open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
3-hydroksi-2-naftoehappo

**3-hydroksi-2-naftoehappo** (C11H8O3) eli **3-hydroksi-2-naftaleenikarboksyylihappo** on aromaattisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineiden valmistukseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa 3-hydroksi-2-naftoehappo on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen, mutta paremmin emäksisiin liuoksiin. Aine liukenee muun muassa etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. 3-hydroksi-2-naftoehappo reagoi muun muassa karboksyylihapoille tyypillisesti ja elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla.

3-hydroksi-2-naftoehappoa valmistetaan 2-naftolista ja hiilidioksidista Kolbe–Schmitt-reaktiolla emäksisissä oloissa 235&ndash;260 °C:n lämpötilassa.

3-hydroksi-2-naftoehappoa käytetään lähtöaineena valmistettaessa useita atsovärejä, ja myös siitä valmistetut amidit ovat merkittäviä väriaineiden synteeseissä käytettäviä yhdisteitä.

## Lähteet
Onni Kärki

**Onni Oskari Kärki** (s. 15. syyskuuta 2003 Rovaniemi) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Pelipaikaltaan Kärki on kulmapuolustaja. Hän edustaa Kuopio Steelersiä (2022–).

## Pelaajaura
Kärki aloitti amerikkalaisen jalkapallon 2020 Rovaniemi Nordmenissa. Hän edusti Nordmenia kaudet 2020 ja 2021. Rovaniemellä Kärki voitti lukuisia joukkueen sisäisiä palkintoja, kuten vuoden puolustajan sekä -erikoisjoukkuepelaajan palkinnot. Kaudelle 2022 Kärki siirtyi hallitsevan suomenmestarin Kuopio Steelersin kokoonpanoon. Kärjen edustama Steelers voitti suomenmestaruuden kaudella 2022 kolmatta kertaa peräkkäin.

## Lähteet
https://www.lapinkansa.fi/onni-karki-sai-pm-hopeaa-rovaniemi-nordmenin-jenkk/4062674 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023

https://www.lapinkansa.fi/rovaniemi-nordmenin-onni-karki-jenkkifutiksen-nuor/4043063 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023

https://www.lapinkansa.fi/rovaniemen-kolmikko-roni-laine-hannes-harju-ja-onn/4922762 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023

https://steelers.fi/liigajoukkueen-harjoituskausi-alkaa-positiivisissa-merkeissa/ Kuopio Steelers. Viitattu 16.3.2023
Soininharju

**Soininharju** on harju Satakunnan Jämijärvellä. Se on Satakunnan korkein kohta ja sen huippu on 185,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Soininharju on osa Hämeenkangasta, joka on harjujakso Kankaanpään ja Jämijärven alueilla. Soininharju on suurimmaksi osaksi hiekkaista avomaata ja kangasmetsää. Soininharjulla on myös  Jämijärven omistama ja ylläpitämä näkötorni. Jämin lomakeskus ja lentokenttä sijaitsevat harjun juurella.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Tomas Galvez

**Tomas Kristian Galvez** (s. 28. tammikuuta 2005 Lontoo) on englanninsuomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen puolustaja. Hän edustaa Alankomaiden Eerste divisiessä pelaavaa Cambuuria, lainasopimuksella Manchester Citystä. Englannissa syntyneen ja kasvaneen Galvezin äiti on suomalainen ja isä espanjalainen.

## Seurajoukkueet
Lontoossa syntynyt Galvez aloitti jalkapallouransa Watfordissa, josta hän siirtyi Manchester Cityn akatemiaan kesällä 2021. Kesällä 2022 Galvez allekirjoitti ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Manchester Cityn kanssa.

Elokuussa 2024 Galvez siirtyi kaudeksi 2024–2025 lainalle Itävallan Bundesliigaan LASK Linzin joukkueeseen. Galvez jäi kuitenkin Itävallassa vähäiselle vastuulle ja lainasopimus purettiin ennenaikaisesti tammikuussa 2025. Loppukaudeksi 2025 Galvez lainattiin Alankomaiden toisella sarjatasolla Eerste divisiessä pelaavaan Cambuuriin.

## Maajoukkueet
Galvez on edustanut Suomea junioritasolla aina alle 15-vuotiaista alle 19-vuotiaiden maajoukkueeseen saakka. Ensimmäisen A-maajoukkuekutsunsa hän sai tammikuussa 2023 harjoitusotteluun Ruotsia vastaan. Galvez oli ottelussa avauskokoonpanossa Suomen hävitessä lopulta maalein 2–0. Ottelu ei kuitenkaan vielä lukinnut Galvezin maajoukkue-edustusta. Toisen A-maaottelunsa hän pelasi EM-karsinnoissa 20. marraskuuta 2023 Suomen voittaessa San Marinon vieraskentällä maalein 2–1.

## Lähteet
Ulvilan uusi hautausmaa

**Ulvilan uusi hautausmaa** on Ulvilan Vanhakylässä sijaitseva hautausmaa, joka on otettu käyttöön vuonna 1890. Hautausmaata on laajennettu vuonna 2001, jolloin laajennusosaan avattiin myös muistolehto. Hautausmaalla on muun muassa vuonna 1945 paljastettu sisällissodan punaisten muistomerkki.. Ulvilassa on hautoja myös Ulvilan kirkon ympäristössä.

## Kappeli
Hautausmaan vuonna 1989 valmistuneen kappelin on suunnitellut Porin kaupunginarkkitehti Matti Salmivalli. Kappelissa on Pekka Jauhiaisen suunnittelemia lasimaalauksia, joiden aiheet viittaavat keskiaikaiseen Ulvilan kirkkoon. Lisäksi kappelissa on Kaarina Heikinheimon ja Aila Hossin tekstiilitöitä. Kappelin 11-äänikertaiset urut on rakentanut Veikko Virtanen. Hautausmaalla on myös erillinen kellotapuli, jossa on Jussi Sompin vuonna 1988 valama kello.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Easy Hits

**Easy Hits** on Sanoma-konserniin kuuluvan Nelonen Median omistama kaupallinen radiokanava, joka korvasi Me Naiset Radion maaliskuun lopussa 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Easy Hits Suomi Facebook
Keski-Porin seurakunta

**Keski-Porin seurakunta** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakuntayhtymään ja sen kirkkoherrana toimii Heimo Hietanen.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Keski-Porin seurakunnan kirkkoherroina:

* –2019: Kari Erkkola
* 2019–: Heimo Hietanen

## Lähteet
Jason King

**Jason King** on brittiläisen ITC Entertainmentin televisiosarja, jota tuotettiin 26 jaksoa vuosina 1971–1972. Siinä Peter Wyngarde näyttelee Bond-maisia dekkaritarinoita kirjoittavaa tyylikästä kirjailijaa, joka itse kokee yhtä huikeita nais- ja muita seikkailuja eri puolilla Eurooppaa.

Sarja syntyi spin-offina televisiosarjan *Osasto S* (1969–1970) hahmosta, joka poliisitoimensa ohella kirjoitteli dekkareita. Sarjan liioitellun itseironinen camp-henkisyys antoi myöhemmin vaikutteita muun muassa Mike Myersin luomiin Austin Powers -agenttiparodiaelokuviin.

Suomessa sarjaa esitti Mainos-TV syyskuusta 1972 alkaen. *Helsingin Sanomien* Jukka Kajava ironisoi sarjan tyyliä: ”Jason King [--] taistelee ja suutelee, ampuu ja lentää kaaressa huoneen nurkasta toiseen, putoaa Venetsiassa kanavaan ja juo shampanjaa tuulisella hotellinparvekkeella ainoankaan kiehkuran luiskahtamatta paikoltaan upeasta frisyyristä.”

## Lähteet
Bergträsk

**Bergträsk** on Uudellamaalla Kirkkonummen länsiosassa Överbyn lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Helsingin keskustasta on 32 kilometriä länsilounaaseen.

## Maantietoa
Bergträsk on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen ylänköalueen eteläreunassa olevaan painaumaan. Painauman metsämaat ovat soistuneet ja järven rannatkin ovat soistunutta metsämaata. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 950 metriä . Etelärantaan on rakennettu kaksi kiinteästi asuttua tilaa, joille tulee tie yhdystieltä 11227. Samalta tieltä tulee tie järven rantaan asti.

## Luontoarvoja
Järvi rajautuu pohjoisessa Meikon luonnonsuojelualueeseen ja se on varsin luonnontilainen. Bergträskin länsipuolella sijaitsee Bergträskmossen.

## Vesistösuhteet
Bergträsk sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Estbyån valuma-alueeseen (81.061) järvi kuuluu. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaa. Järven vedenpinnan korkeus on 38,2 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Dakar-ralli 2000

**Dakar-ralli 2000** (myös *Dakar-Kairo-ralli 2000*) oli 22. Dakar-ralli, joka ajettiin 6. tammikuuta 2000 ja 23. tammikuuta 2000 välisenä aikana. Kilpailun lähtöpaikka oli Dakarissa Senegalissa ja päätepiste Kairossa Egyptissä. Kilpailun pituus oli  ja reitti kulki Senegalin, Malin, Burkina Fason, Nigerin, Libyan ja Egyptin alueella.

Kilpailu pysäytettiin kun Washingtonista ja Pariisista annettiin varoituksia, että 300 Algerialaista sissiä suunnitteli kilpailun väijyttämistä Nigerissä, joka ohitettiin ilmakuljetuksilla. Sissien aiheuttaman riskin vuoksi kilpailun järjestäjät hankkivat kolme Antonov An-124 -kuljetuskonetta, joilla kilpailun osallistujat kuljetettiin riskialueen yli. Kilpailun pääjärjestäjä Hubert Auriol kertoi, että siirto vaati 18 edestakaista lentoa Nigerin pääkaupungista Niameysta Sebahiin Libyaan ja operaation kustannukset olivat noin 4,7 miljoonaa dollaria. Neljä peruttua osuutta olisi ollut noin  ja kokonaispituus olisi ollut .

## Kilpailu
Kilpailun lähdössä oli 135 autoa, 200 moottoripyörää, 30 kuorma-autoa (kilpailijoita), sekä 36 kuorma-autoa (huoltoautoja).
Maalissa oli 225 ajoneuvoa, joita oli 95 autoa, 107 moottoripyörää ja 23 kuorma-autoa.

Yleiskilpailun voittajat:
* autot:  Jean-Louis Schlesser &  Henri Magne
* moottoripyörät:  Richard Sainct
* kuorma-autot: Chagin-Yakoubov-Savostine

## Lähteet
Vitträsk (Estbyån valuma-alue)

**Vitträsk** on Uudellamaalla Kirkkonummella Meikon luonnonsuojelualueella Kirkkonummen länsiosassa sijaitseva järvi. Etäisyys Helsingin keskustasta on 33 kilometriä länteen.

Estbyån valuma-alueen Vitträsk on pienin Kirkkonummen kolmesta saman nimisestä järvestä.

## Maantietoa
Vitträsk on 350 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Se sijaitsee kallioidella ylänköalueella, jonka Meikon eteläpuoliseen painaumaan se on muodostunut. Vitträskin länsipuolella sijaitsee Stora Falkmossen, jonne virtaa järven länsirannalta lasku-uoma. Järvessä on kartan mukaan yksi luotomainen saari luoteisrannan tuntumassa. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä  ja se on sekä autio että tietön järvi.

## Luontoarvoja
Vitträsk sijaitsee Meikon luonnonsuojelualueella, vaikka itse vesialue ei ole suojeltu.

## Vesistösuhteet
Aikaisemmassa vesistöaluejaossa Vitträsk kuului Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81) Estbyån valuma-alueeseen (81.061). Nykyään sen valuma-alue on muuttunut niin, että että laskuoja virtaa Stora Falkmossenin kautta etelään ja siellä se yhtyy Vitmossenin jälkeen Bölebäckeniin. Bölebäcken laskee Vikträskiin, joka kuuluu Siuntionjoen vesistöön (22), jonka Vikträskin alueeseen (22.001) se silloin kuuluisi. Vitträskin vedenpinnan korkeus on 51,2 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Fårträsk

**Fårträsk** on Uudellamaalla Siuntiossa Siuntion kirkonkylän luoteispuolella sijaitseva järvi. Etäisyys Helsingin keskustasta on 43 kilometriä länteen.

## Maantietoa
Fårträsk on 700 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se on muodostunut viljelyalueen keskellä kohoavalle pienelle kallioylängölle. Järveä ympäröi massiiviset kalliomäet kuten esimerkiksi Brunnibergen ja Norrbacka. Pohjoinen maasto kohoaa yli viisitoista metriä järven pintaa korkeammalle. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Etelärannassa on yksinäinen rakennus ja länsirannassa on uimaranta, jolle tulee polku Munksin suunnalta. Järven läheisyydessä on muinaishautoja.

## Luontoarvoja
Fårträsk on matala, karu ja kirkasvetinen järvi.

## Vesistösuhteet
Fårträsk sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Kyrkån valuma-alueeseen (22.006) järvi kuuluu. Se itärantaan tulee koillisessa 300 metrin päässä sijaitsevan Svartträskin laskuoja. Fårträskin oma laskuoja alkaa länsipäästä ja se yhtyy Kirkkojokeen kilometrin päässä. Järven vedenpinnan korkeus on 50,3 metriä mpy (N2000), joten laskupurolle kertyy pudotusta 43 metriä.

## Lähteet
Finpyy

**Finpyy** () on Porin 81. kaupunginosa. Se käsittää Noormarkun entisen kunnan keskustaajaman. Alue rajoittuu pohjoisessa valtatie 23:n ja etelässä Mäntylän ja Länsimetsän kaupunginosiin. Finpyytä ei tule sekoittaa Noormarkun kirkonkylään, joka sijaitsee pohjoisempana Vanhan Vaasantien eli yhdystie 2701:n varrella.

Finpyyssä sijaitsee Noormarkun yhtenäiskoulu ja erinäisiä palveluita (mm. K-Market ja S-Market). 

Lakkautettu Haapamäki–Pori-rata kulkee alueen eteläosan halki ja Noormarkun rautatieasema sijaitsi siellä.

## Lähteet
*Porin kaupungin karttapalvelu

### Viitteet
Kerttuanjärvi

**Kerttuanjärvi** on kulttuurimaiseman reunustama erittäin matala järvi Norijoen reitillä Evijärven länsiosassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on 3,8 neliökilometriä ja vedenlaatu välttävä. Sen maisema-alue on osa Lappajärven kankareseutua, joka on drumliinialuetta. Etäisyys Seinäjoelta on 71 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Kerttuanjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 4,8 kilometriä. Laajin niemimaa on noin yhden neliökilometrin kokoinen Kankkulanniemi, joka haarat tekevät järvestä sokkeloisen. Lahdet ovat järven pinta-alaan nähden laajoja. Etelässä sijaitsee Joensuunlahti, jonka luoteispuolisen noin 15-hehtaarisen Isosaaren länsipuolella sijaitsee Pyysalmenlahti. Kankkulanniemen itäpuolella sijaitsee Näätälahti ja länsipuolella Surma-ahonlahti. Järven luoteisosassa sijaitsee Kylmälahti, Latukanlahti ja Vintonlahti. Kerttuanjärven toinen saari on noin kolmihehtaarinen Pikkusaari Isosaaren pohjoispuolella.

Kerttuanjärven rannan kaltevuus on 5–40 astetta. Sen kumpuilevilla itä- ja pohjoisrannoilla on peltomaata. Läntisellä ranta-alueella on myös metsämaata. Järven lounaisrannalla sijaitsee Pyysalmenkangas, jonka korkein kohta on yli 70 metriä merenpinnan yläpuolella.

Kerttuanjärveen virtaa Norijoki alavien maiden halki etelästä. Särkijärvi (59,9 metriä mpy) laskee Kerttuanjärveen lounaasta. Kerttuanjärven luoteiskolkka kapenee jälleen Norijoeksi, joka jatkuu luoteeseen. Järven luusuassa on Salmelan säännöstelypato.

## Vesistösuhteet
Kerttuanjärvi (46.061.1.001) kuuluu Kerttuanjärven alueeseen (46.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Purmonjoen vesistössä (46). Toinen jakovaihe on Kerttuanjärven valuma-alue (46.06). Kerttuanjärvi on laajin Kerttuanjärven alueen neljästä vakavedestä. Haukijärvi, Latukanjärvi ja Ruutamonjärvi ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Muuta
Kerttuanjärvi on runsashumuksinen, joten sen kemiallinen hapenkulutus on suurta. Sen vesi on erittäin rautapitoista ja näkösyvyys on vain noin 20–90 senttimetriä.

Kerttuanjärven yleisin kala on ahven. Myös haukea, lahnaa ja särkeä esiintyy.

## Aiheesta muualla
*005 Kerttuanjärven kartoitusraportti

## Lähteet
Vieruvanjärvi

**Vieruvanjärvi** on matalahko metsäjärvi Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon maakuntarajalla. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 46 kilometriä länsiluoteeseen. Vieruvanjärven itäosa sijaitsee Savitaipaleen alueella ja länsiosa Mäntyharjun alueella.

## Maantiede
Vieruvanjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Järven eteläisin osa jakautuu Mäkiahonlahteen ja Tukkilahteen. Noin kaksi kilometriä niistä luoteeseen sijaitsee järven luoteisosan Kotilahti. Sen itäpuolella Kotiniemen erottamana sijaitsee Ryöslahti. Järven koilliskolkassa sijaitsee Sarkalahti. Noin neljäsosa Vieruvanjärvestä on vähintään kolme metriä ja enintään neljä metriä syvä. Järven pohjoispuoliskolla sijaitsee kaksi noin kymmenmetristä syvännettä.

Vieruvanjärven saariluku on 19. Saaret ovat pieniä ja niiden yhteispinta-ala on noin kolme hehtaaria. Laajin saari kartan perusteella on järven luoteisosan Kotisaari. Sen ja Kotiniemen välisellä matalikolla on useita luotoja. Vieruvanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Pientaloja on eniten länsirannalla.

Vieruvanjärveen virtaa Huuhilonjoki Huuhilonjoensuon halki lännestä Palojärveltä (86,4 metriä mpy). Ympäröiviltä soilta (Kivisuo, Takasuo, Tukkilahdensuo) järveen laskee useita suo-ojia. Vieruvanjärven lasku-uoma on Haapakoski, joka laskee järven itäisimmästä kolkasta koilliseen Ylä-Ruokojärveen (78,6 metriä mpy).

Vieruvanjärven vesitilavuus on 7&nbsp;687&nbsp;000 kuutiometriä.

Vieruvanjärvi (04.146.1.005) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueella on 86 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen.

## Lähteet
Vische

**Vische** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1&nbsp;189 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oravisalon työväentalo

**Oravisalon työväentalo ** oli Rääkkylän kunnan Oravisalon kylässä sijainnut työväentalo. Työväenyhdistys myi talon vuonna 2009.

## Historiaa
Oravisalon työväenyhdistys perustettiin vuonna 1911. Vuoden 1917 helmikuussa työväenyhdistys osti ison tallin ja kirkonkylässä sijainneen talon. Rakennusten muuttotalkoot olivat huhtikuussa. 38 kyläläiseltä oli pyydetty rakennustarpeita samaan aikaan. Työväentaloa varten vuokrattiin 12 aaria maata. Vuokra-aika oli 50 vuotta, ja tontti lunastettiin omaksi vuonna 1950. Talon rakennustyöt jäivät kesken vuonna 1918, ja se joutui takavarikkoon. Maaherra peruutti takavarikon tammikuussa 1919. Työväentalo valmistui lopullisesti vasta vuonna 1922. Rakennuksen piirustukset suunnitteli Pekka Kettunen.

Talkootyöllä oli suuri merkitys työväentalon ylläpidossa. Rutiininomaisista huoltotöistä huolehti talolla asuva talonmies, mutta kaikki suuremmat työt pyrittiin tekemään yhdessä, palkatta. Myöhemmin jäsen saattoi myös tukea kunnostustöitä rahallisesti, mikäli ei itse päässyt osallistumaan talkoisiin.

Työväentalon valmistuminen oli suuri tapahtuma yhdistykselle, mutta sillä oli merkitystä myös yhdistyksen taloudelle. Työväenyhdistys voi kerätä varoja järjestämällä erilaisia huvitilaisuuksia ja vuokraamalla taloa muille.

## Rakennus
Talon mittasuhteista on annettu seuraavat tiedot ”Pituus: ravintola 5 metriä, sali 9 m, näyttämö 4 m. Leveys 7,5 m. Korkeus permannosta välikattoon 3,5 m. 6 metriä korkea vintti. Permanto ja välikatto puntatuista laudoista. Katto kauttaaltaan päreistä. Ravintolassa leivinuuni, 5 akkunaa ja ovi ulos, salissa kakluuni, 4 akkunaa, ovi ulos ja toinen ravintolaan, näyttämöllä pahviset raamikulissit, kankaalle maalattu tausta, 1 akkuna ja 2 ovea.”

## Toimintaa työväentalolla
Sotavuosina 1939–1945 talo oli armeijan käytössä. Työväentalo oli vuokrattuna 1950-luvun lopusta 1960-luvun puoliväliin kauppias Väinö Päiviselle. Huvitilaisuuksien käydessä vähiin ja harrastuspiirien lakattua tai siirryttyä muihin tiloihin pohdittiin talon hyödyntämistä asuntona. 1970-luvun alusta lähtien taloon otettiin vuokralaisia. 1980-luvulla työväentalon asunto ja baari vuokrattiin kansalaisopistolle, joka järjesti siellä kurssejaan. Keittiönpuoli vuokrattiin nuorisolautakunnalle. 1980-luvulla talolla kokoontuivat mm. eläkeläisten kerho ja 4H-kerho.

## Lähteet
Louejärvi (järvi)

**Louejärvi** on samannimisen kylän alueella sijaitseva järvi Rovaniemen lounaisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 29 kilometriä länsilounaaseen. Louejärvi on Kemijokeen laskevan Louejoen latvajärvi.

## Maantiede
Louejärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Etelärannan Piipanniemen ja Honkaniemen välissä sijaitsee järven pinta-alaan nähden laaja lahti, jonka perukasta on noin 1,1 kilometriä pohjoiselle vastarannalle. Honkaniemen itäpuolella sijaitsee järven kaakkoisosan muodostava Ritaperä. Louejärvi on etenkin eteläosistaan matala. Järven länsipuoliskolla sijaitsee pitkänkapea noin kymmenhehtaarinen vyöhyke, jonka syvyys on 10–12 metriä.

Louejärven saariluku on kaksi. Saarten yhteispinta-ala on neljä aaria eli 400 neliömetriä.

Louejärven rantamaat ovat suurelta osin suota. Järven eteläpuolitse kulkee seututie 930, jonka varrella sijaitsee Louejärven kylätiivistymä. Louejärven pohjoispuolella kohoaa Louevaara, jonka laki on yli 250 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 160 metriä järvenpintaa korkeammalla.

Louejärven luusua sijaitsee eteläosan Jokilahdessa, josta alkaa etelään virtaava Louejoki. Joki laskee Kemijokeen Louen kylän Louenputaan kohdalla. Noin 33-kilometrinen Louejoki virtaa Pisavaaran luonnonpuiston länsipuolitse. Luonnonpuiston koillisosassa sijaitsee Sorvalampi ja puiston koillispuolella Pisajärvi.

Louejärven vesitilavuus on 5&nbsp;509&nbsp;000 kuutiometriä.

Louejärvi (65.153.1.001) kuuluu Louejoen yläosan valuma-alueeseen (65.153), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Louejoen alue (65.15) ja ensimmäinen jakovaihe on Ala-Kemijoen alue (65.1). Louejoen yläosan valuma-alueeseen kuuluu yksitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Louejärvi on laajin. Toiseksi laajin on Pisajärvi.

## Lähteet
Hertunjärvi (Mikkeli)

**Hertunjärvi** on karu ja verraten syvä erämaajärvi Mikkelin kaakkoisosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä ja vesitilavuus 26,5 kuutiohehtometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 29 kilometriä eteläkaakkoon.

## Maantiede
Hertunjärven pituus lännestä itään on viisi kilometriä. Sen rannat ovat melko mutkaisia ja järven leveys vaihtelee. Laajin niemi on kaakoisrannan Leväniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee muuta järveä huomattavasti matalampi Levälahti. Järven läntisimmän osan muodostaa Pulkinlahti ja itäisimmän osan Itäpäänlahti. Noin viidesosa Hertunjärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvin alue on melko yhtenäinen vyöhyke järven keskiosassa ja noin 40 metriä syviä pisteitä on kaksi. Järven eteläiset rannat syvenevät jyrkemmin kuin pohjoiset.

Hertunjärven saariluku on kuusi. Saaret ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia ja ne sijaitsevat järven länsipuoliskolla. Hertunjärven rannat ovat pientalojen täplittämää kumpuilevaa kangasmetsää. Maaston korkeimmat kohdat ovat noin 120 metriä merenpinnan yläpuolella.

Hertunjärveen virtaa tulouomia sen länsi- ja eteläpuolisilta pikkujärviltä. Suurin niistä on Kaitajärvi (77,8 metriä mpy). Hertunjärven lasku-uoma on runsaan sadan metrin mittainen nimetön oja, joka laskee kohti pohjoista Saimaaseen kuuluvan Louhiveden (75,8 metriä mpy) Eno-Mikkoon. Hertunjärven ja Eno-Mikon välisen kannaksen leveys vaihtelee useista sadoista metreistä alle sataan metriin. Kannaksella sijaitsee pieniä luonnonsuojelualueita ja sen länsiosassa kohoaa Mullivuori (noin 115 metriä mpy).

Hertunjärven vesitilavuus on 26&nbsp;476&nbsp;000 kuutiometriä. Noin puolet järven vedestä on vähintään kahdeksan metrin syvyydessä. Järviwikissä Hertunjärveä kuvaillaan "helmeksi", jota vaivaa rehevöityminen.

Hertunjärvi (04.112.1.362) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi. Hertunjärvi on viides.

## Lähteet
Kemien työväentalo

**Kemien työväentalo ** on Tohmajärven kunnan keskustassa Kemien kylässä sijaitseva työväentalo. 

## Historiaa
Työväentalo on Tohmajärven kolmas työväentalo. Ensimmäisen, Purtovaaran torpan, käytyä ahtaaksi, yhdistys rakensi uuden, vuonna 1919 valmistuneen talon, joka paloi epäselvissä oloissa. Uusi talo valmistui vuonna 1921, ja sitä on laajennettu useaan otteeseen. Tiloina ovat eteinen-wc noin 50 neliötä, juhlasali noin 250 neliötä, keittiö-kahvio noin 70 neliötä ja lisäksi kylmä yläkerta. Oma tontti on noin 0,5 ha. Oman käytön lisäksi taloa ovat käyttäneet muun muassa valtuustoryhmä, kesäteatteri talviharjoitustilana, kansalaisopiston tanssipiirit, satunnaiset kauppiaat ja perhejuhlien järjestäjät.

Talossa aloitettiin perusteellinen remontti vuonna 2010.

## Lähteet
Pyhitty

**Pyhitty** on matala järvi Pieksämäen keskustan kaakkoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 6,6 neliökilometriä ja se koostuu suurelta osin yhdestä melko tasasyvästä ja tasalevyisestä järvenselästä. Etäisyys Mikkelistä on 61 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Pyhityn pituus kaakosta luoteeseen on 4,9 kilometriä. Järvi on suurelta osin noin 1,7 kilometriä leveä. Paakinniemi jakaa järven eteläosan Rikonlahteen ja Paakinlahteen. Pohjoisessa järvi kapenee Pohoslahdeksi, jonka lounaispuolella sijaitsee Hovinlahti. Noin 40 prosenttia Pyhitystä on vähintään kolme ja enintään neljä metriä syvä. Enintään metrin syvyistä on noin kymmenesosa järven alasta. Järven pohjoisosassa sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen vähintään kuusi metriä syvä alue, jossa on myös järven syvin piste, noin yhdeksän metriä.

Pyhityn saariluku on kolme. Saaret ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia ja ne sijaitsevat järven eteläosassa. Laajin saari on lounaisen rannan lähellä sijaitseva Rantasaari. Pyhityn ranta-alueella on sekä metsämaata, suota että pieniä peltoalueita (Riihisuo, Välisuo, Pyhitynkangas). Pyhityn lounaispuolella sijaitsee Heiniö-järvi, järvien välisellä kannaksella on Inkilänkylä. Itäpuolella sijaitsee Ruokojärvi. Pyhityn ja Ruokojärven välissä on Pyhitty-niminen kylä. Pyhityn länsipuolitse kulkee kantatie 72, joka viistää järven rantaa Hovinlahden kohdalla.

Pyhittyyn virtaa useita suo-ojia. Pyhitty laskee vetensä järven itäosan Jokilahdesta alkavaa Myllyjokea itään Iso-Tuoppuun (118,9 metriä mpy), joka laskee Tuopunjokea itään Ruokojärveen (118,6 metriä mpy).

Pyhityn vesitilavuus on 17&nbsp;285&nbsp;000 kuutiometriä.

Pyhitty (04.257.1.023) kuuluu Längelmäenjoen valuma-alueeseen (04.257), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sysmäjärven valuma-alue (04.25) ja ensimmäinen jakovaihe on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Längelmäenjoen valuma-alueella on 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pyhitty, Ruokojärvi ja Suuri-Läänä ovat isoimmat.

## Lähteet
Trygve Olsen

**Trygve Jens Asbjørn Olsen** (11. marraskuuta 1921 Måsøy – 17. huhtikuuta 1979) oli norjalainen kalastaja ja keskustapoliitikko. Hän toimi Norjan kalastusministerinä 1972–1973 ja Måsøyn pormestarina 1968–1972. Vuoteen 1972 saakka hän oli työväenpuolueen jäsen, mutta siirtyi keskustapuolueeseen EY-kysymyksen vuoksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Trygve Olsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Ruokojärvi (Pieksämäki)

**Ruokojärvi** on matala ja sokkeloinen metsäjärvi Pieksämäen keskustan kaakkoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 4,6 neliökilometriä ja keskisyvyys vain 128 senttimetriä. Etäisyys Mikkelistä on 62 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Ruokojärven ulottuvuus kaakkoisosan Itolahdelta luoteisosan Pohoslahteen on 5,9 kilometriä. Idässä on Syväänlahti. Järven keskiosaa jakaa Syväänniemi, Huutoniemi ja Pikonniemi. Noin 30 prosenttia Ruokojärvestä on enintään metrin syvyinen. Noin 60 prosenttia on vähintään metrin ja enintään kahden metrin syvyinen. Yli kuusi metriä syviä alueita on vain Syväänlahdella ja Pohoslahdella.

Ruokojärvi saariluku on 28. Saarista 5 on alle aarin laajuisia luotoja ja 23 saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Ruokojärven rannat ovat metsä- ja suomaata (Juurikkalevänsuo, Mesjonsuo, Pillikkalahdensuo, Tuopunkangas).

Ruokojärveen virtaa useita suo-ojia ja muita tulouomia ympäröiviltä pikkujärviltä (Mustalampi, Vääränlampi, Saarilampi). Lännestä Iso-Tuopulta (118,9 metriä mpy) laskee Tuopunjoki. Iso-Tuoppuun puolestaan laskee lännestä Pyhitty (122,7 metriä mpy). Ruokojärven luusua sijaitsee järven eteläkolkan Jokilahden perukassa, josta lähtee etelään Suuri-Läänään (117,8 metriä mpy) virtaava Ruokojoki.

Ruokojärven vesitilavuus on 5&nbsp;929&nbsp;000 kuutiometriä.

Ruokojärvi (04.257.1.003) kuuluu Längelmäenjoen valuma-alueeseen (04.257), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sysmäjärven valuma-alue (04.25) ja ensimmäinen jakovaihe on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Längelmäenjoen valuma-alueella on 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pyhitty, Ruokojärvi ja Suuri-Läänä ovat isoimmat.

Suomessa on 31 vähintään hehtaarin laajuista Ruokojärveä, joista Pieksämäen Ruokojärvi on laajin.

## Lähteet
Classic Hits

**Classic Hits** on Kevyt Kanavan omistama kaupallinen radiokanava. Se soittaa hittejä 70- ja 80-luvuilta. Nykyään Classic Hits soittaa satunnaisesti myös joitain 90-luvun hittejä. Classic Hits aloitti toimintansa maaliskuun lopussa 2023.

## Lähteet
Niinivesi (Mikkeli)

**Niinivesi** on metsäjärvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 20 kilometriä kaakkoon. Niinivesi tulkitaan myös Varsinaisen Saimaan järvenosaksi, ja myös Kansalaisen Karttapaikassa se on mainittu järvenosaksi.

## Maantiede
Niiniveden ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,85 kilometriä. Järven eteläosan selkävesi on noin kilometrin levyinen. Sen lounaispuolella sijaitsee Kätmälahti, jonne kuljetaan Urkosalmen kautta. Myös järven luoteisosan Outulanlahti erottuu selkeästi pääaltaasta. Suiltaan avoimempia ovat Laikanlahti lännessä ja järven pohjoisimman osan muodostava Kurjenlahti. Noin yhdeksäsosa Niinivedestä on vähintään kymmenen metriä syvä.

Niiniveden saariluku on kymmenen. Laajin saari on Lamposaari (noin 3 ha) ja sen länsipuolinen Hiisisaari (noin 2 ha). Muut kahdeksan saarta ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia. Niiniveden rannat ovat lähinnä metsää, mutta myös peltomaata on siellä täällä. Pientalokantaa on melko paljon. Maasto kohoaa läntisen rannan Laikanniemellä noin 115 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 40 metriä Niiniveden pintaa korkeammalle.

Niiniveden tulouoma on pohjoisesta Paljavedeltä virtaava Hampunsalmi. Niiniveden lasku-uoma on järven kaakkoiskulmalla sijaitseva Huttulanvirta.

Niiniveden vesitilavuus on 12&nbsp;333&nbsp;000 kuutiometriä.

Niinivesi (04.112.1.432) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi.

## Lähteet
Eva Kolstad

**Eva Lundegaard Kolstad** (6. toukokuuta 1918 Halden – 26. maaliskuuta 1999) oli norjalainen feministi ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan Naisasialiiton johtajana 1956–1968, Norjan kuluttaja- ja hallintoministerinä 1972–1973, Venstren puheenjohtajana 1974–1976 ja Norjan tasa-arvovaltuutettuna 1979–1988. Hän oli sekä Norjan ensimmäinen naispuolinen suurkäräjäpuolueen puheenjohtaja että maailman ensimmäinen tasa-arvovaltuutettu. Koulutukseltaan hän oli tilintarkastaja. 

Eva Kolstads gate.jpg|Eva Kolstadin mukaan nimetty katu Oslossa lähellä hallituskorttelia.
Eva Kolstad ved Venstres hus.jpg|Eva Kolstadin muistolaatta Venstren toimitalon seinässä. Norjan Naisasialiiton puheenjohtajuuden alkamisvuosi on virheellinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Eva Kolstad'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Synohoran kansallispuisto

**Synohoran kansallispuisto** () on kansallispuisto Ukrainan Ivano-Frankivskin alueella. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 108,66 neliökilometriä.


Вечір в Горганах.jpg
Сині гори Синьогори.jpg
Стежка в гори.jpg
Тетродонтофора.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Natsionalnyi pryrodnyi park "Synohora" 
* Natsionalnyi pryrodnyi park "Synohora"   (synyogora.com)
Institutionaalinen sijoittaja

**Institutionaalisella sijoittajalla** tarkoitetaan rahamäärällisesti suuria sijoituksia tekeviä yrityksiä tai yhteisöjä. Tyypillisiä esimerkkejä institutionaalisista sijoittajista ovat pankit, sijoitusrahastot, vakuutus- ja eläkeyhtiöt. Institutionaaliset sijoittajat tyypillisesti keräävät yhteen pienempien toimijoiden, esimerkiksi yksityishenkilöiden, varallisuutta, jota ne käyttävät sijoitustoiminnassaan. Institutionaalisille sijoittajille on tarjolla enemmän ja monipuolisempia sijoitusmahdollisuuksia kuin esimerkiksi piensijoittajille. Institutionaaliset sijoittajat ovat tärkeitä markkinoiden toiminnalle isolla pääomallaan. Usein esimerkiksi ajatellaan, että niiden paremmat edellytykset vaikuttaa omistajan roolissa yritysten toimintaan edistävät suurtenkin yritysten hallinnon tehokkuutta.

## Lähteet
Sena

**Sena** voi viitata seuraaviin:

## Antiikki

*Sena* (lat.; ) voi viitata seuraaviin:

* Saena	eli Sena/Saena Julia, antiikin aikainen kaupunki Etruriassa Italiassa, nykyinen Siena
* Sena Gallica eli Senagallia, antiikin aikainen kaupunki Umbriassa Italiassa, nykyinen Sinigaglia

## Nykyaika

* Sena eli Vila de Sena, kaupunki Mosambikissa
* senan kieli, Mosambikissa puhuttu bantukieli
Sulmo

**Sulmo** voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Sulmo, kaupunki Latiumissa Italiassa, nykyinen Sermoneta
* Sulmo, kaupunki Samniumissa Italiassa, nykyinen Sulmona

## Lähteet
Tipasa (täsmennyssivu)

**Tipasa** (lat.; ) voi viitata seuraaviin:

* Tipasa, antiikin aikainen kaupunki Africa proconsulariksessa
* Tipasa, antiikin aikainen kaupunki Mauretania Caesariensiksessa; tunnetuin samannimisistä
** Tipasa, nykyinen kaupunki Algeriassa
* Tipasa, antiikin aikainen kaupunki Numidiassa

## Lähteet
Tripontium

**Tripontium** (lat., ”Kolmen sillan paikka”) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin paikkoihin:

* Tripontium eli Tripontio, kaupunki Britanniassa
* Tripontium eli Trepontium, tieasema Via Appialla Latiumissa Italiassa

## Lähteet
Tucca

**Tucca** (lat.;  tai *Toukka*) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Thugga eli Tucca, kaupunki Africa proconsulariksessa; nykyinen arkeologinen kohde tunnetaan nimellä Dougga
* Tucca, kaupunki Mauretaniassa
* Paccianis Matidiae eli Tucca, kaupunki Numidiassa

## Lähteet
Urium

**Urium** voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Urium, kaupunki Apuliassa Italiassa, nykyinen Carpino
* Urium, kaupunki Hispania Baeticassa, nykyinen Minas de Riotinto Espanjassa

## Lähteet
Vada

**Vada** voi viitata seuraaviin:

* Vada Sabatia eli Vada Sabbata, antiikin aikainen kaupunki Liguriassa Italiassa, nykyinen Vado
* Vada Volaterrana, antiikin aikainen kaupunki Etruriassa Italiassa, nykyisin:
** Vada, asuttu paikka Italiassa
* Vada, asuttu paikka Intiassa
* Vada, pitäjä Ruotsissa
* vada, intialainen ruokalaji
Zama

**Zama** voi viitata seuraaviin paikkoihin:

## Antiikki

* Zama Regia eli Zama major, antiikin aikainen kaupunki Africa proconsulariksessa
* Zama minor, antiikin aikainen kaupunki Africa proconsulariksessa
* Zama, antiikin aikainen kaupunki Kappadokiassa

## Nykyaika

* Zama, kaupunki Japanissa
Ukrainan 93. mekanisoitu prikaati

**93. erillinen mekanisoitu prikaati "H’olodnyi Jar"** (, 93 ОМБр) on Ukrainan maavoimien yhtymä, jonka esikunta on Tšerkasken kylässä Dnipropetrovskin alueella.
Prikaati on nimetty Tšerkasyn alueella sijaitsevan H’olodnyi Jarin metsän mukaan.

## Neuvostoliiton 93. kaartin punalippuinen kivääridivisioona
Neuvostoliiton 93. kaartin punalippuinen kivääridivisioonana perustettiin 10. toukokuuta 1943. Se sai jo perustettaessa kaartin kunnianimen, koska se perustettiin Voronežin rintamalle 93. kaartin punalippuisesta  ja 13. kaartin erillisestä jalkaväkiprikaatista. Divisioona osallistui taisteluun ensimmäisen kerran 69. kaartin armeijassa Prohorovkassa Kurskin taistelussa.

Divisioona vapautti 23. elokuuta 1943 Harkovan, mistä se sai kunnianimen "Harkovalainen". Tämän jälkeen divisioona osallistui Donbassin vapautukseen.

Joulukuusta 1943 helmikuuhun 1944 divisioona otti osaa Korsun-Ševtšenkivin operaatioon. Sen viimeinen taistelu toisessa maailmansodassa oli toukokuussa 1945 Prahan taistelussa. Tšekkoslovakian vapauttamisesta divisioona sai Kutuzovin kunniamerkin.

Sodan jälkeen divisioona oli sijoitettuna Unkariin, jolloin esikunta oli Kecskemétissa. Vuonna 1991 se siirrettiin Ukrainaan.

### Komentajat
Sodan aikana divisioonankomentajina olivat:
* kenraalimajuri V. V. Tihomirov 1943-1944
* eversti Ya. N. Vronski 1944
* kenraalimajuri N. G. Zolotuhin 1944
* eversti P. M. Marol 1944-1945

## Ukrainan asevoimiin
 
Vuoden 2002 lopulla divisioona supistettiin prikaatiksi. Vuonna 2013 sen koko nimi oli 93. kaartin erillinen mekanisoitu prikaati "Harkova", palkittu Suvorovin ja Kutuzovin kunniamerkein. Sen neuvostoaikaiset kunnianimet poistettiin vuonna 2015. Elokuussa 2018 prikaati nimettiin uudelleen H’olodnyi Jarin metsän mukaan.

Prikaati osallistui Donetskin lentoaseman toiseen taisteluun Itä-Ukrainan kapinallisia vastaan osana Itä-Ukrainan sotaa. Alkuvuodesta 2022 Venäjän hyökkäyksen alettua prikaati oli Sumyn alueella ja touko-kesäkuussa Harkovan alueella.
 
Syyskuussa 2022 prikaati osallistui Harkovan vastahyökkäykseen, jossa venäläiset joukot työnnettiin pois kaupungin ympäristöstä Luhanskin alueelle. Vastahyökkäykseen osallistuivat 3. panssariprikaati, 92. ja 93. mekanisoidut prikaatit, 80. ilmarynnäkköprikaati ja 25. maahanlaskuprikaati. Joukot olivat noin 75&nbsp;% vahvuudessa ja niitä tuettiin tykistöryhmällä.

Lokakuussa 2022 prikaati siirrettiin Izjumista Bah’mutin taisteluun pitämään kaupungin pohjoispuolta. Prikaati kärsi raskaita tappioita ja vedettiin pois rintamalta joulukuussa 2022.

## Lähteet
*

### Viitteet
Treba

**Treba** () voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Treba, kaupunki Latiumissa Italiassa, nykyinen Trevi nel Lazio
* Trebiae eli Treba, kaupunki Umbriassa Italiassa, nykyinen Trevi

## Lähteet
Takaisinostositoumus

**Takaisinostositoumus** eli repo tai RP () on institutionaalisten sijoittajien välinen rahoitussopimus, jossa rahoitusta tarvitseva taho myy rahoituksen antajalle sijoitusinstrumentin, sitoutuen ostamaan sen takaisin tyypillisesti suuremmalla hinnalla. Sopimusta voi verrata panttilainaan. Sopimus on tyypillisesti lyhytaikainen, vakuusinstrumentin "yön yli" säilytys. Repoja käytetäänkin lyhytaikaisen likviditeetin hankkimisessa.

Repo-markkinat ovat finanssijärjestelmän likviditeetille erittäin tärkeitä - ja kooltaan hyvin suuret: useita tuhansia miljardeja euroja. Keskuspankit hyödyntävät takaisinostomarkkinaa markkinoiden likviditeetin säätelyssä. Repo-markkinoilla on suuri rooli joukkolainamarkkinoilla, sekä yrityslainojen markkinoilla

Repo-järjestelyillä on arvioitu olleen mahdollisesti vaikutusta vuoden 2008 finanssikriisin synnyssä. Lehman Brothers mahdollisesti hyödynsi repoja todellisen varallisuustilanteensa salailussa.

## Katso myös

* Rahoitusmarkkinat

## Lähteet
Ukrainan 92. mekanisoitu prikaati

**92. erillinen mekanisoitu prikaati, nimetty atamaani Ivan Sirkon mukaan** (, 92 ОМБр) on Ukrainan maavoimien yhtymä, jonka esikunta on Klyhino-Baškyrovan kylässä Tšuhujivin piirissä Harkovan alueella. Se on nimetty Ivan Sirkon mukaan, joka oli Zaporižžjan kasakoiden Kišin (vanhimpienkokouksen) johdossa.

## Neuvostoliiton 48. moottoroitu divisioona
Alun perin divisioona perustettiin Neuvostoliiton Kiovan sotilaspiirin 48. Ropšinin Punalipun moottoroituna divisioonana, joka oli nimetty M. I. Kalininin mukaan (perustettu 1919 Tulassa). Divisioona oli toisen maailmansodan jälkeen Odessan sotilaspiirissä ja vuonna 1968 kuului Neuvostoliiton joukkoihin Tšekkoslovakiassa, johon divisioona oli sijoitettuna vuoteen 1990. Divisioona siirrettiin Kiovan sotilaspiiriin Tšuhujiviin korvaamaan lakkautettu 75. kaartin panssaridivisioona.

## Ukrainan maavoimissa
Divisioona liitettiin 1992 Ukrainan kansalliskaartiin nimellä kansalliskaartin 6. divisioona. Joulukuussa 1999 divisioona liitettiin Ukrainan asevoimiin. Divisioona supistettiin prikaatiksi, jolloin numero vaihdettiin kunnianimien säilyessä. Vuonna 2007 prikaatin komentaja pyysi yksikön nimeämistä Tšuhujivin mukaan.

Vuonna 2011 prikaati päätettiin lakkauttaa vuoteen 2015 mennessä ja sen kasarmit muuttaa varastoalueeksi. Vuonna 2014 prikaatin virallinen nimi oli 92. erillinen mekanisoitu Ropšinin-Tšuhujivin lokakuun vallankumouksen punalippuinen prikaati.

Prikaati otti osaa Ukrainan ATO-operaatioon Itä-Ukrainassa. Sen joukot yrittivät murtaa Ilovaiskin motin yhdessä 50. prikaatin reservien ja Oikean sektorin joukkojen kanssa, mikä epäonnistui ja prikaati kärsi suuria henkilöstö- ja kalustotappioita.

Helmikuussa 2022 prikaati puolusti Harkovaa ja syyskuussa osallistui Harkovan alueen vastahyökkäykseen, jolla venäläiset joukot työnnettiin pois kaupungin ympäristöstä Luhanskin alueelle.

Maaliskuussa 2023 prikaatin joukkoja on siirretty Bahmutin taisteluun.

Prikaatin panssaripataljoona käyttää T-64BV "Bulat" -vaunuja ja mekanisoidut pataljoonan BTR-4-vaunuja. Prikaatin kalustoon kuuluu ainoana BTR-4E-miehistönkuljetusvaunuja.

## Lähteet
MotoGP-kausi 2023

**MotoGP-kausi 2023** oli ratamoottoripyöräilyn MotoGP-sarjan kausi vuonna 2023.

Kaudella sarjassa oli uutena sprinttikilpailu, jossa ajettiin noin puolet itse pääkilpailun kierroksista. Sprinttikisa ajettiin kaudella jokaisena kilpailuviikonloppuna lauantaipäivänä. Sprinttikisasta yhdeksän nopeinta saivat pisteitä, kun pääkilpailusta pisteitä saivat 15 kärkikuljettajaa.

## Kilpailukalenteri
Kauden kilpailut:

## Lähteet
Weekend Snacks

**Oy Weekend Snacks Ltd** (vuoteen 2018 asti **Oy Helsingin Weekend Snacks Ltd**) on vuonna 1996 perustettu suomalainen elintarvikealan yritys, joka valmistaa muun muassa peruna- ja linssilastuja. Yrityksen kotipaikka on Kaskinen.
Helsingissä perustettu yritys
on toiminut myös Lapväärtissä, josta muutti myöhemmin Närpiöön ja edelleen Kaskisiin.

Yritys on erikoistunut gluteenittomuuden ja vegaanisuuden ohella linssi- ja kvinoalastuihin, joiden tuotannosta suuri osa meni vientiin vuonna 2018.
Vuonna 2012 tuotteita myytiin Suomen ohella Ruotsissa. Vuonna 2001 yritys sai miljoonakorvauksen euralaiselta pakkausmateriaalin toimittajalta, koska pakkausmateriaali oli pilannut elintarvikkeet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Weekendsnacks.fi
Agnes Kittelsen

**Agnes Kittelsen** (s. 20. toukokuuta 1980) on norjalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimmat roolinsa ovat olleet Tikken Manus elokuvassa *[[Max Manus (elokuva)|Max Manus]]* sekä Hermine televisiosarjassa *[[Exit (televisiosarja)|Exit]]*. Kittelsen kouluttautui näyttelijäksi Norjan teatterikorkeakoulussa ja on näytellyt television ja elokuvien lisäksi muun muassa Norjan kansallisteatterissa sekä Det Norske Teatretissa. Vuonna 2009 Kittelsen palkittiin Amanda- ja Kanon-palkinnoilla parhaana sivuosanäyttelijättärenä Max Manus -elokuvassa.

Vuonna 2012 julkaistiin seikkailuelokuva *[[Kon-Tiki (elokuva)|Kon-Tiki]]*, jossa Kittelsen esitti Liv Heyerdahlia. *Kon-Tiki* sai Oscar-ehdokkuuden parhaan vieraskielisen elokuvan kategoriassa lukuisten muiden palkintojen ja ehdokkuuksien ohella.

Vuonna 2018 Kittelsen ohjasi yhden jakson komediasarjaan *One Night*.

Kittelsenillä on suomalainen äiti.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Internet Movie Database
Helena Blomberg-Kroll

**Helena Kaarina Blomberg-Kroll** (o.s. Blomberg; s. 1966) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä. Hän on toiminut sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa 1. maaliskuuta 2001 lähtien. Hän väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Åbo Akademin laitoksella Vaasassa vuonna 1999.

## Julkaisut

* Helena Blomberg: *Kosta vad det kosta vill? Attitydmönster och attitydförändringar hos befolkning och eliter beträffande välfärdsservicen i nedskärningarnas tid* (väitöskirja). Åbo Akademi, 1999.
* Helena Blomberg, Matti Hannikainen ja Pauli Kettunen (toim.): *Lamakirja: näkökulmia 1990-luvun talouskriisin ja sen historiallisiin konteksteihin*. Kirja-Aurora, 2002.
* Helena Blomberg, Christian Kroll, Tommy Lundström ja Hans Swärd (toim.): *Sociala problem och socialpolitik i massmedier*. Studentlitteratur, 2004.
* Helena Blomberg, Christian Kroll, Perttu Salmenhaara ja Matti Similä (toim.): *Sameness and diversity: the Nordic welfare state model and the integration of immigrants on the labour market*. Helsingin yliopisto, 2008.
* Helena Blomberg ja Nanna Kildal (toim.): *Workfare and welfare state legitimacy*. Nordic Centre of Excellence, 2011. http://hdl.handle.net/10138/41875

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Blomberg-Kroll Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa
Hugo Hukkinen

**Hugo Johannes Hukkinen**  (16. joulukuuta 1896 Porvoo – 20. maaliskuuta 1982 Kuopio) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 

Hukkisen vanhemmat olivat puuseppä Johan Hukkinen ja Hilda Amanda Backman ja puoliso vuodesta 1924 Laila Regina Stålhane. Hukkinen tuli ylioppilaaksi Borgå lyceumista 1918 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta  1922. Hän oli toiminimi Joh. Askolinin työnjohtaja 1922, Kotkan Tukinosto Oy:n työnjohtaja ja tarkastaja 1922–1924, Sörnäs Ab:n piiriesimies 1924–1927 ja Hackman & Co:n Kuopion piirin piirimetsänhoitaja vuodesta 1927 ja metsäpäällikkö 1939–1965. Hukkinen oli myös Taasianjoen Uittoyhdistyksen kasööri 1922–1923 ja uittopäällikkö 1924–1927, Kuopion ilmansuojelualueen kulontorjuntaupseeri 1941–1944 ja Kallaveden uittopiirin päällikkö. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Hukkinen sai 1958. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sande Avis

**Sande Avis** on norjalainen vuonna 2002 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Sandessa Holmestrandin kunnassa. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Tommy Johnson (jalkapalloilija)

**Thomas Clark Fisher Johnson** (19. elokuuta 1901 Dalton-in-Furness – 28. tammikuuta 1973 Manchester) oli englantilainen jalkapalloilija. Hän voitti  Evertonin joukkueessa yhden liigamestaruuden ja yhden cupmestaruuden. Hän pelasi Englannin maajoukkueessa viisi ottelua ja teki niissä viisi maalia.

Johnson edusti ammattilaisurallaan Manchester Cityä kausina 1919–1930, Evertonia kausina 1930–1934 ja edellisen paikalliskilpailijaa Liverpoolia kausina 1934–1936. Hän lopetti pelaajauransa Darwenissa. Hän teki kaudella 1928–1929 kaikki kilpailut mukaan lukien 38 maalia, millä hän oli Manchester Cityn yhden kauden paras maalintekijä vuoteen 2023 saakka, kunnes Erling Braut Haaland ohitti hänet. Johnson voitti Englannin liigamestaruuden kaudella 1931–1932 ja FA Cupin seuraavalla kaudella, jolloin Everton voitti loppuottelussa Manchester Cityn 3–0.

Johnson pelasi viisi maaottelua. Toukokuussa 1926 hän pelasi vierasottelussa Belgiaa vastaan ja teki yhden maalin. Marraskuussa 1929 hän teki kaksi maalia kotiottelussa Walesia vastaan, kuten myös joulukuussa 1931 kotiottelussa Espanjaa vastaan. Huhtikuussa 1932 Skotlantia ja lokakuussa 1932 (Pohjois-)Irlantia vastaan hän ei tehnyt maaleja. Englanti voitti nämä kaikki viisi ottelua, joista kolme kuului Ison-Britannian mestaruuskilpailuihin.

Manchesterissa on Johnsonin kunniaksi nimetty katu, Tommy Johnson Walk.

## Lähteet
Niinivesi (täsmennyssivu)

**Niinivesi** tarkoittaa seuraavia: 
* Niinivesi eli Niinivedenpää Vesannolla Niiniveden rannassa
* Niinivesi, Rautalammin reittiin kuuluva järvi Rautalammilla, Vesannolla ja Tervossa
* Niinivesi, järvi Mikkelissä
* Niinivesi, järvi Äänekoskella.
Kari Hautamäki

**Kari Hautamäki** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Kari Hautamäki (s. 1946), suomalainen koripalloilija ja valmentaja
* Kari Hautamäki (s. 1981), ruotsinsuomalainen kirjailija, ensihoitaja ja entinen mäkihyppääjä.
Vihreä skapulaari

**Vihreä skapulaari** on roomalaiskatolinen sakramentaali, joka juontaa juurensa ranskalaiseen vinsentiläissisareen Justine Bisqueyburuun, ja hänen kokemaansa Neitsyt Marian ilmestykseen vuonna 1840.

Ulkomuodoltaan vihreä skapulaari on nauhaan kiinnitetty nelikulmainen pala vihreää kangasta, jonka molemmin puolin on kuva. Toisella puolen on Neitsyt Maria, toisella puolen Neitsyt Marian tahraton sydän, jonka yllä on risti ja ympärillä lukee yksinkertaistettu muoto Terve Mariasta: *Marian tahraton sydän, rukoile meidän puolestamme nyt ja kuolemamme hetkenä*.

Nimestään huolimatta vihreä skapulaari ei ole varsinainen skapulaari koska se ei liity sääntökuntapukuun eikä sisällä sen mukana tulevia velvoitteita. Sitä varten ei tarvita samanlaista pukemissiunausta kuin ruskealle skapulaarille, vaan riittää kun pappi yksinkertaisesti siunaa sen ennen käyttöä, jolloin siitä tulee sakramentaali. Paavi Pius IX antoi sille virallisen hyväksynnän vuonna 1870. Vihreää skapulaaria suositellaan esimerkiksi sairaille. Tässä mielessä se muistuttaa karismaattisen liikkeen piirissä siunattuja rukousliinoja, joiden lähtökohtina Raamatussa voidaan pitää Luuk. 8:44,46 ja Ap.t. 19:12. Amulettien kantamista Katolisen kirkon katekismus kohdassa 2117 sen sijaan pitää hyljättävänä.

## Katso myös
* Ruskea skapulaari
* Ihmeitätekevä mitali

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Free printable images for making Green Scapulars
* University of Dayton - Guide to the Marian devotional scapular collection
* Society of the Green Scapular
* Fr Marie Edouard Mott: The Green Scapular and its favors äänikirjana - Youtube.com