open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo Kansainliiton johtoelimistä

**[[Kansainliitto|Kansainliiton]] johtoelimet** koostuivat jäsenvaltioista valitusta pääsihteeristä, apulaispääsihteeristä ja yleiskokouksen puheenjohtajasta.
## Pääsihteerit

Kansainliiton sihteeristö valmisteli asiat neuvostolle ja yleiskokoukselle, hoiti järjestön juoksevia asioita sekä julkaisi raportteja järjestön toiminnasta. 

## Yleiskokouksen puheenjohtajat
Kansainliiton yleiskokous oli kaikki Kansainliiton jäsenvaltiot käsittävä kokous, jossa jokaisella jäsenvaltiolla oli yksi ääni. Vastaavanlainen kokous on Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous. Kansainliiton yleiskokous kokoontui yleensä kerran vuodessa Genevessä. Kaikki jäsenvaltiot eivät tosin aina lähettäneet edustajiaan yleiskokoukseen.

## Lähteet
Helsingin metodistiseurakunta

**Helsingin metodistiseurakunta** on vuonna 1894 perustettu helsinkiläinen metodistiseurakunta. Seurakuntaan kuuluu noin 200 jäsentä ja seurakunnan kirkko sijaitsee Punavuoressa Fredrikintorin laidalla. Seurakunnan pastorit ovat Veli Loponen ja Soile Kasi.

## Toiminta
Seurakunta järjestää säännöllisesti kaksikielistä jumalanpalvelustoimintaa. Säännöllisesti seurakunnasssa kokoontuvat myös lähetyspiirit, raamattuillat, rukoushetket sekä nuortenillat.

## Historia
Seurakunta on perustettu vuonna 1894 ja alkuaikoina seurakunta kokoontui vuokratiloissa. Vuonna 1909 seurakunta osti puutalon osoitteessa Punavuorenkatu 2. Vuonna 1928 seurakunta aloitti uuden kirkon rakentamisen samaan paikkaan ja seurakunnan puutalo siirrettiin Malmille. Vuonna 1929 valmistui kirkkorakennus, joka on edelleen käytössä.

## Seurakunnan johtajat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet seurakunnan vastuullisina pastoreina:

* 1894–1899: Gustaf A. Hidén
* 1899–1900: Hannes Valkama
* 1900–1901: K. A. Nurmi
* 1901–1904: Matti Lehtonen
* 1904–1906: Matti Försti
* 1906–1907: Sulo Sinisalo
* 1907–1910: Jonas Wilhelm Häggman
* 1910–1913: Kaarlo Ruotsalainen
* 1913–1918: Karl Fridolf Holmström
* 1918–1920: Jonas Wilhelm Häggman
* 1920–1930: Niilo Tuomenoksa
* 1930–1937: Toivo Rajalinna
* 1937–1949: Peter Talikka
* 1949–1962: Toivo Rajamaa

* 1962–1972: Kusti Laitinen
* 1972–1975: Pentti Järvinen
* 1975–1984: Tapani Rajamaa
* 1985–1988: Juhani Pietarinen
* 1988–1998: Tapani Rajamaa
* 1994–1999: Timo Karvonen
* 1999–2000: Reino Tanner
* 1998–2003: Soile Kasi
* 2004–2005: Markus Ottoson
* 2000–2005: Tapani Rajamaa
* 2004–2012: Mika Partanen
* 2013–2018: Timo Virtanen
* 2018–2023: Veli Loponen
* 2023–2025: Jukka Hiltunen
* 2025- Veli Loponen, Soile Kasi

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä
* Metodismi Suomessa
* Luettelo Suomen metodistiseurakunnista
* Helsingin ruotsalainen metodistiseurakunta

## Lähteet
Hanna-Maria Sell

**Hanna-Maria Sell** (4. elokuuta 1998 Haapsalu − 1. helmikuuta 2022 Tallinna) oli virolainen malli.

Sell osallistui mallin uransa aikana erilaisiin kauneuskilpailuihin. Hän osallistui vuonna 2014 *Viron Huippumalli haussa* -kilpailuun. Kilpailun päätyttyä hän teki sopimuksen mallitoimiston kanssa. Kuolemaansa edeltäneet vuodet hän vietti poissa julkisuudesta. 

Sell ja hänen suomalainen avopuolisonsa, liikemies Teemu Vasankari löydettiin helmikuussa 2022 kuolleina tallinnalaisesta asunnosta. Tekoon ei epäillä liittyvän ulkopuolisia. Tapausta tutkitaan tappona, jossa epäilty on kuollut. Asunnosta löytynyt ase on *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomien]]* tietojen mukaan Vasankarin. Vasankari oli muutama päivä ennen kuolemantapauksia tuomittu Oulun Toppilan Siilo-taloihin kytkeytyvästä talousrikosvyyhdistä liiketoimintakieltoon sekä 4,5 vuoden ehdottomaan vankeuteen.

## Lähteet
Kaliumsitraatti

**Kaliumsitraatti** (C6H5O7K3) on kalium- ja sitraatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa kaliumsitraatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteestä tunnetaan myös kidevedellinen monohydraatti (C6H5O7K3·H2O). Aine liukenee runsaasti veteen ja lisäksi hieman etanoliin.

Kaliumsitraattia valmistetaan neutraloimalla sitruunahappoa kaliumhydroksidilla. 

:C6H8O7 + 3 KOH → C6H5O7K3 + 3 H2O

Kaliumsitraattia käytetään useissa elintarvikkeissa happamuudensäätöaineena ja sen E-koodi on E332. Yhdistettä käytetään myös munuaiskivien muodostumisen ehkäisemiseen ja virtsan pH:n nostamiseen.

## Lähteet
Someron työväentalo

**Someron työväentalo** oli Someron kaupungin keskustassa sijainnut työväentalo. Se purettiin vuonna 1987.

## Historiaa
Someron työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Joulukuussa 1907 yhdistys osti entisen apteekkirakennuksen työväentaloksi. Yhdistys häädettiin vuonna 1920 tontilta, jolla talo sijaitsi. Saman vuoden kesällä yhdistys osti rakennuksen, jonka paikalle rakennettiin työväentalo. Talon vihkiäisjuhlaa vietettiin vappuna 1922. Rakennustyöt tehtiin talkoina. Vuonna 1953 talon läheisyyteen rakennettiin erillinen elokuvateatteritalo Jukola.

Tammikuussa 1987 yhdistys myi talon tontteineen rakennusliike Hakalle. Talo purettiin kesällä 1987, ja paikalle rakennettiin asunto-osakeyhtiö, jonka suurin osakas on Someron kaupunki. Someron työväenyhdistys hankki siitä kokoustilan, joka nimettiin Juttutuvaksi ja otettiin käyttöön vuonna 1989. Vuonna 2021 yhdistys myi Juttutuvan kaupungille.

## Rakennus
Talo oli hirsirunkoinen ja lautavuorattu. Vuonna 1972 se maalattiin vaaleankeltaiseksi. Kate oli peltiä. Taloon kuului juhlasali näyttämöineen, näyttämön aputilat, ravintola, huoneen ja keittiön asunto, ravintola ja kokoushuone. Lämmitys oli aluksi kamiinoilla, vuodesta 1953 oli öljykeskuslämmitys. Talossa oli myös vesijohto, viemäri ja sisä-wc. Vuonna 1979 se peruskorjattiin. Rakennuksen pinta-ala oli 360 m².

## Toimintaa työväentalolla
Vuodesta 1928 lähtien talolla esitettiin elokuvia. Elokuvat tuottivat hyvin, ja esimerkiksi vuonna 1929 näytöksissä kävi keskimäärin sata katsojaa. Elokuvatoiminta päättyi vuonna 1986. Ennen elokuvia näyttämötoiminta oli yhdistyksen ainoa tulonlähde. Kahden vuoden ajan toimintaa johti kuuluisa näyttelijä Kustaa Kopila. Vielä 1980-luvun alussa talo oli yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä järjestettiin elokuvanäytösten lisäksi kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia. Lopettajaistanssit pidettiin loppiaisena 1987.

## Lähteet
Laskuyksikkö

**Laskuyksikkö** on käsite, jota käytetään rahaan liittyvissä laskutoimituksissa, mutta jolla ei ole vastinetta esineellisenä rahana.

Keskiajalla markka oli Ruotsissa vain laskuyksikkö eikä markan rahoja valmistettu. Niitä alkoi lyöttää kuningas Kustaa Vaasa vasta vuonna 1536. Myös käytöstä poistettu rahayksikkö voi säilyä laskuyksikkönä. Näin kävi Ruotsissa, kun Valtakunnan säätyjen valtionvelkakonttorin () setelit poistettiin käytöstä 1835. Ihmiset käyttivät vielä pitkään kaiken arvon mittana valtionvelkarahaa (*riksgälds*), joka säilyi laskuyksikkönä 1860-luvulle saakka. Vähän saman tapaisesti Suomessa säilyivät 1963 tyyppiset pennit laskuyksikkönä vaikka 1 ja 5 pennin kolikot poistettiin käytöstä.

Esimerkki lähempänä nykyaikaa käytössä olleesta laskennallisesta rahayksiköstä on ecu. Euroopan unioni kuitenkin luopui ecusta ja hyväksyi yhteisen rahan nimeksi euron. Historia on osoittanut laskuyksikköjen elävän vain aikansa ja sitten joko syrjäytyvän kokonaan tai sulautuvan vallitsevaan rahajärjestelmään.

## Katso myös
*Kryptovaluutta

## Lähteet
*

### Viitteet
Dromon

**Dromon** (, "juoksija") oli erääntyyppinen kaleeri ja Bysantin laivaston sotalaivatyyppi 500-luvulta alkaen. Niitä rakennettiin useassa eri koossa, raskaammat suunniteltiin kestämään raskaita taisteluja ja kevyemmät toimivat risteilijöinä ja tiedustelijoina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Great Warships of History: Byzantine Fire Dromon. The Deadliest Blogger: Military History Page.
Susikkaan työväentalo

**Susikkaan työväentalo** oli Tammelan kunnan Susikkaan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Susikkaan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Talo valmistui kesällä 1912. Vihkiäisjuhlan ohjelmassa oli toimittaja, myöhemmin kansanedustaja Toivo Alavirran juhlapuhe, urheilukilpailuja sekä iltama, jossa muun muassa esitettiin näytelmä. 

Vuonna 1931 Tammelan piirin nimismies kielsi iltamien pidon työväentalolla järjestyshäiriöihin vedoten. Yhdistyksen toiminta oli tuolloin hiljaista ja jäsenmäärä 12. Myöhemmin 1930-luvulla talolla järjestettiin muun muassa pienviljelijäosaston karjanhoito- ja kengityskurssit sekä tansseja. Vuonna 1955 talolla järjestettiin tanssit, joiden yhteydessä syntyi tappelu. Talon vaiheista tästä eteenpäin ei ole tietoa. 

## Lähteet
Mr. Mallorca

**Mr. Mallorca** on ''Putouksen'' toisella kaudella esiintynyt hahmo, jota esittää Jussi Vatanen. Hänen hokemiaan ovat: ”Saletisti natsaa”, ”Sanotaanko nyt näin” ja ”Let's go-meininki”. Hahmo sijoittui kolmanneksi Vuoden sketsihahmo -kilpailun semifinaalissa, jossa häntä vastaan kilpaili Aku Hirviniemen esittämä Timo Harjakainen ja Riku Niemisen esittämä Munamies.

Putouksen jälkeen kesäkuussa 2011 Mr. Mallorca julkaisi albumin *[[Saletisti natsaa]]*. Saman vuoden joulukuussa julkaistiin hänen televisio-ohjelmansa *[[Mr. Mallorca kohteessa]]*.

## Lähteet
Vokzalnan metroasema (Harkova)

**Vokzalna** () on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on H’olodna horan metroasema ja itäpuolella Tsentralnyi rynokin metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Se sijaitsee Harkovan rautatieaseman vieressä. Aseman aiempi nimi oli **Pivdennyi vokzal** (, ), mutta se muutettiin vuonna 2024 nykyiseen muotoonsa.

## Lähteet
Tsentralnyi rynokin metroasema

**Tsentralnyi rynok** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Pivdennyi vokzalin metroasema ja itäpuolella Maidan Konstytutsijin metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Aseman nimi, ’keskustori’, viittaa sen läheisyydessä sijaitsevaan Blahovištšenskyi bazar -kauppahalliin.

## Lähteet
Maidan Konstytutsijin metroasema

**Maidan Konstytutsiji** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Tsentralnyi rynokin metroasema ja itäpuolella Prospekt Haharinan metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Vuoteen 2015 asti aseman nimi oli Neuvostoliittoon viittaava Radjanska (, ). Asema on yhteydessä Saltivska-linjan Istorytšnyi muzein metroasemaan.

## Galleria

Kuva:Perechod v metro 2.jpg
Kuva:Perechod v metro Sovietskaya.jpg
Kuva:Sovietskaya - potolok.jpg


## Lähteet
Levadan metroasema

**Levada** () on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Maidan Konstytutsijin metroasema ja itäpuolella Sportyvnan metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Asema nimettiin alun perin Juri Gagarinin mukaan nimetyn prospekt Haharina -kadun mukaan; kadun osuus, jolla asema sijaitsee, nimettiin kuitenkin vuonna 2005 vulytsja Vernadskohoksi. Suunnitteluvaiheessa aseman nimi oli Levada.

## Lähteet
Sportyvnan metroasema

**Sportyvna** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Prospekt Haharinan metroasema ja itäpuolella Zavod imeni Malyševan metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Aseman lähellä sijaitsee FK Metalist Harkova -jalkapalloseuran Metalist-stadion. Asema on yhteydessä Oleksijivska-linjan Metrobudivnykivin metroasemaan.

## Lähteet
Viljo Laitsalmi

**Viljo August Laitsalmi** (aik. *Levander*; 18. toukokuuta 1909 Turku – 8. syyskuuta 1963 Turku) oli suomalainen arkkitehti, joka työskenteli Turun kaupungin talorakennustoimistossa ja piirsi kaupunkiin muun muassa monia arvostettuja asuintaloja. Näitä ovat Mäntymäen yhdeksän ”tähtitaloa” ja yhdessä Pekka Sivulan kanssa suunnitellut Betaniankadun tornitalot Turun urheilupuiston kupeessa. Turun kaupungin rakennustarkastajaksi Laitsalmi valittiin vuonna 1937.

Laitsalmella ja Osmo Salokanteleella oli yhteinen arkkitehtitoimisto, joka teki 1950-luvun lopulta alkaen suunnittelmia muun muassa Turun Luolavuoren alueesta.

Laitsalmi asui viimeiset vuotensa Martissa itse suunnittelemassaan, vuonna 1959 valmistuneessa Stålarminkatu 2:ssa, jossa toimii nyt muun muassa ravintola Pippurimylly.

## Lähteet
H’olodna horan metroasema

**H’olodna hora** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan läntinen pääteasema. Sen itäpuolella on Pivdennyi vokzalin metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Vuoteen 1996 asti aseman nimi oli Vulytsja Sverdlova (, ) Jakov Sverdlovin mukaan nimetyn kadun mukaan.

## Galleria

Kuva:Metro Kharkiv Holodna Hora.jpg|Sisäänkäynti asemalle


## Lähteet
Zavodskan metroasema (Harkova)

**Zavodska** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Sportyvnan metroasema ja itäpuolella Turboatomin metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Aseman aikaisempi nimi oli **Zavod imeni Malyševa** (, ), mutta nimi muutettiin vuonna 2024 nykyiseen muotoonsa.

## Lähteet
Yhdystie 6765

**Yhdystie 6765** on tie, joka johtaa Ylimarkusta Rangsbyn kautta Långvikeniin. Tien pituus on 13 kilometriä.

Tie alkaa Ylimarkussa, missä se erkanee yhdystiestä 6760. Tie kääntyy pohjoisen suuntaan liittymässä Rangsbyn kohdalla. Tie päättyy Långvikenissä, missä se yhtyy seututiehen 673. Tien osoitenimi on koko matkalla Rangsbyvägen (Rangsbyntie).

Vuonna 2021 tien liikennemäärät olivat tieosuudesta riippuen 200–400 ajoneuvoa vuorokaudessa.

## Lähteet
Turboatomin metroasema

**Turboatom** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Zavod imeni Malyševan metroasema ja itäpuolella Palats Sportun metroasema. Vuoteen 2019 asti aseman nimi oli Moskovskyi prospekt (, ).

## Galleria

Kuva:Kharkiv Metro - Kholodnohirsko-Zavodska Line plan at Moskovskyi Prospekt.jpg|Näkymä asemalaiturila ennen vuotta 2019, jolloin aseman nykyinen nimi otettiin käyttöön.


## Lähteet
Palats Sportun metroasema (Harkova)

**Palats Sportu** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Turboatomin metroasema ja itäpuolella Armijskan metroasema. Asema avattiin 11. elokuuta 1978. Vuoteen 1994 asti aseman nimi oli Komsomoliin viittaava Komsomolska (,  ja vuosina 1994–2016 Georgi Žukovin mukaan Maršala Žukova (, ).

## Galleria

Kuva:Marshal Zoukoff.jpg|Georgi Žukovin rintakuva asemalla.


## Lähteet
Rastislav

**Rastislav** tai **Rostislav** (k. 870) oli suur-Määrin toinen hallitsija 846–870. Hänet julistettiin Tšekin ja Slovakian ortodoksisen kirkon pyhimykseksi Prešovssa 1994.

## Valtaannousu
Rastislav nousi valtaistuimelle Itä-Frankian kuninkaan Ludwig Saksalaisen syöstyä Mojmír I:n vallasta.

## Hallitsijana
Suur-Määri oli Rastislavin aikana ollut vasta sukupolven ajan virallisesti kristitty. Kirkollisesti Määriä johdettiinkin Frankiassa sijainneilta piispanistuimilta ja maassa toimineet saksalaiset papit olivat uskollisia kotimaansa kuninkaalle. Samaan aikaan frankit olivat liitossa Määrin itäpuolella sijainneen Bulgarian kanssa. Toisin kuin Ludwig oli alun perin luullut, Rastislav ei osoittautunut frankeille erityisen myötämieliseksi hallitsijaksi. Vaikka Määrin ja Frankian välillä ei suuria konflikteja hänen valtakautensa ensimmäisenä vuosikymmenenä ollutkaan, pyrki Rastislav kehittämään Määrin valtiota yhä itsenäisempään suuntaan.

Tärkein näistä uudistuksista oli Rastislavin pyrkimys luoda Määrille oma Frankiasta irrallinen kirkollinen järjestelmä. Vuonna 861 Rastilav lähetti avunpyynnön Paaville, jotta tämä lähettäisi opettajia kouluttamaan pappeja. Jäätyään tältä vaille vastausta, Rastislav kääntyi Bysantin keisari Mikael III:n puoleen. Tämä lähetti veljekset Kyrilloksen ja Methodioksen, jotka toimivat Määrin alueella vuosina 863-867. Tänä aikana syntyi glagoliittinen kirjaimisto, nykyisen kyrillisen kirjaimiston edeltäjä. Veljesten tänä aikana kirjoittamat ja kääntämät tekstit toimivat määriläisen lainsäädännön, kirkollisen perinteen, koulutuksen sekä kirjallisuuden perustana. 

## Valtakauden loppu
Rastislav joutui lopulta veljenpoikansa Svatoplukin syrjäyttämäksi kun Ludwig Saksalainen hyökkäsi uudelleen Suur-Määrin alueelle vuonna 869. Svatopluk vangitsi Rastislavin, joka sokeutettiin ja vangittiin luostariin, missä hän luultavasi kuoli vuonna 870.

## Lähteet
* Dušan Třeštík, Jaroslav Pánek, Oldřich Tůma: *A History of the Czech Lands*, s. 69-71. Charles University, 2018.
* Vasil Gluchman: Ethics and politics of Great Moravia of the 9th century, Ethics & Bioethics (in Central Europe), 2018, Nro 1, De Gruyter Poland

### Viitteet
Armijskan metroasema

**Armijska** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Palats Sportun metroasema ja itäpuolella Imeni O.S. Maselskohon metroasema. Asema avattiin 11. elokuuta 1978. Vuoteen 2016 aseman nimi oli puna-armeijaan viittaaja Radjanskoji armiji (, ).

## Lähteet
Industrialnan metroasema

**Industrialna** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan itäinen pääteasema. Sen länsipuolella on Traktornyi zavodin metroasema. Asema avattiin 11. elokuuta 1978. Vuoteen 2016 asti aseman nimi oli Proletarska (, ).

## Lähteet
Leuze

**Leuze** on kunta Pohjois-Ranskassa Aisnen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Thon-joen varrella, noin 22 kilometriä Vervinsin kaupungista itään.

Kunnan nähtävyyksiä on 1700-luvun lopulla rakennettu Saint-Michelin kirkko. Samalla paikalla on ollut kirkko jo 1100-luvulla. Alkuperäisestä kirkosta on säilynyt vain kasteallas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Imeni O.S. Maselskohon metroasema

**Imeni O.S. Maselskoho** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on Armijskan metroasema ja itäpuolella Traktornyi zavodin metroasema. Asema avattiin 11. elokuuta 1978. Vuoteen 2004 asti sen nimi oli Industrialna (, ).

## Lähteet
Chicha

**Chicha** on Andeilta ja Amazonin alueelta peräisin oleva alkoholijuoma.

Yleisin muoto on maissista valmistettu olut *chicha de jora*. Chicha-nimitys ei kuitenkaan viittaa yhteen juomaan, vaan nimellä tunnetaan maniokista, kaktuksista, marjoista ja perunoista valmistettuja juomia.

## Lähteet
Kävelyrobotti

**Kävelyrobotti** on robotisoitu kuntoutuslaite. Sitä käytetään kävelyn kuntouttamiseen aivoverenkiertohäiriöstä kärsivillä, aivovammapotilailla, selkäydinvammapotilailla, Parkinson- ja MS-potilailla sekä CP-vammapotilailla tai harvinaisemmista neurologisista sairauksista kärsivillä kuntoutusvaiheessa. Kävelyrobottia voidaan käyttää sekä aikuisten että lasten kuntoutukseen. 

Kävelyrobottia käyttävät koulutuksen saaneet fysioterapeutit. 

Ennen harjoitusta potilaalle puetaan painokevennysvaljaat. Kuntoutuja nostetaan hissillä kävelymaton ylle. Jalkoihin asetetaan ortoosit, jotka aikaan saavat liikkeen jalkoihin. Jos kuntoutuksessa oleva ei pysty tuottamaan itse liikettä, robotti tuottaa liikkeen potilaan puolesta.  Kuntoutuksen edetessä kävelyrobotin tuottamaa liikettä ja painon kevennystä vähitellen pienennetään. Kävelyrobotti kerää tietoa kuntoutuksen etenemisestä. Se lisää harjoittelun mielekkyyttä ja lisää motivaatiota. Kävelyrobotilla tehdyt harjoitukset vahvistavat lihasvoimaa, vähentävät spastisuutta, helpottavat ummetusta, ennaltaehkäisevät virtsatietulehduksia ja ehkäisevät painehaavoja. Harjoittelu lisää myös elämänlaatua.  Aivohalvauspotilailla harjoittelu vaikuttaa aivojen muokkautumiseen halvauksen jälkeen. Kävelyrobotti muodostaa potilaan aivoille symetrisen kävelymallin, joka välittyy aivoille. Tästä syystä on tärkeää, että harjoittelu käynnistetään mahdollisimman pian aivohalvauksen jälkeen.  

## Lähteet
Aapo Heinonen

**Aapo Heinonen** (s. 1985) on suomalainen jazzpianisti, -säveltäjä ja -sovittaja.

Heinonen sai Pori Jazz -stipendin vuonna 2002, Pop & Jazz Konservatorion stipendin 2006, Idmanin säätiön apurahan 2007 ja Young Nordic Jazz Comets -kilpailun kolmannen palkinnon 2008. Hän perusti kesällä 2009 Aapo Heinonen Quintetin, joka on ammentanut vaikutteitaan useista eri genreistä. Yhtyeen debyyttialbumi *A Daydream Between Nightmares* ilmestyi maaliskuussa 2010. Sittemmin se julkaisi levyt *Healing Flows* (2013) ja *Tara* (2018). Yhtye on esiintynyt esimerkiksi monilla jazzklubeilla, Pori Jazzissa ja sveitsiläisessä Langnau Jazz Nights -tapahtumassa.

Oman yhtyeensä johdossa tekemänsä työn lisäksi Heinonen on esimerkiksi keikkaillut Luoman ja Elastic Jazz Groupin kanssa.

## Lähteet
Traktornyi zavodin metroasema

**Traktornyi zavod** (, ) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on imeni O.S. Maselskohon metroasema ja itäpuolella Industrialnan metroasema. Asema avattiin 11. elokuuta 1978. Se on nimetty lähellä sijaitsevan Harkovan traktoritehtaan mukaan.

## Lähteet
Abu Dhabi National Oil Company

**Abu Dhabi National Oil Company** (ADNOC; ) on  arabiemiirikuntalainen öljy-yritys. Sen omistaa Abu Dhabin emiirikunta, ja sen kautta emiirikunnalla on enemmistö kaikissa liittovaltion öljyntuotantoyrityksissä. Sen toimitusjohtaja on Sultan Al Jaber. Yhtiöllä on parikymmentä tytäryhtiötä, jotka se on ryhmitellyt Adnoc-brändin alle. Huoltoasemat ovat Adnoc Distribution, maakaaspuolella toimivat Adnoc Gas Processing ja  Adnoc Sour Gas kun taas porausta tekee Adnoc Drilling.

ADNOC pumppasi vuonna 2021 öljyä 2,7 miljoonaa barrelia päivässä, ja se pyrkii kasvattamaan tuotantoa viiteen miljoonaan barreliin päivässä vuoteen 2030 mennessä.
Vuonna 2016 se tuotti maakaasua 9,6 miljardia kuutiojalkaa päivässä.

Vuoden 2023 alussa yhtiö ilmoitti investoivansa 15 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuoteen 2030 mennessä projekteihin, joilla pienennetään hiilijalanjälkeä. Näihin kuuluvat hiilen talteenotto, sähköistäminen, uudet hiilidioksidin sidontamenetelmät ja entistä suuremmat investoinnit vetyyn ja uusiutuvaan energiaan. 

## Lähteet
Mats Nordberg

**Mats Nordberg** (1958 – ilmoitettu 16. tammikuuta 2023) oli ruotsalainen Ruotsidemokraatit-puolueen poliitikko.

Nordberg valmistui Ruotsin puolustusvoimien Tolkskolanista vuonna 1981 ja Ruotsin maatalousyliopiston Skogshögskolanista 1983. Vuonna 2007 hän väitteli tohtoriksi Ruotsin maatalousyliopistossa. Nordberg loi työuran konsulttina metsäasioissa. Hän työskenteli monien metsäyhtiöiden palveluksessa Ruotsissa ja muualla Euroopassa sekä kansainvälisissä yhteistyöhankkeissa. Nordberg valittiin Falunin kunnallisvaltuutetuksi vuonna 2014 ja Taalainmaan aluevaltuutetuksi vuonna 2018. Ruotsin valtiopäivien jäsenenä hän istui vuodesta 2018 Taalainmaan vaalipiiristä. Nordberg kuoli 64-vuotiaana oltuaan jonkin aikaa sairaana.

## Lähteet
UCI World Tour 2022

**UCI World Tour 2022** oli kahdestoista kausi, jolloin maantiepyöräilyn miesten korkeimman kategorian kilpailut kuuluivat UCI World Tour -sarjaan. Sarja muodostui lopulta 19 yhden päivän kilpailusta ja 12 etappikilpailusta, kun alkuperäisestä kalenterista peruttiin yksi yksipäiväinen kilpailu ja kolme etappikilpailua. Kausi alkoi UAE Tourilla helmikuun loppupuolella ja päättyi Lombardian ympäriajoon 8. lokakuuta.

## Kilpailut
Lähde: Pro Cycling Stats

## Joukkueet
Lähde: Pro Cycling Stats

## Lähteet
Oslon työväentalo

**Oslon työväentalo** (norj. *Folkets hus*) on Oslossa Youngstorgetin laidalla sijaitseva konttorirakennus, jossa on muun muassa Landsorganisasjonenin päätoimisto, työväenarkisto sekä kokous- ja konferenssitiloja. Se valmistui vuonna 1962 aiemman, vuodelta 1907 peräisin olleen työväentalon tilalle.

Folkets Hus 1907.jpg|Vanha työväentalo, piirrustus vuodelta 1906. Arkkitehti Harald Olsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Oslon työväentalon verkkosivut
Clifford Harmon

**Clifford Burke Harmon** (1865–1945) oli varakas yhdysvaltalainen ilmailun harrastaja. Hän perusti 1925 Pariisissa lentäjien kansainvälisen järjestön. Hän lahjoitti Harmon-patsaita palkinnoksi ilmailun alalla kunnostautuneille useaan maahan, myös suomalaisille. Vuodesta 1958 alkaen se on Suomessa myönnetty ansioituneimmalle lentäjälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Budd–Chiarin oireyhtymä

**Budd–Chiarin oireyhtymä** on oireyhtymä, joka johtuu tukoksesta maksan laskimoverenkierrossa. Tukos syntyy vauriosta maksalaskimoissa tai alaonttolaskimon terminaaliosassa. Tukos aiheuttaa maksan liiallisen verekkyyden ja iskeemisen kuolion.

Budd–Chiarin oireyhtymä voi olla myös sekundaarinen, jolloin tila johtuu kasvaimen tunkeutumisesta laskimo-onteloon tai ulkopuolisesta laskimokompressiosta. Oireita ovat askites ja siitä johtuva munuaisten vajaatoiminta, maha-suolikanavan vuodot ja maksan vajaatoiminta, joka aiheuttaa muun muassa maksaperäistä aivosairautta eli hepaattista enkefalopatiaa. Myös oireettomia tautimuotoja on kuitenkin kuvattu. Budd–Chiarin oireyhtymä todetaan kuvantamistutkimuksilla. Sen vaikeus riippuu oireiden alkamisen nopeudesta ja tukoksen laajuudesta. Hoitamattomana Budd–Chiarin oireyhtymää sairastavista yli 90 prosenttia kuolee kolmen vuoden sisällä oireyhtymän puhkeamisesta. Diagnosoinnin ja hoitojen aloittamisen nopeuden myötä viisivuotiseloonjäämisennuste on kuitenkin noussut 90 prosenttiin.

Budd–Chiarin oireyhtymä on harvinainen. Ruotsissa tehty tutkimus vuosina 1986–2003 Budd–Chiarin oireyhtymää sairastaneista potilaista osoitti keskimääräisen ikästandardoidun ilmaantuvuuden olevan 0,8 miljoonaa kohden vuosittain ja esiintyvyyden 1,4 miljoonaa asukasta kohden. Aineiston potilaiden keskuudessa myeloproliferatiivinen häiriö oli yleinen tekijä oireyhtymän taustalla. Noin puolella potilaista oireyhtymän etiologia oli monitekijäinen. Selviytymisennuste todettiin huonoksi ilman maksansiirtoa.

George Budd julkaisi vuonna 1845 lyhyen raportin kolmesta potilaasta, jotka kärsivät maksan verisuonten tukoksesta. Näillä potilailla tila yhdistettiin verenmyrkytykseen ja alkoholismiin. Vuonna 1898 Hans von Chiari oletti kupan aiheuttavan maksan verisuonten tukkeutumista. Antikoagulanttien laajamittainen käyttöönotto 1980-luvulla paransi potilaiden selviytymismahdollisuuksia. Vuonna 1976 oireyhtymän hoidossa aloitetut maksansiirrot vaikuttivat merkittävästi potilaiden mahdollisuuksiin. Muihin hoitovaihtoehtoihin lukeutuvat tukkeutuneiden suonten rekanalisointi ja maksansisäisen suntin asentaminen.

## Lähteet
Veikko Holmberg

**Veikko Holmberg** (s. 1945 Inari) on suomensaamelainen kielenkääntäjä ja kirjailija.

Holmberg on valmistunut kansakoulunopettajaksi vuonna 1970. Hän on opiskellut Tromssan yliopistossa ja toiminut opettajana Alattion opettajakorkeakoulussa ja Saamelaisneuvoston kulttuurisihteerinä.

Holmbergin kirjoittama *Duvro-guovža ja skohtermáđii* oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2015. Kirja julkaistiin suomeksi nimellä *Tuuru-karhu ja moottorikelkkareitti* vuonna 2018 ja norjaksi *Durrebjørnen og skuterløypa* vuonna 2014.

Holmberg on kirjoittanut kirjoja kielenopetuksen tarpeisiin. Hän oli mukana *Davvin*-oppikirjasarjan teossa 1980-luvulla. Holmberg, Per Stefan Labba ja Aage Solbakk toimittivat  äidinkielisille tarkoitetun *Sámás*-kielikurssin ensimmäisen osan Saamen Radiolle 1987–1988. Varojen puutteessa *Sámás*-kurssi pääsi jatkumaan radiossa vasta 1990-luvulla.

Holmbergin poika on kirjailija-muusikko Niillas Holmberg.

## Teokset (valikoima)
### Lastenkirjat
**Duvro-guovža ja skohtermáđii* (Davvi Girji, 2009) 1
**Duvro-guovža ja šibitdoaktára rehket* (Davvi Girji, 2015) 2

1 kuvitus Sissel Horndal
2 kuvitus Marja Helander

### Oppikirjat
* *Davvin* 1–4 (pohjoissaamen oppikirjasarja) 3
* *Sámás* 1–2 (pohjoissaamen oppikirjasarja, 1985–1986) 4
* *Amma mis nie!* (pohjoissaamen harjoituskirja, 1998) 5
* *Gáimmežiid gávnnadeapmi* (pohjoissaamen harjoituskirja, 2016) 

3 Inga Guttorm, Veikko Holmberg, Johan Jernsletten ja Klaus Peter Nickel
4 Per Stefan Labba, Aage Solbakk ja Veikko Holmberg
5 Tor Magne Berg ja Veikko Holmberg

## Lähteet
* Nasjonalbiblioteket

### Viitteet
Something to Lose

**Something to Lose** on suomalaisen laulaja Lxandran kappale, jolla hän osallistui Uuden Musiikin Kilpailuun 2023. Hän sijoittui finaalissa kuudenneksi eli toiseksi viimeiseksi.

Kappaleen video julkaistiin YouTubessa 17. tammikuuta 2023. Kappale ylsi Suomen radiosoittolistalla sijalle 36.

## Listasijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Musiikkivideo YouTubessa
Terhokoti

**Terhokoti** on vaativan erityistason saattohoitokoti Lassilassa Helsingissä.

Terhokotiin hakeutumisen aiheena on pitkälle edennyt sairaus, jonka hoitaminen muissa oloissa osoittautuu liian vaikeaksi tai raskaaksi esimerkiksi vaikeasti hoidettavien oireiden johdosta. Aiheena Terhokotiin hakeutumiselle voi olla myös vaativa perhetilanne, kuten alaikäiset lapset kotona. Terhokotiin voi päästä myös pääkaupunkiseudun ulkopuolelta. Terhokoti toteuttaa lisäksi kotisairaanhoidon palveluita. Niissä hoitoa tarjotaan palliatiiviseen hoitoon ja saattohoitoon erikoistuneiden sairaanhoitajien ja lääkärien noin 50 kilometrin säteellä pääkaupunkiseudulta tekemillä kotikäynneillä. Terhokoti järjestää myös läheisten sururyhmiä ja vertaistapaamisia.

Yleisimmin Terhokodin potilaat ovat olleet syöpätauteja sairastaneita. Lisäksi siellä on hoidettu esimerkiksi ALS-taudista kärsineitä. Keskimäärin hoito Terhokodissa on kestänyt parin viikon ajan, mutta hajonta on ollut suurta, ja hoitojaksot ovat toisinaan voineet kestää muutamia kuukausiakin. Jos hankala oire on saatu hallintaan ja potilaan tilanne on tasaantunut tai jopa kohentunut, on Terhokodista myös palattu kotihoitoon. Kaksi kolmasosaa Terhokodin potilaista on ollut työikäisiä.

Terhokodin henkilökuntaan kuuluu 42 vakituista työntekijää (2023). Lääkäreillä on erityispätevyys palliatiivisessa lääketieteessä, ja sairaan- sekä lähihoitajilla on erilaisia koulutaustoja. Terhokotia ylläpitää vuonna 1985 perustettu Terho-säätiö, jonka taustajärjestöjä ovat Syöpäsäätiö ja Etelä-Suomen Syöpäyhdistys. Terhokodissa 25 vuoden ajan johtajana ja ylilääkärinä toiminut Juha Hänninen on julkaissut kirjoja, joihin on ammennettu vaikutteita kokemuksista saattohoidon parissa.

Terhokoti oli syksyllä 2020 talouskriisissä ja aloitti yhteistoimintaneuvottelut. Saattohoitokodin potilasmäärä oli vähentynyt; vuodeosasto oli tuohon aikaan 17-paikkainen, mutta siellä oli vuonna 2019 keskimäärin 13,5 potilasta ja vuonna 2020 enää keskimäärin yksitoista potilasta. Potilaita alettiin kuitenkin ohjata Terhokotiin aiempaa enemmän, eikä Terhokodin tarvinnut irtisanoa tai lomauttaa henkilökuntaansa yhteistoimintaneuvottelujen seurauksena. Saattohoitopaikkojen määrä väheni viiteentoista.

## Tunnettuja Terhokodissa kuolleita
* Marko Juhani "Maki" Kolehmainen (1966–2024), säveltäjä, sanoittaja, musiikkituottaja
* Ilmari Halinen (1957–2022), agronomi ja ravivaikuttaja
* Annika Idström (1947–2011), kirjailija
* Janita Lukkarinen (1993–2020), televisiopersoona
* Antti-Veikko Perheentupa (1930–2007), kansanedustaja
* Vexi Salmi (1942–2020), iskelmäsanoittaja ja tuottaja
* Hanna-Riikka Siitonen, laulaja (1970–2018)
* Ilkka Sumu, valtiotieteen maisteri ja jatkokoulutussihteeri (1937–2009) 
* Pertti Viinanen (1937–2012), ammattiyhdistysjohtaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Terhokoti
Ta Re Moriori

***Ta Re Moriori*** on moriorin kielen opiskeluun tarkoitettu älypuhelinsovellus, joka julkaistiin maaliskuussa 2021. Moriorin kieli sammui 1900-luvun alussa. Sovelluksen koodasi yritys nimeltä Deving ja sovelluksen käyttäjäkunta on melko pieni, vain hieman yli 500.

Sovelluksen omistaa yhdistys nimeltä Hokotehi Moriori Trust, ja se on osa kymmenvuotista projektia, joka tähtää moriorin kielen elvyttämiseen huolimatta siitä, että kielellä ei ole puhujia eikä siitä ole säilynyt tallenteita. Kielen opiskelu sovelluksen kautta ei vaadi mitään ennakkotietoja kielestä. Sovellus on julkaistu toistaiseksi vain Androidille, mutta myös iOS-versio on tarkoitus kehittää tulevaisuudessa.

Tulevaisuudessa sovellusta on tarkoitus laajentaa siten, että siihen kuuluisi myös sanakirja ja fraasilista. 

## Lähteet
Koulu maailman laidalla

**Koulu maailman laidalla** () on vuonna 2019 julkaistu bhutanilainen draamaelokuva. Se on Pawo Choyning Dorjin debyyttielokuva. Hän on sekä käsikirjoittanut että ohjannut elokuvan. Elokuva sai maailmanensi-iltansa vuonna 2019 Lontoon elokuvajuhlilla, ja kahden vuoden covid-19-pandemian jälkeen se otettiin teatterilevitykseen vuonna 2022. Elokuva oli ehdolla vuoden 2022 Oscar-gaalassa parhaan kansainvälisen elokuvan -sarjassa.

## Juoni
Elokuva sijoittuu pääosin syrjäiseen bhutanilaiseen Lunanan vuoristokylään, joka sijaitsee noin 3 800  metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. 

Tarina seuraa nuorta Ugyenia, jonka on otettava vastaan paikka syrjäisestä kyläkoulusta täyttääkseen valtiollisen sopimuksensa opettajana. Ugyen on kotoisin pääkaupunki Thimpusta, eikä hän odota suurella innolla työtään ympäristössä, josta puuttuu matkapuhelinverkko ja internet ja jossa sähköäkin on tarjolla vain satunnaisesti. Hänen haaveenaan on muuttaa Australiaan ja aloittaa siellä laulajan ura.

Ugyen hyväksyy lopulta tilanteensa. Patikoituaan pitkän matkan hän saa lämpimän vastaanoton uteliailta vuoren asukkailta. Hän joutuu selviämään niukoilla resursseilla ja oppii kyläläisiltä erilaista elämää, jossa jakilla voidaan lämmittää koulun sali.

## Roolit
Useat elokuvan näyttelijöistä ovat Lunanan kylän asukkaita. Osa heistä esiintyy omilla nimillään.

## Tuotanto
Elokuvaa valmisteltiin 1,5 vuotta, jona aikana tarvittavat laitteet saatiin kuljetettua ja kuvausryhmälle valmisteltiin majoitus. Ohjaaja käytti tämän ajan tutustuakseen kyläläisiin, joista osan hän pestasi näyttelemään itseään. Heidän rooleissaan on hyödynnetty osittain heidän omaa elämäänsä. Elokuvanteko oli kyläläisille uutta, sillä he eivät olleet koskaan nähneet elokuvakameraa tai edes elokuvia.

Sää aiheutti haasteita tuotannolle, sillä sopivaa kuvausaikaa oli vain syys- ja lokakuussa, jolloin sää on kohtuullisen leuto. Sadekausia haluttiin välttää, sillä  sähkön tuotantoon käytettiin aurinkopaneeleja.

Lunana oli yksi harvoista alueen kylistä, jossa oli kyläkoulu. Paikallinen opettaja konsultoi elokuvan tuotannossa.

Kuvausten myötä Lunanaan rakennettiin teitä ja puhelinpylväitä.

## Jakelu ja vastaanotto
*Koulu maailman laidalla* sai maailmanensi-iltansa 5. lokakuuta 2019 Lontoon elokuvajuhlilla. Seuraavana vuonna sitä esitettiin useilla kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla, esimerkiksi Göteborgin elokuvajuhlilla.

Bhutanin ensi-ilta oli helmikuussa 2020, huhtikuussa sitä alettiin esittää Japanissa ja saman vuoden syksyllä Etelä-Koreassa. Covid-19-pandemian vuoksi elokuva sai ensi-iltansa monissa maissa vasta vuonna 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Erhard Büttner

**Erhard Büttner** (kastettu heinäkuussa 1592 Römhild – 19. tammikuuta 1625 Coburg) oli saksalainen säveltäjä, urkuri ja kuoronjohtaja.

Büttner oli luterilainen. Hän opiskeli Jenan yliopistossa ja sai joulukuussa 1616 Coburgin kaupungin koulun kanttorin paikan. Büttner meni naimisiin 8. helmikuuta 1619, mutta päätyi asumuseroon oltuaan avioliitossaan uskoton. Hän teki itsemurhan tammikuussa 1625.

Büttner sävelsi lukuisia teoksia laulajille. Useimmista hänen sävellyksistään on kuitenkin säilynyt vain osia. Hän kirjoitti myös laulamisesta kiinnostuneille pojille suunnatun oppikirjan *Rudimenta musica*.

## Lähteet
Oiva Nummelin

**Oiva Jalmari Nummelin** (15. syyskuuta 1903 – 3. marraskuuta 1981) oli suomalainen kontrabasisti. Hän sai director musicesin arvonimen.

Nummelin oli muun muassa John Rosenbergerin oppilaana. Hän soitti Helsingin kaupunginorkesterissa vuosina 1932–1966, vuodesta 1939 äänenjohtajana. Nummelin opetti Sibelius-Akatemiassa vuosina 1956–1970 ja teki opetustyötä myös muissa musiikkioppilaitoksissa. Hänen oppilaisiinsa lukeutui aikanaan huomattava enemmistö Suomen keskeisistä kontrabasisteista. Suomen kontrabassoklubi rakentui perustamisvaiheessaan Nummelinin oppilaiden ympärille; Nummelinia on luonnehdittu Suomen kontrabassonsoiton isäksi, ja hänet valittiin jo järjestön perustamiskokouksessa vuonna 1976 sen kunniajäseneksi. Nummelin kuoli vuonna 1981, ja Teppo Hauta-aho sävelsi hänelle samana vuonna teoksen *Oiva Nummelinin muistolle* viidelle kontrabassolle.

Nummelinin johdolla opiskelivat muiden muassa Teppo Hauta-aho, Jorma Katrama, Antti Hytti ja Häkä Virtanen.

## Lähteet
Kontrabassokonsertto (Aho)

Kalevi Ahon ***Konsertto kontrabassolle ja orkesterille*** on vuoden 2005 konsertto, jossa soolosoittimena on käytetty kontrabassoa.

Koska kontrabasson hiljainen ääni voi helposti peittyä orkesterin äänten alle, on Ahon konsertossa käytetty kevyttä orkestraatiota. Orkesteria on voimakkaammin käytetty välisoitoissa ja huippukohdissa. Kontrasteja teokseen on luotu esimerkiksi erityisen korkeaäänisten lyömäsoitinten käytöllä. Teoksen viisi ilman välissä pidettäviä taukoja esitettävää osaa ovat myös luonteiltaan voimakkaasti toisistaan poikkeavia. Solistisissa kontrabassoteoksissa usein käytettyä nostettua sooloviritystä ei Ahon konsertossa ole. Kontrabassokonserton säveltämistä Aholta pyysi Eero Munter, jolle teos on myös omistettu. Aho lainasi Munterilta kontrabasson ennen teoksen säveltämistä saadakseen instrumenttiin läheisemmän tuntuman.

Sinfonia Lahti kantaesitti Ahon kontrabassokonserton Eero Munterin toimiessa solistina ja Osmo Vänskän johtaessa orkesteria loppuunmyydyssä konsertissa 6. joulukuuta 2005. BIS-levymerkillä ilmestyi vuonna 2013 levytys, jossa on muun muassa Ahon kontrabassokonsertto Munterin ja Jaakko Kuusiston johtaman Sinfonia Lahden soittamana.

## Osat
# Moderato, Passionato
# Cadenza I (Pizzicato)
# Presto – Tranquillo – Presto
# Misterioso (Cadenza II)
# Andante – Allegro ritmico

## Lähteet
Erkki Horelli

**Erkki Esko Horelli** (18. toukokuuta 1916 Kokemäki – 25. huhtikuuta 1992 Kokemäki) oli suomalainen maanviljelijä ja järjestöjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Horellin vanhemmat olivat maanviljelijä Frans (Ransu) Emil Horelli ja Vilma Anni Alavuo, aiemmin Ahlgren, ja puoliso vuodesta 1942 varanotaari Leeni Kaino Helena Innilä. Horelli tuli ylioppilaaksi Kokemäen yhteiskoulusta 1935 ja valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1944 ja maisteriksi 1962. Horelli oli Maataloustuottajien Satakunnan liiton toiminnanjohtaja 1945–1979 ja maanviljelijä omistamallaan Iso-Horellin tilalla Kokemäellä 1948–1988. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä, kuten toiminta Maataloustuottajain Keskusliiton sokerijuurikas-, mallasohra-, järjestö- ja teuraskauppavaliokunnissa. Pellervo-Seuran valtuuskuntaan Horelli kuului vuodesta 1968. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvonimen 1972. Taiteilija Ulla Liuhala maalasi hänen muotokuvansa 1986.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Somerniemen työväentalo

**Somerniemen työväentalo** eli Oinasjärven työväentalo on Somerolla, entisen Somerniemen kunnan Oinasjärven kylässä sijaitseva entinen työväentalo. Se myytiin yksityisomistukseen vuonna 1984.  

## Historiaa
Somerniemen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja siihen liittyi 101 henkilöä. Vuonna 1909 yhdistys osti rakennuksen pois siirrettäväksi sekä tontin Oinasjärveltä. Siirtohanke kuitenkin hidastui, sillä yhdistyksen jäsenmäärä oli nopeasti pudonnut vain kuuteen, ja heidänkin välillään oli erimielisyyttä tulevan toimitalon koosta. Talon siirto tapahtui lopulta talkoilla syksyllä 1912. Lautatavaraa ostettiin sahalta velaksi, ja yhdistys otti myös lainaa muilta työväenyhdistyksiltä. Talon suunnitteli kirvesmies Heikki Korteniemi. Ensimmäiset iltamat päästiin pitämään vappuna 1914. Yleisöä oli paikalla yli 300 henkeä. 

Sisällissodan aikaan punakaarti otti työväentalon majoituspaikakseen. Yhdistys päätti periä kaartilta vuokraa 400 markkaa kuukaudessa. Ilmeisesti tämän jälkeen talo oli suojeluskunnalla takavarikossa, sillä sen uutta avajaisjuhlaa vietettiin helluntaina 1919.

Sekä 1920- että 1930-lukujen alussa työväentalo joutui ilkivallan kohteeksi.  Vuonna 1922 suojeluskuntalaiset ampuivat talon ikkunat rikki, viilsivät puukolla Marxin kuvaa ja uhkasivat myös työväentalon vahtimestaria. Syksyllä 1932 taas talon oviin ja ikkunoihin maalattiin punaisella maalilla sirpin ja vasaran kuvia. Lapuanliikkeen aikaan myös työväenyhdistyksen puheenjohtaja joutui kokemaan väkivaltaa, kun hänet ”virutettiin” Oinasjärvessä. 

1970-luvulla yhdistyksen toiminta hiljeni, ja vuonna 1984 se lakkasi kokonaan. Työväentalo myytiin yksityisomistukseen. Yhdistys purettiin virallisesti vuonna 1989, ja sen omaisuus lahjoitettiin Someron työväenyhdistykselle. 

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen, ja se on vuorattu laudoilla vuonna 1928. Siihen kuului alun perin juhlasali, ravintola, keittiö sekä yhden huoneen ja keittiön sisältävä vahtimestarin asunto. Taloon tehtiin peltikatto vuonna 1935, ja talo maalattiin punaiseksi vuonna 1938. Piharakennuksessa sijaitsivat käymälät, puuvarasto ja putka.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla näytettiin elokuvia vuodesta 1954 vuoteen 1967, jolloin elokuvatoiminta päättyi kannattamattomana. Tansseja pidettiin 1960-luvun lopulle saakka säännöllisesti, sen jälkeen satunnaisesti. Talolla on ilmeisesti 2010- ja 2020-luvuilla pidetty kirpputoria.

## Lähteet
Nummen Heijalan-Hyönölän työväentalo

**Nummen Heijalan-Hyönölän työväentalo** oli Lohjan kaupungissa Nummen Heijalan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Nummen Heijalan-Hyönölän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Se sai ostaa vuonna 1911 Ainola-nimisen rakennuksen työväentalokseen. Kauppahinta oli 1&nbsp;900 markkaa, jolla yhdistys sai rakennuksen, palstan ja tontilla olleita veistettyjä hirsiä. Työväentalo oli taloudellisissa vaikeuksissa vuonna 1933. Osuusliike Keon kerho hankki rahaa huvitilaisuuksilla, ja naapurikuntien työväenyhdistykset antoivat rahallista apua. Huonossa kunnossa ollut talo myytiin pakkohuutokaupassa vuonna 1966.

## Toimintaa työväentalolla
Ensimmäiset iltamat pidettiin syyskuussa 1919, ja yhdistyksen kirjasto siirrettiin talolle. Vuonna 1914 talolla pidettiin herätyskokous. Osuusliike Keon kerholaiset alkoivat pitää talossa tansseja, juhlia ja muita huvitilaisuuksia 1930-luvulla. Sota-aikana järjestettiin joulu- ja vappujuhlia.

## Lähteet
Pusulan Ikkalan työväentalo

**Ikkalan työväentalo** oli Lohjan kaupungissa Pusulan Ikkalan  kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Pusulan Ikkalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Työväentalo valmistui vuonna 1910. Työväentalossa tehtiin jatkuvia korjauksia, ja sähkövalo otettiin käyttöön vuonna 1925. Vuonna 1927 työväentalolle hankittiin radio ja puhelin. Tontin vuokrasopimus päättyi 1960-luvulla, eikä sitä uusittu, ja talo purettiin.

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalolla järjestettiin uudenvuodenaattona pitkäksi perinteeksi muodostunut kuusijuhla. Itsenäisyyspäivänä vuonna 1944 järjestettiin kotiutettujen rintamamiesten tervetuliaisjuhla.

## Lähteet
Nummen Järvenpään työväentalo

**Järvenpään työväentalo** oli Lohjan kaupungissa Nummen Järvenpään kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Nummen Järvenpään työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907, ja sen jäseninä oli mäkitupalaisia ja torppareita. Työväenyhdistys kartutti rakennusrahastoaan alusta alkaen. Vasta vuonna 1946 yhdistys osti tontin ja siinä sijainneet rakennukset. Rakennus korjattiin väliaikaiseksi työväentaloksi. Vuonna 1954 yhdistys osti myös maalaistalon, jonka puut ajettiin talkoilla työväentalon tontille. Talo on ollut toiminnassa vielä vuonna 1958, jonka jälkeen se on purettu 1950-luvun lopulla.

## Lähteet
Arthur Ravenel nuorempi

**Arthur Ravenel nuorempi** (29. maaliskuuta 1927 Charleston, Etelä-Carolina – 16. tammikuuta 2023 Charleston, Etelä-Carolina) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko.

Ravenel oli Arthur Ravenel vanhemman ja Mary Allen Boykinin poika. Hän valmistui luonnontieteiden kandidaatin oppiarvolla College of Charlestonista vuonna 1950. Hän palveli Yhdysvaltain merijalkaväessä vuosina 1945–1946. Ravenel istui Etelä-Carolinan edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 1953–1958 ja Etelä-Carolinan senaatissa 1981–1986 sekä 1997–2003. Tammikuusta 1987 tammikuuhun 1995 hän istui Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Yhdysvaltain 100.–103. kongresseissa.

Ravenel työskenteli työurallaan kiinteistönvälittäjänä ja pääurakoitsijana. Hän meni 27. elokuuta 1974 naimisiin Jean Elliott Rickenbakerin kanssa ja sai kuusi lasta.

## Lähteet
Someron Suojoen työväentalo

**Suojoen työväentalo** oli Someron kaupungin Suojoen kylässä sijainnut työväentalo, joka purettiin vuonna 1989. 

## Historiaa
Ensimmäinen työväenyhdistys Suojoen alueella oli nimeltään Lautelan työväenyhdistys, joka perustettiin vuonna 1907. Vuonna 1917 yhdistys päätti ostaa yksityishenkilöltä talon, mutta ei ole tietoa, ehtikö kauppa toteutua. Yhdistys lakkasi toimimasta sisällissodan aikaan. Sen lakattua toimimasta perustettiin lähes samalle alueelle Suojoen työväenyhdistys.

Talo rakennettiin talkootyönä vuosien 1920–1921 aikana. Talkooväkeä oli jopa 80 henkeä. Työväentalon käyttö hiipui 1940–1950-lukujen aikana, kun ”sakki meni kahtia”. Tällä viitataan mahdollisesti sodan jälkeiseen SKDL:n syntyyn ja työväenliikkeen jakautumiseen. Vuonna 1968 pidettiin vielä hirvipeijaiset ja Oraksen osuuskuntajuhlat. Yhden lähteen mukaan talo oli autiona jo vuodesta 1953 lähtien, eli vuoden 1968 juhlat olivat poikkeus.

Vuonna 1977 heräsi ajatus talon korjaamisesta. Sen katto vuoti ja savupiiput olivat rapistuneet, mutta kantavat rakenteet olivat vielä ehjät. Someron Eläkeläiset olisi halunnut kunnostaa talon eläkeläisten vapaa-ajanviettopaikaksi ja koko Someron työväestön käyttöön. Suunnitelma ei kuitenkaan toteutunut. Loppuvaiheessa talo oli SKDL:n Suojoen yhdistyksen omistuksessa. Alkuvuodesta 1989 talo lahjoitettiin KtK:n Etelä-Hämeen aluejärjestölle. KTK purki rakennuksen ja käytti suurimman osan hirsistä. Osa varastoitiin peitteen alle, missä ne olivat muutaman vuoden, kunnes ne varastettiin. 

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen, lautavuorattu ja maalaamaton. Sen pinta-ala oli 106 m². Taloon kuului juhlasali näyttämöineen, keittiö, ravintola sekä yhden huoneen ja keittiön vahtimestarin asunto. Rakentamiseen käytettiin vanhan riihen hirsiä. Talossa oli pärekatto, joka uusittiin vuonna 1948. Lämmitys oli puulla, eikä vesijohtoa, viemäriä tai wc:tä ollut. Tontilla sijaitsi myös urheilukenttä, jolla oli 300 metrin juoksurata.

## Lähteet
Suomen kontrabassoklubi

**Suomen kontrabassoklubi ry** on 23. toukokuuta 1976 perustettu suomalainen soitinjärjestö kontrabasisteille.

Suomen kontrabassoklubin esikuvana oli muutama vuosi sitä aiemmin perustettu Suomen käyrätorviklubi. Oiva Nummelinin oppilaat olivat avainasemassa järjestön perustamisessa, ja Nummelin valittiin perustamiskokouksessa järjestön kunniajäseneksi. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimi vuoteen 1981 saakka Jorma Katrama. 1980-luvulla Suomen kontrabassoklubin toiminta laajeni alueellisesti. Aiemmin kokoukset ja tapahtumat olivat olleet lähes poikkeuksetta Helsingissä järjestettyjä, mutta tuolloin järjestö alkoi pitää kokouksia ja järjestää kontrabassotapahtumia myös muualla maassa. Vuonna 1982 Suomen kontrabassoklubi alkoi julkaista Basisti-lehteä. Vuoteen 1988 asti se ilmestyi neljästi vuodessa ja sen jälkeen kahdesti vuosittain. Vuonna 1996 lehden uudeksi nimeksi tuli Kontra-C; lehden ilmestymistahti on myös palannut alkuperäiseen.

Vuonna 1984 Suomen kontrabassoklubi ylitti sadan jäsenen rajapyykin, ja myöhemmin vakiintunut jäsenmäärä on ollut 150–200. Vuonna 1987 järjestö aloitti "Vuoden basistin" tunnustuksen myöntämisen. Suomen kontrabassoklubi on myös järjestänyt kilpailuja. Vuonna 2012 perustettiin neljän vuoden välein järjestettävä Nuorten kansallinen kontrabassokilpailu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivusto
Per-Ola Ljung

**Per-Ola Ljung** (s. 7. marraskuuta 1967) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Tammikuusta 2023 lähtien hän on toiminut Trelleborgin päävalmentajana.

## Ura

Ljung pelasi urallaan puolustajana. Hän aloitti pelaajauransa IFK Hässleholmissa, josta siirtyi Helsingborgiin kaudeksi 1988. Ljung edusti Helsingborgia 11 vuoden ajan ja oli mukana joukkueen nousussa Ruotsin kolmannelta sarjatasolta aina Allsvenskaniin saakka. Hän pelasi kevätkaudella 1998/99 lainalla Watfordissa ja siirtyi kaudeksi 2000 Landskrona BoISiin. Ljung lopetti pelaajauransa kauden 2002 jälkeen. Hän valmensi joukkuetta kauden 2006 ajan, kunnes palasi pelaajaurallaan edustamaansa Helsingborg IF:n organisaatioon. Ljung toimi Helsingborgissa apuvalmentajana vuosina 2007–2012 ja oli mukana voittamassa Ruotsin mestaruutta kaudella 2011. Kesäkuussa 2012 hän siirtyi Örebron päävalmentajaksi. 

Ljung ei onnistunut pelastamaan Örebroa putoamiselta Allsvenskanista, mutta jatkoi joukkueen valmentajana ja nosti sen takaisin pääsarjaan jo kauden 2013 päätteeksi. Keväällä 2014 hän teki seuran kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen ja otti hoitaakseen päävalmentajan tehtävien rinnalla myös seuran urheilutoimenjohtajan tehtävät. Hän jätti Örebron kuitenkin jo kesällä 2014 ja siirtyi GAISin päävalmentajaksi.

## Lähteet