Fredrik I (Badenin suurherttua)

**Fredrik I** (9. syyskuuta 1826 – 28. syyskuuta 1907) oli Badenin suurherttuakunnan suurherttua vuosina 1858–1907.

## Tausta ja perhe-elämä
Fredrik syntyi Karlsruhessa vuonna 1826 suurherttua Leopoldin ja Ruotsin prinsessa Sofia Wilhelminan (1801–1861) kolmanneksi vanhimpana poikana. Hänen isoisoisänsä oli Ruotsin kuningas Kustaa III. Hänellä oli seitsemän sisarusta, joista nuorin oli suuriruhtinatar Olga Fjodorovna.

Hänen koulutukseltaan oli aikakauteen nähden moderni ja porvarillinen. Lisäksi Fredrik opiskeli sotatiedettä ja politiikkaa.

Fredrik avioitui Preussin prinsessa Louisen (1838–1923) kanssa 20. syyskuuta 1856 Neues Palaisissa. Koska Louise oli Preussin kuninkaan ja myöhemmin Saksan keisari, Vilhelm I:n ja keisarinna Augustan ainoa tytär, avioliitto hyödytti Badenin suurherttuakuntaa ja nosti sen asemaa Saksan keisarikunnan osavaltioiden keskuudessa. Avioliitto Louisen kanssa oli kuitenkin rakkausavioliitto, ja Fredrik tuli hyvin toimeen appensa kanssa.  

Yhdessä Louisen kanssa Fredrik sai kolme lasta:

* Badenin suurherttua Fredrik II (1857–1928)
* Ruotsin kuningatar Viktoria (1862–1930)
* prinssi Ludvig (1865–1888)

## Suurherttuana
Kun Fredrikin isä kuoli vuonna 1852, Fredrikistä tuli veljensä Ludvig II:n sijaishallitsija. Syynä tähän oli se, että Ludvig oli mieleltään parantumattomasti sairas. Neljä vuotta myöhemmin Ludvig julisti itsensä kyvyttömäksi hallitsemaan. Ludvig kuoli 22. tammikuuta 1858 vain 33-vuotiaana.

Fredrikin melko liberaalin valtakauden aikana Badenissa hyväksyttiin siviiliavioliitto ja suorat kansanvaalit Badenin parlamentin alahuoneen vaaleissa. Hän myös tuki taiteita perustamalla sekä taideakatemian että ammattikoulun taiteilijoille. Vuonna 1862 Fredrik salli juutalaisille saman elinkeinonvapauden kuin muillekin suurherttuakunnan asukkaille. Lisäksi hän nimitti juutalaisen Moritz Ellstätterin valtionvarainministerikseen.

Vuonna 1870 Fredrik liittyi Pohjois-Saksan liitton puolelle Saksan–Ranskan sodassa ja asetti joukkonsa virallisesti Preussin alaisuuteen 15. marraskuuta. Hän kannatti yhtenäistä Saksaa ja oli ensimmäisten joukossa ilmaisemassa halukkuutensa liittyä uuteen Saksan keisarikuntaan. Sodan aikana Fredrik myös Vilhelm I:n ja tämän pojan Fredrikin välisenä sovittelijana.

Fredrik oli paikalla, kun Vilhelm I, jonka vävy Fredrik oli, julistettiin Saksan keisariksi Versailles’n palatsin peilisalissa 18. tammikuuta 1871. Julistuksen luki Otto von Bismarck, minkä jälkeen Fredrik huusi "kauan eläköön hänen majesteettinsa keisari Vilhelm!"

Fredrik kuoli Mainaussa sijaitsevalla kesäasunnollaan 28. syyskuuta 1907. Hänet on haudattu suurherttuan kappeliin Karlsruhessa. Badenin suurherttuana Fredrikiä seurasi hänen poikansa Fredrik II.

## Kunnianosoituksia

### Saksalaiset

*  Uskollisuuden ritarikunnan ritari (Baden)
*  Karl-Fredrikin sotilasansioritarikunnan suurristi (Baden)
*  Zähringerin leijonan ritarikunnan suurristi (Baden)
*  Berthold I:n ritarikunnan suurristi (Baden, perustaja)
*  Albrekt Karhun ritarikunnan suurristi (Anhalt)
*  Pyhän Hubertin ritarikunnan ritari (Baijeri)
*  Wendien kruunun ritarikunta ketjulla (Mecklenburg)

*  Guelphin kuningashuoneen ritarikunnan suurristi (Hannover, 1855)
*  Pyhän Yrjön ritarikunnan ritari (Hannover, 1855)
*  Mustan kotkan ritarikunta ketjulla (Preussi)
*  Hohenzollernin perheen ritarikunnan kunniaristi (Preussi)
*  Punaisen kotkan ritarikunnan 1. luokka (Preussi)
*  Rautaristin 2. luokka (Preussi)
*  Tuoksuruutakruunun ritarikunnan ritari (Saksi)

Lähde:

### Ulkomaalaiset

*  Krysanteemiritarikunnan suurristi (Japani, 1906)
*  Kamehameha I:n kuninkaallinen ritarikunnan suurristi (Havaiji)
*  Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka)
*  Etelän Ristin ritarikunnan suurristi (Brasilia)
*  Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (Unkari, 1849)
*  Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia, 1845)
*  Kunnialegioonan suurristi (Ranska, 1846)
*  Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunnan ritari (Italia, 1864)
*  Pyhän Kaarlen ritarikunnan suurristi (Monaco, 1869)
*  Ruhtinas Danilo I:n ritarikunnan suurristi (Montenegro)
*  Kolmen ritarikunnan nauha (Portugali)
*  Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunta ketjulla (Portugali)
*  Elefanttiritarikunnan ritari (Tanska)

*  Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat)
*  Romanian tähden ritarikunnan suurristi (Romania)
*  Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi)
*  Kaarle III:n ritarikunnan suurristi (Espanja, 1866)
*  Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Espanja, 1878)
*  Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
*  Chakri-dynastian ritarikunnan ritari (Thaimaa, 1897)
*  Miloš Suuren ritarikunnan ritari (Serbia)
*  Takovon ristin ritarikunnan suurristi (Serbia)
*  Sukkanauharitarikunnan ritari (Yhdistynyt kuningaskunta, 1906)

Lähde:

## Lähteet