open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruskomerikrotti

**Ruskomerikrotti** (*Lophiomus setigerus*) on merikrotteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta. 

## Koko ja ulkonäkö
Ruskomerikrotti kasvaa tavallisimmin noin 30 cm pitkäksi ja voi suurimmillaan saavuttaa 40–50 cm:n pituuden. Laji on suuri- ja leveäpäinen ja varsinkin eturuumiistaan litteä. Ruumis suippenee pyrstöä kohden. Kalan leuassa ja kyljissä on ihosta muodostuneita haarautuneita liuskoja. Ensimmäisestä ruskomerikrotin selkäeväruodosta on kehittynyt houkutin. Ruskomerikrotti on väriltään ruskea ja ruumiissa on laikkuja.

## Levinneisyys ja elintavat
Ruskomerikrottia tavataan Punaiseltamereltä ja Afrikan itärannikolta Japaniin ja Uuteen-Kaledoniaan. Laji elää muta- ja hiekkapohjilla aina 800 metrin syvyyteen. Lisääntymiskausi on toukokuulta marraskuulle. 

Ruskomerikrottia kalastetaan ruokakalaksi trooleilla etekin Itä-Aasiassa.

## Lähteet
Michal Novák (maastohiihtäjä)

**Michal Novák** (s. 26. lokakuuta 1996 Karlovy Vary, Tšekki) on tšekkiläinen maastohiihtäjä.

Novák sijoittui Pyeongchangin olympialaisissa 2018 sprintissä 57:nneksi, 15 kilometrillä 43:nneksi ja viestissä yhdeksänneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli sprintissä 23:s, 15 kilometrillä 50:s, 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 18:s, viestissä 12:s ja parisprintissä 14:s.. MM-kilpailuihin hän on osallistunut Lahdesta 2017 lähtien. Hän sijoittui Planican MM-kilpailuissa 2023 perinteisen hiihtotavan sprintissä neljänneksi ja 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 12:nneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän oli vapaan hiihtotavan sprintissä viides, 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kahdeksas, 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa yhdestoista ja 20 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 16:s. Nuorten MM-kilpailujen 23-vuotiaiden sarjassa hän sai 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa hopeaa 2019.

Novák kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Nové Městossa tammikuussa 2016. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 28:s Tour de Skihin kuuluneessa Lenzerheiden sprintissä joulukuussa 2017. Kymmenen parhaan joukkoon hän selviytyi ensimmäisen kerran niin ikään Tour de Skin osakilpailussa, vapaan hiihtotavan sprintissä Val Müstairissa tammikuussa 2021, jolloin hän oli yhdeksäs. Toistaiseksi ainoan palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Rukan 20 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa marraskuussa 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wilhelm von Rode

**Paul Gottlieb Wilhelm von Rode** (1858 Pietari – 5. maaliskuuta 1935 Helsinki) oli baltiansaksalainen Venäjän keisarillisen armeijan jalkaväen kenraali.

Baltiansaksalaiseen sukuun kuulunut von Rode tuli jo nuorena kosketuksiin Suomeen muun muassa  oleskellessaan useina kesinä maaseudulla lähellä Savonlinnaa. Hän omasi musikaliset lahjat ja opiskeli Pietarin konservatoriossa mutta vanhempien vaikutuksesta hän siirtyi sotilasalalle. Hän kävi Konstantinin sotaopiston ja sai sieltä päästötodistuksen 1876. Hänet komennettiin vänrikkinä Semjanowin kaartinrykmenttiin, joka niihin aikoihin oli mukana Turkin sodassa asemapaikkanaan San Stefano Konstantinopolin edustalla. Rykmentin komentajana oli tällöin suomalainen paroni Georg Ramsay. Sodan päätyttyä von Rode palasi rykmenttinsä mukana Pietariin, jossa hän sitten kävi yleisesikunta-akatemian. Hän palveli sitten yleisesikunnassa vuoteen 1901 saakka, jolloin hänet nimitettiin jalkaväkirykmentin komentajaksi. 

Vuonna 1904 von Rode ylennettiin kenraalimajuriksi ja hän tuli Kaukasian armeijakunnan esikuntapäälliköksi. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa 1914 kenraali von Rode oli 42. jalkaväkidivisionan päällikkönä. Hän otti 1914 osaa Lembergin valtaukseen Galitsiassa ja sen ansiosta Pyhän Yrjön ritarimerkin. Sittemmin von Rode oli 7. siperialaisen armeijakunnan päällikkönä ja hänet ylennettiin jalkaväen kenraaliksi.

Venäjän vallankumouksen jälkeen von Rode erosi vakinaisesta palveluksesta ja oli bolshevikkien vankina Kronstadtissa. Hän onnistui pakenemaan sieltä Suomeen ja asettui asumaan Helsinkiin oleskeltuaan jonkin aikaa Berliinissä. Hän sai Suomen kansalaisuuden helmikuussa 1935 vähän ennen kuolemaansa.

Wilhelm von Rode oli naimisissa vuodesta 1889 naimisissa laulajatar, professori Alma Fohströmin kanssa. Vanhoilla päivillään von Rode alkoi taas harrastaa musiikkia ja muun muassa avusti puolisoaan opetustoimissa. Von Rode kuoli 76-vuotiaana maaliskuussa 1935 Helsingissä. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet
Sabbataareja vastaan

**Kirje sapattilaisia vastaan hyvälle ystävälle** () on reformaattori Martti Lutherin kirja vuodelta 1538.

Teos on suunnattu radikaaliprotestanttisia sabbataareja vastaan Sleesiassa ja Määrissä, mutta teologisesti se varsinaisesti käsittelee juutalaisuutta. Teoksen katsotaan merkitsevän käännekohtaa Lutherin uskonnollisessa suhtautumisessa juutalaisuuteen, jonka vaikutuksen hän näki legalismin voittona uskonpuhdistuksen evankelisuudesta radikaaliprotestanttien keskuudessa. Luther oletti sabbataariliikkeen kohdalla olleen kyse juutalaisesta proselytismistä, vaikkakaan tällaisesta ei juuri ole suoria todisteita näin varhaisessa vaiheessa.

Teoksessa Luther tulkitsee kymmentä käskyä luonnollisen lain kautta.

Teosta ei ole suomennettu.

## Saksankielinen alkuteksti
*Lutherin teosten Weimarin laitos (WA) 50: 312-337.

## Lähteet
Sexdrega

**Sexdrega** on taajama Svenljungan kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 834 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aqua Trajana

**Aqua Trajana** (*Aqua Traiana*) oli antiikin aikainen akvedukti Rooman kaupungissa Italiassa. Se toi kaupunkiin vettä luoteesta päin.

## Historia

Aqua Trajanan rakennutti keisari Trajanus, josta se sai nimensä. Se otettiin käyttöön vuonna 109. Vitiges katkaisi akveduktin vuonna 537, jonka jälkeen Belisarius korjautti sen. Akveduktia kunnostettiin vielä 600- ja 700-luvuilla. Akvedukti rakennettiin uudelleen paavi Paavali V:n toimeksiannosta vuonna 1605. Tämä akvedukti tunnettiin hänen mukaansa nimellä *Acqua Paola*.

## Rakennelma

Aqua Trajana sai vetensä lähteistä Sabatinus (*Sabatinus lacus*, nyk. Lago di Bracciano) -järven luoteiskulmasta. Akveduktin vesikanavasta on säilynyt vain vähäisiä antiikin aikaisia jälkiä, sillä suurin osa siitä katosi Paavali V:n akveduktia rakennettaessa. Osa siitä löydettiin American Academy in Romen rakennustöiden yhteydessä. Suuri *castellum* eli vesisäiliö, josta lähti säteittäin useita lyijyputkia, on löydetty Vigna Laisilta antiikin Via Aurelian varrelta. Vuonna 1887 löydettiin myllyjä, jotka käyttivät akveduktin virtausta voimanlähteenään. Eräs akveduktin haaroista johti kalankasvatuslaitokseen.

Vuodelta 109 jaa. peräisin oleva piirtokirjoituksella varustettu *[[cippus]]* eli etäisyyksiä mitannut kivipylväs löydettiin noin kymmenen roomalaisen mailin päässä kaupungista; toinen, jonka piirtokirjoitus on tuhoutunut, on myös tunnistettu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arcus Neroniani

**Arcus Neroniani** (myös *Arcus Caelimontani*, *Aqua Neroniana*) oli antiikin aikainen akvedukti Rooman kaupungissa Italiassa. Se oli Aqua Claudian haarauma ja toi vettä alun perin Caelius-kukkulalle ja myöhemmin myös Palatium-kukkulalle.

## Historia

Arcus Neronianin rakennutti keisari Nero, josta se sai nimensä. Domitianuksen arvellaan jatkaneen akveduktia, ja myös Septimius Severus paransi sitä. Akvedukti mainitaan usein jälkiklassisella ajalla, jolloin nimi *Forma Claudiana* esiintyy selvästi siihen viittaavana. Paavi Hadrianus I korjautti akveduktin.

## Rakennelma

Arcus Neroniani erkaantui Aqua Claudiasta vasemmalle Porta Praenestinalta (nyk. Porta Maggiore). Se kuljetti osan Aqua Claudian vedestä Caeliuksen yli Palatiumille, Aventinukselle ja Transtiberimin alueelle.

Alkuperäinen Neron aikainen akvedukti kulki Spes vetukselta Claudiuksen temppelille Caeliukselle, ja sen pituus oli noin kaksi kilometriä. Suurimmalta osaltaan sen epäsäännöllinen linja on säilynyt. Kaarien jänneväli on 7,75 metriä, ja pilarit ovat 2,30 metriä pitkät ja 2,10 metriä paksut, suurimman korkeuden ollessa 16 metriä. Tiilimuuraus on hienoa työtä, ja kaarissa nähdään ensimmäistä kertaa niin kutsutut luurankotiilirakenteet. Kohdissa, joissa akvedukti ylitti katuja, kaaret olivat leveämpiä ja näyttävämpiä. Näihin lukeutuvat Basilidiksen kaari ja Dolabellan ja Silanuksen kaari.

Akvedukti haarautui lähellä nykyistä Santo Stefano Rotondo al Celio -kirkkoa, ja yksi osuus kulki Aventinusta kohti päättyen lähelle Santa Priscan kirkkoa. Santo Stefano Rotondo al Celion lähellä sijaitseva San Nicolas de Formis -kirkko sai lisänimensä akveduksista, samoin kuin San Thomas de Formis -kirkko Dolabellan ja Silanuksen kaaren lähellä.

Caeliuksen ja Palatinuksen välisen laakson ylitti vesijohto, joka saattoi olla Domitianuksen rakentama, ja siinä oli kaksi kerrosta kaaria. Septimius Severus vahvisti Neron aikaisia kaaria ja myös mainitun laakson yli kulkevat kaaret.

On esitetty, että Arcus Neronianista olisi ollut myös haara, joka kulki Fornix Augustin kautta ja ylitti Tiberin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
An-Magritt

**An-Magritt** on norjalainen draamaelokuva vuodelta 1969. Sen on ohjannut Arne Skouen ja se perustuu Johan Falkbergetin romaaniin *Nattens brød*. Tarina sijoittuu 1600-luvulle Rørosin kuparikaivokseen.
## Juoni
An-Magritt (Liv Ullman) syntyy raiskauksen seurauksena ja jää pian orvoksi, kun äiti riistää henkensä. Isoisä (Lars Tvinde) kasvattaa hänet, ja elämä on kovaa työtä. An-Magritt kuljettaa malmia kaivokselta sulatolle ja pyrkii parhaansa mukaan parantamaan köyhien työläisten asemaa. Samalla hän haaveilee Johanneksesta (Wolf von Gersum).

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nasjonalbiblioteket
Alfredo Mendoza

**Alfredo Damián Mendoza Sulewski** (s. 31. lokakuuta 1963 Encarnación) on paraguaylainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pääasialliselta pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän edusti Paraguayta MM-kilpailuissa 1986 ja pelasi neljässä ottelussa.

## Lähteet
Lars Tvinde

**Lars Knutsen Tvinde** (11. syyskuuta 1886 Voss – 25. kesäkuuta 1973 Oslo) oli norjalainen näyttelijä. Ennen näyttelijänuraansa hän työskenteli setänsä kaupassa Vossevangenissa ja oli mukana paikallisessa teatterikerhossa, joka sai vuonna 1910 toisen palkinnon eräässä kilpailussa, minkä seurauksena he pääsivät esiintymään Osloon. Siellä Rasmus Rasmussen iski silmänsä Tvindeen ja pestasi tämän uuteen Det Norske Teatretiin, missä Tvinde sai kunnian lausua ensimmäisen näytelmän ensiesityksen ensimmäiset vuorosanat. Tvinde tuli tunnetuksi erityisesti kansanomaisista komedioista, mutta hänellä oli myös vakavampia rooleja. Lisäksi hän esiintyi elokuvissa.
## Elokuvarooleja
* *[[An-Magritt]]* (1969) – isoisä
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Josephine Butler

**Josephine Butler** (13. huhtikuuta 1828 – 30. joulukuuta 1906) oli brittiläinen sosiaalinen uudistaja, joka vaikutti naisten koulutuksen ja kansanterveyden parantamiseen.

Josephine ja George Butler menivät naimisiin vuonna 1852. Aviomies oli pappi, joka kuului Oxfordin yliopiston lautakuntiin. He saivat neljä lasta, mutta vuonna 1863 heidän kuusivuotias tyttärensä kuoli. Surutyötä tehdessään Butler auttoi vähäosaisia, mikä oli tavallista papinrouville. Poikkeuksellista olivat kohteet, joita hän tuki, ja yhteiskunnallinen aktiivisuus joka keskittyi erityisesti naisten oikeuksiin. Yksi hänen kohteistaan oli lapsiprostituutio. Hän kuului ryhmään, joka pakotti parlamentin nostamaan suostumusikää 13 vuodesta 16 vuoteen.

Vuonna 1869 Butler aloitti kampanjansa tartuntatautilakeja vastaan. Niillä yritettiin vähentää sukupuolitauteja asevoimissa, mutta niiden nojalla poliisi kohteli huonosti mahdollisia  prostituoituja. Monet ihmiset olivat järkyttyneitä siitä, että nainen puhui julkisuudessa seksiasioista. Vuonna 1883 lakien toimeenpano keskeytettiin ja ne kumottiin kolme vuotta myöhemmin.

Butler oli myös erittäin kiinnostunut naisten koulutuksesta. Hän painosti Cambridgen yliopistoa tarjoamaan jatkokoulutuskursseja naisille, mikä johti lopulta Newnham Collegen perustamiseen naisille.

Pääministeri Charles Grey oli Josephine Butlerin isän serkku.

## Lähteet
Helmi Raijas

**Helmi Raijas** (s. 11. toukokuuta 2005 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ruotsin Damallsvenskanissa pelaavaa Växjö DFF:tä. Hän on pelannut myös Kansallista Liigaa HJK:ssa, jossa hän voitti liigamestaruuden ja Suomen Cupin vuonna 2024.

## Ura
Helsingin Vuosaaresta kotoisin oleva Raijas on FC Viikinkien kasvatti, joka edusti juniorivuosinaan myös Puotinkylän Valttia ja HFA Märskyä. Raijas nimettiin ensimmäisen kerran A-maajoukkueeseen kesällä 2024, mutta hän joutui jäämään pois loukkaantumisen vuoksi. Talvella 2025 Raijas valittiin jälleen maajoukkueeseen Kansojen liigan otteluihin. Hän pääsi maajoukkueessa ensimmäisen kerran kentälle huhtikuussa 2024 Unkaria vastaan pelatun Kansojen liigan ottelun lisäajalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Helmi Raijas Suomen Palloliitto.
Marita Napier

**Marita Napier** (1939–2004) oli eteläafrikkalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano, joka tunnetaan etenkin Richard Wagnerin ja Richard Straussin musiikin tulkitsijana. Hänen oopperauransa oli huipussaan 1980-luvulla. 
 
Napierin suurimmat saavutukset Wagner-sopraanona olivat Sieglinden ja Brunnhilden roolit ''Valkyyriassa'', Elsana ja Ortrudina ''Lohengrinissä'', Elisabethina ''Tannhäuserissa'', Isoldena ''Tristan ja Isoldessa'' ja Sentana ''Lentävässä hollantilaisessa''. Straussin teoksista Napier menestyi erityisesti Chrysothemisina ''Elektrassa'' ja nimiroolissa ''Ariadne Naksoksessa''. Muita Napierin ansiokkaita panoksia oopperamaailmaan olivat hänen esiintymisensä Leonorena elokuvassa *Fidelio*, Abigaillena ''Nabuccossa'' ja Puccinin oopperan *[[Turandot]]* elokuvasovitus. Napier vaikutti myös oopperan kehitykseen ja laatuun Etelä-Afrikassa. Hän esitti myös liedejä.

Napier lauloi päärooleissa maailman suurissa oopperataloissa: Wienin valtionoopperassa, New Yorkin Metropolitan-oopperassa, Milanon La Scalassa] ja Lontoon Covent Gardenissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Life and career of Marita Napier
Mukwandi Chibesakunda

**Mukwandi Walusiku Chibesakunda** (s. 3. joulukuuta 1970 Lusaka, Sambia) on sambialainen pankkiiri ja Sambian suurimman pankin Zambia National Commercial Bankin (Zanaco) toimitusjohtaja vuodesta 2020 alkaen. 

Chibesakunda on suorittanut taloustieteen kandidaatin tutkinnon Sambian yliopistossa ja MBA-tutkinnon Manchester Business Schoolissa Isossa-Britanniassa. 

Chibesakundalla on yli kahden vuosikymmenen kokemus pankkialalta ja hän on toiminut monessa tehtävässä Sambian rahoitusalan organisaatioissa. Ennen nykyistä tehtäväänsä Zanacossa hän oli National Savings & Credit Bank of Zambia (NATSAVE) toimitusjohtaja.

Vuonna 2021 Chibesakunda nimettiin vuoden toimitusjohtajaksi kotimaassaan Sambiassa. Lisäksi *Africa Leadership Magazine* nimesi hänet Afrikan vuoden naisjohtajaksi samana vuonna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kwacha Arbitrageur (2022) How the Feminine Chief Executive Trio Broke the Bias, Generating 40% of Zambia’s Banking Industry Profitability  (thebusinesstelegraph.com)
Pyhän Yrjön Suuri valtaistuinsali

**Pyhän Yrjön Suuri valtaistuinsali** () on Venäjän Pietarissa sijaitseva Talvipalatsin suuri valtaistuinsali.

## Historia
Valtaistuinsali on rakennettu arkkitehti Giacomo Quarenghin suunnitelman mukaan vuosina 1787–1795. Sali on suunniteltu klassiseen tyyliin. Se vihittiin käyttöön 23. marraskuuta 1795, Pyhän Yrjön voittajan päivänä.
Carl Erik Mannerheimin johtama Suomen lähetyskunta sai audienssin salissa vuonna 1808. Lähetyskunnan jäsenet vannoivat uskollisuutta Suomen uudelle hallitsija Keisari Aleksanteri I:le tämän valtaistuimen edessä, lähetyskunta antoi 17 kohdan esityslistan, jotka koski Suomen sodan jälkeisen ajan uudishallintoa. esitysten lisäksi Lähetyskunta esitti toiveen valtiopäivien järjestämiseksi Suomessa.

Suomessa Pyhän Yrjön nimeä kantava valtiosali on rakennettu Helsinkiin vuonna 1820 valmistuneeseen Presidentinlinnaan. Salissa säilytettiin Suomen itsenäisyyden alkuun saakka Suomen suuriruhtinaan valtaistuinta.

## Galleria

Tiedosto:Поляков - Тронная речь Николая II во время открытия I государственной думы в Зимнем дворце.jpg|Vastaanotto ensimmäisen valtionduuman avaamisen yhteydessä 27. huhtikuuta 1906. Akvarellimaalari K. A. Ukhtomsky näkemys vuodelta 1862.
Tiedosto:Hermitage Museum 003.jpg|Pyhän Yrjön ritarikuntasalin keisarillinen valtaistuin. Salissa sijoitettu hallitsijatuoli on keisarinna Anna Ivanovnan valtaistuin.
Tiedosto:Ceiling in the Hermitage, 2014.JPG|Pyhän Yrjön salin katto.
Tiedosto:Hau. Interiors of the Winter Palace. The Apollo Hall. 1862.jpg|Apollon sali.
Tiedosto:Musée de l'Ermitage - intérieur - hall Saint-Georges - sol.jpg|Pyhän Yrjön salin upotekoristeinen parketti.
Tiedosto:Интерьер зимнего дворца - 14.jpg|Salin kattokruunun yksityiskohta.


## Katso myös

* Kremlin suuri palatsi

## Lähteet
Menongue

**Menongue** (aiemmin: Serpa Pinto) on kunta, kaupunki ja maakuntakeskus Angolan eteläosan keskivaiheilla, vuonna 2024 muodostetussa Cubangon maakunnassa. Kaupunki oli myös aiemman Cuando Cubangon maakunnan keskus. 

Menongue sijaitsee linnuntietä 263 kilometriä naapurimaakunta Bién keskuksesta Cuítosta (Kuito) itään, sekä 297 kilometriä Huambosta ja 808 kilometriä Angolan pääkaupunki Luandasta kaakkoon. Menonguen väkiluku (2014) oli 251&nbsp;178. 

Kaupunkiin johtaa Moçâmedesin rautatie (CFM) lännestä Atlantin valtameren ääreltä Namiben satamasta Angolan rataverkon kehittämissuunnitelmissa Menonguesta rakennettaisiin useita uusia ratayhteyksiä, jotka yhdistäisivät Mocamedesin rautatien maan päärataan Benguelan rautatiehen pohjoisessa Cuítossa ja koillisessa Luenassa. Myös uusia rataosuuksia lounaaseen Ondjivaan ja edelleen Namibian rajalle, sekä kaakkoon Mavingaan ja edelleen Sambian rajalle on hahmoteltu. 

Menonguessa on myös kansallisesti keskeisiin lentoasemiin lukeutuva Menonguen lentoasema .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Madryga

**Madryga** on lohkosalausmenetelmä, jonka esitti W. E. Madryga vuonna 1984. Menetelmä on nopea ohjelmallisesti, mutta se ei ole turvallinen käyttää. Tutkijat ovat esittäneet keinon murtaa menetelmän käyttämä salaus.

## Lähteet
GOST

**GOST** () viittaa Neuvostoliiton hallituksen käyttämään standardijärjestelmään. Järjestelmässä on kaksiosainen tunnus, jossa ensimmäinen on sarjanumero ja toinen viittaa julkaisuvuoteen. Sarjanumeroa ei aina muutettu standardin päivityksen yhteydessä.

Ukraina lopetti GOST-standardien käytön vuonna 2015.

## Standardeja
* GOST 28147-89, GOST-R ja GOST2: lohkosalausmenetelmä

## Lähteet
Iso Kuorelampi

**Iso Kuorelampi** on Koutaniemellä Kajaanin keskustan luoteispuolella sijaitseva järvi Kainuussa. Sen pinta-ala on noin 12,9 hehtaaria. Etäisyys keskustasta on 12 kilometriä.

## Maantiede
Kansalaisen karttapaikan perusteella vähintään kymmenen metriä syvät alueet kattavat noin kolmanneksen Ison Kuorelammen alasta. Niitä on kaksi: toinen sijaitsee järven länsiosassa ja toinen itäosassa. Itäinen syvänne on huomattavasti pienempi kuin läntinen. Ison Kuorelammen länsi– itäsuuntainen ulottuvuus on noin 900 metriä. Rantaviivan pituus on runsaat kaksi kilometriä.

Ison Kuorelammen ranta-alueella on pientaloja. Järvi on saareton. Oulujärvi sijaitsee noin puolen kilometrin päässä Isosta Kuorelammesta. Järvien välistä kulkee maantie 19047.

Ison Kuorelammen vesitilavuus on 1&nbsp;106&nbsp;000 kuutiometriä.

Iso Kuorelampi (59.331.1.004) kuuluu Paltaselän lähialueeseen (59.331), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Paltaselän alue (59.33) ja ensimmäinen jakovaihe on Oulujärven alue (59.3). Iso Kuorelampi on seitsemänneksi laajin alueensa 35:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

## Lähteet
Kronen Zeitung

**Kronen Zeitung** on Itävallan luetuin iltapäivälehti. Se on perustettu vuonna 1900 ja on poliittiselta linjaltaan vaihteleva, joissakin aiheissa lähellä sosiaalidemokraatteja, joissakin konservatiiveja ja joissakin oikeistopopulisteja. Puolet lehden osakkeista omistaa Dichand-suku, neljänneksen Funke Media Group ja toisen neljänneksen miljardööri René Benko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Patriarkkojen hauta

**Patriarkkojen hauta** (, ’Makpelan hauta’; , ’Abrahamin pyhäkkö’) on yksi Pyhän maan kuuluisimmista rakennuksista, joka sijaitsee Hebronissa.

Kuningas Herodes rakennutti sen paikalle, jossa perimätiedon mukaan sijaitsi Makpelan luola. Abraham osti tämän paikan perheensä hautapaikaksi (1. Moos. 23). Haudassa lepäävät Abraham ja Saara, Iisak ja Rebekka sekä Jaakob ja Lea (1. Moos. 23, 25:9, 49:30–31, 50). Jaakobin ruumis tuotiin Egyptistä ja haudattiin Makpelan luolaan. Rakennusta pidetään merkittävänä uskonnollisena ja historiallisena kohteena. Se on merkittävä pyhiinvaelluskohde niin juutalaisille, muslimeille kuin kristityillekin.

## Lähteet
Adolfino Cañete

**Adolfino Cañete Azcurra** (s. 13. syyskuuta 1956 Asunción) on paraguaylainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Azcurra edusti Paraguayn maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1986, ja hän pelasi neljässä ottelussa täydet minuutit.

## Lähteet
Nefertiti Malaty

**Nefertiti Malaty** (s. 1976) on suomalainen kirjailija ja psykologi. Hän on julkaissut kirjan vapaaehtoisesta lapsettomuudesta sekä muusikko Miika Tenkulan elämäkerran.

## Teokset
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nefertiti Malaty Suomen Psykologiliitto.
Anja Weber

**Anja Weber** (s. 29. kesäkuuta 2001) on sveitsiläinen maastohiihtäjä ja triathlonisti. Hän saavutti maastohiihdon parisprintissä MM-pronssia vuonna 2025.

Weber kilpaili maastohiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2018–2021 ja voitti kultaa viestissä vuonna 2020 sekä sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan seitsemänneksi vapaan hiihtotavan 15 kilometrin yhteislähtökilpailussa niinikään vuonna 2020. Alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa perinteisen hiihtotavan 10 kilometrin kilpailussa vuonna 2023 ja saavutti pronssia sekajoukkueiden 4&nbsp;×&nbsp;5 kilometrin viestissä vuonna 2023.

Weber kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Pekingin olympialaisissa 2022. Siellä hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 49:nneksi ja perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä 55:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui vapaan hiihtotavan parisprintissä Nadine Fähndrichin kanssa viidenneksi, 4&nbsp;×&nbsp;5 kilometrin viestissä perinteisellä tyylillä suoritetun avausosuuden hiihtäjänä kymmenenneksi, perinteisen hiihtotavan 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa 31:nneksi ja vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä 35:nneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti Nadine Fähndrichin kanssa perinteisen hiihtotavan parisprintissä pronssia sekä sijoittui niin vapaan hiihtotavan sprintissä kuin yhdistelmäkilpailussakin 19:nneksi.

Weber kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran joulukuussa 2021 ja säännöllisemmin joulukuusta 2022 alkaen. Hän sijoittui kolmanneksi vapaan hiihtotavan parisprintissä Davosissa joulukuussa 2024 ja sekajoukkueiden 4&nbsp;×&nbsp;5 kilometrin viestissä Engadinissa tammikuussa 2025. Henkilökohtaisissa sprinteissä hän on sijoittunut kymmenen parhaan joukkoon vapaalla hiihtotavalla joulukuussa 2024 Toblachissa viidenneksi sekä perinteisellä hiihtotavalla tammikuussa 2025 Val di Fiemmessä kymmenenneksi ja helmikuun 2025 alussa Cognessa yhdeksänneksi.

Weber edustaa TG Hütteniä ja kilpailee Fischerin suksilla.

Weber kilpailee kansainvälisellä tasolla myös triathlonissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anja Weberin kotisivu
Tussinkosken luonnonsuojelualue

**Tussinkosken luonnonsuojelualue** on Vantaan Vallinojalla sijaitseva 18,1 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue. Kohde rauhoitettiin luonnonsuojelualueeksi vuonna 2017. Tussinkoski on saanut nimensä siitä, että siinä käytiin ottamassa suihkuja eli duscheja. Paikallisten kielenkäytössä sana dusch kääntyi tussiksi.

Tuusulan laajoilta soilta alkava Myllyniitynoja virtaa Vantaan puolella kapean, jyrkkäreunaisen kanjonin halki. Alueen kalliot kohoavat korkeimmillaan yli 50 metriä meren pinnan yläpuolelle. Tussinkoskessa vesi syöksyy kymmenen metriä korkean ja 80 metriä pitkän kalliorinteen läpi. Purolaakson rinteet ja kallioalueet ovat mustikkatyypin tuoretta kangasta ja lehtomaista kangasta, jonka puusto on kuusi- ja koivuvaltaista. Korkeilla kallioilla on myös avokalliota sekä mäntyvaltaista metsää. Alueen luoteisosan kumpareiden rajaamassa maastonkohdassa on kangaskorpea ja soistunutta tuoretta kangasta. Luonnonsuojelualueella on myös kohtalaisen hyvä kääpälajisto.

Myllyniitynoja on arvokas puro, jonka alajuoksulla on hyvät olosuhteet taimenen lisääntymiselle. Puron reunoilla on lähteikköjä ja noroja. Puron varressa on arvokas lehtovyöhyke, jossa kasvaa Vantaalla harvinaisia lajeja, kuten lehtosinijuurta, lehtoleinikkiä, mustakonnanmarjaa ja lehtopalsamia. 

## Lähteet
Take the Long Way Home

**"Take the Long Way Home"** on brittiläisen rock-yhtye Supertrampin kappale, vuoden 1979 albumilta *[[Breakfast in America]].* Kappale oli viimeinen joka nauhoitettiin albumille, ja se julkaistiin myös singlenä. Kappale on yksi yhtyeen tunnetuimmista.
__NOTOC__
## Kokoonpano

* Roger Hodgson: pää- ja taustalaulu, akustinen piano, sähkökitara
* Rick Davies: Hammond-urut, Elka Rhapsody ja Oberheim syntetisaattorit, huuliharppu
* John Helliwell: klarinetti
* Dougie Thomson: bassokitara
* Bob Siebenberg: rummut, tamburiini

## Lähteet
Trend

**Trend** on itävaltalainen liike-elämään ja politiikkaan keskittynyt aikakauslehti. Se on perustettu vuonna 1970 ja ilmestyy perjantaisin. Lehteä pidetään liberaalina. Aiemmin *Trend* ilmestyi kerran kuussa, mutta vuonna 2016 se yhdistyi *Formatin* kanssa muuttuen viikkolehdeksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Tehtaansuo

**Tehtaansuo** on Hyvinkäällä sijaitseva suo.

Tehtaansuo syntyi noin 12 000 vuotta sitten, kun Salpausseläksi nimetty harjanne muodostui mannerjään sulaessa. Harjanteen eteläpuolelle sulamisvesien mukana kulkeutunut hienojakoinen maa-aines kerrostui Baltian jääjärven pohjaan muodostaen vettä huonosti läpäiseviä kerroksia. Näihin altaisiin jäi vettä jääjärven laskiessa ja ajan kuluessa vesikasvillisuus valtasi monen matalan altaan. Umpeenkasvun myötä kasvillisuus muuttui suokasvillisuudeksi ja turvekerroksen paksuuntuminen alkoi. Turvetta on Tehtaansuolla kertynyt vuosituhansien aikana keskimäärin 2,5 metriä, paksuimmillaan 6 metriä.

Tehtaansuon harjunpuoleinen osa kehittyi useiden vuosien saatossa niukkaravinteiseksi rämeeksi, josta osa oli muuttunut lähes puuttomaksi nevaksi. Suon vallitseva puulaji on mänty ja sekapuustona on hieskoivua. Vastarannan puoli saa edelleen ravinteikkaita valumavesiä ympäröivältä moreenialueelta. Ravinteisuus mahdollistaa vaateliaampien kasvien olemassaolon alueella ja ylläpitää suon monimuotoisuutta.

Ihmistoiminta puuttui dramaattisesti Tehtaansuon kehitykseen 1900-luvulle tultaessa. Suon eteläosiin raivattiin peltoja ja kaivettiin ensimmäisiä kuivatusojia, johon Hyvinkään villatehdas myös ohjasi jätevetensä. Vielä 1960-luvulla ojien vesi oli milloin punaista, milloin vihreää riippuen tehtaalla värjättävistä langoista. Suon reuna-alueita muutettiin myös rakennusmaaksi. Suon kaakkoispuoli säilyi kuitenkin lähes luonnontilaisena.

Tehtaansuolle on rakennettu Terveysmetsäpoluksi nimetty luontopolku. Polku kulkee suon keskellä olevien kivennäismaaharjanteiden yli, sen mielenkiintoisimpia ja viehättävämpiä luontokohteita kierrellen. Terveysmetsäpolulla on pyritty edistämään rauhoittumisen, aistimisen ja luontosuhteen vahvistamisen mahdollisuuksia.

## Lähdet
Nadja Kälin

**Nadja Kälin** (s. 20. huhtikuuta 2001) on sveitsiläinen maastohiihtäjä. Hän on parisprintin ja 50 kilometrin olympiamitalisti. Henkilökohtaisissa lajeissa hän on sijoittunut parhaimmillaan MM-kilpailuissa kuudenneksi ja maailmancupin osakilpailuissa seitsemänneksi.

Kälin kilpaili nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2019–2021. Hän voitti viestissä kultaa Oberwiesenthalissa 2020 ja sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan kuudenneksi vapaan hiihtotavan 15 kilometrin yhteislähtökilpailussa Vuokatissa 2021. Alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia sekajoukkueiden 4&nbsp;×&nbsp;5 kilometrin viestissä Whistlerissä 2023 ja hopeaa perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä Planicassa 2024.

Kälin kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Pekingin olympialaisissa 2022. Siellä hän sijoittui viestissä vapaan hiihtotavan kolmososuuden hiihtäjänä seitsemänneksi, 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 21:nneksi ja perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä 43:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui yhdistelmäkilpailussa 32:nneksi ja keskeytti vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui 20 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kuudenneksi sekä perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä ja 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kahdeksanneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän saavutti pronssia 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. 20 kilometrin yhdistelmäkilpailussa hän oli neljäs ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa neljästoista. Parisprintistä hän voitti hopeaa yhdessä Nadine Fähndrichin kanssa. Hän hiihti myös Sveitsin seitsemänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.

Kälin kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran joulukuussa 2021. Hän sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon Falunissa helmikuussa 2025, kun hän oli vapaan hiihtotavan 20 kilometrin yhteislähtökilpailussa kahdeksas. Parhaimmillaan hän on sijoittunut seitsemänneksi 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Oberhofissa tammikuussa 2026.

Kälin edustaa Alpina St. Moritzia ja kilpailee Fischerin suksilla. Myös hänen pikkusiskonsa Marina Kälin on maajoukkuetason maastohiihtäjä.

## Lähteet
Marina Kälin

**Marina Kälin** (s. 28. heinäkuuta 2003) on sveitsiläinen maastohiihtäjä. Hän on kilpaillut maailmancupissa tammikuusta 2024 alkaen.

Kälin kilpaili nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2021–2023. Hän saavutti pronssia vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä Whistlerissä 2023. Alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa vapaan hiihtotavan 20 kilometrin yhteislähtökilpailussa Planicassa 2024.

Kälin kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Trondheimin MM-kilpailuissa 2025. Hän sijoittui perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä 23:nneksi, 20 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 33:nneksi ja vapaan hiihtotavan sprintissä 39:nneksi.

Kälin kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Oberhofissa tammikuussa 2024. Hän on sijoittunut henkilökohtaisilla matkoilla 20 parhaan joukkoon joulukuussa 2024 vapaan hiihtotavan 20 kilometrillä Toblachissa 17:nneksi ja tammikuussa 2025 perinteisen hiihtotavan sprintissä Val di Fiemmessä 15:nneksi.

Kälin edustaa Alpina St. Moritzia ja kilpailee Fischerin suksilla. Myös hänen isosiskonsa Nadja Kälin on maajoukkuetason maastohiihtäjä.

## Lähteet
Unescon maailmanperintökohteet Afganistanissa

**[[Afganistan]]issa** sijaitsee kaksi **[[Maailmanperintöluettelo|Unescon maailmaperintökohdetta]]**: Bamiyanin laakso ja Jam-minareetti. Bamiyanin laakso sai maailmanperintökohteen aseman vuonna 2003 ja Jam-minareetti vuonna 2002. Näiden lisäksi Afganistanissa on neljä kohdetta Unescon maailmanperintökohteiden ehdotuslistalla. Nämä ovat Bagh-e Babor, Band-e Amir, Balkh ja Herat.Vuonna 1983 ehdotettiin kohteeksi Ai Khanumin muinaista kaupunkia, mutta ehdotus hylättiin samana vuonna.

## Bamiyanin laakso
Bamiyanin laakso on historiallisesti merkittävä alue, jossa näkyy taiteen sekä uskonnon kehitys vuosisatojen ajan. Muinainen Baktria, jossa Bamiyanin laakso sijaitsee, oli aikanaan monien kulttuurien kohtaamispaikka. Alueella on nähtävissä buddhalaisia luostarikokonaisuuksia ja pyhäkköjä sekä islamilaiselta ajalta peräisin olevia linnoituksia. Lisäksi paikka muistuttaa kahden suuren Buddhan patsaan tuhosta, Talebanin toimesta vuonna 2001. Tapahtuma herätti laajaa kansainvälistä huomiota.

Afganistanin keskiosissa sijaitseva Bamiyanin laakso on Hindukušin vuoriston ympäröimä. Alue käsittää kahdeksan erillistä historiallista kohdetta. Kallioseinämissä seisoi ennen kaksi vaikuttavaa Buddhan patsasta, mutta niiden tuhon jälkeen jäljellä ovat nähtävillä enää jäännökset. Alueella on myös lukuisia kallioon kaiverrettuja luolia, jotka ovat toimineet aikoinaan buddhalaisina luostareina, kappeleina ja pyhäköinä.

## Lähteet
Johnny, 18-vuotias

**Johnny, 18-vuotias** (*Johnny Larsen*) on Morten Arnfredin ohjaama tanskalainen draamaelokuva vuodelta 1979. Se on 1950-luvun alkuun perustuva teinipojan varttumistarina ja perustuu John Nehmin omaelämäkerrallisiin romaaneihin *Ståsted søges* ja *Man går ind ad en port*, joista ohjaaja yhdessä Jørgen Melgaardin kanssa sovitti elokuvan käsikirjoituksen. Nimiroolia näyttelee Allan Olsen ja muita pääosia Frits Helmuth (isä), Hanne Ribens (äiti), Karl Stegger (isoisä) ja Berthe Qvistgaard  (isoäiti).

## Vastaanotto

*Johnny Larsen* voitti kotimaassaan neljä Bodil-palkintoa: se nimettiin vuoden parhaaksi tanskalaiselokuvaksi ja lisäksi palkittiin Allan Olsen, Berthe Qvistgaard ja Frits Helmuth roolitöistään
.

Elokuva sai Suomen-ensi-iltansa Helsingissä uuden Nordia-teatterin avajaisohjelmistossa syksyllä 1980. *Iltalehden* ja *Uuden Suomen* elokuvakriitikko Heikki Eteläpää piti uutuuselokuvaa sympaattisena ja rakastettavana kuvauksena 1950-luvun alun Kööpenhaminasta ja ihan tavallisesta nuoresta kaverista, joka ei vielä oikein tiedä mitä elämältä haluaa – paitsi että sen pitäisi olla jotain parempaa kuin hänen siihen asti koluamansa työväenkorttelit ihmiskohtaloineen. Eteläpään mielestä yllätyksettömän tarinan valtteja ovat luonteva ja pinnistämätön kerronnan linja ja rehellinen ihmiskuvaus, jotka tekevät elokuvan hengestä lämpimän, läheisen ja tunnistettavan. *Helsingin Sanomissa* Helena Ylänen piti elokuvaa  siististi ja osaavasti tehtynä, mutta valitteli että siitä puuttuu jännite, perimmäinen kertomiskyky. ”Johnny jää etäiseksi, tuskin tyyppiä elävämmäksi. Romaanimuoto vilkkuu elokuvan pohjalta. Tapahtumat etenevät tasaisena virtana. Johnnyn muuttuminen ja kasvu paljastuu vain hänen sanoistaan.”

## Lähteet
Puhe hyvistä teoista

**Puhe hyvistä teoista** () on Martti Lutherin teos vuodelta 1520.

Kirja on valmistunut toukokuussa ja se on painettu kesäkuussa 1520. Se ilmestyi latinaksi vuonna 1521 (). Teos on ensimmäinen reformaatioliikkeen piirissä kirjoitettu etiikan esitys. Luther torjuu siinä syytöksen, että hän ylipäänsä torjuisi hyvät teot. Tästä käsin hän käy läpi kymmenen käskyä, mikä on pohjana myöhempien Vähän katekismuksen ja Ison katekismuksen teologialle. 

## Saksankielinen alkuteksti
*Lutherin teosten Weimarin laitos (WA) 6: 202-276 
## Suomenkielinen teos
*Puhe hyvistä teoista (Valitut teokset 2 1959, 1983 WSOY, Walitut teokset I 1908 SLS)
*Puhe hyvistä teoista. Suom. Juhani Elenius. Herättäjä-yhdistys 1984. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Treatise on Good Works Christian Classics Ethereal Library 
*A Treatise on Good Works Projectwittenberg.org 
*A Treatise on Good Works LibriVox-äänikirja
Tutkinnanjohtaja

**Tutkinnanjohtaja** on viranomaisen asema suomalaisessa rikosoikeudellisessa prosessissa, ja tätä kautta virassa olevan poliisimiehen työtehtävä Suomen poliisissa. Tyypillisesti tutkinnanjohtajana toimii komisario tai keskusrikospoliisissa rikoskomisario ja niitä ylemmät arvot. Tutkinnanjohtaja sananmukaisesti johtaa esitutkintaa ja esitutkintatoimenpiteiden suorittamisesta esitutkinnan aikana. 

Tällaisia toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi takavarikot, etsinnät ja matkustuskiellot.

Alipäällystöön kuuluvat ylikonstaapeli tai rikosylikonstaapeli toimivat ns. "rajoitetuilla oikeuksilla", mikäli tälle on perusteltu syy. Ero varsinaisen tutkintajohtajan (päällystö) ja alipäällystötutkinnanjohtajin on ensimmäisen oikeus käyttää pakkokeinoja.

## Katso myös

* Esitutkinta
* Syyteharkinta
* Pakkokeinot Suomessa

## Lähteet
Doechii

**Jaylah Hickmon** (s. 14. elokuuta 1998 Tampa, Florida, Yhdysvallat), taiteilijanimeltään **Doechii** on yhdysvaltalainen rap-artisti ja lauluntekijä.  Doechiin kolmas mixtape, *[[Alligator Bites Never Heal]]* (2024) voitti parhaan rap-albumin Grammy-palkinnon 67. Grammy-gaalassa.

Hickmon alkoi tekemään vuonna 2015 musiikkia nimellä Iamdoechii ja seuraavana vuonna julkaisemaan kappaleitaan SoundCloudissa. Hänen varhaisiin julkaisuihinsa kuuluivat esimerkiksi single ”Girls” (2018) ja projekti *Coven Music Session, Vol. 1* (2019). Doechiin läpimurto tuli kappaleella “Yucky Blucky Fruitcake”, joka julkaistiin vuonna 2020 ja nousi viraalihitiksi vuonna 2021. Samana vuonna hän julkaisi EP:n *Bra-Less*.

Vuonna 2022 Hickmon solmi levytyssopimuksen Capitol Recordsin ja Top Dawg Entertainmentin kanssa. Samana vuonna hän julkaisi singlen ”Persuasive” sekä EP:n *She / Her / Black Bitch*, jolla vierailivat muun muassa SZA ja Rico Nasty. Vuonna 2023 Hickmon julkaisi singlen ”What It Is (Block Boy)” yhdessä Kodak Blackin kanssa. Kappale nousi Billboard Hot 100 -listalle ja oli hänen ensimmäinen listamenestyksensä. Samana vuonna hän julkaisi myös useita muita kappaleita.

Vuonna 2024 Hickmon julkaisi lisää singlejä, kuten ”Alter Ego” yhdessä JT:n kanssa sekä kappaleet ”MPH”, ”Rocket” ja ”Nissan Altima”. Samana vuonna julkaistiin hänen ensimmäinen laajempi mixtapensa *[[Alligator Bites Never Heal]]*, joka nousi Billboard 200 -listalle ja hän sai kolme Grammy-ehdokkuutta. Vuoden 2025 Grammy-gaalassa Hickmon voitti parhaan rap-albumin Grammy-palkinnon. Myöhemmin kappale julkaistiin uudelleen “Anxiety”, joka oli alun perin julkaistu demona vuonna 2019. Kappaleen musiikkivideo voitti Grammy-palkinnon. Vuoden 2025 lopulla Hickmon julkaisi yhteistyökappaleen ”girl, get up.” yhdessä SZA:n kanssa.

## Diskografia

#### Mixtapet

* *Coven Music Session, Vol. 1* (2019)
* *Oh the Places You'll Go* (2020)
* *[[Alligator Bites Never Heal]]* (2024)

#### EP:t

* *Bra-Less* (2021)
* *She / Her / Black Bitch* (2022)

## Lähteet
Morten Arnfred

**Morten Arnfred** (2. elokuuta 1945 Kööpenhamina – 2. syyskuuta 2025) oli tanskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. 

Arnfred aloitti uransa elokuvaajana vuonna 1969. Ohjaajauransa alussa hän teki monia nuortenelokuvia. Hän ohjasi yhdessä Lars von Trierin kanssa television minisarjaa *[[Valtakunta (televisiosarja)|Valtakunta]]* (Riget). Hänen elokuvansa *Der er et yndigt land (1983) ja
*Den russiske sangerinde* (1993) olivat mukana [[Berliinin elokuvajuhlat|Berliinin elokuvajuhlien]] kilpailusarjassa.

==Filmografia==
*1976: [[Miksemme mekin!]] (*Måske ku' vi*, ohj. yhdessä [[Morten Bruus]]in ja [[Lasse Nielsen]]in kanssa)
*1977: [[Pojat on poikia]] (*Drenge*)
*1978: *Mig og Charly*
*1979: [[Johnny, 18-vuotias]] (*Johnny Larsen*)
*1983: *Der er et yndigt land
*1993: *Den russiske sangerinde*
*1997: Beck ja pimeyden jäljet (*Beck 8 – Spår i mörker*)
*2003: Onnentie (*Lykkevej*)
*2005: Suuri päivä (*Den Store dag*)

## Lähteet
Pakolaisneuvonta

**Pakolaisneuvonta ry** on suomalainen kansalaisjärjestö, joka tarjoaa oikeudellista apua pakolaisille, turvapaikanhakijoille ja muille ulkomaalaisille. Pakolaisneuvonnan lakimiehet muun muassa auttavat turvapaikanhakijoita Maahanmuuttoviraston turvapaikkapuhutteluissa.

Pakolaisneuvonta saa vuosittain valtionavustuksia Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta. Vuonna 2024 avustus oli 400&nbsp;000 euroa. Tulottomien ja varattomien turvapaikanhakijoiden tapauksessa Pakolaisneuvonnan juristit saavat korvauksen julkisesta oikeusavusta.

## Historia
Kansalaisjärjestöt ja yksityishenkilöt perustivat Pakolaisneuvonnan vuonna 1988. Perustajina oli järjestöjä, jotka ovat nykyisinkin Pakolaisneuvonnan jäseniä, muun muassa Amnesty International, Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, Oikeuspoliittinen yhdistys Demla, Suomen Pakolaisapu, Suomen ylioppilaskuntien liitto ja Suomen Punainen Risti. Pakolaisneuvontaa oli edeltänyt pakolaisneuvontapiste, joka oli perustettu kansalaisjärjestöjen varjoulkomaalaislaki-projektin päätteeksi.

Somalien pakolaiskysymyksen aikaan Pakolaisneuvonta vastusti Moskovassa olleiden somalialaisten palauttamista kotimaahansa ja kannatti heidän ottamista Suomeen 1990. Vuonna 1993 Pakolaisneuvonta vastusti ehdotusta, että Viroa ja Venäjää pidettäisiin turvallisina maina, joihin turvapaikanhakijat olisi voitu käännyttää. Lisäksi se halusi poistaa Puolan turvallisten maiden listalta. Pakolaisneuvonta arvosteli vuonna 2008 korkeimman hallinto-oikeuden päätöstä, jonka mukaan turvapaikanhakijoita voidaan palauttaa Kreikkaan ja heidän turvapaikkahakemukset käsitellä siellä. Pakolaisneuvonnan mukaan turvapaikanhakijoiden olot Kreikassa olivat ala-arvoiset.

1990-luvulla Pakolaisneuvonnan lakimiehinä työskentelivät esimerkiksi myöhemmin oikeusministeriön demokratia- ja julkisoikeusosaston päällikkönä toiminut Johanna Suurpää ja yhdenvertaisuusvaltuutettuna toiminut Kristina Stenman.

## Lähteet
Brändiändit

**Brändiändit** on vuonna 2018 perustettu podcast, jossa ruoditaan ilmiöiden, asioiden ja henkilöiden mielikuvia eli brändejä humoristisella otteella. Moderaattorina toimii näyttelijä Riku Nieminen, jonka valvonnassa brändejä pohtivat rumpali Aleksi Kinnunen ja skeittaaja Aleksi Hornborg. 

Jäsenten mukaan Brändiändit on audiosisältöpalvelu Suplan pitkäaikaisin podcast. Helmikuuhun 2025 mennessä podcastia on tuotettu yli 17 tuotantokautta ja 200 jaksoa. Brändiändit kuuluu Suplan suosituimpien podcastien joukkoon. Podcastin lisäksi Brändiändit tuottavat sisältöä Instagramiin, jossa kuulijat ovat voineet äänestää jaksojen voittajista. 

Podcast osallistaa kuulijoitaan lähes joka jaksossa julkaistavan kuulijapalautteen kautta. Kuulijoistaan podcastin jäsenet ovat käyttäneet muun muassa nimiä *Brännärit*, *Jopetuslapset* ja *Tuuribrännärit*.

## Lähteet
Outi Anttila

**Outi Maria Helena Anttila** (s. 1976) on suomalainen juristi, joka toimii työtuomioistuimen presidenttinä.

## Ura
Anttila valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 2003 ja oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 2010. Hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 2013. Hän on myös saanut varatuomarin arvon. Hänen väitöskirjansa *Kohti tosiasiallista tasa-arvoa? Sukupuolisyrjinnän kiellot oikeudellisen pluralismin aikana* palkittiin Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen vuoden väittelijän palkinnolla.

Anttila on työskennellyt työtuomioistuimessa esittelijänä, vuodesta 2018 alkaen työtuomioistuinneuvoksena ja maaliskuusta 2025 alkaen presidenttinä. Hän on myös toiminut esittelijänä hovioikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa, tutkijana yliopistossa sekä yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnan puheenjohtajana. Anttila on myös Työoikeudellisen Yhdistyksen puheenjohtaja.

## Julkaisuja
* 
* 
* 

## Lähteet
Hj. Nortamon patsas

**Hj. Nortamon patsas** on kuvanveistäjä Yrjö Liipolan murrekirjailija, professori ja lääkäri Hj. Nortamosta tekemä pronssiveistos. Se on paljastettu vuonna 1946 Porin Teatterin seinustalla.

## Lähteet
S. K. Rostedt

**S. K. Rostedt** eli Saara Rostedt (s. 1993), on suomalainen kirjailija ja markkinoinnin ammattilainen. Hän on kotoisin Sastamalasta, ja on noussut esiin erityisesti romantiikkaa ja fantasiakirjallisuutta yhdistävänä kirjoittajana. Rostedt on aktiivinen myös sosiaalisessa mediassa, missä hänet tunnetaan nimellä @skrostedt. Hän on koulutukseltaan tradenomi.

Rostedtin esikoisteos *[[Kahden veren tytär]]* (2024) voitti muun muassa Suomalaisen Kirjakaupan Vuoden kirja 2024 -kilpailun. *Kahden veren tytär* on *Moorna*-sarjan avausosa.

## Teokset
* 
* 

## Lähteet
Päivi Pietarinen

**Päivi Annikki Pietarinen** (s. 14. lokakuuta 1970 Espoo) on suomalainen juristi, joka toimii korkeimman hallinto-oikeuden oikeusneuvoksena. Hän on aiemmin toiminut muun muassa tasavallan presidentin oikeudellisena neuvonantajana ja korkeimman hallinto-oikeuden kansliapäällikkönä.

## Ura
Pietarinen valmistui Turun yliopistosta valtiotieteen maisteriksi vuonna 1994, oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1995. Hän on myös suorittanut johtamisen erikoisammattitutkinnon Johtamistaidon Opistossa vuonna 2011. Hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 2025.

1990- ja 2000-luvuilla Pietarinen työskenteli eri tehtävissä korkeimmassa hallinto-oikeudessa, virkamiehenä sosiaali- ja terveysministeriössä, ulkoministeriössä ja oikeusministeriössä sekä lakimiehenä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Hän toimi korkeimman hallinto-oikeuden kansliapäällikkönä vuodesta 2009 alkaen ja Helsingin hallinto-oikeuden hallinto-oikeustuomarina vuosina 2017–2018. Vuosina 2018–2024 Pietarinen oli tasavallan presidentin Sauli Niinistön kabinetin jäsen tämän oikeudellisena neuvonantajana. Pietarinen nimitettiin korkeimman hallinto-oikeuden jäseneksi helmikuusta 2025 alkaen.

## Julkaisuja
* 

## Lähteet
Anton Kettunen

**Anton Kettunen** (s. 2. elokuuta 2006 Joensuu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Kettunen osaa pelata myös laidassa.

## Ura
### Seuraura
Kettunen on Jokipoikien kasvatti. Kaudella 2021–2022 hän toimi seuran U16-joukkueen varakapteenina. Kaudeksi 2022–2023 Kettunen muutti 16-vuotiaana Lahteen ja siirtyi Pelicansin U18-joukkueeseen. Kaudella 2024–2025 hän debytoi myös SM-liigassa, jossa Kettunen pelasi kolme runkosarja- ja kaksi liigakarsintaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan viidenneksi viimeisellä kierroksella 5. maaliskuuta 2025 Porin Ässiä vastaan, kun Leevi Tukiainen joutui sivuun. Kettunen merkittiin Pelicansin kakkossentteriksi laidoilleen kaksi muuta debytanttia: Joonas Paqvalin ja Eelis Teutari. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.21 minuuttia ja Kettunen otti kymmenen aloitusta voittoprosentilla 70%.

Toukokuussa 2025 Kettunen teki Pelicansin kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Syyskuussa hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen kevääseen 2028 saakka.

Kettunen teki ensimmäisen SM-Liiga maalinsa 22. marraskuuta 2025 Porin Ässiä vastaan.

### Maajoukkueura
Kettunen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024. Yhteensä hän on pelannut 11 nuorten ja 15 poikien maaottelua.

## Pelityyli
Syyskuussa 2025 Pelicansin kotisivujen jatkosopimustiedote kuvaili Kettusta hyvin peliä lukevaksi puolustavaksi sentteriksi. Tiedote mainitsi hänet myös isokokoiseksi, sulavasti liikkuvaksi sekä hyvän persoonan ja asenteen omaavaksi pelaajaksi. Kettunen on kertonut mallintaneensa pelityyliään Aleksander Barkovilta. Hän itse kuvaili kehityskohteitaan jatkosopimuksensa jälkeen julkaistussa Jatkoaika.com-verkkolehden haastattelussa:

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Jutta Kuoppala

**Jutta Kuoppala** (s. 10. toukokuuta 2000 Lappajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Kuoppala edustaa Superpesiksessä pelaavaa Mailattaria.
## Ura

Kuoppala on Vimpelin Vedon ja Lapuan Virkiän kasvatti, mutta pelasi ensimmäisen ammattiottelunsa kotikuntansa Lappajärven Veikoille. Hän pelasi kyseisen pelin kaudella 2019 Superpesiksessä Kirittäriä vastaan. Peli oli ainut Superpesistasolla, sillä Kuoppala oli tuolloin sopimuspelaajana Mailattarissa ja pelasi kaudet 2019 ja 2020 joukkueen edustuksessa Ykköspesiksessä samalla pelaten Virkiän tyttöjen joukkueessa tyttöjen Superpesistä.

Kuoppala siirtyi Mynämäen Vesaan kaudeksi 2021 Vesattarien tehdessä nuorennusleikkauksen joukkueeseen. Kuoppala oli tärkeä osa joukkuetta, pelaten 20 peliä kaudella.

Kuoppala siirtyi Kankaanpään Mailajunioreihin kaudeksi 2022 Ykköspesikseen ja pelasi joukkueessa 19 ottelua.

Kuoppala siirtyi takaisin Superpesikseen liittyen Lapuan Virkiään kaudeksi 2023 vuoden kattavalla sopimuksella. Kuoppala oli osana Virkiän 2023 SM-pronssi joukkuetta ja allekirjoitti jatkosopimuksen kauden jälkeen. Kuoppala pelasi myös Lavettarissa kaudella 2023. Kuoppala siirtyi lainalle Haminan Palloilijoihin kaudeksi 2024 peliajan ja isomman roolin perässä. Kuoppala ei kuitenkaan päässyt pelaamaan koko kautta Palloilijoissa, vaan palasi lainalta Virkiän päätettyä lainasopimus siirtorajalla heinäkuussa.

Kuoppala liittyi takaisin Mailattariin kaudeksi 2025.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-pronssi: 2023
* Naisten Ykköspesiksen Itä–Länsi: 2023

## Yksityiselämä
Jutta Kuoppala on pesäpalloilija Juulia Kuoppalan kaksoissisko. Siskokset ovat pelanneet useampana vuonna samoissa joukkueissa kuten Virkiässä vuosina 2017, 2019 ja 2023, Mailattarissa 2019, 2020 ja 2025, sekä Lavettarissa 2023. Siskokset ovat myös kummatkin Vimpelin Vedon kasvatteja.

Kuoppala on valmistunut liikuntaneuvojaksi Kuortaneen Urheiluopistosta. 

## Lähteet