open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
OpenJDK

**OpenJDK** (**Open Java Development Kit**) on vapaa ja avoimen lähdekoodin Java Platform, Standard Edition (Java SE) -toteutus.  Se on tulosta Sun Microsystemsin vuonna 2006 aloittamasta hankkeesta. Toteutus on lisensoitu vain GPL-2.0- lisenssillä linkityspoikkeuksella . Ellei GPL-linkityspoikkeusta olisi, Java-luokkakirjastoon linkitetyt komponentit olisivat GPL-lisenssin ehtojen alaisia. OpenJDK on Java SE:n virallinen referenssitoteutus versiosta 7 lähtien.   

## Komponentit
OpenJDK-projekti tuottaa useita komponentteja: tärkeimmät virtuaalikoneen ( HotSpot ), Java Class Libraryn ja Java-kääntäjän ( javac ).

Selainlaajennus ja Web Start, jotka ovat osa Oracle Javaa, eivät sisälly OpenJDK:han. Sun ilmoitti aiemmin yrittävänsä saada nämä komponentit avoimeen lähdekoodiin, mutta Sun tai Oracle eivät ole tehneet niin.  Ainoat tällä hetkellä saatavilla olevat ilmaiset lisäosat ja Web Start -toteutukset as of 2016  ovat IcedTean tarjoamia. 

OpenJDK 9+ tukee AOT-kääntämistä ( jaotc ) GraalVM:n (JEP 295) avulla.  Kokeellinen `-XX:+EnableJVMCIProduct` -lippu mahdollistaa Graal JIT:n (JEP 317) käytön. 

## OpenJDK-versiot
OpenJDK perustui alun perin vain Java-alustan JDK 7 -versioon . 

JDK 10:n jälkeen pyrkimys tuottaa avoimen lähdekoodin referenssitoteutus Java SE Platformille siirrettiin JDK-projektiin.  Toisin kuin aiemmat JDK Release Projects -projektit, jotka tuottivat vain yhden ominaisuusjulkaisun ja päättyivät sitten, tämä pitkäkestoinen projekti tuottaa kaikki tulevat JDK-ominaisuusjulkaisut ja toimittaa ominaisuusjulkaisun kuuden kuukauden välein tiukan, aikaperusteisen mallin mukaisesti. 

## OpenJDK koontiversiot
Koska Oracle ei enää julkaise päivityksiä pitkän aikavälin tukijulkaisuille (LTS) sallitulla lisenssillä, muut ovat alkaneet tarjota koontiversioita.    

## Lähteet
Rudolf von Sebottendorff

**Rudolf von Sebottendorff** (oikealta nimeltään **Rudolf Glauer**; 9. marraskuuta 1875 Hoyerswerda, Saksan keisarikunta – 9. toukokuuta 1945 Istanbul, Turkki) oli saksalainen äärioikeistolainen esoteerikko ja okkultisti, joka perusti natsipuoluetta rahoittaneen Thule-seuran. Häntä on luonnehdittu myös seikkailijaksi ja huijariksi.

## Elämä ja ura
Keskeytettyään insinööriopintonsa Sebottendorff lähti merille ja vietti sen jälkeen useita vuosia Turkissa, jossa hän perehtyi okkultismiin. Palattuaan vuonna 1913 Saksaan hän väitti, että paroni von Sebottendorff oli adoptoinut hänet Turkissa. Hoyerswerdan rekisterissä ei kuitenkaan ole mainintaa adoptiosta. Vuonna 1916 Sebottendorff liittyi Germanenorden-salaseuraan ja perusti elokuussa 1918 Thule-seuran. Se toimi Münchenin Vier Jahreszeiten -hotellissa, josta Sebottendorff vuokrasi huoneita. Seura kopioi vapaamuurarien organisaatiomuodon mutta vastusti muuten jyrkästi muurareita. Hotellissa sijaitsi myös Thulen toimisto ja Sebottendorffin päätoimittaman *Münchener Beobachter* -sanomalehden toimitus. Lehti myytiin joulukuussa 1920 natsipuolueelle uudella nimellä *[[Völkischer Beobachter]]*. Baijerin vapaavaltion perustamisen jälkeen 8. marraskuuta 1918 perustettiin järjestön sotilaallinen haara Kampfbund Thule, joka osallistui vastavallankumoukselliseen toimintaan. Thule ei pyrkinyt monarkian palauttamiseen vaan antisemitistisen diktatuurin perustamiseen. Jo vuoden 1919 alussa lähes kaikki Münchenin äärioikeistolaiset ryhmät kokoontuivat Thule-seuran alaisuudessa. Thulen jäsen, urheilutoimittaja Karl Harrer perusti Saksan työväenpuolueen, joka myöhemmin muutti nimensä Saksan kansallissosialistiseksi työväenpuolueeksi. Thulen toimintaan osallistuivat myöhemmät natsijohtajat Hans Frank, Rudolf Hess ja Alfred Rosenberg.
 
Münchenin neuvostotasavallan väkivaltaisuuksien jälkeen Thule-seura hajosi kilpaileviksi ryhmiksi. Sebottendorff muutti Münchenistä Freiburgiin, sitten Bad Sachsaan ja lopulta takaisin Turkkiin. Vuonna 1924 hän julkaisi okkultistisen teoksen *Die Praxis der alten türkischen Freimaurerei: der Schlüssel zum Verständnis der Alchimie; eine Darstellung des Rituals, der Lehre, der Erkennungszeichen orientalischer Freimaurer* ("Muinaisen turkkilaisen vapaamuurariuden käytännöt: avain alkemian ymmärtämiseen; selvitys itämaisten vapaamuurarien rituaalista, opista ja tunnusmerkeistä.").

Adolf Hitlerin valtaannousun jälkeen Sebottendorff palasi Müncheniin. Hän joutui kuitenkin pian epäsuosioon, koska hän väitti vuoden 1934 kirjassaan *Bevor Hitler kam* ("Ennen Hitlerin tuloa"), että Thule-seura oli kansallissosialismin edelläkävijä. Hänet karkotettiin Saksasta helmikuussa 1934. Hän palasi Turkkiin ja tiettävästi hukuttautui Bosporinsalmeen kuultuaan Saksan antautumisesta 9. toukokuuta 1945.

## Lähteet
Michael Matheson (täsmennyssivu)

**Michael Matheson** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Michael Matheson, (s. 1970) skotlantilainen poliitikko
* Michael Matheson, (s. 1994) kanadalainen jääkiekkoilija
* Michael Matheson, fiktiivinen hahmo vuoden 2009 elokuvassa *[[Grace (elokuva)|Grace]]*.
Wanja Lundby-Wedin

**Wanja Lundby-Wedin** (s. 19. lokakuuta 1952) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Ruotsin ammattiliittojen keskusjärjestön LO:n puheenjohtajana 2000–2012 sekä eurooppalaisen ammattiyhdistysjärjestö European Trade Union Confederationin puheenjohtajana 2007–2011. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Theisoa (Kynuria)

**Theisoa** () eli **Thisoa** () oli antiikin aikainen kaupunki Kynuriassa Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Andrítsaina-Kréstenan kunnan alueella lähellä nykyistä Theisóan kylää.

Theisoa sijaitsi Lykaion-vuoren pohjoisrinteessä. Kreikkalaisessa mytologiassa se sai nimensä nymfi Theisoasta, joka oli yksi Zeus-lapsen hoitajista. Kaupungin asukkaat siirrettiin Megalopoliihin sen perustamisen yhteydessä vuonna 371 eaa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Theisoatēs* (). Nykyinen Theisóan kylä, entinen Lávda, nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1912.

Kynurian Theisoaa ei tule sekoittaa toiseen Theisoaan, joka sijaitsi suhteellisen lähellä Orkhomeniassa eli Orkhomenoksen poliksen alueella Kynurian Theisoasta koilliseen, lähellä nykyistä Karkaloún kylää.

## Lähteet
Kalle Räsänen

**Kaarlo August (Kalle) Räsänen**  (14. elokuuta 1900 Kontiolahti – 2. huhtikuuta 1986) oli suomalainen metsänhoitaja ja yksityismetsätalouden asiantuntija, joka sai ylimetsänhoitajan ja metsäneuvoksen arvonimet. 

## Henkilöhistoria
Räsäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Paavo Räsänen ja emäntä Liisa Puuperä ja puoliso vuodesta 1926 Sylvia Linnea Koskelainen. Räsänen tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1919 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta  1923. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin 1930-luvulta 1950-luvulle. Räsänen oli Kevätniemen sahan avustava metsänhoitaja 1923, Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran metsäkonsulentti 1923–1928, Pohjois-Karjalan metsänhoitolautakunnan päämetsänhoitaja 1929–1938 ja Keskusmetsäseura Tapion toimistopäällikkö 1938–1958 ja järjestöosaston päällikkö 1959–1967. Metsähallituksen hiilitoimiston palveluksessa hän oli 1941. Räsäsellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Ylimetsänhoitajan arvonimen hän sai 1952 ja metsäneuvoksen arvonimen 1967. 

## Julkaisuja
* *Metsänhoitolautakuntien toiminta vuosina 1929–1938*, 1939, Paavo Pelttarin kanssa
* *Polttopuumme: mitä sen hankinnasta on tiedettävä?, 1941
* *Metsäasiaa metsänhoitoyhdistysten ympärillä'', 1957.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
HMAS Deloraine

**HMAS Deloraine** (viirinumero J232) oli Australian laivaston Bathurst-luokan korvetti.

## Valmistus

Britannian amiraliteetti tilasi aluksen Morts Dock and Engineering Companylta Sydneystä, missä köli laskettiin 19. maaliskuuta 1941. Alus laskettiin vesille 26. heinäkuuta kumminaan laivastoministerin puoliso Dame Mary Hughes ja otettiin palvelukseen 22. marraskuuta Sydneyssä ensimmäisenä päällikkönään komentajakapteeni Desmond A. Menlove, RANR(S).

## Palvelus
Alus lähti 26. joulukuuta 1941 Sydneystä Darwiniin torjumaan sukellusveneitä Arafuramerellä. Se saapui 7. tammikuuta määränpäähänsä aloittaen sataman suojaamisen. Aluksen miehistö upotti 20. tammikuuta 1942 syvyyspommein keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneen *I-124*.

Helmikuusta kesäkuuhun 1942 alus suojasi saattueita Darwinin Torstaisaarten välillä. Se oli 19. helmikuuta Darwinissa keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimien hyökätessä ensimmäisen kerran Darwiniin. Alus selvisi hyökkäyksestä vaurioitta ja osallistui sen jälkeisiin pelastustöihin. Alus joutui 5. maaliskuuta neljästi ilmahyökkäykseen saamatta vaurioita.

Heinäkuussa alus palasi Sydneyyn aloittaakseen saattuetehtävät Australian itärannikolla. Seuraavan vuoden lukuun ottamatta telakalla oloa alus suojasi rannikkoliikennettä Sydneyn, Newcastlen, Brisbanen ja Uuden-Guinean alueella. Aluksen miehistö pelasti huhtikuussa 1943 yhdysvaltalaisen rahtialuksen *Lydia M Childin* eloonjääneet. Aluksen suojaamista saattueista upotettiin ainoastaan kaksi alusta (rahtialus *Portmar* ja *LST-469*), jotka kummatkin upotettiin 16. kesäkuuta New South Walesin rannikolla.

Toukokuussa 1944 alus siirrettiin Uuteen-Guineaan suojaamaan saattueita, valvomaan merialuetta ja kuljettamaan joukkoja. Tehtäviin sisältyi myös Noemfoorin, Biakin ja Morotain operaatioiden tukeminen.

Helmikuussa 1945 alus tulitti japanilaisten asemia Mapian alueella Bassissa ja Penguin Islandilla. Huhtikuussa se tulitti japanilaisten asemia Muschulla ja Kairiru Islandilla sekä Wewakilla Uuden-Guinean pääsaarella. Alus lähti 30. huhtikuuta Langemakista huollettavaksi Brisbaneen. Sotatoimet päättyivät ennen aluksen vapautumista telakalta.

Syyskuussa alus nouti miehitysjoukkoja Morotailta kuljettaen heidät Celebesiin Menadoon, mistä se palasi Australiaan marraskuussa vierailtuaan Labuanissa ja Sandakanin satamassa. Vuoden lopulla alus raivasi New South Walesin rannikolta miinoja.

Vuoden 1946 alus raivasi 20. miinanraivaajalaivueen kanssa Uuden-Britannian rannikon miinoituksia. Alus palasi 13. heinäkuuta Sydneyyn, missä se poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin 4. marraskuuta. Alus palautettiin 16. joulukuuta palvelukseen ja liitettiin 20. miinanraivaajalaivueeseen.

Alus osallistui sodan jälkeisiin miinanraivauksiin, kunnes tammikuussa 1948 se siirrettiin Fremantleen palveluksesta poistettavaksi. Alus poistettiin 30. kesäkuuta palveluksesta ja siirrettiin reserviin. Alus myytiin 8. elokuuta 1956 romutettavaksi Delta Shipping Companylle Hongkongiin.

## Lähteet
*

### Viitteet
Objekti-relaatiokartoitus

**Objekti-relaatiokartoitus** (, ORM) on tietojenkäsittelytieteessä käytettävä ohjelmointitekniikka, jolla saadaan muunnettua tietoa relaatiotietokannan (SQL) taulukoista olio-ohjelmointikielen käyttöön sopiviksi objekteiksi, jolloin tietokannan tietoja voidaan käyttää objektiorientoituneesti. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että alkuperäisestä tietokannasta luodaan virtuaalinen objektitietokanta, jota voidaan käyttää ohjelmointikielen sisällä. Tämä antaa ohjelmoijille intuitiivisemman ja käytännöllisemmän tavan käyttää relaatiotietokantaa kuin puhtaiden SQL-kyselyiden kirjoittaminen. Tämä vähentää myös huomattavasti virheiden määrää, joita syntyy, kun SQL-kyselyitä kirjoitetaan manuaalisesti. Lisäksi tietokannan rakenteeseen on helpompaa tehdä muutoksia ja aikaa säästyy.

## Käyttö
Objekti-relaatiokartoitus on hyvin suosittu ohjelmointitekniikka modernissa ohjelmistokehityksessä. Tekniikkaa käytetään nykyään huomattavasti mobiilisovellusten, web-sovellusten ja pilvipalveluiden kehittämisessä.

## Ongelmat
Yleisimmät ongelmat syntyvät, kun aletaan sovittamaan objektijärjestelmiä relaatiotietokantaan. Näitä vaikeuksia kutsutaan objekti-relaatio-impedanssivaikeuksiksi. Lisäksi kuormitetussa ympäristössä ORM voi heikentää suorituskykyä, sillä se lisää järjestelmään ylimääräisen kerroksen. ORM:n käyttö voi myös rajoittaa tietokannan rakennetta ja toiminnallisuuksia, mikä taas näkyy käyttöönoton monimutkaisuutena.

## ORM eri ohjelmointikielillä
Jokaiselle ohjelmointikielelle, jolla käytetään ORM-tekniikkaa, on omat työkalut. Työkalut täytyy siis päättää valitun kielen perusteella.

Esimerkkejä työkaluista ja kielistä:
* Java:
** Hibernate
** EclipseLink
* PHP:
** Laravel
** RedBeanPHP
* Python:
** SQLObject
** SQLAlchemy
* .NET:
** nHibernate
** Dapper
Orgaaniset sedimentit

**Orgaaniset sedimentit** ovat eloperäisestä aineksesta muodostuneita sedimenttikerrostumia, jotka koostuvat sedimenttikivilajeista. 

## Vesistöjen pohjissa syntyneet orgaaniset sedimentit
Vesistöjen pohjissa muodostunut lieju on syntynyt eloperäisen aineksen ja hienorakeisen kivennäisaineksiin kuuluvan maalajin sekoituttua ja kerrostuttua sedimenteiksi. Kuivunut lieju on supistunut alkuperäiseen tilavuuteensa nähden. Vähän aikaa sitten syntyneen liejun ominaisuuksia ovat vihreä väri ja hauras juustomainen rakenne. Kuivuneen liejun ominaisuuksia ovat kovuus, keveys ja sarvimainen rakenne. Liejua sisältävä maaperä on hyvää viljelymaata, paitsi että se on ilman kalkitusta hapanta. Järvimuta on syntynyt yleensä vesistöjen syvillä alueilla ja se on usein kulkeutunut vedenvirtauksen mukana muualle. Se on saostunutta humusta, jossa kivennäismaalajien pitoisuus on liejua vähäisempää ja joka on tummaa sekä tuoreena että kuivana. Sitä on suoalueilla sijaitsevissa vesistöissä. Sitä on myös soilla, jotka ovat syntyneet lammen umpeen kasvettua suon pohjassa olevan liejun ja turvekerroksen välissä.

## Orgaaniset sedimentit luolissa
Luolien orgaaniset sedimentit ovat syntyneet luoliin tavalla tai toisella tulleesta eloperäisestä aineksesta. Luolien pohjissa on silloin tällöin kariketurvetta, joka on syntynyt joko luolassa kasvaneiden sammalten ja jäkälien jäänteistä tai luolan ulkopuolelta tulleesta karikkeessta. Jos luolassa on lammikoita, niiden pohjissa on voinut syntyä liejua tai mutaa. Luolissa voi olla myös muinaisen merenrannan hiekkaan kertynyttä eloperäistä ainesta sisältäviä kerrostumia. Luolissa voi olla myös lintujen ja lepakoiden ulosteista kertynyttä guanoa, joka on eräänlaista liejua.

## Lähteet
Virginia Reel

**Virginia Reel** on vanhojentanssi. Sitä tanssitaan yleensä 8 henkilön solissa. Tanssin alkuperästä kiistelee Irlanti, Skotlanti, Englanti ja Yhdysvallat. Tanssi on todennäköisesti lähtöisin  Rince Fada -nimisestä irlantilaisesta tanssista. Monissa kouluissa tanssia tanssitaan Helsingin poliisisisoittokunnan Virginia Reel- kappaleen tahdissa, joka on muunnos amerikkalaisesta kansanlaulusta Turkey In The Straw.

Tanssia kutsuttiin vuonna 1801 nimellä Sir Roger de Coverley ja sitä tanssittiin jouluna ja lasten juhlissa. Tanssiin kuuluu kaikkien tanssima Reel-vuoro, josta tanssi sai nimenkin.
Harjapyy

**Harjapyy** (*Rollulus rouloul*) on aitokanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kaakkois-Aasiassa.

## Koko ja ulkonäkö
Harjapyy voi kasvaa 24&ndash;30 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Lajin koiras on musta ja kiiltävä. Kiilto on rinnassa sinivioletti ja selässä ja siivissä vihreä. Koiraan päälaella on punainen töyhtö. Harjapyynaaraan pää on harmaa, rinta ja selkä ovat vihreät, ja siivet ovat punaruskeat. Sekä koiraiden että naaraiden silmien ympärillä on punaista ihoa.

## Levinneisyys ja elintavat
Harjapyytä tavataan Myanmarin eteläosasta Malesiaan, Sumatralla ja Borneolla. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat metsät. Harjapyy liikkuu pareittain tai suurimmillaan noin 15 linnun parvina. Linnun ravintoa ovat hedelmät, siemenet ja pienet selkärangattomat eläimet. Harjapyy pesii maassa, ja naaras munii viisi tai kuusi valkoista munaa.

Harjapyy luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi. Kannan kokoa ei ole avioitu, mutta se on todennäköisesti pienenemässä. Lajia uhkaavat elinympäristön häviäminen ja pirstoutuminen hakkuiden vuoksi sekä metsästys ravinnoksi.

## Lähteet
Aulis Kivinen

**Aulis Olavi Kivinen** (9. joulukuuta 1939 Vimpeli – 12. toukokuuta 2020 Seinäjoki) oli suomalainen kanteleensoittaja ja kansanmuusikko. Kansansävelmien lisäksi Aulis Kivisen soitti populaarimusiikkia, ja hän myös soitti koneistokanteella. Auliksen isä oli Vimpelin Väinämöiseksi kutsuttu mestarikansanlaulaja Eeli Kivinen. Aulis sai mestaripelimannin arvonimen vuonna 2000 ja hänen veljensä Pentti vuonna 2002. Vuonna 2003 Kalevalaseura myönsi kekrin päivän tunnustuspalkinnon Aulis Kiviselle.

## Julkaisut
* *Isäni poika*, 2003
* *Sunnuntaiaamuna*, 2003

## Lähteet
Kurt Kreüger

**Kurt Kreüger** (22. joulukuuta 1913 Tukholma – 22. helmikuuta 2005) oli ruotsalainen nyrkkeilyn Euroopan mestari vuonna 1947.

## Amatööriura
Kurt "Kryckan" Kreüger aloitti nyrkkeilyuransa vuonna 1927 tukholmalaisen Djurgården IF:n riveissä. Vuonna 1930 hän siirtyi Linnéan riveihin. Hänen veljistään Stigistä tuli myös nyrkkeilyssä Ruotsin mestari.

Kreüger oli kuusinkertainen Ruotsin höyhensarjan mestari vuosina 1938–1939 ja 1941–1944. Hän edusti Ruotsia maaotteluissa 10 kertaa, joista voitti seitsemän ja hävisi kolme ottelua. Hän edusti kerran Eurooppaa höyhensarjassa (alle 57,2 kg) Yhdysvallat-Eurooppa -ottelussa Chicagossa vuonna 1947.

Suomalaisia vastaan Kreüger otteli maaotteluissa kuusi kertaa eli vuonna 1939 Viljo Salmista, 1943 Unto Raskia, 1944 Yrjö Anttilaa, 1945 Hannes Orasta ja 1946 Aulis Harjua ja 1947 Kalevi Alannetta vastaan. Niistä hän voitti viisi, mutta koki Hannes Orakselle tyrmäystappion.

Maailmansodan jälkeen  vuonna 1947 käydyissä EM-kisoissa Dublinissa hän eteni loppuotteluun voitoilla Espanjan Gonzalo Perezistä, Puolan Aleksy Antkiewiczista ja Unkarin Lajos Feheristä. Loppuottelussa hän otti pistevoiton ja samalla höyhensarjan Euroopan mestaruuden Irlannin Peter Maguiresta.

## Ammattilaisena
Amatöörien EM-kisojen jälkeen hän siirtyi ammattilaiseksi syyskuusta 1947 lähtien. Hänen uransa jäi lyhyeksi, sillä hän otteli viimeisen ottelunsa huhtikuussa 1949. Hän otteli kuusi ottelua, joista hän voitti viisi.

## Uran jälkeen
Kurt  siirtyi nyrkeilyuransa jälkeeen perheen yhteiseen solnalaisyritykseen, jossa hän toimi asentajana.

## Lähteet
Friedrich Parrot

**Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot** (14. lokakuuta 1791 Karlsruhe – 15. tammikuuta 1841 Tartto) oli baltiansaksalainen luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija ja vuorikiipeilijä. Hänet muistetaan esimmäisestä noususta Ararat-vuoren huipulle vuonna 1829.

## Elämä ja ura
Parrotin isä oli Tarton yliopiston rehtori Georg Friedrich Parrot. Parrot opiskeli lääketiedettä Tartossa, mutta paneutui luonnontieteisiin, ennen kaikkea fysiikkaan. Vuonna 1811 hän osallistui geologi Moritz von Engelhardtin järjestämälle Krimin ja Kaukasuksen tutkimusmatkalle. Siellä hän teki barometrisia mittauksia Mustanmeren ja Kaspianmeren vedenkorkeuseroista. Vuonna 1815 Parrot siirtyi Venäjän armeijan esikuntalääkäriksi. Vuosina 1816–1817 hän vieraili Alpeilla ja Pyreneillä. Alpeilla hän epäonnistui Monte Rosan nousussa, mutta Pyreneillä hän nousi Maladetan huipulle ja tiettävästi myös Monte Perdidon huipulle. Hänestä tuli vuonna 1821 fysiologian, patologian ja semiotiikan, myöhemmin (1826) myös fysiikan professori Tartun yliopistossa. Vuonna 1829 hän matkusti Venäjän hallituksen toimeksiannosta Kaukasukselle ja Armeniaan, joka oli siirtynyt Venäjän hallintaan Venäjän ja Turkin sodan aikana. Osana tätä matkaa hän kiipesi 9. lokakuuta 1829 ensimmäisenä venäläisten upseerien ja armenialaisten kanssa Ararat-vuorelle. 

Vuonna 1837 Parrot matkusti Pietarista Kuopion ja Oulun kautta Tornioon, sieltä Skandien yli Yykeänvuonoon ja sieltä Alattionvuonoon ja Hammerfestin kautta Nordkappille tarkoituksenaan tutkia geomagnetismia. Tämän viimeisen matkan tulosten julkaisemista esti Parrotin pitkä sairaus ja varhainen kuolema. Edellisestä matkoista hän raportoi teoksissa "Reise in die Krim und den Kaukasus" (1815–1818) ja "Reise zum Ararat" (1834).

Parrotin mukaan on nimetty muun muassa Parrotspitze Monte Rosan massiivissa ja parrotia-puulaji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sartorius

**Sartorius** on saksalainen lääkinnällisiä laitteita valmistava yritys. Tarjoaa laitteita ja palveluita biolääketeollisuuden kehittämiseen, laadunvarmistukseen ja tuotantoprosesseihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Jumalolio

**Jumalolio** (engl. *god object*) tai kaikkitietäväolio on olio-ohjelmoinnissa olio, joka viittaa moniin epäsuoriin tai kategorisoimattomiin metodeihin ja erilaisiin tyyppeihin tai niiden yhdistelmiin. Jumalolio on yleinen esimerkki antisuunnittelumallista, sillä se rikkoo olio-ohjelmoinnin periaatteita laajennettavuudesta ja ongelmien hallittavuudesta pienemmissä loogisissa osissa.

Yleinen periaate ohjelmoinnissa on, että suuret ongelmat ratkaistaan purkamalla ne ensin pienempiin kokonaisuuksiin, jotka ratkaisemalla suurempi kokonaisuus saadaan myös ratkaistua. Tällöin yhden luokan tarvitsee ratkaista vain yksi, sen oma, ongelma. Tämä vastaa myös yleisesti ohjelmoinnissa käytettyä yksivastuisuusperiaatetta. Tällä tavoin toteutetut luokat voidaan uudelleenkäyttää ja muokata helpommin kuin suuri epämääräinen luokka.

Sen sijaan ohjelma, joka käyttää jumaloliota, ei noudattele tätä lähestymistapaa. Useimmiten tällaisissa tilanteissa suurin osa ohjelman toiminnallisuudesta on rakennettu yhteen "kaikkitietävään" olioon, jonka vastuulla on pitää suurinta osaa tiedoista koko ohjelmasta sekä niitä hyödyntävistä metodeista. Tällöin olion sisältäessä paljon erilaista tietoa, sen asema muuttuu jumalan kaltaiseksi kaikenkattavaksi rakennelmaksi. Ongelmia syntyy kun muut oliot ohjelmassa tukeutuvat jumalolion käsittelemään tietoon ja vuorovaikutukseen sen kautta, sen sijaan, että ne kommunikoisivat keskenään. Kun olioon viitataan useita kertoja eri olioiden toimesta, siitä tulee tiukasti sidottu ja ohjelman ylläpitämisestä tulee monimutkaisempaa verrattuna tasaisemmin jaetussa ohjelmassa. Pienet muutokset yhden olion vuoksi voivat aiheuttaa ennaltanäkemättömiä ongelmia muissa olioissa.

Tietyissä yksityistapauksissa jumalolion luonti voi olla tarkoituksenmukaista sen suoman tehokkuuden ja keskityksen vuoksi kuten esimerkiksi mikropiirien ohjelmoinnissa, missä huollettavuus ja koodin siisteys ovat toissijaisia asioita.

## Lähteet
* Beechler, Carl. Bad Programming Practices 101 Become a Better Coder by Learning How (Not) to Program. Berkeley, CA, Apress. 2018. ISBN: 9781484234112
Puiden asukkaat: Suomen puiden seuralaislajit

**Puiden Asukkaat: Suomen puiden seuralaislajit** (2021) on Petri Keto-Tokoin ja Juha Siitosen kirjoittama tietokirja, joka käsittelee Suomen puulajeja ja niiden seuralaislajeja. Teos on julkaistu Gaudeamus-kustantamon toimesta. Kirja on saanut useita huomionosoituksia, kuten Vuoden tiedekirja-palkinnon, WWF:n vuoden luontokirja-palkinnon ehdokkuuden ja Heli Laaksosen Kodiksamia-kirjallisuuspalkinnon.

## Sisältö
Kirja esittelee Suomen puiden lajiston sekä kertoo niiden ekologisista prosesseista ja luonnon monimuotoisuudesta. Kirjassa käsitellään erityisesti vanhojen, kuolleiden ja taloudellisesti vähäarvoisten puulajien seuralaislajeja, jotka ovat taantuneet ja uhanalaistuneet. Kirja käsittelee luonnon monimuotoisuuden tuhoutumista ja elinympäristöjen häviämistä. Teos sisältää paljon valokuvia ja yksityiskohtaisia piirroksia.

Kirja on jaettu useisiin osioihin. Aluksi esitellään yleistietoa ja historiaa, ja käydään läpi osio puulajien runsaussuhteista Suomessa jääkaudelta nykypäivään asti. Suurin osa kirjasta keskittyy eri puulajien ja niiden seuralaislajien esittelyyn. Kirjan rakennetta on kuvailtu selkeäksi, joka tekee lukemisesta ja tiedon etsimisestä helppoa.

## Lähteet
Savela (televisiosarja)

**Savela** on Solar Republicin tuottama suomalainen nuorten draamakomedia, joka julkaistiin Yle Areenassa vuonna 2022. Räp-maailmaan sijoittuvan sarjan on käsikirjoittanut Samuel Kirkhope. Ensimmäisen kauden ohjasi Olli Koivula, toisen kauden Aino Suni ja kolmannen kauden Iiro Panula. 

## Rooleissa

## Lähteet
Särkyvä kantaluokka

**Särkyvä kantaluokka** () on olio-ohjelmointikielen arkkitehtuurinen ongelma, jossa kantaluokkia pidetään "särkyvinä", koska näennäisen turvalliset muutokset perusluokkaan
voivat aiheuttaa ongelman kantaluokasta perityssä luokassa. Tämä ongelma voi aiheutua silloin, kun ohjelmassa on esimerkkikoodin 1 mukai-
nen rakenne. Särkyvä kantaluokka -ongelma saadaan aikaan esimerkiksi muuttamalla
esimerkkikoodin 1 kantaluokka vastaamaan esimerkkikoodin 2 kantaluokkaa. Kun kut
sutaan perityn luokan foo-metodia, aiheutuu ikuisesti rekursiivinen silmukka, mikä ai-
heuttaa pinomuistin ylivuotamisen. 

## Java esimerkki
Alla oleva esimerkki on kirjoitettu Java (ohjelmointikieli) ja se kuvaa tilanteen, jossa näennäisesti turvallinen muutos kantaluokkaan aiheuttaa loputtoman rekursion ja aiheuttaa Pinon ylivuotovirheen. 

```java
class Super {
    private int counter = 0;

    void inc1() { 
        counter++;
    }

    void inc2() {
        counter++;
    }
}

class Sub extends Super {
    @Override
    void inc2() {
        inc1();
    }
}
```


Korvatun menetelmän *inc2()* kutsuminen perityssä *Sub* luokassa kasvattaa oikein  *counter* muuttujan arvoa yhdellä. Mikäli kantaluokkaan tehdään seuraavalainen muutos:

```java
class Super {

    private int counter = 0;

    void inc1() {
        inc2();
    }

    void inc2() {
        counter++;
    }
}
```


Tämän muutoksen jälkeen korvatun menetelmän *inc2()* kutsuminen perityssä *Sub* luokassa aiheuttaa loputtoman rekursion itsensä ja kantaluokan *inc1* metodin kanssa ja ajautuu lopulta Pinon ylivuotovirheeseen. 

## Lähteet
Mallinkainen

**Mallinkainen** on kylä Janakkalan kunnassa, Kanta-Hämeessä. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä Janakkalan kunnan päätaajamasta, Turengista. Kylän lähellä sijaitsee saman niminen Mallinkaistenjärvi. Mallinkaisten asukasluku on noin 150, ja asuttuja taloja kylässä on noin 50.

Mallinkaisilla on ollut asutusta 1700- ja 1800-lukujen taitteesta lähtien. Kylässä oli 1900-luvun alussa paljon torppia. 1900-luvun alussa perustettiin myös koulu, joka lakkautettiin 1974. Nykyään koulu toimii kylän keskuksena, ja koulu on ollut vuonna 1992 perustetun kyläyhdistyksen omistuksessa vuodesta 2015. Kylässä on ollut toiminnassa kaksi kauppaa. Kylässä on myös motoristikahvila ja Mallinkaistenjärvi.

## Lähteet
Juha Siitonen

**Juha Siitonen** (s. 1960) on maatalous- ja metsätieteiden maisteri, metsänhoitaja, entomologi ja Luonnonvarakeskuksen tutkija. Hän on erikoistunut metsien ekologiaan, kovakuoriaisiin ja lahopuuhun sekä siihen liittyviin eliöihin. Siitonen on julkaissut lukuisia tutkimuksia, jotka käsittelevät muun muassa lahopuun merkitystä luonnon monimuotoisuudelle, kuolleiden puiden ekosysteemipalveluita ja metsänhoidon vaikutuksia boreaalisiin metsiin.

## Teoksia

* Kari Heliövaara, Ilpo Mannerkoski, Juha Siitonen: *Suomen sarvijäärät,* Tremex, 2004
* Jogeir N. Stokland, Bengt Gunnar Jonsson, Juha Siitonen: *Biodiversity in Dead Wood*, Cambridge University Press, 2012
* Kari Heliövaara, Ilpo Mannerkoski, Jyrki Muona, Juha Siitonen, Hans Silfverberg: *Hyppivät ja hohtavat: Suomen sepät, sepikät, rikkasepät ja jalokuoriaiset*, Metsäkustannus, 2021
* Petri Keto-Tokoi ja Juha Siitonen:* [[Puiden asukkaat: Suomen puiden seuralaislajit]]*, Gaudeamus, 2021

## Lähteet
Hyvikset ja pahikset

**Hyvikset ja pahikset** on suomalaisen Kuumaa-yhtyeen 31. maaliskuuta 2023 digitaalisesti julkaistu toinen studioalbumi. Vinyylilevyllä se julkaistiin 30. kesäkuuta 2023. Albumi ylitti platinalevyrajan jo ennen ilmestymistään.

Vuonna 2024 *Hyvikset ja pahikset* palkittiin Vuoden albumin Emma-palkinnolla.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Kulttuuritähdet: 
* Soundi: 

## Lähteet
Aronaamiokärpänen

**Aronaamiokärpänen** (*Myopotta pallipes*) on Suomessa ja muuallakin Euroopan alueella, oletettavasti Venäjällä ja Ranskassa tavattu äärimmäisen uhanalainen (CR) päiväsaikaan lentävä naamiokärpäslaji. Laji on asetuksella rauhoitettu.

## Lähteet
Karoliina Pertamo

**Karoliina Pertamo** (s. 1971) on suomalainen kuvittaja. Pertamo on kuvittanut aikuisten ja lasten kirjoja sekä julisteita ja lehtiä vuodesta 2010.

Pertamo on koulutukseltaan kuvaamataidon opettaja Taideteollisesta korkeakoulusta. Lisäksi hän on opiskellut kuvataidetta Bordeaux’ssa Ranskassa.

## Julkaisut

### Kirjat
* Kettu etsii
* Lintu sanoo
* Lintunaapurini
* Opin äänteet
* Pupu tykkää
lähde:

### Kirjakuvitukset
* Anna minulle mainio maku
* Anni ja ihana pentu
* Anni ja loistokoirat
* Baudeliero ja Mette-rotta
* Elli ja tuttisuu
* Elli ja unenpää
* Eläinaakkoset
* Hilpeä mäenlasku
* Hilpeä uimaretki
* Hyvää huomenta, Punahilkka!
* Hämärinkäinen
* Ihme juttu
* Jos olisin sammakko
* Kerro minulle kaunis sana
* Kettu ja värit
* Kimalaisen postitoimisto
* Kukkuluuruu = Kuckeliku
* Lapsosen leikit
* Lapsosen loruja
* Lapsosen lähellä
* Lyhtyjen maa
* Metsän eläimiä
* Näytä minulle hassu ilme
* Oivan laiva
* Oivan pallo
* Oivan tie
* Olga Orava ja metsän salaisuus
* Otso ja soiton salaisuus
* Otson syksy eli Yskys nosto
* Potatisens dröm
* Pullien pulla
* Råttan Bettan och masken Baudelaire
* Sylisampo
* Telma ja kuiskausten koulu
* Telma ja salaisuuksien saari
* Telma ja taikojen talvi
* Telma ja tarinoiden talo
* Toivon talvi
* Tuttityttö ja peukalopoika
* Ystävä joella
* Ötökkäloruja
b
## Palkinnot
* Finlandia Junior -ehdokkuus 2014 (teoksen *Olga Orava ja metsän salaisuus* kuvituksesta) ja 2015 (teoksen *Hämärinkäinen* kuvituksesta)
* Suomen edustaja Bratislavan kuvitusbiennalessa vuosina 2013 ja 2015.
* Finlandia junior -ehdokkuus vuonna 2014
* Pohjoismaiden neuvoston lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkintoehdokkuus vuonna 2014
* SLS palkinto vuonna 2014 
## Lähteet
George Santos

**George Anthony Devolder Santos** (s. 22. heinäkuuta 1988) on entinen yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Santos oli Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä New Yorkin osavaltiosta tammikuusta joulukuuhun 2023, kunnes edustajainhuone erotti hänet jäsenyydestään luottamuspulan takia. Huhtikuussa 2025 hänet tuomittiin seitsemän vuoden ja viiden kuukauden vankeusrangaistukseen ja 580&nbsp;000 dollarin korvaukseen maksuvälinepetoksesta ja törkeästä identiteettivarkaudesta, jotka hän on tunnustanut.

Santos joutui edustaja-aikanaan voimakkaan arvostelun kohteeksi, koska hänellä oli taipumusta esittää vääriä tai harhaanjohtavia väitteitä omasta elämästään ja urastaan. Santos valehteli esimerkiksi valmistuneensa yliopistosta, pelastaneensa 2&nbsp;500 löytökoiraa perustamansa avustusjärjestön kautta, olevansa juutalainen ja olevansa sukua holokaustista selvinneille ukrainalaisille. Hän myös väitti, että hänen äitinsä kuoli syyskuun 11. päivän terroriteoissa, vaikka todellisuudessa tämä kuoli vuonna 2016. Santosista on nostettu monta tutkintaa. Vuonna 2010 Santos myönsi tehneensä sekkipetoksia Brasiliassa.

Santos menetti edustajainhuoneen paikkansa 1. joulukuuta 2023 luottamuspulan takia. Kyseessä oli kuudes kerta, ja ensimmäinen kerta yli 20 vuoteen, kun Yhdysvaltain edustajainhuone äänesti edustajansa mandaatin poistamisesta. Helmikuun 2024 täytevaalissa Santosin tilalle valittiin demokraatteja edustava Tom Suozzi. 

Santos on ensimmäinen avoimesti homoseksuaali republikaani, joka on valittu edustajainhuoneeseen. Marraskuussa 2021 Santos meni naimisiin Matheus Gerardin kanssa. 

Huhtikuussa 2025 Santos sai 87 kuukauden vankeusrangaistuksen. Kovana pidetty rangaistus johtui tuomarin mukaan siitä, ettei Santos puheistaan huolimatta osoittanut aitoa katumusta. Tuomio edellytti, että Santos ilmoittautuu vankilaviranomaisille 25. heinäkuuta 2025 mennessä. Santos aloitti tuomionsa heinäkuussa. Presidentti Donald Trump lievensi Santosin tuomiota lokakuussa 2025 ja määräsi hänet vapautettavaksi.

## Katso myös
* Identiteettihuijaus
* Luettelo huijauksista

## Lähteet
Amvrosi Butšma

**Amvrosi Butšma**, , (14. maaliskuuta 1891 Lviv – 6. tammikuuta 1957 Kiova, Ukrainan SNT) oli huomattava ukrainalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä, ohjaaja ja opettaja.

Butšman teatteriura alkoi vuonna 1906 Lvivin Ruska Besida -teatterissa. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän oli Itävallan armeijassa upseeri. Hän jäi venäläisten vangiksi ja joutui sotavankileirille Donbassiin ja Uzbekistaniin. Hän pakeni 1917 Kiovaan ja opiskeli Lysenkon teatteri- ja musiikki-instituutissa ja näytteli Sadovskyin teatterissa. Vuonna 1921 hän työskenteli Vinnytsjassa Frankon uudessa draamateatterissa (myöhemmin nimeltään Kiovan ukrainalainen draamateatteri) ja 1922–1926 Kiovassa Berezil-teatterissa. Hän aloitti samaan aikaan elokuvanäyttelijänä ja keskittyi 1926–1930 yksinomaan elokuvatyöhön. Hän palasi vuosiksi 1930–1936 Harkovaan siirtyneeseen Berezil-teatteriin, joka oli vuodesta 1935 nimeltään Harkovan ukrainalainen draamateatteri. Vuosina 1936–1954 hän työskenteli Kiovan ukrainalaisessa draamateatterissa ja elokuvan parissa näyttelijänä ja ohjaajana. Hän opetti vuodesta 1940 Kiovan teatteritaiteen instituutissa ja oli 1945–1948 Kiovan elokuvastudion taiteellinen johtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jens Haugland

**Jens Haugland** (16. huhtikuuta 1910 Marnardal – 2. toukokuuta 1991 Marnardal) oli norjalainen juristi ja työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1954–1973 ja toimi Norjan oikeusministerinä 1955–1963 sekä kunta- ja työministerinä 1963–1965. Haugland kuului puolueensa vasemmistosiipeen ja suhtautui kriittisesti muun muassa Norjan Nato-jäsenyyteen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Jens Haugland'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Helge Sivertsen

**Helge Sivertsen** (12. kesäkuuta 1913 Mandal – 21. joulukuuta 1986 Oslo) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1960–1963 sekä 1963–1965. Sivertsen voitti kaksi kertaa Norjan mestaruuden kiekonheitossa ja osallistui Berliinin olympialaisiin 1936.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Helge Sivertsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Klastiset sedimentit

**Klastiset sedimentit** ovat erillisistä sedimenttikivilajeista muodostuneita kerrostumia, jotka eroavat kemiallisista sedimenteistä ja orgaanisista sedimenteista. Klastiset sedimentit jakautuvat esimerkiksi luolien suhteen siten, että luolan sisällä olevata aineksesta syntyneet kerrostumia kutsutaan autoktonisiksi kerrostumiksi ja luolan ulkopuolelta luolaan kulkeutuneesta aineksesta muotoutuneita kerrostumia kutsutaan alloktonisiksi kerrostumiksi. Luolan sisäisesti syntyneitä kerrostumia ovat rapautumisesta jääneestä aineksesta muotoutuneet kerrostumat. Niitä ovat myös kallioperän sortumisesta tulleesta aineksesta muotoutuneet kerrostumat sekä guanosta syntyneet kerrostumat. Sortuma-aines voi olla luolan pohjaan kerrostunutta louhikkoa. Rapautumisjäänteestä syntyneet kerrostumat voivat koostua moreenista ja hiekasta. Luolan ulkopuolelta kulkeutuneesta aineksesta muotoutuneita kerrostumia ovat muun muassa luolaan putoilevasta aineesta muodostuneet kerrostumat sekä erilaisten virtausten mukana tulleesta aineesta muotoutuneet kerrostumat. Virtausten mukana tulevaa ainesta voi olla veden kuljettama aines, jäätiköiden virtauksem mukana kantautunut aines tai laavavirtauksen mukana kulkeutunut aines. Ulkopuolelta tulevaa ainesta tulee myös vuorenvieremien ja tuulen mukana.

Kallion ulkopinnalla muotoutuneita ulkopuolisten voimien vaikutuksesta muotoutuneita kerrostumia ovat hiertovyöhykkeissä esiintyvät liuskeet ja juonia sisältävät kivilajit. Sedimenttien rakenteeseen vaikuttavia voimia on myös laattatektoniikka. 

Eroosion jäljiltä kallioperään jäävät kulutusta kestävimmät kivilajit. Nämä jäljelle jääneet kivilajit usein kerrostuvat ja sedimentoituvat. Näitä kulutusta hyvin kestäviä kivilajeja ovat kvartsiitti, fylliitti ja kiilleliuske. Jokien suistoissa ja merien ranta-alueilla muodostuu kvartsihiekasta syviä kerrostumia. Joen varsilla kvartsikerrostumat saattavat sisältää savea ja kiillemineraaleja. 

## Lähteet

## Katso myös
* Klastinen
Jærbladet

**Jærbladet** (lyh. **JBL**) on norjalainen vuonna 1949 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Brynessä Timen kunnassa. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Amedia-koserniin. Vuodesta 2004 se on ollut tabloid-kokoinen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Instanssimuuttuja

Luokkapohjaisessa olio-ohjelmoinnissa **instanssimuuttuja** eli **ilmentymämuuttuja** on luokassa määritetty muuttuja, jolle jokaisella luokan ilmennetyllä oliolla on oma kopio tai instanssi . Ilmentymämuuttujalla on yhtäläisyyksiä luokkamuuttujan  kanssa, mutta se ei ole staattinen. Ilmentymämuuttuja on muuttuja, joka on luotu luokassa, mutta joka on rakentajien, metodien tai lohkojen ulkopuolella. Instanssimuuttujat luodaan, kun olio instantoidaan, ja ne ovat kaikkien luokan rakentajien, metodien ja lohkojen käytettävissä. Instanssimuuttujalle voidaan antaa pääsymäärityksiä.

Instanssimuuttuja ei ole luokkamuuttuja, vaikka niissä on yhtäläisyyksiä. Se on tyypiltään luokkaattribuutti (tai luokan ominaisuus, kenttä tai tietojäsen). Sama dikotomia *instanssin* ja *luokan* jäsenten välillä koskee myös metodeja ("jäsenfunktioita"); luokassa voi olla sekä instanssimetodeja että luokkametodeja.

Jokainen instanssimuuttuja elää muistissa sen omistaman olion eliniän ajan.

Muuttujat ovat ominaisuuksia, jotka olio tietää itsestään. Kaikilla olion instansseilla on omat kopionsa instanssimuuttujista, vaikka arvo olisi sama oliosta toiseen. Yksi olioinstanssi voi muuttaa instanssimuuttujiensa arvoja vaikuttamatta muihin instansseihin. Instanssimuuttujia voidaan käyttää kaikissa luokan metodeissa, ellei metodia ole asetettu staattiseksi. 

## Esimerkki

```cpp
struct Request {

    static int count1; // muuttujan nimellä ei ole merkitystä
    int number;

    Request() {
        number = count1; // muuttaa instanssimuuttujaa "this->number"
        ++count1; // muuttaa luokkamuuttujaa "Request::count1"
    }

};

int Request::count1 = 0;
```
Tässä C++- esimerkissä instanssimuuttuja `Request::number` on kopio luokkamuuttujasta `Request::count1`, jossa jokaiselle rakennetulle instanssille annetaan peräkkäisarvo `count1` ennen sen kasvattamista . Koska `number` on instanssimuuttuja, jokainen `Request` olio sisältää oman erillisen arvonsa; sitä vastoin kaikille instansseille, joilla on sama arvo, on vain yksi olio `Request::count1` .

## Lähteet
Virle Piemonte

**Virle Piemonte** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1&nbsp;153 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Java- ja C++-ohjelmointikielten vertailu

Java ja C++ ovat kaksi merkittävää olio-ohjelmointikieltä. Monien kielten suosion mittareiden mukaan nämä kaksi kieltä ovat dominoineet olio- ja korkean suorituskyvyn ohjelmistokehitystä suuren osan 2000-luvulta, ja niitä verrataan ja verrataan usein suoraan. Java ilmestyi noin 10 vuotta myöhemmin ja sen syntaksi perustui C/C++:aan.

## Suunnittelun tavoitteet
Ohjelmointikielten C++ ja Java erot voidaan jäljittää niiden perintöön, sillä niillä on erilaiset suunnittelutavoitteet.

C++ on suunniteltu järjestelmien ja sovellusten ohjelmointiin (eli infrastruktuuriohjelmointiin) laajentaen proseduuriohjelmointikieltä C, joka oli suunniteltu tehokkaaseen suorittamiseen. C++ lisäsi tuen oliopohjaiselle ohjelmointille, poikkeusten käsittelylle, elinikäiseen resurssien hallintaan (RAII), yleiseen ohjelmointiin, mallin metaohjelmointiin ja C++ Standard Libraryyn, joka sisältää yleisiä säilöjä ja algoritmeja (Standard Template Library tai STL), ja monia muita yleiskäyttöisiä tiloja.

Java on yleiskäyttöinen, samanaikainen, luokkapohjainen, olio-ohjelmointikieli, joka on suunniteltu minimoimaan toteutusriippuvuudet. Se luottaa siihen, että Java-virtuaalikone on turvallinen ja erittäin kannettava. Se on niputettu laajan kirjaston kanssa, joka on suunniteltu tarjoamaan täydellinen abstraktio taustalla olevasta alustasta. Java on staattisesti kirjoitettu oliokieli, joka käyttää samanlaista syntaksia kuin C++ (mutta ei yhteensopiva sen kanssa). Se sisältää dokumentaatiojärjestelmän nimeltä Javadoc.

Erilaiset tavoitteet C++ ja Javan kehittämisessä johtivat erilaisiin periaatetteisiin ja suunnittelun kompromisseihin kielten välillä. Erot ovat seuraavat:

## Kielen ominaisuudet

### Syntaksi

* Javassa on kontekstivapaa kielioppi, jonka jäsentäminen voidaan suorittaa yksinkertaisella LALR-parserilla. C++ jäsentäminen on monimutkaisempaa, esimerkiksi, Foo(3); on sarja vertailuja, jos Foo on muuttuja, mutta se luo olion, jos Foo on luokkamallin nimi.
* C++ mahdollistaa nimiavaruus-tason vakiot, muuttujat ja funktiot. Vastaavasti Javassa vastaavien olioiden on kuuluttava johonkin tiettyyn tyyppiin ja ne on määriteltävä tyypin määrityksen sisällä, joko luokassa tai rajapinnassa.
* C++:ssa oliot ovat arvoja, kun taas Javassa ne eivät ole. C++ käyttää arvo semantiikkaa oletuksena, kun taas Java käyttää viittaussemantiikkaa. Osoitinta tai viittausta voidaan käyttää viittaussemantiikan valitsemiseen C++:ssa.

## Lähteet
Congosorex phillipsorum

**Congosorex phillipsorum** on päästäisten heimoon kuuluva eläinlaji. Lajia tavataan vain yhdellä alueella Tansaniassa Udzungwan vuoristossa. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.

## Lähteet
Leo Laker

**Leo Laker**, myös **Switchblade**, (Leo Järveläinen, s. 1980, Espoo) on suomalainen teknomusiikin tuottaja. 

Leo Laker tutustui lapsena monenlaiseen musiikkiin ja alkoi 13-vuotiaana tehdä omia kappaleitaan Amigan Protracker-ohjelmalla. Pari vuotta myöhemmin hän hankki ensimmäiset levysoittimensa ja alkoi oppia DJ:n taitoja. Jeff Millsin, Adam Beyerin ja Cari Lekebuschin jalanjäljissä hän alkoi tehdä omaa tekno-musiikkiaan ja lähetti vuonna 1996 Tresor-yhtiölle Berliiniin c-kasetilla näytteitä tuotannostaan. Positiivisen vastaanoton myötä Leo Lakerin ensimmäinen EP-levy nimeltä *6 am* julkaistiin vuonna 1998.

Vuonna 2001 hän julkaisi nimeä Switchblade käyttäen EP:n nimeltä *Switched to Blades* 4x4 records -yhtiön kautta. Levyä on pidetty yhtenä hardtechno- tai schranz-tyylin uranuurtajana. Myöhemmin EP-julkaisuja on ilmestynyt yli 30 kappaletta.

Leo Laker on tehnyt DJ-keikkoja ympäri maailmaa ja tehnyt yhteistyötä monien nimekkäiden artistien, kuten puolalaisen Tomash Geen kanssa. Hänellä on oma teknoa julkaiseva levymerkki, LKR Music.

YleX:n äänestykseen parhaasta suomalaisesta elektronisen musiikin kappaleesta valittiin vuonna 2016 ehdokkaiksi Leo Lakerin raidat "TM1" ja "Cannon Steps".

## Lähteet
Veripalokärpänen

**Veripalokärpänen** (*Andrenosoma albibarbe*), toisinaan tunnettu myös nimellä **ketopetokärpänen**, on koko maailmassa hyvin harvinaisena pidetty petokärpäslaji, joka on luokiteltu Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi (CR). Sitä on kuitenkin löydetty Suomestakin ilmeisesti kerran paikasta, jota ei ilmoiteta. Kyseessä on mitä ilmeisimmin kuivien niittyjen ja ketojen laji. 

## Lähteet
Hannamari Laitinen

**Hannamari Laitinen** o. s. **Kaario** (s. 6. huhtikuuta 1980) on suomalainen pesäpalloilija. Laitinen edusti urallaan Superpesiksessä Mansen Pesäpalloa, Vihdin Palloa ja Porin Pesäkarhuja. Laitinen saavutti yhden SM-kullan kaudella 2002 ja kolme SM-pronssia kaudella 1999, kaudella 2001 ja kaudella 2004. Laitinen pelasi neljä Itä-Länsi-ottelua vuosina 1998, 2001, 2002 ja 2004. Hän pelasi ulkokentällä polttolinjassa. Laitinen pelasi urallaan 167 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kymmenen kunnaria ja 24 tavallista juoksua, toi 219 juoksua ja keräsi 799 kärkilyöntipistettä. Laitinen pelasi 46 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja viisi tavallista juoksua, toi 69 juoksua ja keräsi 182 kärkilyöntipistettä. Laitinen pelasi seitsemän Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissö otteluissa hän toi 16 juoksua ja keräsi 36 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Kultainen Mikki -palkinto

**Kultainen Mikki -palkinto** jaetaan tunnustukseksi merkittävästä teosta tai elämäntyöstä kaupallisen radion, radiomainonnan tai audion parissa. Palkittava työskentelee roolissa, joka liittyy vahvasti kaupalliseen radiotoimialaan. Palkinnon nimittää RadioMedian hallitus.

## Palkitut

* **2025:** Lena Brun, Jyrki ”Njassa” Jantunen, Riina Aho, Pentti Teräväinen, Juha ”Linkki” Lindgren, Matti Eve, Riitta Kalliorinne
* **2024:** Harri Moisio, Kari Hautala, Outi Vuorijärvi, Sami Mollgren
* **2021:** Rinna Paatso, Irmeli Ekholm ja Anna sen soida -radio
* **2020:** Airi Hakala, Jari Karjalainen, Juhani Rajalin, Jari Naarmala, Jarmo ”Mudi” Multanen, Jone Nikula, Turkka Talonen (1954–2019), Satu Kangas ja Pentti Kemppainen
* **2019:** Klaus Flaming, Sari Seppälä (1968–2019), Pasi Ruohonen, Juha Kakkuri ja Vincent Sneed
* **2018:** Ritva Hanski-Pitkäkoski
* **2017:** Jami Kananen
* **2016:** Mikko Harjunpää, Sami Tenkanen & Yle Puhe ja Vesa Vierikko
* **2015:** Jussi Häkkilä, Eppu Normaali ja Aake Kalliala
* **2014:** Veikko Honkanen

## Katso myös

* Kaupallisen radion Hall of Fame
* Radiogaala

## Lähteet
René Amengual

**René Amengual Astaburuaga** (2. syyskuuta 1911 Santiago de Chile – 2. elokuuta 1954 Santiago de Chile) oli chileläinen säveltäjä ja pianisti.

Amengual pääsi Chilen kansalliseen musiikkikonservatorioon vuonna 1923. Siellä hän sai pianonsoiton opetusta Alberto Spikiniltä sekä Rosita Renardilta ja sitten sävellysopetusta Pedro Humberto Allendelta. Amengual valmistui vuonna 1935 ja aloitti sitten itse akateemisen uran kansalliskonservatoriossa, jota hän johti vuodesta 1947. Hän opetti myös Liceo experimental Manuel de Salasissa ja oli mukana perustamassa Escuela moderna de música de Santiagoa. Hän oli käytännöillään rakentamassa pohjaa Chilen musiikkikoulutuksen uudistuksille. 

Amengual oli Chilen kansallisen säveltäjäliiton aktiivinen jäsen vuodesta 1936. Vuonna 1943 hän matkusti Yhdysvaltoihin Institute of International Educationin vieraana. Hän vieraili myös festivaaleilla ja kongresseissa Sveitsissä, Ranskassa sekä Saksassa. Amengual oli mukana laatimassa pedagogisia teoksia *Mi amigo el piano*, *Selección de clásicos* ja *Los maestros del clavecín*.

Amengualin varhaisemmissa teoksissa on kuultavissa ranskalaisen impressionismin ja uusklassismin vaikutus. Amengual eteni uransa mittaan kohti atonaalisempaa tyyliä. International Society for Contemporary Musicin festivaalilla Oslossa vuonna 1953 esitettiin hänen viimeiseksi teoksekseen jäänyt puhallinsekstetto, jossa ilmeni kehittynyt atonaalinen sävelkieli. Amengualin muun tuotannon joukossa on piano- ja kamarimusiikkia (kuten jousikvartettoja), *Preludio sinfónico* (1939), kuoroteoksia, pianokonsertto (1941/1942) ja harppukonsertto (1950). Sävelkielen estetiikan muutos kuului harppukonsertossa.

## Lähteet
Francine Ntoumi

**Francine Ntoumi** (s. 1961 Brazzaville, Kongon tasavalta) on kongolainen mikrobiologi ja immunologi, joka on erikoistunut malariaan. 

Ntoumi syntyi Brazzavillessä Kongon tasavallassa, ja jatkoi opintojaan Ranskassa, jossa hän väitteli immunologian ja parasitologian tohtoriksi Pierre ja Marie Curien yliopistosta. Väitöskirjansa jälkeen aloitti uran malariatutkimuksen parissa (immunologia ja molekyyli-epidemiologia) Pariisin Pasteur-instituutissa. Ntoumi on toiminut useissa johtotehtävissä tieteellisessä yhteisössä, kuten Kongo-Brazzavillen lääketieteellisen tutkimuksen säätiön (FCRM) johtajana ja Euroopan ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden kumppanuusohjelman (EDCTP) Kongon edustajana.  

Ntoumi on saanut tunnustusta työstään useilla palkinnoilla ja kunnianosoituksilla, kuten Georg Forster Research Award -palkinnon vuonna 2015 ja Christophe Mérieux Prize -palkinnon 2016. Ntoumi on saanut tunnustusta erityisesti työstään terveystutkimuksen kapasiteetin lisäämisestä Afrikassa, erityisesti Kongon tasavallassa. 

## Tunnustukset
* Réseau International des Congolais de l'Extérieur (RICE) prize (2012)
* Kwame Nkrumah Regional Scientific Award, African Unioni (2012)
* Georg Forster Research Award, Alexander Von Humboldt Foundation (2015)
* Scientific Award of the Republic of the Congo (2016)
* Christophe Mérieux Prize, Institut de France (2016)
* Fellow, Royal College of Physicians (valittu 2016)
* National Order of Scientific Research (2017)

## Lähteet
Arbetarnas bildningsförbund

**Arbetarnas bildningsförbund** (lyh. **ABF**; suom. "Työväen sivistysliitto") on ruotsalainen koulutus- ja sivistystyön järjestö, joka kuuluu työväenliikkeen piiriin. Se perustettiin vuonna 1912 Rickard Sandlerin aloitteesta. Järjestön organisaatio on hajautettu ja toiminnan tärkein muoto ovat opintopiirit, joita järjestetään vuosittain kymmeniä tuhansia. Vuonna 2012 niissä oli yhteensä noin 660 000 osallistujaa. ABF:llä on noin 60 valtakunnallista yhteistyöjärjestöä. Lisäksi se julkaisee *[[Fönstret]]*-nimistä aikakauslehteä, joka ilmestyy neljästi vuodessa. 

ABF:ää vastaavia järjestöjä ovat muun muassa Työväen Sivistysliitto Suomessa ja Arbeidernes Opplysningsforbund Norjassa.

## Kuvia

ABF-skylten emalj..jpg|ABF:n pääkonttori Tukholman Sveavägenillä.

## Katso myös
* Medborgarskolan
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Järjestön verkkosivut