydroúsa, Ándroksen kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Etelä-Egean saarten alueella
* Ydroússa, kylä Sámoksen saarella Dytikí Sámoksen kunnassa Pohjois-Egean saarten alueella
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet Slovakiassa

**[[Slovakia|Slovakian]] seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt** kohtaavat paljon ongelmia kotimaassaan. Asenteet ovat kuitenkin muuttuneet sallivampaan suuntaan 2010-luvulta alkaen.

## Historia
Suostumukselliset homoseksuaaliset teot samaa sukupuolta olevien välillä laillistettiin jo Tšekkoslovakiassa vuonna 1962. Tätä ennen homoseksuaalisuudesta langetettiin jopa vuoden mittaisia vankeusrangaistuksia.

Vuonna 2015 maassa järjestettiin kansanäänestys, jossa äänestäjiä pyydettiin hyväksymään lakimuutos, jolla pystyttäisiin tulevaisuudessa torppaamaan samaa sukupuolta olevien avioliitto sekä oikeus adoptioon. Kansanäänestys ei kuitenkaan ollut pätevä, koska vain 21 % äänioikeutetuista kävi äänestämässä.

Vuosina 2013–2017 Pew Research Centerin teettämän kyselyn mukaan hieman alle puolet slovakialaisista (47 %) kannattaa samaa sukupuolta olevien avioliiton laillistamista. 

Lokakuussa 2022 bratislavalaisen satenkaaribaarin edustalla tapahtui ampumavälikohtaus, jossa kuoli kaksi ja haavoittu yksi. Tapauksen katsottiin olevan äärioikeiston tekemä terrori-isku seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä vastaan.

Syyskuussa 2025 Slovakian parlamentti hyväksyi perustuslain muutoksen, jossa muun muassa todetaan, että sukupuolia on vain kaksi, rajoitetaan adoptio-oikeus koskemaan vain naimisissa olevia heteropareja ja kielletään sijaisynnytykset. Parlamentin 150 jäsenestä 90 äänesti lakimuutoksen puolesta, mukana oli kaksitoista opposition edustajaa. Uudessa perustuslaissa myös määrätään, että ”kulttuurisissa ja eettisissä kysymyksissä” Slovakian kansallinen lainsäädäntö on ensisijainen EU-lainsäädäntöön verrattuna, mikä on ristiriidassa EU:n ensisijaisuusperiaatteen kanssa.

## Nykyään
Slovakian ensimmäinen pride-kulkue järjestettiin Bratislavassa vuonna 2010 ja siihen osallistui noin tuhat henkilöä. Poliisi pidätti yhteensä 29 henkilöä, jotka yrittivät häiritä kulkuetta. 

### Samaa sukupuolta olevien parisuhteet
Slovakian laki ei toistaiseksi tunnusta samaa sukupuolta olevien avioliittoa eikä edes parisuhteen rekisteröintiä.

### Sukupuolen korjaus
Sukupuolen korjaaminen on ollut laillista vuodesta 1981 alkaen. Syyskuussa 2025 perustuslakiin lisättiin maininta, että sukupuolia on kaksi ja syntymässä saatua sukupuolta voidaan muuttaa vain laissa erikseen määritellyissä poikkeustapauksissa.

### Adoptio-oikeus
Slovakian parlamentti hyväksyi syyskuussa 2025 perustuslain muutoksen, jolla adoptio-oikeus rajataan naimisissa oleville heteropareille. Laki myös kieltää sijaissynnytyksen.

## Virstanpylväitä

## Lähteet
Bratislavan yökerhoammuskelu 2022

**Bratislavan yökerhoammuskelu 2022** tapahtui Slovakian pääkaupungissa 12. lokakuuta 2022. Ammuskelussa kuoli kaksi, minkä lisäksi yksi haavoittui. Tapahtuman katsottiin olevan terrori-isku seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä vastaan.

## Tapahtumien kulku
Tepláreň-yökerhon, jossa ammuskelu tapahtui, turvakameroiden mukaan täysin mustiin sonnustautunut nuori mies saapui kasvomaski naamallaan yökerhoon kello 18.35 ja piiloutui sen jälkeen alkuovelle noin puoleksi tunniksi. Ammuskelu alkoi noin kello 19.00.

Hälytysajoneuvojen saavuttua paikalle kaksi ihmistä todettiin kuolleiksi ja yksi vietiin sairaalaan haavoittuneena, mutta vakaassa tilassa. Poliisi sulki lähialueen tiet ja aloitti tekijän etsinnän helikopterilla. Poliisi tiedotti rikoksesta sosiaalisessa mediassa 19.48 mainiten, että tekijää ei ole vielä saatu kiinni, eli ihmisten tulisi pysyä varuillaan.

## Tutkinta
Poliisi ei aluksi nimennyt mitään tiettyä motiivia teolle. Kaksi päivää myöhemmin viranomaiset kuitenkin ilmoittivat, että tekoa on alettu tutkimaan viharikoksena, joka saatettaisiin myöhemmin määritellä uudelleen terroriteoksi.

## Tekijä, tekoväline ja motiivi
Tekijäksi tunnistettiin 19-vuotias Juraj Krajčík, joka oli aseistautunut lasertähtäimellä varustetulla pistoolilla. Hän twiittasi teoistaan sanoen, ettei katunut mitään ja pitää tekoaan hauskana. Lisäksi hän julkaisi kuvia 4chan-sivustolle.

Ammuskelun jälkeen Krajčík palasi kotiinsa, jossa hänellä puhkesi riita vanhempiensa kanssa. Kesken riidan Krajčík veti esiin aseensa, jätti vanhemmilleen hyvästelyviestinsä ja lähti. Koska vanhemmat eivät raportoineet tätä poliisille, heidän osallisuuttaan iskuun alettiin tutkia kyvyttömyytenä estää todennäköinen rikos. Tämä johtui siitä, että poliisi päätti alkaa tutkia tekoa terrori-iskuna. Krajčík teki itsemurhan pian tekonsa jälkeen ja hänen ruumiinsa löydettiin seuraavana päivänä.

Krajčík oli kirjoittanut manifestin, jossa hän haaveili paitsi HLBT-ihmisten myös juutalaisten ja tummaihoisten kansanmurhasta.

## Reaktioita
Slovakian presidentti Zuzana Čaputová tuomitsi iskun ja vetosi maan poliitikkoihin, etteivät nämä levittäisi vihaa. Hän myös esitti osanottonsa maan HLBT-yhteisöön kuuluville.

Slovakian pääministeri Eduard Heger sanoi tekijän olevan ”radikalisoitunut teini” sanoen lisäksi, että "millekään valkoisen ylivallan, rasismin ja eri ihmisryhmiä, mukaan lukien HLBT-yhteisöä, vastustaville ääriliikkeen muodoille ei ole mitään sijaa".

Tšekin pääministeri Petr Fiala esitti suruvalittelunsa uhrien omaisille. Myös Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen yhtyi suruvalitteluihin lisäten, että ”meidän tulee suojella seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä”.

## Lähteet
Tšarivna havanin kansallispuisto

**Tšarivna havanin kansallispuisto** (; suom. Hurmaavan sataman kp.) on kansallispuisto Ukrainan Krimin autonomisessa tasavallassa, niemimaan länteen kurottuvalla Tarh’ankutin niemimaalla (). Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 109 neliökilometriä.

Krimin niemimaan osana tämä kansallispuisto on vuodesta 2014 ollut Venäjän laittomasti miehittämää aluetta, josta se käyttää vaihtoehtoista nimeä ”Tarhankutski”. Vuonna 2015 esitettiin väitteitä, että Venäjän johto olisi käyttänyt Krimin luonnonsuojelualueita yksityisinä ”kuninkaallisina metsästysmainaan”. Venäjä on sijoittanut kansallispuiston alueelle sotilaallisia laitteistoja kuten tutkia ja ohjusaseistusta, ja se on käyttänyt näitä miehityksensä ja sotilaallisessa toiminnassaan eteläisessä Ukrainaan. Näille sotilastarvikkeille ja niitä käyttäville joukoille on rakennettu suojaavia maavalleja ja muita rakenteita kansallispuiston alueelle.


Cr-151 09.jpg
002Національний природний парк «Чарівна гавань».jpg
Великий Атлеш.jpg
Побережье (мыс Тарханкут).jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eigerøyn majakka

**Eigerøyn majakka** () on Eigersundin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1854 ja automatisoitiin sekä jätettiin miehittämättömäksi 1989.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Timo Karake

**Timo Mauno Karake** (s. 10. joulukuuta 1941 Lahti) on suomalainen eläköitynyt kaupan alan yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Karakkeen vanhemmat olivat kauppias Mauno Karake ja Meeri Helvi Mäenpää. Hän avioitui 1964 Hilkka Rita Elsemaj Pohjanheimon kanssa. Karake tuli ylioppilaaksi Lahden lyseosta 1960 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1964. Hän oli Keskon omistaman Otra Oy:n palveluksessa Tampereella 1964, Tampereen tavaratalon henkilökuntapäällikkö 1965–1966, Helsingin tavaratalon henkilökuntapäällikkö 1966–1967, johtaja 1967–1968, toimitusjohtaja 1969–1977 ja johtokunnan puheenjohtaja 1977–1980. Citymarket-yhtiöiden toimitusjohtaja Karake oli 1971–1981 ja johtokunnan puheenjohtaja 1981–1985. Hän oli myös Keskon Non Food -ryhmän johtaja 1977–1983, käyttötavararyhmän johtaja 1984–1985, elintarvikeryhmän johtaja 1986–1995, kansainvälisten asioiden johtaja 1995–1998, varapääjohtaja 1990–1998 ja hallituksen jäsen 1977–1998. Karake on toiminut myös Liikkeenjohdon instituutin opettajana ja hänellä on olllut useita kaupan alan ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1993.

## Lähteet
Michael Birkeland

**Michael Birkeland** (16. joulukuuta 1830 Egersund – 24. toukokuuta 1896 Kristiania) oli norjalainen historioitsija ja poliitikko. Hänestä tuli vuonna 1875 Norjan ensimmäinen valtionarkistonhoitaja (*riksarkivare*). Birkeland oli myös perustamassa Norjan historiallista yhdistystä (Den Norske Historiske Foreningen) ja oli *Historisk Tidsskrift* -lehden päätoimittaja vuosina 1869–1879. Historioitsijana Birkeland korosti Tanska-Norjan valtioliitosta Norjalle koituneita hyötyjä. Hän oli myös suurkäräjien jäsen vuosina 1880–1885. Poliitikkona Birkeland oli maltillinen konservatiivi, joka kannatti varovaisia demokraattisia uudistuksia. Nuorempana hän oli ollut radikaali demokraatti.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Birkeland (täsmennyssivu)

**Birkeland** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Birkeland, taajama Birkenesin kunnassa Norjassa

## Sukunimenä
* Fanny Horn Birkeland (s. 1988), norjalainen ampumahiihtäjä
* Kristian Birkeland (1867–1917), norjalainen fysiikan professori
* Lars Helge Birkeland (s. 1988), norjalainen ampumahiihtäjä
* Michael Birkeland (1830–1896), norjalainen historioitsija ja poliitikko
* Thøger Birkeland (1922–2011), tanskalainen lastenkirjailija
* Turid Birkeland (1962–2015), norjalainen poliitikko ja ministeri
* Øystein Birkeland (s. 1962), norjalainen sellisti.
Hellvik

**Hellvik** on taajama Eigersundin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Sen pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 867 vuonna 2022. Hellvik on entinen kalastajakylä noin 12 kilometriä Egersundista luoteeseen. Nykyisin tärkeämpi elinkeino on labradoriitin louhiminen, josta suuri osa menee vientiin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Njabulo S. Ndebele

**Njabulo Simakahle Ndebele** (s. 1948 Johannesburg) on eteläafrikkalainen professori, Etelä-Afrikan korkeakoulutuksen johtaja ja kirjailija. Hän on myös Mandela-Rhodes säätiön puheenjohtaja ja Johannesburgin yliopiston kansleri.

Ndebele opiskeli nuoruudessaan englantia sekä Botswanan, Lesothon ja Swazimaan yliopistossa sekä Churchill Collegessa Cambridgessa. Hänen mainekkaimpiin romaaneihinsa kuuluu *Winnie Mandelan huuto*.

## Lähteet
Astolatin Elaine

**Astolatin Elaine** (*Elaine of Astolat*) on hahmo, joka esiintyy kuningas Arthuriin ja pyöreän pöydän ritareihin liittyvissä tarinoissa. Hän esiintyy joskus myös nimillä Elayne, Elaine of Ascolat tai The Lady of Shalott. Hahmoa ei tule sekoittaa Corbinin Elaineen.

Astolatin Elaine on viaton neito, joka rakastuu syvästi Sir Lancelotiin. Elaine ei kuitenkaan saa vastarakkautta, ja kuolee sen vuoksi suruunsa. Hänen ruumiinsa lipuu veneessä jokea pitkin Camelotiin.

Elainen surullinen hahmo esiintyy jo italialaisessa 1200-luvun kertomuskokoelmassa, tarinassa *La Damigella di Scalot*. Sittemmin Elainen traaginen tarina on kerrottu muun muassa Alfred Tennysonin runoelmassa The Lady of Shalott, ja hän on ollut suosittu aihe myös kuvataiteessa. Elainen nuoruus sekä hänen puhdas rakkautensa ja traaginen kuolemansa herättivät varsinkin viktoriaanisen ajan yleisössä laajaa ihailua ja sääliä. Myöhemmissä tarinan tulkinnoissa Elainesta on pyritty uhrin sijaan tekemään aktiivisempi hahmo.

## Lähteet
Seymour

**Seymour** voi tarkoittaa seuraavia:

* Seymour, englantilainen aatelissuku

## Henkilöitä
### Sukunimenä
* Dan Seymour (1915–1993), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Dan Seymour (1914–1982), yhdysvaltalainen kuuluttaja ja mainosalan henkilö
* David Seymour (1911–1956), puolalais-yhdysvaltalainen valokuvaaja ja kuvajournalisti
* Edward Seymour (n. 1506–1552), Somersetin herttua, englantilainen valtiomies, Jane Seymourin veli
* Horatio Seymour (1810–1886), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, New Yorkin kuvernööri ja presidenttiehdokas
* Jane Seymour (n. 1507–1537), Englannin kuningatar, Henrik VIII:n kolmas vaimo, kuningas Edvard VI:n äiti.
* Jane Seymour (s. 1951), englantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä
* Mary Seymour (1548–1550), paroni Thomas Seymourin ja Katariina Parrin lapsena kuollut tytär
* Stephanie Seymour (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
* Steve Seymour (1920–1973), yhdysvaltalainen keihäänheittäjä
* William J. Seymour (1870–1922), yhdysvaltalainen helluntailainen saarnaaja

### Etunimenä
* Seymour Benzer (1921–2007), yhdysvaltalainen fyysikko, molekyylibiologi ja geneetikko
* Seymour Cray (1925–1996), yhdysvaltalainen supertietokoneiden suunnittelija
* Seymour Hersh (s. 1937), yhdysvaltalainen tutkiva toimittaja
* Seymour Kaufman, *Cy Coleman* (1929–2004), yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti
* Seymour Nebenzahl (1897–1961), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
* Seymour Papert (1928–2016), eteläafrikkalainen matemaatikko ja tietojenkäsittelytieteilijä
* Seymour Shifrin (1926–1979), yhdysvaltalainen säveltäjä

;Toisena etunimenä
* Charles Seymour Robinson, (1829–1899), yhdysvaltalainen presbyterikirkon pastori
* Jerome Seymour Bruner (1915–2016), yhdysvaltalainen psykologi
* Julian Seymour Schwinger, (1918–1994), yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko
* Philip Seymour Hoffman (1967–2014), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Seymour Skinner, animaatiosarjassa *[[Simpsonit]]*

## Paikannimenä
* North Seymour, saari Galápagossaarten saariryhmässä

## Muita merkityksiä
* Seymour Duncan, yhdysvaltalainen sähkökitaroiden mikrofoneja ja efektipeaaleja valmistava yhtiö.
Luettelo suomalaisista Spartathlon-juoksijoista

**Suomalaiset Spartathlon-juoksijat** ja vuodet, joina he ovat onnistuneet Spartathlonin selvittämään.

## Suomalaiset Spartathlonissa

* Seppo Leinonen (1986–1994, 1996–1997, 2001–2002, 2005–2006) – 15 kertaa
* Ari Mustala (1997–2001, 2004, 2007, 2009–2011, 2013) – 11 kertaa
* Janne Kankaansyrjä (1998–2002, 2004) – 6 kertaa
* Noora Honkala (2014–2016, 2021, 2023, 2024) – 6 kertaa
* Tuula Ahlholm (2008, 2010–2011, 2013–2014)

* Pasi Kurkilahti (2005–2008)
* Petri Perttilä (2010–2013)
* Sakari Haka (2011–2014)
* Marko Forsell (2013–2014, 2017–2018)

* Ari Päivinen (2006, 2008–2009)
* Pertti Eho (2008–2010)

* Tero Töyrylä (1995, 2003)
* Petri Lietzén (2003, 2006)
* Yukio Morishita (2007–2008)
* Jorma Karppi (2007, 2009)
* Esa Nurkka (2008, 2014)
* Jari Tomppo (2008, 2014)
* Juha Jumisko (2009, 2013)
* Stefan Smeds (2014–2015)
* Tarja Antell (2014, 2016)
* Teija Honkonen (2017–2018)
* Vesa Välipirtti (2017–2018)
* Marianne Mäkinen (2018, 2021)
* Milla Vierimaa (2018–2019)
* Anu Ossberg (2019, 2024)

* Veikko Sivosavi (2007)
* Juha Hietanen (2008)
* Mikael Heerman (2008)
* Mika Penttilä (2008)
* Keijo Ikäläinen (2009)
* Ari Lindsten (2009)
* Hannu Anttila (2010)
* Erkki Partanen (2010)
* Petri Welling (2010)
* Ville Tuominen (2011)
* Jan Westerberg (2011)
* Juha Säämänen (2011)
* Marjukka Sinisalo (2011)
* Jarmo Ohtonen (2014)
* Heli Lehtinen (2014)
* Sami Tenngren (2014)
* Janne Klasila (2015)
* Kari Ranta (2015)
* Pasi Penttinen (2015)
* Tero Hyppölä (2015)
* Marianne Kankaanmäki (2016)
* Harri Lehtimäki (2016)
* Timo Härkönen (2017)
* Teppo Härkönen (2017)
* Antti Näreaho (2017)
* Jan Lågland (2018)
* Ville Tommola (2018)
* Timo Tuominen (2019)

* Markus Forsström (2021)
* Kimmo Karppinen (2021)
* Maria Westerlund (2022)
* Ville Niemenmaa (2022)
* Satu Lipiäinen (2023)
* Tomi Ronkainen (2023)
* Petteri Veijonen (2024)

Suomalainen miesjuoksija on sijoittunut Spartathlonissa kolmen parhaan joukkoon kahdesti. Erikoinen sattuma on, että molemmilla kerroilla kolmas sija on jaettu. Seppo Leinonen sijoittui vuonna 1992 kolmanneksi yhdessä yhdysvaltalaisen Roy Pirrungin kanssa ajalla 27.56.32. Vuonna 2004 Janne Kankaansyrjä jakoi kolmannen sijan itävaltalaisen Martin Jurin kanssa ajalla 27.19.15. 

Vuonna 2018 Teija Honkonen sijoittui ensimmäisenä suomalaisnaisena Spartathlonissa naisten osalta kolmen parhaan joukkoon oltuaan kolmas. Vuonna 2021 Noora Honkala sijoittui myös kolmanneksi. Vuonna 2023 Noora Honkala sijoittui toiseksi ja Satu Lipiäinen kolmanneksi. Molempien ajat alittivat aiemman reittiennätyksen. Vuonna 2024 Noora Honkala voitti naisten kilpailun ensimmäisenä suomalaisena ajalla 24.25.08.

## Lähteet
David Browne

**David Eric Browne** (s. 27. joulukuuta 1995 Port Moresby) on papuauusiguinealainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti viimeksi Veikkausliigassa pelaavaa HJK:ta.

## Ura
Papua-Uusi-Guinean pääkaupungissa Port Moresbyssä syntyneen Brownen isä oli kotoisin Englannista. Browne edusti nuorena useiden eri koulujen joukkeita. Vuonna 2011 Browne sai jalkapallon kautta stipendin uusiseelantilaiseen St. Peters Collegeen. Uudessa-Seelannissa Browne pelasi ensimmäiset aikuisten ottelunsa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavan Central Unitedin riveissä. Seuraavat kolme kautta Browne pelasi Uuden-Seelannin pääsarjassa, Auckland Cityn joukkueessa, jossa hän pääsi juhlimaan kahta Uuden-Seelannin mestaruutta, yhtä Uuden-Seelannin supercupin mestaruutta ja kolmea Oseanian mestareiden liigan mestaruutta. Browne oli mukana myös voittamassa pronssia FIFA:n seurajoukkueiden MM-kilpailuista 2014, kun Auckland City kaatoi pronssiottelussa meksikolaisen Cruz Azulin.

Kesällä 2015 Brownesta tuli ensimmäinen papuauusiguinealainen ammattilaispelaaja Euroopan kentillä, kun hän siirtyi PEC Zwollen organisaatioon. PEC Zwollessa Browne sai kuitenkin tililleen otteluita ainoastaan seuran alle 21-vuotiaiden joukkueessa. Kesällä 2016 Browne siirtyi Groningeniin, mutta ei onnistunut kahden kauden aikana murtautumaan edustusjoukkueen pelaavaan kokoonpanoon. Hän palasi kesällä 2018 Auckland Cityyn.

Talvella 2020 Browne allekirjoitti testijakson päätteeksi 1+2 -vuotisen sopimuksen HJK:n kanssa. HJK:ssa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 14 ottelua Veikkausliigassa, onnistuen kahdesti maalinteossa. HJK voitti kaudella Veikkausliigan mestaruuden sekä Suomen cupin. Seuravaalla kaudella 2021 Browne nousi HJK:ssa vakituiseksi avauskokoonpanon pelaajaksi, viimeistellen 23 liigaottelussa neljä osumaa. Browne pelasi myös neljässä HJK:n Konferenssiliigan lohkovaiheen ottelussa. HJK juhli jälleen kauden pääteeksi Veikkausliigan mestaruutta.

Kaudella 2022 Browne jatkoi HJK:n luottopelaajana. HJK juhli kauden päätteeksi jälleen Veikkausliigan mestaruutta, Brownen tehtyä voittomaalin mestaruuden ratkaisseessa ottelussa Hakaa vastaan. Browne oli myös vireessä Euroopan kentillä, kun hän teki voittomaalin HJK:n Eurooppa-liigan lohkovaihepaikan ratkaisseen otteluparin ensimmäisessä osassa Silkeborgia vastaan. Eurooppa-liigan lohkovaiheessa Browne pelasi jokaisessa HJK:n ottelussa. Kotiottelussa AS Romaa vastaan Browne laukoi upean tasoitusmaalin, joka kuitenkin hylättiin edellisessä tilanteessa tapahtuneen rikkeen vuoksi. Kauden päätteeksi Brownen sopimus HJK:n kanssa päättyi ja hän jätti seuran.

## Maajoukkue
Browne on pelannut kolme maaottelua Papua-Uuden-Guinean maajoukkueessa.

## Lähteet
Nokia 3520

**Nokia 3520** oli suomalaisen matkapuhelinyhtiö Nokian puhelinmalli vuodelta 2003. Se oli yksi ensimmäisistä värinäytöllisistä TDMA-puhelimista. Nokian 3520 -malli sisälsi Java-tuen pelien ja sovellusten lataamiseen, verkkoselaimen, ennakoivan tekstinsyötön ja analogisen verkkovierailun.  Siinä oli värillinen 96 x 65 pikselin LCD-näyttö ja se painoi 107,7 grammaa. Mallissa oli myös litiumioniakku.

## Lähteet
Sigfrid Jönsinpoika Vilken

**Sigfrid Jönsinpoika Vilken** (k. 1584) oli suomalaissyntyinen amiraali ja Öölannin vouti.

Sigfrid Jönsinpoika kuului vehkalahtelaiseen knaappisukuun, joka myöhemmin on käyttänyt nimeä Husgafvel. Hänen isänsä oli luultavasti se "Jens Welckensen von Veckelax", joka vuonna 1529 mainittiin Tallinnassa käyneiden suomalaisten kauppamiesten luettelossa. Sigfrid Jönsinpoika nimitettiin Öölannin voudiksi 1540-luvun alussa, ja hän hoiti tätä tehtävää 17 vuotta. Hän sai tehtäväkseen Kalmarin alueen laivanrakennuksen järjestämisen, jolloin muun muassa hän vuonna 1559 oleskeli Suomessa ja Vehkalahdella ammattimiehiä hakemassa. 1560-luvun alussa hän palveli upseerina Kalmarin linnassa ja valtakunnan laivastossa eri sota-alusten päällikkönä. Lopulta hänen komentoonsa annettiin oma laivasto-osasto, jonka kanssa hän osallistui taisteluihin Saksan vesillä 1564-65. Sigfrid Jönsinpoika palveli laivastossa vuoteen 1568 saakka, kuningas Eerik XIV:n valtakauden loppuun, minkä jälkeen hän palasi erilaisiin hallintotehtäviin Öölantiin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Ekman, Carl: *Siffred Jönsson. Vekelaksknapen som blev amiral och landsherre på Öland.* Borgholm 1950. 61 s. 

## Aiheesta muualla
*Sigfrid (Siffred) Jönsson, *Svenskt biografiskt lexikon* 
*Siffred Jönsson teoksessa *Svenska män och kvinnor* (1954)
Hoikkamuura

**Hoikkamuura** (*Rhopornis ardesiacus*) on puumuuriin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö

Hoikkamuura kasvaa noin 19 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Hoikkamuurakoiraan pää ja selkä ovat harmaat. Siivet ovat mustat ja siiventaipeessa on valkoisia raitoja. Koiraslinnun kurkku on musta ja rinta ja vatsa vaaleanharmaat. Hoikkamuuranaaraan päälaki ja yläselkä ovat punaruskeat ja alaselkä harmaa. Kurkku on valkoinen ja vatsa harmahtava. Hoikkamuuran silmät ovat punaiset.

## Levinneisyys ja elintavat
Hoikkamuuraa tavataan Brasiliassa Bahian ja Minas Geraisin osavaltioista. Lajin elinympäristöä ovat kuivat metsät, joissa kasvaa ananaskasveja. Lintu liikkuu pareittain ja syö hyönteisiä ja hämähäkkejä. Hoikkamuuran pesimäkausi on loka-marraskuussa ja pesä sijaitsee ananaskasvissa.

Hoikkamuura luokitellaan esilmälläpidettäväksi lajiksi, ja kannan kooksi arvioidaan 2&nbsp;500–10nbsp;000 täysikasvuista yksilöä. Kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen metsänhakkuiden ja karjan laiduntamisen vuoksi. 

## Lähteet
Matkalaukkulukko

**Matkalaukkulukko** on lukko, jota käytetään estämään matkalaukun aukeaminen kesken matkan. Lukot eivät kuitenkaan suojaa yleensä kovin hyvin tiirikoinnilta tai murtamiselta. Lukot voivat olla sisäänrakennettuja tai riippulukkoja.

## TSA-lukko
Yhdysvalloissa lentoturvallisuudesta vastaava Transport Security Administration (TSA) vaatii tarvittaessa pääsyn matkalaukun sisältöön ilman matkustajaa, joten markkinoilla on TSA-hyväksyttyjä matkalaukkulukkoja, jotka viranomaiset saavat auki yleisavaimilla. Näin laukkuja ei tarvitse avata väkisin. Virallisia TSA:n hyväksymiä lukkoja valmistaa Travel Sentry -niminen yritys.

## Lähteet
Pilvien paimen

**Pilvien paimen** on lastenlaulu, joka pohjautuu suomalaiseen kansansävelmään ja jonka Larin-Kyösti on sanoittanut. Se on merkitty F-duuriin. 

Markku Suominen on levyttänyt kappaleen vuonna 1977 lastenlauluna. Sakari Kukko on sovittanut sen Piirpauke-yhtyeelle Laula sinäkin -albumille nimellä "Afrikan paimen". 

### Sanat
*Pimpula pampula paimenparka,*
*Heitä jo mättäälle marjas.*
*Hei rallallallalalalla,*
*Heitä jo mättäälle marjas,*

*Missä on tuohinen torvesi poika ja* 
*Missä on ruskea karjas?*
*Hei rallallallalalalla,*
*Missä on ruskea karjas?*

*Pilvet on valkeita lampaita,*
*Ne ajan minä taivahan tarhaan,*
*Hei rallallallalalalla,*
*Ne ajan minä taivahan tarhaan.*

*Kultaportista hopeasillalle*
*Karjani kulkevi harhaan.*
*Hei rallallallalalalla,*
*Karjani kulkevi harhaan.*

## Lähteet
Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2023

Vuoden **[[2023]] [[yleisurheilun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut]]** käytiin 7.–10. heinäkuuta Givat Ramin stadionilla Jerusalemissa Israelissa. Alun perin kisat oli tarkoitus järjestää Romanian Cluj-Napocassa, mutta kilpailupaikkaa ei hyväksytty lopulta kisajärjestäjäksi, minkä vuoksi kisat siirrettiin Jerusalemiin.

## Mitalistit
Käytetyt lyhenteet:
* WJR = alle 20-vuotiaiden maailmanennätys
* EJR = alle 20-vuotiaiden Euroopan ennätys
* CR = kilpailuennätys
* NR = maan ennätys
* PB = henkilökohtainen ennätys
* SB = henkilökohtainen kauden paras tulos

### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*Results Book

## Viitteet
Herman Charles Bosman

**Herman Charles Bosman** (5. helmikuuta 1905 – 14. lokakuuta 1951) oli eteläafrikkalainen kirjailija, joka on tunnettu afrikkalaista maaseutuelämää kuvaavista novelleista.

Bosman suoritti kasvatustieteen tutkinnon Witwatersrandin yliopistossa Johannesburgissa. Hänen opettajanuransa päättyi lopulta nopeasti, kun hänet tuomittiin kuolemaan veljensä ampumisesta. Tuomio muutettiin myöhemmin 10 vuodeksi, josta Bosman istui vain neljä. Hän kirjoitti ensimmäiset tarinansa vankilassa ja myöhemmin hän kirjoittikin *Cold Stone Jug* -kokoelman erilaisia sardonisia vankilapilapiirroksia. Bosman kirjoitti erityisesti runokirjoja, mutta myös kaksi romaania *Jacaranda in the Night* ja *Willemsdorp*.

## Lähteet
Bojnicen kansallinen eläintarha

**Bojnicen kansallinen eläintarha** () on Bojnicessa Slovakiassa sijaitseva eläintarha.

Bojnicen eläintarha perustettiin 1. tammikuuta 1955 ja avattiin yleisölle 1. huhtikuuta samana vuonna. Se on siten Slovakian vanhin eläintarha. Kilpailun sen ensimmäisen johtajan asemasta voitti vuonna 1955 Gustáv Cmarko. Vuodesta 1998 eläintarha on toiminut Slovakian ympäristöministeriön alaisuudessa. 15. heinäkuuta 2008 Bojnicen eläintarha vastaanotti historiansa 20&nbsp;000&nbsp;000. vierailijan. 1. heinäkuuta 2017 eläintarha sai kansallisen aseman. Siitä lähtien siitä on käytetty nimeä Bojnicen kansallinen eläintarha. Bojnicen kansallinen eläintarha on maan ainoa valtiollinen eläintarha.

Vuonna 2023 Bojnicen kansallisen eläintarhan pinta-ala oli 41 hehtaaria, josta yli puolet kuului näyttelyalueeseen. Bojnicen kansallinen eläintarha kuuluu World Association of Zoos and Aquariumsiin ja European Association of Zoos and Aquariumsiin. Vuonna 2023 eläintarhassa oli yli 2&nbsp;700 eläinyksilöä, jotka edustivat kaikkiaan yli 360 eri eläinlajia. Tämä tekee Bojnicen kansallisesta eläintarhasta Slovakian kokoelmaltaan suurimman eläintarhan. Useimmat edustetut lajit eivät kuuluneet minkään muun slovakialaisen eläintarhan kokoelmiin.

## Lähteet
Knoppi!

**Knoppi!** on tietokilpailija Magnus Malin kirjoittama tietokilpailukirja. Nemo julkaisi kirjan heinäkuussa 2023. *Knoppi* sisältää 2&nbsp;000 tietokilpailukysymystä 200 eri aihealueesta. Se on Malin kuudes tietokilpailukirja.

## Lähteet
Deon Meyer

**Deon Meyer** (s. 4. heinäkuuta 1958) on eteläafrikkalainen kirjailija, joka kirjoittaa afrikaansiksi jännityskirjoja. Hänen teoksiansa on käännetty yli 20 kielelle.

Meyer opiskeli Englannin kirjallisuutta ja historiaa, minkä lisäksi hän työskenteli mainos- ja viestintätoimistoissa. Hänellä oli myös oma yritys, joka edusti muun muuassa BMW:n moottoripyörien maahantuojaa.

## Suomennetut teokset
* *Kuolema päivänkoitteessa* (2013)
* *Metsästäjän sydän* (2014)
* Lyhennelmä teoksesta: *Thirteen hours* teoksessa *Kirjavaliot*, Helsinki : Valitut palat, cop. 2013 
* Lyhennelmä teoksesta: *Cobra* teoksessa *Kirjavaliot*, Helsinki : Valitut palat, cop. 2015 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Poprad-Tatrun rautatieasema

**Poprad-Tatrun rautatieasema** () on rautatieasema Slovakian pohjoisosassa Popradin kaupungissa. Asema kuuluu osana Slovakian tasavallan rautateiden (ŽSR) yhteensä 292:n rautatieaseman (2022) palveluverkostoon.

Poprad on risteysasemapaikkakunta, joka sijaitsee Košice–Žilina -radan (180) varrella. Sieltä johtaa ratayhteys (185) myös koilliseen kohti Plavečin asemaa, josta alkaa edelleen Puolan rajan ylittävä rataosuus. Lisäksi varsinaisen ratapihan ylittävältä poikittaiselta sillalta johtaa pohjoiseen Tatravuorille kapearaiteinen sähköratayhteys (linja 183, raitiotie). 

Poprad-Tatrun linja-autoasema sijaitsee runsas 100 metriä rautatieasemalta länsilounaaseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* IC-junayhteyksien haku  (zssk.sk)
* Poprad-Tatry: Odchody / Depatures (Poprad-Tatrysta lähtevät junat)   (zsr.sk)
* Poprad-Tatry: PRÍCHODY / ARRIVALS (lähituntien saapuvat junat)   (zsr.sk)