Lallujärvi

**Lallujärvi** on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Vantaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Lallujärvi on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä, 950&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 48&nbsp;hehtaaria. Se on pieni ja matala järvi Erkylänjärven eteläpuolella. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata jota ympäröi pienet peltomaapalstat. Kahdella suunnalla kohoaa pienet mäet. Pohjoisessa sijaitsee Pajamäki, jonka huippu kohoaa 135 metrin korkeuteen eli 24 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Idässä sijaitsee laajempi Malinmäki, joka on jääkauden loppuvaiheessa muodostunut Salpausselän muodostuma. Sen rinteet kohoavat yli 10 metriä vedenpinnasta ja mäen huippu kauempana 30 metriä ylemmäksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen suurin syvyys on 1,3&nbsp;metriä. Järven rantaviivan pituus on 3,4&nbsp;kilometriä. Rannan kolmella osuudella on suomaata, joista kaksi on avosuota. Sekä etelä- että pohjoispuolella järveä on maatilat ja rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Hyvinkään ja Hikiän väliseltä seututieltä 290.

## Virkistyskäyttö
Lallujärvi soveltui virkistyskäyttöön viimeisimpien vedenlaatutulosten perusteella tyydyttävästi. Veden virkistyskäyttömahdollisuuksia heikentävät voimakas humusleima, järven mataluus sekä luonnontasosta kohonnut rehevyystaso.

Järven itärannassa sijaitsee SF-Caravan&nbsp;Riihimäen Seutu&nbsp;ry:n omistama matkailuautojen leirintäalue, joka on tosin vain yhdistyksen jäsenien käytössä.

## Vedenlaatu
Valuma-alueella sijaitsevat Rutikansuo ja Malinsuo, joilta valuu järveen suovesiä. Lallujärven vedenlaatua on tutkittu esimerkiksi vuonna 2021. Lallujärven vesi on peruslaadultaan ruskeaa ja runsashumuksista. Humusleima on kemiallisen hapenkulutuksen perusteella voimakas. Sähkönjohtavuus on luonnontasolla. Vesi oli näytteenottohetkellä sameaa ja näkösyvyys on 0,6&nbsp;metriä, kun veden lämpötila oli 16,1°C. Veden sameusarvo oli 6,1&nbsp;FNU, vedenväri 150&nbsp;milligrammaa litrassa vettä&nbsp;(mg/l) ja rautapitoisuus 410&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l). Veden happipitoisuus oli 8,9&nbsp;mg/l (kylläisyysaste&nbsp;90&nbsp;%) ja happamuustaso pH&nbsp;8,9 eli lievästi hapanta. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan oli 0,11&nbsp;mmol/l eli tyydyttävä. Ravinnepitoisuuksia mitatessa saatiin kokonaisfosforipitoisuudeksi 16&nbsp;μg/l ja kokonaistyppipitoisuudeksi 620&nbsp;μg/l. Järvi on siten lievästi rehevöitynyt, mutta leväpitoisuuksista päätelleen erittäin rehevöityneen järven tasolla.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21)  Vantaan yläosan alueella&nbsp;(21.02), jonka Vantaan- Herajoen valuma-alueeseen&nbsp;(21.023) järvi kuuluu. Lallujärven laskuoja laskee Erkylänjärveen, josta Vantaanjoki saa alkunsa. Lallujärveen tulevat yläpuoliset suomaiden kuivatusvedet. Valuma-alueella sijaitsevat myös pienet lammet Kalatonlammi ja Rutikka, joiden laskuojat laskevat suoraan järveen. Erkylän kartanon vieressä ja laskuoja lähellä on pieni Erkylän lampi. Lallujärven vedenpinnan korkeus on 111,3&nbsp;metriä&nbsp;mpy. (N2000, ennen se oli 111,0&nbsp;m&nbsp;(N60)).

## Historiaa
Maanmittaushallituksen vuonna 1936 julkaistussa Riihimäen seudun taloudellisessa kartassa on Lallujärvi piirretty nykyisen kaltaisesti. Kartassa olevia peltomaita ei kaikkia enää viljellä. Koska Erkylänjärven ja Lallujärven välinen oja vaikuttaa olevan tässä kartassa olevan kapea salmi eikä lasku-uoma. Pohjoiseen työntyvä lahti on lisäksi piirretty leveämpänä kuin se on nykyään. Vuoden 1960 peruskartassa on piirretty järven rantaviivaa hieman kauempana seuraava maanomistusraja. Tällainen on ollut tapana, jossa järvelle on toimitettu järvenlasku. Rajan sisälle jää silloin vesijättömaata, jonka omistaa yleensä järvenlaskuyhtiö. Jos tämä on totta, on järven vedenpinta alempana kuin se luontaisesti olisi ollut. Tämä on voitu tehdä perkaamalla Erkylänjärven laskukynnystä, jolloin molemmat järvet olisivat laskeneet. Maanomistusraja on piirretty kuitenkin vain Lallujärven ympärille. Järvenlaskuepäily voidaan varmistaa vain esittämällä sille lähdetietoa.

Järven pohjoispäässä on itärannalla ollut peltopalsta, jonka viljely on loppunut vuoden 1974 jälkeen, kun pellolle on päästetty vettä.

## Lähteet