Luettelo männyn tuholaisista

Tämä on **luettelo [[Mänty|männyn]] tuholaisista**.

## Selkärankaiset

### Nisäkkäät
* Hirvi (*Alces alces*) syö varsinkin kevättalvisin nuoria taimia.
* Lapinmyyrä (*Microtus oeconomus*) vioittaa mäntyjä talvisin lumen alla.
* Majavat (*Castor*) jyrsivät yleensä lehtipuita kuten haapaa, mutta pesäpatoa varten ne voivat kaataa havupuitakin hampaillaan. 
* Metsämyyrä (*Clethrionomys glareolus*) syö toisinaan männyn silmuja.
* Peltomyyrä (*Microtus agrestis*) on taimikoissa suuri tuhontekijä etenkin runsaana esiintyessään noin nelivuotiskausittain.
* Vesimyyrä (*Arvicola terrestris*) tuhoaa taimikoiden juuristoja tappaen taimia.

### Linnut
* Metso (*Tetrao urogallus*) voi vioittaa pieniä silmuja, mutta on harvinaistunut.
* Teeri (*Tetrao tetrix*) syö neulasia ja silmuja.
* Tikat (*Picidae*) tekevät kolonsa yleensä lehtipuihin, mutta toisinaan myös vahingoittuneisiin havupuihin.

## Hyönteiset
* Aitomonikirjaaja (*Polygraphus poligraphus*) on useimmiten kuusen tuholainen, mutta kangasmetsisä tavataan männylläkin.
* Havukantojäärä (*Rhagium inquisitor*) iskeytyy yleensä vasta toisten hyönteisten jäljille ja vaikuttaa eniten tukkipinoissa.
* Havununna (*Lymantria monacha*) on lounaasta päin leviävä yleistuholainen, joka syö neulasia.
* Havutikaskuoriainen (*Trypodendron lineatum*) tekee sinistäjäsienten vioittamaan sahatavaraan käytäviä
* Hevosmuurahaiset (*Camponotus*) järsivät puuta tehdäkseen siihen pesänsä, mutta ne eivät syö puuta.
* Jättipuupistiäinen (*Urocerus gigas*) tuhoaa loppukesästä puutavaraa.
* Kiiltokirjanpainaja (*Ips amitinus*) on nykyään yleinen, mutta se iskeytyy vain vahingoittuneisiin puihin, enemmän kuuseen kuin mäntyyn
* Kirjanpainaja (*Ips typographus*) on enemmänkin kuusen tuhoa aiheuttava, mutta se voi tuhota myös mäntyjä. Sen tekemät käytävät haittaavat puun nestekiertoa ja tekevät puun käyttökelvottomaksi sahatavarana.
* Kirjokudospistiäisen (*Acantholyda hieroglyphica*) toukat tuhoavat taimien latvoja.
* Kirvat (*Aphididae*), tunnetaan männynoksakirva (*Pineus pini*) ja männynversokirva (*Cinara pinea*), munivat neulasille ja suurina määrinä voivat aiheuttaa tuhoa taimikoissa.
* Kuusentähtikirjaaja (*Pityogenes chalcographus*) on yleinen, mutta harvoin männyllä.
* Käpypikikärsäkäs (*Pissodes validirostis*) munii käpyihin, ja sen toukat ovat pahimpia männynkäpyjen tuhohyönteisiä.
* Laakakolvan (*Pytho depressus*) toukka syö havupuiden jälttä muiden kuoriaisten jäljiltä.
* Latvapikikärsäkäs (*Pissodes piniphilus*) on merkittävä tuholainen niin taimikoissa kuin varttuneiden mäntyjen latvoissa. Sitä tavataan usein samoissa puissa kuin tervasrosoa.
* Männynniluri (*Hylastes brunneus*) aiheuttaa suhteellisen usein tuhoa nuorille männyille etenkin hiekkamailla.
* Männynversokääriäinen (*Rhyacionia buoliana*) on Suomessa harvinainen, mutta voi aiheuttaa huomattavaa tuhoa taimikoissa ja nuorissa männiköissä.
* Mäntyankeroinen (*Bursaphelenchus xylophilus*) on pieni, mäntykasvustolle erittäin vaarallinen sukkulamato, jota tukkijäärät levittävät. Toistaiseksi sitä ei ole Suomessa tavattu
* Mäntymittari (*Bupalus piniarius*) on perhonen, joka on aiheuttanut suuria neulaskatoepidemioita. 
* Mäntypistiäiset (Diprionidae), erityisesti ruskomäntypistiäinen ja pilkkumäntypistiäinen, joiden toukat syövat suurimman osan neulasista. Näitä vastaan on kehitetty biologista torjuntaa virusten avulla.
* Mänty-yökkönen on perhonen, joka syö keväällä neulasia huomattavan paljon, Suomi on esiintymisalueen äärirajoilla(*Panolis flammea*).
* Nelihammaskirjaaja (*Pityogenes quadridens*) aiheuttaa kaarnan alle tähtimäisiä syömäkuvioita.
* Nelitäpläjäärä (*Pachyta quadrimaculata*) elää vanhan männyn juuristossa.
* Neulassarviainen (*Calomicrus pinicola*) nakertaa tuoreita neulasia ja voi häiritä taimikoita.
* Oksajääriäinen (*Pogonocherus fasciculatus*) on vanhojen oksien tuholainen.
* Okakaarnakuoriainen (*Ips acuminatus*). Emo istuttaa sinistäjäsientä ohuen kuoren alle, ja tätä seuraten toukat tekevät syömäkuvioita puun pintaan.
* Papintappajan (*Callidium violaceum*) toukka tuhoaa hitaasti mutta näkyvästi puutavaraa ja puurakenteitakin.
* Parihammaskirjaaja (*Pityogenes bidentatus*) tekee tähtikuvioita ohuen kuoren alle myös oksiin.
* Peltolude (*Lygus rugulipennis*) aiheuttaa taimitarhoilla taimien tuhoa.
* Pihkakääriäinen (*Retinia resinella*) tuhoaa kasvusolukoita kuen uusien havujen kärkien tuhoa erityisesti nuorissa männyissä.
* Pikakirjoittaja (*Ips sexdentatus*) aihauttaa sinistäjäsienten pääsyä puutavaraan ja vahingoittuneeseen puuhun.
* Pikkujaakko  (*Acanthocinus griseus*) voi löytyä vanhan tai kuolleen männyn latvaosista.
* Pikkukirjanpainaja (*Ips duplicatus*) on harvinainen, mutta aiheuttaa tähtimäistä käytävämuodostusta ohutkuoriseen puuhun.  
* Pilkkumäntypistiäinen (*Diprion pini*) aiheuttaa syksyisin neulaskatoa. Joukkoesiintymisiä tavataan harvoin.
* Punalatikka (*Aradus cinnamomeus*) aiheuttaa harmia erityisesti imiessään puun nesteitä.
* Pystynävertäjä (*Tomicus piniperda*) parveilee keväällä ja on vaarallisimpia mäntyjen tuholaisia. Se voi tuhota kasvusilmuja aiheuttaen harsuuntumista, ja se toisaalta tappaa eläviä, jo muusta syystä heikentyneitä mäntyjä. Laji on yleinen.
* Ranskanräätäli (*Monochamus galloprovincialis*) on tukkijäärä, joka munii heikentyneeseen puuhun ja sahatavaraan ja saa aikaan suuria käytäviä, jotka pilaavat puun. Varsinaisesti vaaralliseksi se tulee siellä, missä se pääsee levittämään mäntyankeroista.
* Ruskojäärä (*Arhopalus rusticus*) elää kaarnan alla vanhoisssa ja kuolleissa puissa.
* Ruskomäntypistiäinen (*Neodiprion sertifer*) on vastaavanlainen ongelma kuin pilkkumäntypistiäinenkin aiheuttaessaan neulaskatoa. Biologinen torjunta perustuu sopivaan monisärmiöviruksen ruiskuttaminen puihin ennen perveilua.
* Sarvijaakko (*Acanthocinus aedilis*) on isokokoinen sarvijäärä, joka kyllä pesii puussa, mutta saattaa jopa tuhota pahempien kilpailijoidensa kuten ytimennävertäjien pesimää.
* Sinipuupistiäinen (*Sirex juvencus*) on suuri, jopa nelisenttinen puupistiäinen, joka tekee puuhun käytäviä pesäkseen.
* Suutari (*Monochamus sutor*) on tukkijäärä, joka pilaa heikentyneitä puita ja puutavaraa. Sen toukat tekevät suuria reikiä pitkin puita.
* Taimipikikärsäkäs (*Pissodes castaneus*) iskee heikentyneisiin männyntaimiin ja tekee munakotelon aivan taimen tyveen. Se itse syö taimen latvaa, nuoret aikuiset tyveä.
* Tukkimiehentäi (*Hylobius abietis*) on suurehko kärsäkäs, joka tuhoaa havupuiden taimia aina viiteen vuoteen asti. Taimitarhoilla käytetään myrkkyjä tämän estämiseksi.
* Tyvipikikärsäkäs (*Pissodes pini*) käyttää hyväkseen heikentyneitä puita, jossa se munii kuoren alle. Toukat kaivaessaan häiritsevät puidennestekiertoa.
* Täplätoukkakäpymittari (*Eupithecia abietaria*) on pikemmin kuusenkäpyä syövä toukkana, mutta saattaa syödä joskus nuorta männynkäpyä.
* Töpöneulassääski (*Thecodiplosis brachyntera*) munii männynneulasten väliin, jotka siten lyhenevät ja paksuuntuvut. Tavataan Saksan ja Puolan seudulla.
* Ukkoniluri (*Dendroctonus micans*) on suurikokoinen kaarnakuoriainen, joka pesii pääasiassa kuusessa, mutta mäntykin kelpaa. Ei tee käytäviä vaan pesäkammion puuhun.
* Vaakanävertäjä (*Tomicus minor*) muistuttaa pystynävertäjää. Toukka syö sinistäjäsientä syvältäkin männystä. Suomen oloissa lähes Lappiin asti tavattu.
* Vaippaniluri (*Hylurgops palliatus*) on havupuilla asustava kaarnakuoriainen, joka pesiään tekee puutavaraan, kantoihin ja hakkuutähteisiin.
* Ytimennävertäjät (*Tomicus* spp.) ovat tunnetusti tällä haavaa pahimpien männyn tuhohyönteisten joukossa: Näitä ovat pystynävertäjä ja vaakanävertäjä.

## Sienet
* Kuplamörsky (*Rhizina undulata*) tappaa metsäpalojen jälkeisiä taimikoita
* Mesisienet (*Armillaria* spp.) tuhoavat laajasti havupuustojen juuristoa.
* Mäntykoro eli männynsyöpä (*Lachnellula pini*) on pohjoinen laji, joka iskeytyy puiden matalalla sijaitseviin haavaumiin.
* Männynharmaakariste (*Lophodermella sulcigena*) esiintyy neulastkatona nuorissa metsissä ja taimiikoissa aiheuttamatta pysyväää haittaa.
* Männynjuurikääpä (*Heterobasidion annosum*) on vakava männiköiden tuholainen.
* Männynlumihome (*Phacidium infestans*) iskee neulasiin talvella lumen alla; suurimmat tuhot runsaslumisessa maastossa sekä taimitarhoilla. Kemiallinen torjunta on ollut käytössä.
* Männynneulaskariste (*Lophodermium seditiosum*) on sieni, joka tarttuu maahan varisseideiden neulasten kautta taimitarhoilla.
* Männynneulasruoste (*Coleosporium tussilaginis*)on ryhmä ruostesieniä, jotka iskevät erityisesti peltoviljelyssä taimikoiden neulasiin, koska pelloilla on riittävästi väli-isäntiä, joita sienet tarvitsevat.
* Männynversosyöpä (*Ascocalyx abietina*) voi iskeä kaikenikäisiin männikköihin. Se muodostaa sekä suvuttomasti kuromaitiöitä ja suvullisesti koteloitiöitä. Kemiallista torjuntaa on harjoitettu taimitarhoilla.

## Katso myös
* Luettelo kuusen tuholaisista

## Lähteet