open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lonkari

**Lonkari**  on Pohjois-Savossa Rautalammilla kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta kaakkoispäässä Tuomalanlahdella. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä. Lonkarin rannat ovat soisia ja pohjoisrannan suot ovat säilyneet osittain ojittamattomina. Itäpuolella sijaitseva suoalue on tiheästi ojitettu, tämän alueen pohjoisosassa Tyyrinvirran suulla Tupakkaniemessä on lintutorni.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,2 metriä mpy. Lonkarin suurin tulouoma on Tyyrinvirta, joka laskee koillisesta Koskelovedestä. Järven luoteispäähän laskee Lonkarinjoki, yläjuoksullaan Rastunjoki, joka alkaa Tervalammesta ja kulkee suuren, ojitetun Rastunsuon läpi. Lonkarin oma lasku-uoma on sen eteläpäästä alkava Kattilavirta, joka laskee Hankaveden Äijäveteen. Pudotusta virralla on vain 0,1 metriä.

## Lähteet
Kukkuranlampi

**Kukkuranlampi** tai **Kukkarolampi** on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Vihannon lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 140 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Koskeloveden alueeseen (14.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103 metriä mpy.

## Lähteet
Silmutjärvi

**Silmutjärvi** tai **Silmutlampi** on Keski-Suomessa Konnevedellä  Silmutjoen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 190 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 10&nbsp;100&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 1,4&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Silmutjoen valuma-alueeseen (14.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä mpy.

## Lähteet
Saittalampi (Konnevesi)

**Saittalampi**  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Varuskunnan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 490 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 92&nbsp;300&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 3,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Silmutjoen valuma-alueeseen (14.714) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.

## Lähteet
Korpijärvi (Rautalampi)

**Korpijärvi**  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Liimattalan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 690 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 62 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,11&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00211&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,4&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 13,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Korpipuron valuma-alueeseen (14.717) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.

## Lähteet
Hetteinen

**Hetteinen**  on Pohjois-Savossa Rautalammilla Liimattalassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 670 metriä pitkä, 610 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Hetteinen on nimensä mukaisesti soinen järvi eikä sen rannoilla ole muita rakennuksia kuin yksi loma-asunto. Järven länsi- ja lounaispuolella sijaitsee Liimattalanharju, joka erottaa Hetteisen Valkeisesta ja Korpijärvestä. Seututie 543 kulkee harjua pitkin.

## Luontoarvoja
Hetteinen ja Liimattalanharju muodostavat 42 hehtaarin laajuisen Natura 2000&nbsp;-suojelualueen. Hetteisen rantasuot ovat paikoin rämettä ja paikoin luhtaa. Alueen rämeiden valtakasvi on tupasvilla, luhtien taas jouhisara ja kurjenjalka. Luhdissa esiintyy myös hoikkavillaa ja nevaimarretta, jotka ovat uhanalaisia alueella.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Korpipuron valuma-alueeseen (14.717) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy. Järven laskuoja alkaa sen koillisosasta ja yhtyy ojitetulta Kaipaissuolta alkavaan Kaipaispuroon, joka laskee laajemman Hankaveden Rautalampeen. Pudotusta järvien välillä on noin 1,5 metriä.

## Lähteet
Joutenlampi (Rautalampi)

**Joutenlampi**  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 710 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,7 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Korpipuron valuma-alueeseen (14.717) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy.

## Lähteet
Särkijärvi (Rautalampi, Myhinpää)

**Särkijärvi**  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Myhinpään lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 770 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,3 metriä mpy.

## Lähteet
Välilampi (Rautalampi)

**Välilampi**  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Myhinpään lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 630 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy.

## Lähteet
Pieni-Ahveninen (Pieksämäki)

**Pieni-Ahveninen**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä ja Suonenjoella Mataramäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 100 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 5&nbsp;saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,17&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00117&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,6&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy.

## Lähteet
Koukkulampi (Pieksämäki)

**Koukkulampi**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Lahnasen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 880 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.

## Lähteet
The Ukrainian Review

**The Ukrainian Review** oli englanninkielinen neljännesvuosittain ilmestynyt politiikan, historian ja kulttuurin aikakauslehti.

Lehteä julkaisi vuodesta 1954 Lontoossa Association of Ukrainians in Great Britain. 1960-luvun puolivälistä lähtien sitä julkaisivat yhdessä Canadian League for Ukraine's Liberation ja Organization for the Defense of Four Freedoms for Ukraine. Lehti tuki Ukrainalaisten nationalistien järjestöä (OUN, Bandera-ryhmä) ja ABN (Maailman antikommunistinen liitto) -järjestöä. Sen aihepiiriä oli Neuvostoliiton poliittinen kehitys, ja se keskittyi erityisesti kansallisuuskysymykseen ja ei-venäläisten vähemmistöjen ahdinkoon, kiinnitti erityisesti huomiota toisinajattelijoihin ja Ukrainan demokraattiseen liikkeeseen ja julkaisi kirja-arvosteluja Neuvostoliitossa ja muualla ilmestyneistä kirjoista. Ensimmäiset päätoimittajat olivat Volodymyr Deržavyn ja Vasyl Oreletskyi. Vuodesta 1965 päätoimittajana ja toimituskunnan johdossa oli Slava Stetsko. Toimittajakunnan jäseniä olivat muun muassa Rostyslav Jendyk, Lev Šankovskyi, Oleh Romanyshyn ja Myh’ailo Sosnovskyi. Lehti lakkautettiin 1999.

## Lähteet
Välinen (Konnevesi)

**Välinen**  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Lummukankylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 400 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.

## Lähteet
Levänen (Konnevesi)

**Levänen** on Keski-Suomessa Konnevedellä Lummukankylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 720 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy.

## Lähteet
Lummukka (järvi)

**Lummukka** tai myös **Lummukanjärvi** on Keski-Suomessa Konnevedellä Lummukankylällä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 142 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Järvi on jäänyt muutaman kalliovuoren taakse omaksi järveksi. Kelpeänvuori, joka kohoaa 205 metrin korkeuteen, sijaitsee järven itäpuolella, ja sen vieressä on 165 metrin korkeuteen kohoava Kallenvuori. Kummallakin vuorella on laaja kalliolaki. Muissa ilmansuunnissa on alavampaa. Järvellä on kartan mukaan 12&nbsp;saarta. Suurin on Sepänsaari, ja sitten ovat Ahosaari ja Kaksoset keskenään lähes saman kokoiset. Tornionlahden suulla sijaitsee pieni Kalliosaari. Sen rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Rantapeltoja viljelee kolme maatilaa, mutta pysyvästi asuttuja tiloja on kuusi ja rannoilla noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee tie Konneveden suunnalta sekä etelästä Säkinmäen ja Sapelin suunnilta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,0 metriä mpy.

## Historiaa
Vuosien 1944–1946 Rautalammin taloudellisessa kartassa sijaitsee järven rannoilla kolme Rautalammin Hanhitaipaleen kylään kuuluvaa maatilaa: Mustalahti, Koskela ja Lummukka, ja näiden lisäksi on kaksi pientilaa. Järven karttanimi on Lummukkajärvi. Tiet tulevat järvelle etelästä Säkinmäen suunnalta. Vuoden 1971 peruskartassa on erityisesti Koskelan ympärillä raivattu uutta peltomaata ja muutamia pientiloja on perustettu lisää. Nämä on karttaan nimetty Lummukankyläksi. Peltomaata raivataan lisää 1988 karttaan mennessä ja rannoille on ilmaantunut muutama vapaa-ajan asunto. Järvellä on vuoden 1973 kartassa kaksi lasku-uomaa. Itäpuolinen on rakennettu uittoa varten uittoruuheksi. Uittoruuhen merkintää ei ole enää vuoden 1998 kartan jälkeen. Tähän vesireittiin on vuoden 1988 karttaan lisätty Lummukkamyllyn nimi.

## Lähteet
Ilonen (järvi)

**Ilonen**  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Pirttimäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 390 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.

## Lähteet
Ilen piiri

**Ilen piiri** () on Mosambikin keskiosissa sijaitseva, Zambezian maakuntaan kuuluva piiri. Piirin hallintokeskus on Ilen kylä, joka sijaitsee linnuntietä 206 kilometriä maakuntakeskus Quelimanesta pohjoiseen.

## Piiri ja sen naapurit, aluehallinto
Ilen piirin naapureina ovat luoteessa Guruén piiri, koillisessa Alto Molócuen piiri, etelässä Mulevalan ja Mocuban piirit sekä lännessä Lugelan ja Namarroin piirit.

Piirin pinta-ala on 2&nbsp;933,6 km² (2021). Vuosikymmen aiemmin piiri ole selvästi laajempi: 5&nbsp;643 km² (2005) tai toisen lähteen mukaan 5&nbsp;589 neliökilometriä. Pinta-alan pudotus selittyy Mosambikin parlamentin joulukuun 2013 päätöksellä perustaa uusi Mulevalan piiri. Muutosta ennen Mulevala oli yksi laajemman Ilen piirin hallinnollisista alueista. 

Paikallistasolla piiri jakautuu kahteen hallinto-alueeseen (): P.A Ile (sede) ja P.A. Socone. Aiemmin paikallishallinnossa oli kolmaskin hallintoalue P. A Mulevala (2005). Hallintoalueet jaetaan edelleen paikkakuntiin (localidades).

## Väestö
Mosambikin tilastoviranomaisen väkilukuarvio on 224&nbsp;787 asukasta (2022). Edellisten vuosikymmenen aikana väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 224&nbsp;167 (VL 1997);289&nbsp;891 tai 292&nbsp;504 (VL 2007) ja 188&nbsp;787 (2017), kun Ilen piirin P. A. Mulevalasta muodostettiin piiri Ilen piirin kaakkoispuolelle (12/2013).

Väestöstä lukutaidottomia on 51,1 prosenttia (2021; vuonna 1997: 82&nbsp;%); miehillä lukutaito oli selvästi yleisempää kuin naisilla. Väestön valtakieli on paikalliskieliin lukeutuva lomwe (elomwe) eli länsimakuan kieli (1997). Mosambikin virallista kieltä portugalia puhui vain 25,9 prosenttia piirin asukkaista; miehet yli kaksi kertaa naisia useammin (1997).

Väestönkasvun seurauksena yli puolet maakunnan väestöstä on lapsia ja nuoria (0–17-vuotiaita); Mosambikin tilastoviraston (INE) väestöennusteen (2022) mukaan alle 20-vuotiaita oli 60,2 prosenttia Ilen piirin asukkaista (135&nbsp;263/224&nbsp;787). Unescon Zambeziaan keskittyvän raportin ja maakunnan terveystilaston mukaan mukaan esimerkiksi lasten moniulotteinen köyhyys on Zambezian maakunnassa erittäin yleistä (59,1 % lapsista). Esimerkiksi alle 5-vuotiaitten krooninen aliravitsemus (44,6&nbsp;%) ja anemia sekä lapsikuolleisuus (6,84&nbsp;%) ovat hyvin korkealla tasolla (2015–2018). Yleisesti koko Mosambik lukeutuu matalan tulotason maiden keskiarvoa alhaisemmalle tulotasolle, joka osaltaan kuvastaa äärimmäisen köyhyyden yleisyyttä koko maassa.

## Ilmasto-olot ja maatalous
Vuoden keskilämpötila on 24–26 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä 800–1&nbsp;400 millimetriä. Sateisin kausi ajoittuu yleensä marras–maaliskuulle, joskus uloittuen toukokuulle saakka. Sateisempi vuodenaika sallii yleensä yhden enemmän vettä vaativien kasvien satokauden. Maasto on 200–1000 metriä merenpinnan yläpuolella.

Päätoimiala Ilen piirissä on maatalous. Piirin päätuotteita ovat maissi, maapähkinä, bataatti, tuore ja kuivattu maniokki, seesami, kirjodurra (mapira), taaro (madumbe), voipapu, kyyhkynherne ja erilaiset hedelmät.

## Lähteet
Oravalampi

**Oravalampi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Oravalampi, lampi Mikkelissä
* Oravalampi, lampi Pieksämäellä

## Katso myös
* Oravalanlampi
Arkhilokhoksen luola

**Arkhilokhoksen luola** () on luola Pároksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsirannikolla lähellä Ágios Fokáksen rantaa, noin viisi kilometriä luoteeseen Paroikián kaupungista. Luola on yhdistetty 600-luvulla eaa. eläneeseen runoilija Arkhilokhokseen, jonka sanotaan vetäytyneen sinne etsimään runollista innoitusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dídyman luolat

**Dídyman luolat** eli **Dídyman doliinit** () ovat kaksi doliinia eli karstivajoamaa Argoliissa Kreikassa. Ne sijaitsevat Ermionídan kunnassa lähellä Dídyman kylää.

Vajoamat ovat syntyneet maaperän romahdettua alla karstimaassa virranneen veden toiminnan seurauksena. Ne tunnetaan nimillä Megáli Spiliá (Μεγάλη Σπηλιά, ”Suuri luola”) ja Mikrí Spiliá (Μικρή Σπηλιά, ”Pieni luola”). Suurempi Megáli Spiliá sijaitsee vuoren juurella ja pienempi Mikrí Spiliá tasangolla suuremmasta kaakkoon.

Mikrí Spiliássa on kaksi pientä bysanttilaisaikaista kirkkoa, joista toinen on omistettu Kristuksen kirkastumiselle (*Metamórfosi tou Sotíros*) ja toinen Pyhälle Georgiokselle (*Ágios Geórgios*). Luola on toiminut paikallisten piilopaikkana osmanivallan aikana sekä toisen maailmansodan natsimiehityksen aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Euripideen luola

**Euripideen luola** () on luola ja arkeologinen kohde Salamiin saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren eteläosassa lähellä Peristérian ja Kolónesin kyliä.

## Historia

Euripideen luolana tunnettu luola on löydösten perusteella ollut käytössä neoliittiselta kaudelta ja erityisesti noin ajalta 5300–4300 eaa. lähtien. Myöhäisellä mykeneläisellä kaudella 1300–1100-luvuilla eaa. luola oli hautapaikkana. Klassisen antiikin aikana 400-luvun eaa. lopulla luola toimi tragediakirjailija Euripideen vetäytymispaikkana. On arveltu, että hän olisi laatinut siellä tragediansa *[[Hippolytos (Euripides)|Hippolytos]]*. Myöhemmin luolan yhteydessä oli Dionysoksen pyhäkkö, johon liittyi myös Euripideelle omistettu kultti. Pyhäkkö oli käytössä erityisesti hellenistisellä kaudella 200–100-luvuilla eaa. Sen tuhouduttua maanjäristyksessä Dionysoksen ja Euripideen kultin harjoittaminen siirtyi sisälle luolaan.

Luola säilyi tässä käytössä roomalaisella kaudella, ja siitä tuli nähtävyys ja pyhiinvaelluskohde. Varhaisimmat tiedot luolasta ovat peräisin hellenistisen ja roomalaisen kauden kirjailijoilta, kuten Filokhorokselta, Satyrokselta, Euripideen elämäkerran anonyymiltä kirjoittajalta sekä Aulus Gelliukselta, joka kertoo itse käyneensä paikalla Ateenassa ollessaan. Herulit ja gootit tuhosivat pyhäkön vuonna 267. Frankkivallan aikana 1300-luvulla luolaa käytettiin piilopaikkana ja omaisuuden kätköpaikkana. Luolan arkeologiset kaivaukset suoritti Ioánninan yliopisto vuosina 1994–1997 Giánnis Lóloksen johdolla. Sen ympäristöä tutkittiin jatkotutkimuksissa vuosina 1998–2000.

## Luola ja löydökset

Euripideen luola sijaitsee 115 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Se ei näy rannikolle, mutta sen suuaukolta on hyvä näkymä merelle. Luola on vaakasuuntainen ja siinä on matala sisäänkäynti. Sen sisällä on kymmenen kammiota sekä kapeita käytäviä ja syvennyksiä. Kammioiden ja käytävien yhteispituus on noin 47 metriä. Sisällä luolassa on stalagmiitteja, jotka muodostavat kuin verhoja kammioiden välille. Aulus Gellius kuvasi paikkaa ”epämiellyttäväksi ja pelottavaksi”.

Luolan lähellä olleeseen Dionysoksen pyhäkköön kuului suorakulmainen naiskos eli pieni temppeli sekä pöytä ja vesisäiliö. Se oli rakennettu vesilähteen yhteyteen.

Luolasta tehtyjä löytöjä on Salamiin arkeologisessa museossa. Niihin lukeutuu muun muassa kulttiesineitä, keramiikkaa, piikivestä ja Míloksen obsidiaanista tehtyjä työkaluja, rahoja, koruja, lyhyt mykeneläisaikainen pronssimiekka sekä skyfos, johon on kaiverrettu Euripideen nimi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Omalääkäri

**Omalääkäri** tarkoittaa lääkäriä, jolle tietyn potilaan hoito kuuluu pitkäaikaisesti. Omalääkärimallissa kullekin potilaalle osoitetaan tietty lääkäri pitkäaikaisesti.

Omalääkärimalli on Norjassa, Tanskassa, Virossa ja useissa Keski-Euroopan maissa. Suomessakin siitä on paljon kokemuksia.

Henkilääkäri tarkoittaa merkittävässä asemassa olevan henkilön omaa lääkäriä.

## Tutkimusnäyttö
Helsingin Sanomien mukaan hoitosuhteen jatkuvuus on omalääkärimallin ydin, ja on vahva näyttö siitä, että jatkuvuus parantaa hoitotuloksia, alentaa kustannuksia, vähentää kuolleisuutta ja erikoissairaanhoidon tarvetta sekä lisää potilaiden ja työntekijöiden tyytyväisyyttä.

Pitkät lääkärisuhteet vähentävät terveydenhuollon kokonaiskustannuksia. Tästä on professori Juha Auvisen mukaan erittäin vahva näyttö. Laadukkaan 4,5 miljoonan norjalaisen tutkimuksen mukaan: mitkä pidempi lääkärisuhde, sitä harvemmin potilaat joutuivat päivystykseen, sairaalaan tai kuolemaan. Norjassa hoidon jatkuvuus on hyvä, Suomessa yleensä hoitosuhteet kestävät alle vuoden.

## Suomi
Vuosina 1985-1993 Kelan kokeilussa neljässä Suomen kaupungissa yksityiset lääkärit toimivat omalääkäreinä. Hoitoon pääsi paremmin ja hoidon jatkuvuus koheni, lähetteitä tuli vähemmän ja kustannukset eivät nousseet. Lääkärit kuitenkin vastustivat mallia, ja poliittista tahtoa mallin laajentamiseen ei löytynyt.

1990-luvulla yli 70 prosenttia Suomen terveyskeskuksista otti käyttöön väestövastuujärjestelmän, jossa potilaille osoitettiin vastuulääkäri. Lamasäästöjen myötä lääkärin vastuupotilasmäärä kuitenkin kasvoi liian suureksi ja etenkin vuoden 2014 jälkeen omalääkärijärjestelmät ovat vähentyneet.

### Hallitusohjelmaan 2023
Vuonna 2023 omalääkäri-hoitaja-malli kirjattiin Orpon hallituksen hallitusohjelmaan. Näytöt sen hyödyistä ovat sosiaali- ja terveysministeriön lääkintäneuvos Tapani Hämäläisen mukaan kiistattomat. Esimerkkinä toimii Tanskan omalääkärimalli. Malli olisi vähemmän lääkärikeskeinen kuin 1990-luvun malli.

Lääkäriliitto esitti, että työterveyslääkärit otettaisiin mukaan omalääkärimalliin, koska julkisella sektorilla lääkäreitä ei ole tarpeeksi. Oulussa on laskettu, että lisälääkärien palkkaaminen maksaisi itsensä kahdeksassa vuodessa takaisin.

## Lähteet
Hardeep Singh Nijjar

**Hardeep Singh Nijjar** (1977 Bhar Singh Pura, Punjab – 18. kesäkuuta 2023) oli Kanadassa asunut sikhiseparatisti. 

Nijjar tuki Khalistan-liikettä, joka ajaa sikheille omaa itsenäistä kotimaata nimeltä Khalistan. Intia lisäsi hänet terroristien listalle heinäkuussa 2020.

Nijjar saapui Kanadaan vuonna 1997 väärennetyllä passilla ja valenimellä Ravi Sharma. Hän haki turvapaikkaa, mutta hakemus hylättiin seuraavana vuonna hänen kerrottuaan taustastaan poikkeavia kertomuksia ja esiteltyään huonolla englannilla kirjoitettua intialaista lääkärinlausuntoa kidutushaavoistaan. Kanadan kansalaisuuden Nijjar sai 25. toukokuuta 2007. Hän työskenteli putkimiehenä uudessa kotimaassaan. Hän oli naimisissa, suhteesta syntyi kaksi poikaa. Arkitöidensä ohella Nijjar oli aktivisti, joka teki yhteistyötä yhdysvaltalaisen Sikhs for Justice -järjestön kanssa. Hän toimi Surreyssa Guru Nanak Sikh Gurdwara -temppelin puheenjohtajana vuodesta 2018.

Nijjar ammuttiin autoonsa temppelinsä parkkipaikalla 18. kesäkuuta 2023. Ampumisesta epäillään kahta tuntemattomaksi jäänyttä miestä, jotka olivat peittäneet kasvonsa ja pakenivat autolla. Myöhemmin kanadalaiset viranomaiset kertoivat kolmannesta epäillystä. Murhasta ei ole pidätetty ketään.

Kanadan pääministeri Justin Trudeau syytti syyskuussa 2023 Intian hallituksen agentteja murhasta. Tapaus johti maiden keskinäisten suhteiden viilenemiseen ja diplomaattiseen kriisiin. Intia kiisti osallisuutensa tapahtumiin, ja molemmat maat karkottivat toistensa diplomaatteja murhan seurauksena. 

## Lähteet
Oulun pappila

**Oulun pappila** (ruots. *Uleåborgs prästgård*) on Oulussa, Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Carl Ludvig Engelin suunnittelema entinen kirkkoherran virka-asunto, joka on valmistunut 1827. Nykyisin pappilassa sijaitsee Oulun seurakuntien toimitiloja. Rakennuksen omistaa Oulun seurakuntayhtymä.

## Historia ja arkkitehtuuri
Oulun kaupunki paloi vuonna 1822 ja tuli tuhosi myös Oulun silloisen pappilan, jota asutti kirkkoherra Henrik Wegelius. Uuden pappilan luonnokset laati oululainen rakennusmestari Henrik Matlin, joiden pohjalta Carl Ludvig Engel laati empire-tyylisen pappilan viralliset piirustukset.

Vuoden 1825 joulukuussa Oulun pappilan rakentamisesta pidettiin urakkahuutokauppa, jonka voitti haminalainen kauppias Ivan Avramoff. Avramof ajautui kuitenkin konkurssiin kesken rakennustöiden, jonka vuoksi seurakunta joutui pikaisesti rakentamaan omakustanteisesti pappilan loppuun. Viivystyksestä huolimatta pappila valmistui lokakuuhun 1827 mennessä. Alun perin Oulun kaupunkiseurakunnan pappila käsitti päärakennuksen nykyisen Isokadun varrella, jonka jatkona oli erillinen keittiörakennus. Päärakennus käsitti salin, viisi kamaria ja eteisen. Lisäksi kaupunkiseurakunnalle kuului ylläpidettäväksi aittoja, navetta, talli ja käymälä. Maaseurakunnan asuinrakennus puolestaan sijaitsi nykyisen Asemakadun varressa. Asuinrakennuksen lisäksi maaseurakunnalle kuului hoidettavaksi leivintupa, lato, lampola, sauna ja varastorakennus. 

1840-1850-lukujen vaihteessa pappilaa remontoitiin. Asuinrakennukset saivat lautavuorauksen, jotka maalattiin öljymaalilla punaisiksi. Ovet ja ikkunoiden pielet maalattiin puolestaan vihreiksi. Pappilarakennus on muuttunut useita kertoja 1800-lukujen remonteissa. Vuonna 1886 valmistui kuisti pihan puolelle ja sisäänkäynti Asemakadun puolelle. Rakennusta laajennettiin pihan puolelle 1898 ja laajennusosan tiiliseen kellariin sijoitettiin pesu- ja leipomohuone sekä renkitupa. Pappilan kivijalkaan tehtiin myös kellari ja ruokakomero. Samalla kaupunki- ja maaseurakunnan asuinrakennukset yhdistettiin ja niiden ulkoasua yhdenmukaistettiin. Pappilan alkuperäisestä arkkitehtuurista ja kiinteästä sisustuksesta ovat säilyneet muun muassa kasettikatto ja kaakeliuuneja.

Viimeinen pappilassa asunut pappi oli tuomiorovasti Jorma Sipilä, joka asui pappilaa vuoteen 1971 asti.

## Kuvat

Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20170604.jpg|alt=
Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20160123 01.JPG|alt=
Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20201212.jpg|alt=
Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20180325.jpg|alt=


## Lähteet
Nestorin luola

**Nestorin luola** () on luola ja arkeologinen kohde Pýlos-Néstorasin kunnassa Messeniassa Kreikassa. Se on saanut nimensä kreikkalaisen mytologian Nestorista, joka oli Pyloksen kuningas.

Luola sijaitsee Palaiókastron (myös Paliókastro, Palaionavaríno) kukkulassa, joka oli antiikin ajan Pyloksen kaupungin akropolis eli linnavuori. Kukkula kohoaa kannaksella, joka erottaa Giálovan laguunin Joonianmerestä, ja joka antiikin aikana tunnettiin Koryfasionin niemenä. Kukkulan ja luolan pohjoispuolella sijaitsee Voïdokoilián ranta. Luolan koko on noin 20 × 16 metriä ja korkeus suurimmillaan noin 30 metriä. Sen suuaukko on muodoltaan kolmiomainen. Luolan sisällä on stalaktiitteja.

Mytologiassa luola on paikka, johon vastasyntynyt Hermes piilotti viisikymmentä härkää, jotka oli varastanut Apollonilta. Pausanias, joka kävi Pyloksessa noin vuonna 160 jaa., kertoo, että luolassa oli pidetty esihistoriallisen Pyloksen kuninkaallisia härkiä eli Neleuksen, Nestorin isän, karjaa.

Arkeologisten tutkimusten perusteella luola on ollut käytössä myöhäisellä neoliittisella kaudella 3000-luvulla eaa. sekä ajoittain varhaisella ja keskisellä helladisella kaudella sekä mykeneläisellä kaudella, ja myöhemminkin antiikin ajan klassiselle kaudelle saakka. Luolasta on löydetty neoliittista keramiikkaa. Heinrich Schliemann tutki luolaa vuonna 1874 ja teki sieltä pronssikautisia esinelöytöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Theópetran luola

**Theópetran luola** () on luola ja arkeologinen kohde Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsee sille nimensä antaneessa Theópetran kylässä Metéoran kunnassa noin neljä kilometriä Kalampákan kaupungista. Se on ollut asuttuna paleoliittisella kaudella jo noin  vuotta sitten. Sitä pidetään vanhimpana paikkana, jossa on näkyvissä ihmisen rakennustyön jälkiä.

## Historia

Theópetran luola on kalkkikiviluola, joka sijaitsee liitukaudella noin 137–65 miljoonaa vuotta sitten muodostuneessa kalliossa. Itse luola on huomattavasti myöhäisempi. Luola on ollut ihmisen käytössä keskiseltä paleoliittiselta kaudelta noin  vuotta sitten aina neoliittiselle kaudelle noin 4000 eaa. saakka. Tällaisena se on Kreikassa harvinainen kohde, joka ilmentää siirtymää paleoliittiselta neoliittiselle kaudelle. Luola on ollut käytössä tämänkin jälkeen pronssikaudella ja historiallisella ajalla, ja vielä 1900-luvullakin sitä ovat käyttäneet paimenet.

Luolan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1987–2007 Aikateríni Kyparíssi-Apostolíkan johdolla.

## Luola ja löydökset

Theópetran luola sijaitsee noin 100 metriä korkean Theópetran kallion juurella. Sen edestä virtaa Lithaíos-joki. Luola on muodoltaan suunnilleen nelikulmiomainen ja sen pinta-ala on noin 500 neliömetriä, ja sen sisäänkäynnin koko on noin 17 × 3 metriä. Luolaan on rakennettu kulkua varten portaat ja kulkusiltoja.

Luolan suuaukolla on ollut muuri, joka on sulkenut sen osittain. Muurin ajoitetaan olevan noin  vuotta vanha. Tutkijat arvelevat, että sen rakensivat luolan asukkaat suojautuakseen kylmältä. Ajoitus tekee muurista vanhimman ihmisen tekemän rakennelman Kreikassa ja mahdollisesti koko maailmassa.

Luolan löydöksiin lukeutuu myös hautauksia paleoliittiselta ja mesoliittiselta kaudelta, kivityökaluja, neoliittisia vaaseja sekä saman aikakauden koruja, jotka on tehty luusta, kivestä ja kullasta. Kuuluisin löytö ovat ihmisen jalanjäljet keskiseltä paleoliittiselta kaudelta noin  vuotta sitten. Ne ovat harvinaiset koko Euroopassa. Jälkien tulkitaan olevan useiden luolassa asuneiden noin 2–4-vuotiaiden neandertalilaislasten tekemiä.

Luolasta on löydetty myös mesoliittisella kaudella noin 7000 sitten eläneen 18-vuotiaan naisen jäänteet. Hänen kasvonsa on ennallistettu, ja tälle ennallistukselle on annettu nimi Avgí.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veera Ikonen

**Veera Ikonen** (s. 1975 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja käsikirjoittaja, joka julkaisi esikoisromaaninsa, *Pimeässä syttyy majakka*, keväällä 2022. Kirja kertoo pariskunnasta, joka menetti vastasyntyneen lapsensa yhdeksän päivän ikäisenä.

## Bibliografia
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mikael Viima

**Mikael Viima**, oikealta nimeltään **Manne Laukkanen**, (s. 1972) on suomalainen kirjailija, joka julkaisi esikoisromaaninsa, *Verijälki*, keväällä 2022. Kirja on osa pidempää rikoskirjasarjaa, jonka toinen osa, *Rekyyli* julkaistiin vuonna 2023.

Viima on taustaltaan rikospsykologian tohtori, muusikko ja IT-freelancer. 

Mikael Viima on pseudonyymi, jolla kirjailija erottaa kirjoittamansa fiktion rikospsykologian tutkimustyöstään ja tietokirjoihinsa oikealla nimellään kirjoittamasta asiaproosasta.

## Bibliografia
### Nimellä Mikael Viima
* 
* 

### Nimellä Manne Laukkanen
* 

## Lähteet
Hillsong Worship

**Hillsong Worship** (aik. **Hillsong Live**) on maailmanlaajuisesti tunnettu ylistysmusiikkia tuottava yhtye, joka toimii australialaisen Hillsong Churchin yhteydessä. Yhtye on perustettu 1980-luvun alussa. Ensimmäisen kaupallisen levynsä yhtye julkaisi vuonna 1992. Yhtyeen nimi vaihtui nykyiseen muotoon vuonna 2014. Yhtyeen kautta on tullut tunnetuksi useita merkittäviä kristillisen nykymusiikin artisteja, kuten Darlene Zschech, Marty Sampson, Brooke Fraser, Reuben Morgan ja Joel Houston. 

Tammikuussa 2018 Hillsong Worship sai Grammy-palkinnon parhaasta kristillisen nykymusiikiin esityksestä kappaleella "What a Beautiful Name".

## Diskografia
Yhtye on tuottanut vuodesta lähtien 46 albumia ja yli 300 kappaletta. Yhtye julkaisee albumeita vuosittain.

* *Spirit and Truth* (1988)
* *Show Your Glory* (1990)
* *The Power of Your Love* (1992)
* *Stone's Been Rolled Away* (1993)
* *People Just Like Us* (1994)
* *Friends in High Places* (1995)
* *God Is in the House* (1996)
* *All Things Are Possible* (1997)
* *Touching Heaven Changing Earth* (1998)
* *By Your Side* (1999)
* *For This Cause* (2000)
* *You Are My World* (2001)
* *Blessed* (2002)
* *Hope* (2003)
* *For All You've Done* (2004)
* *God He Reigns* (2005)
* *Mighty to Save* (2006)

* *Saviour King* (2007)
* *This Is Our God* (2008)
* *Faith + Hope + Love* (2009)
* *A Beautiful Exchange* (2010)
* *God Is Able* (2011)
* *Cornerstone* (2012)
* *Glorious Ruins* (2013)
* *No Other Name* (2014)
* *Open Heaven / River Wild* (2015)
* *Let There Be Light* (2016)
* *The Peace Project* (2017)
* *There Is More* (2018)
* *Awake* (2019)
* *Take Heart (Again)* (2020)
* *These Same Skies* (2021)
* *Team Night* (2022)

## Katso myös
* Ylistysmusiikki
* Hillsong Church
* Hillsong United
* Hillsong Young & Free

## Lähteet
Petra Forstén

**Petra Forstén** (s. 1976) on suomalainen kirjailija. Hän julkaisi esikoisromaaninsa *Kadonneet tytöt* keväällä 2022. Kirja kertoo nuoren tyttöjoukon vaiheista.

## Teokset
* 
;Novellit
* Lukitut huoneet, teoksessa: *Murhattu mieli : Kouvolan dekkaripäivien novellikilpailun parhaat 2010*, toim. Ritva Sorvali. Kouvolan kaupunki 2010 
* Novelli teoksessa *Kevät ilman kosketusta*, Aula & Co. 2021  (novellien kirjoittajia ei tietoisesti yksilöidä)

## Lähteet
Bob Moore

**Bob Loyce Moore** (30. marraskuuta 1932 – 22. syyskuuta 2021) oli yhdysvaltalainen basisti, joka soitti sessiomuusikkona etenkin countrylevyillä. Moore soitti noin 17 000:lla levytyssessiolla, ja kuului sessiomuusikkojen ryhmä The Nashville A-Teamiin. Hänen instrumenttinsa oli kontrabasso. Hän soitti muun muassa Patsy Clinen, Bob Dylanin, Elvis Presleyn ja Andy Williamsin levyillä sekä myös suomalaisen Jussi Raittisen albumilla Nashville.
Ray Edenton

**Ray Quarles Edenton** (3. marraskuuta 1926 – 21. syyskuuta 2022) oli yhdysvaltalainen kitaristi, joka soitti sessiomuusikkona countrylevyillä. Edenton soitti noin 12 000:lla levytyssessiolla, ja kuului sessiomuusikkojen ryhmä The Nashville A-Teamiin. Hänen pääasiallinen instrumenttinsa oli akustinen kitara. Hän soitti muun muassa Johnny Cashin, Marty Robbinsin, Leon Russellin ja Neil Youngin levyillä sekä myös suomalaisen Jussi Raittisen albumilla Nashville.
Pentélin luola

**Pentélin luola** () eli **Ntavélisin luola** (Σπήλαιο Νταβέλη, *Spílaio Ntavéli*; transl. myös *Davélisin luola*, *Davéliksen luola*) on luola Attikassa Kreikassa. Se sijaitsee Pentéli-vuoren etelärinteessä Pentélin kunnassa noin 720 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna.

Luola on antiikin aikainen louhosluola, josta on kaivettu marmoria. Antiikin aikana siellä on ollut myös Panille omistettu pyhäkkö. Bysanttilaisella kaudella luola toimi erakkomunkkien asuinpaikkana, minkä vuoksi se on tunnettu myös nimellä ”Synnittömien luola” (Σπήλαιο Αμώμων, *Spílao Amómon*). Nimensä ”Ntavélisin luola” luola on saanut seudulla 1800-luvulla vaikuttaneesta maantierosvo Chrístos Ntavélisista, vaikka joidenkin mukaan hän ei olisi välttämättä edes ollut tietoinen koko luolasta.

Kreikan sotilasjuntan aikana luolalle suunniteltiin sotilaallista käyttöä, ja sinne aloitettiin rakennustöitä. Työt alkoivat uudestaan vuonna 1977 ja päättyivät vuonna 1983. Ne aloitettiin jälleen vuonna 1990, mutta lopetettiin asian saaman huonon julkisuuden vuoksi, koska luola on arkeologinen kohde ja hanketta oli toteutettu salassa. Salailu johti villeihin teorioihin siitä, miksi maanalainen sotilastukikohta haluttiin juuri kyseiseen paikkaan, mukaan lukien tarinat ufoista ja erilaisista luolassa havaituista parapsykologisista ilmiöistä. Tämä puolestaan johti siihen, että luolasta tuli kulttipaikka, jota muun muassa saatananpalvojien huhuttiin käyttäneen. Villeimpien juttujen mukaan luolasta olisi maanalainen yhteys Ateenaan Piacenzan herttuattaren palatsiin, sillä legendoissa Ntavélis olisi ollut herttuatar Sophie de Marbois-Lebrunin rakastaja. Toisten legendojen mukaan Ntavélis olisi kätkenyt luolaan saalistaan, ja monet ovat turhaan yrittäneet löytää aarretta.

Luolan koko on nykyisin noin 112 × 45 metriä. Luolalla on kaksi bysanttilaisaikaista kirkkoa, joista toinen on omistettu Pyhälle Nikolaokselle (*Ágios Nikólaos*) ja toinen Pyhälle Spyridonille (*Ágios Spyrídonas*). Ensimmäinen on koristeltu 1300-luvulla tehdyillä seinämaalauksilla ja jälkimmäinen jälkibysanttilaisilla seinämaalauksilla. Maalaukset ovat nykyisin esillä Bysanttilaisessa ja kristillisessä museossa Ateenassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viikinmäen jätevedenpuhdistamo

**Viikinmäen jätevedenpuhdistamo** on Helsingin Viikinmäessä sijaitseva HSY:n eli Helsingin seudun ympäristöpalveluiden ylläpitämä jätevedenpuhdistamo. Se on kuormituksen perusteella Pohjoismaiden suurin jätevedenpuhdistamo. Laitos otettiin käyttöön vuonna 1994, jolloin se korvasi vanhan Viikin puhdistamon sekä Kyläsaaren, Munkkisaaren, Vuosaaren ja Lauttasaaren jätevedenpuhdistamot. Viikinmäen puhdistamoa on laajennettu vuosina 2004 ja 2014. Puhdistamo toimii pääasiassa maan alle louhitussa luolastossa. Viikinmäen lisäksi jätevettä puhdistetaan Espoossa sijaitsevalla Blominmäen jätevedenpuhdistamolla, jossa käsitellään noin 400&nbsp;000 asukkaan jätevedet.

Viikinmäen jätevedenpuhdistamo käsittelee teollisuuden ja 800&nbsp;000 ihmisen jätevedet sekä Helsingin että seitsemän muun Helsingin seutuun kuuluvan kunnan alueilta. Puhdistamolle tulevasta kokonaisvirtaamasta noin 85&nbsp;% on asumisjätevesiä ja 15&nbsp;% teollisuusjätevesiä. Vuonna 2022 puhdistamossa puhdistettiin 97,6 miljoonaa kuutiometriä jätevettä. Vuoden 2023 päivittäiseksi puhdistusmääräksi kerrottiin 280&nbsp;000 kuutiometriä.

Laitoksen toiminta on pitkälti automatisoitu. Laitos myös tuottaa sähköenergiaa, ja vuonna 2022 sähköenergian omavaraisuusaste puhdistamolla oli 83&nbsp;%. Puhdistetut vedet johdetaan 16 kilometriä pitkää purkutunnelia pitkin avomerelle 20 metrin syvyyteen Katajaluodon edustalle.

Jätevedenpuhdistamolle on koottu kokoelma viemäriverkostoon kuulumattomista esineistä, kuten leluista ja matkapuhelimista. Vierailu puhdistamolla on kuitenkin luvanvaraista. 

## Lähteet
Hillsong United

**Hillsong United** (myös kirjoitusasussa **Hillsong UNITED**) on australialainen ylistysmusiikkia tuottava yhtye, joka toimii Hillsong Churchin yhteydessä. Yhtye on perustettu vuonna 1998 ja sen johtohahmo on Joel Houston. Hillsong United on tuottanut 17 albumia. Yhtyeen kappale "Oceans (Where Feet May Fail)" albumilta *Zion* on myynyt platinaa Yhdysvalloissa. Yhtye on esiintynyt muun muassa Los Angelesin Staples Centerissä. Vuonna 2016 yhtye valittiin parhaaksi kristilliseksi yhtyeeksi Billboard Music Awards -gaalassa.

Hillsong United on kasvanut maailmanlaajuiseksi ilmiöksi. Yhtyeestä on julkaistu vuonna 2016 dokumentti *Hillsong: Let Hope Rise*.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *All of the Above* (2007)
* *Aftermath* (2011)
* *Zion* (2013)
* *Empires* (2015)
* *Wonder* (2017)
* *Are We There Yet?* (2022)

## Katso myös
* Ylistysmusiikki
* Hillsong Church
* Hillsong Worship
* Hillsong Young & Free

## Lähteet
Tony Joe White

**Tony Joe White** (23. heinäkuuta 1943 – 24. lokakuuta 2018) oli yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi, joka tunnettiin ennen kaikkea hänen vuoden 1969 hitistään Polk Salad Annie. Muita hänen sanoittamiaan ja säveltämiään hittejä ovat Brook Bentonin tunnetuksi tekemä Rainy Night In Georgia vuodelta 1970 sekä Tina Turnerin vuoden 1989 Foreign Affair -albumilla julkaistu Steamy Windows. White oli myös oleellinen hahmo swamp rock -genren kehityksessä.

## Lähteet
Mulevalan piiri

**Mulevalan piiri** () on Mosambikin keskiosissa sijaitseva, Zambezian maakuntaan kuuluva piiri. Piiri on perustettu aiemmin laajemman Ilen piirin Mulevalan hallinnollisesta alueesta joulukuussa 2013.
Piirin keskus on Mulevalan kylä, joka sijaitsee linnuntietä 176 kilometriä kilometriä maakuntakeskus Quelimanesta pohjoiskoilliseen.

## Piiri ja sen naapurit, aluehallinto
Mulevalan piirin naapureina ovat luoteessa Ilen piiri, pohjoisessa Alto Molócuen piiri, idässä Gilén ja Pebanen piirit, etelässä Mocubelan piiri, lännessä Mocuban piiri.

Piirin pinta-ala on 2&nbsp;676 km².

Paikallistasolla piiri jakautuu kahteen hallinto-alueeseen (): P. A Chirako ja P.A M'bauane (Bajone). Hallintoalueet jaetaan edelleen paikkakuntiin (localidades).

## Väestö
Mosambikin tilastoviranomaisen väkilukuarvio on 123&nbsp;277 asukasta (2022). Ennen Mulevalan piirin muodostamista, Ilen piirin Mulevalan hallinnollisen alueen asukaslukuarvio oli 64&nbsp;176 (1997/2005).

Väestöstä lukutaidottomia on 47,9 prosenttia (2021).

Väestönkasvun seurauksena yli puolet maakunnan väestöstä on lapsia ja nuoria (0–17-vuotiaita); Mosambikin tilastoviraston (INE) väestöennusteen (2022) mukaan alle 20-vuotiaita oli 60,2 prosenttia Mulevalan piirin asukkaista (74&nbsp;262/123&nbsp;277). Unescon Zambeziaan keskittyvän raportin ja maakunnan terveystilaston mukaan mukaan esimerkiksi lasten moniulotteinen köyhyys on Zambezian maakunnassa erittäin yleistä (59,1 % lapsista). Esimerkiksi alle 5-vuotiaitten krooninen aliravitsemus (44,6&nbsp;%) ja anemia sekä lapsikuolleisuus (6,84&nbsp;%) ovat hyvin korkealla tasolla (2015–2018). Yleisesti koko Mosambik lukeutuu matalan tulotason maiden keskiarvoa alhaisemmalle tulotasolle, joka osaltaan kuvastaa äärimmäisen köyhyyden yleisyyttä koko maassa.

Mulevalan piirissä päätoimialoja ovat maatalous ja eläintuotanto. Piirin päätuotteita ovat maissi, kyyhkynherne, voipapu, appelsiinit, nautakarja, siat ja siipikarja.

## Lähteet
Hunton

**Hunton Fiber AS** on norjalainen puukuituisia rakennusmateriaaleja valmistava yritys, jonka pääkonttori on Gjøvikissä. Tehtaat sijaitsevat Gjøvikissä, Skreiassa ja Ruotsin Olsforsissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yrityksen verkkosivut
Hans Olav Lahlum

**Hans Olav Lahlum** (s. 12. syyskuuta 1973 Mo i Rana) on norjalainen historioitsija, kirjailija, šakinpelaaja, yhteiskunnallinen keskustelija ja paikallispoliitikko. Lahlum on kirjoittanut muun muassa poliitikkojen elämäkertoja ja rikosromaaneja. Hän kuuluu Sosialistiseen vasemmistopuolueeseen.

Vuonna 2013 Lahlum teki maailmanennätyksen, kun *[[Verdens Gang]]* -sanomalehden Mads A. Andersen haastatteli häntä yhtäjaksoisesti yli 30 tuntia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hillsong Young & Free

**Hillsong Young & Free** (myös kirjoitusasussa **Hillsong Y&F**) on australialainen ylistysmusiikkia tuottava yhtye, joka toimii Hillsong Churchin yhteydessä. Yhtye on perustettu vuonna 2012. Yhtye tuottaa erityisesti nuorille suunnattua musiikkia. Yhtye on julkaissut kolme albumia. Vuonna 2016 yhtye oli ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi parhaasta kristillisen nykymusiikin albumista albumillaan *Youth Revival*.

## Diskografia
### Albumit
* *We Are Young & Free* (2013)
* *Youth Revival* (2016)
* *Youth Revival Acoustic* (2017)
* *III* (2018)
* *III (Live at Hillsong Conference)* (2018)
* *III (Studio Sessions)* (2019)	
* *III (Reimagined)* (2019)
* *All of My Best Friends* (2020)
* *Todos Mis Mejores Amigos* (2021)
* *All Of My Best Friends (Acoustic)* (2021)	

## Katso myös
* Ylistysmusiikki
* Hillsong Church
* Hillsong Worship
* Hillsong United

## Lähteet
O. Mustad & Søn

**O. Mustad & Søn AS** on norjalainen kalastusvälineitä valmistava yritys, jonka kotipaikka on Gjøvik. Sillä on tehtaita useissa maissa. 
## Historia
Yhtiön historia alkaa vuodesta 1832, jolloin Hunnselva-joen suulle Gjøvikiin perustettiin naula- ja teräslankatehdas. Ole H. Mustad osti sen vuonna 1843 ja laajensi toimintaa. Vuonna 1918 yhtiö oli Norjan suurin teollisusyritys ja sillä oli toimintaa myös muun muassa elintarvikealalla. Sittemmin se on keskittynyt nimenomaan kalastusvälineisiin.

Mustad's Margarin (25836056076).jpg|Mustadin margariinitehtaan mainos (1905).
1970s fishing hooks nr 1 by Norwegian company O Mustad and Søn AS.jpg|O. Mustad & Sønin valmistamat koukut 1970-luvulta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yrityksen verkkosivut ,
Slava Stetsko

**Jaroslava Josypivna ”Slava” Stetsko** (, alkuperäinen nimi *Hanna Josypivna Muzyka*, ; 14. toukokuuta 1920 Romanivka, Ternopilin piiri, Galitsia – 12. maaliskuuta 2003 München, Saksa) oli poliittinen johtaja ja toimittaja. Hänen puolisonsa oli Jaroslav Stetsko.

Stetsko oli Ukrainan nationalistien järjestön (OUN) jäsen vuodesta 1938. Hän opiskeli Lvivin yliopistossa vuosina 1941–1943. Saksalaiset pidättivät hänet. Vapauduttuaan vuonna 1944 hän asui emigranttina Saksassa ja jatkoi opintoja  Ukrainalaisessa vapaassa yliopistossa. Hän oli aktiivinen Punaisen Ristin yksiköiden perustamisessa Ukrainan kapinallisarmeijalle ja otti vuonna 1946 johtoaseman OUN:ssa (Bandera-ryhmä). Stetskosta tuli myös Maailman antikommunistisen liiton (ABN) johtoryhmän jäsen. Hän toimitti *ABN Correspondencea*  ja  sen saksalaista painosta vuodesta 1957 vuoteen 1996, jolloin se lakkautettiin,  sekä *[[The Ukrainian Review]]* -aikakauslehteä ja muita ABN:n aikakauslehtiä, ja hän järjesti useita kansainvälisiä kommunismin vastaisia kongresseja. Hän osasi useita kieliä (ukraina, venäjä, puola, saksa, ranska, italia, espanja ja portugali), joten hän oli hyödyksi kääntäjänä. Hän toimi Ukrainan nuorisoliiton (SUM) johtokunnan jäsenenä (1948–1953). Vuodesta 1968 hän oli OUN(B):n ulkoasiainosaston päällikkö. Miehensä kuoleman jälkeen hänestä tuli vuonna 1986 ABN:n puheenjohtaja.

Stetsko valittiin 1991 OUN:n seitsemännessä suuressa yleiskokouksessa OUN(B):n johtajaksi, ja hän oli tehtävässä vuoteen 2000. Hän muutti heinäkuussa 1991 Ukrainaan. Seuraavana vuonna, 1992, hän perusti Ukrainan nationalistien kongressin, jota hän johti kuolemaansa asti. Hänet valittiin ensimmäisen kerran vuonna 1997 kansanedustajaksi Ukrainan korkeimpaan neuvostoon ja uudelleen 1998 ja 2002. Kun Stetsko oli vuonna 1998 korkeimman neuvoston istunnon vanhin kansanedustaja, hänen tehtäväkseen tuli johtaa valaa vannottaessa. Puhkesi sekasorto, kun Ukrainan kommunistisen puolueen (CPU) jäsenet, jotka pitivät häntä natsien yhteistyökumppanina ja paheksuivat hänen vahvoja OUN-yhteyksiään, esittivät vastalauseensa. Samaa tehtävää Stetsko hoiti korkeimman neuvoston istunnon alussa myöhemmin vuonna 2002.

Stetsko on haudattu Kiovaan Baikoven hautausmaalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cecilie Myrseth

**Cecilie Myrseth** (s. 27. heinäkuuta 1984 Harstad) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja Norjan nykyinen elinkeinoministeri Støren hallituksessa huhtikuusta 2024. Tätä ennen hän toimi samassa hallituksessa kalastus- ja meriministerinä. Myrseth on istunut suurkäräjillä vuodesta 2017. Hän valmistui psykologiksi Tromssan yliopistosta vuonna 2015.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skibladner

**Skibladner** on Norjan Mjøsa-järvellä liikennöivä siipiratasalus. Vuonna 1856 valmistunut alus on Norjan vanhin käytössä oleva laiva. Se rakennettiin Motalassa Ruotsissa ja kuljetettiin osina Norjaan, jossa se on liikennöinyt siitä lähtien. Skibladner sai uuden koneiston vuonna 1888, samalla sitä pidennettiin.
## Nimi
Skibladner on skandinaavisessa mytologiassa hedelmällisyyden jumalatar Freijan laiva.

## Kuvia

Skibladner 1900.jpg|Skibladner vuonna 1900.
SommeravslutningBibliotektjenesten1.JPG|Matkustajia Skibladnerin kannella.
ImageSteamengineSkibladner.jpg|Skibladnerin koneistoa.
Moonrise behind the steamboat Skibladner, Hamar 2013.jpg|Skibladner Hamarissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lars Lillo-Stenberg

**Lars Lillo-Stenberg** (s. 30. kesäkuuta 1962 Oslo) on norjalainen laulaja-lauluntekijä ja deLillos-yhtyeen keulahahmo. Hän soittaa kitaraa ja pianoa.
## Albumit
* *Å, var jeg en sangfugl* (1996)
* *The Freak* (1999)
* *Oslo* (2000)
* *Synger Prøysen* (2006)
* *From The Beginning* (2020)
## Lähteet

## Aiheesta muualla
DeLillos

**DeLillos** on norjalainen poprock-yhtye, joka perustettiin Oslossa vuonna 1984. Sen keulahahmo on Lars Lillo-Stenberg. Yhtye tunnetaan erityisesti kekseliäistä arkielämää kuvaavista sanoituksista ja se on yksi maansa menestyneimmistä bändeistä. 
## Diskografia
### Albumit

* *Suser avgårde* (1986)
* *Før var det morsomt med sne* (1987)
* *Hjernen er alene* (1989)
* *Svett smil* (1990)
* *Varme Mennesker* (1991)
* *Neste sommer* (1993)
* *Sent og tidlig* (1995, Spellemannprisen)
* *Stakkars* (1997)
* *Kast alle alle papirene* (1999)
* *Midt i begynnelsen* (2002)
* *Suser videre* (2006)
* *Huskeglemme* (2009)
* *Trist å være glad* (2011)
* *Vi er på vei, vi kanke snu* (2012)
* *Rett og slett livet* (2014)
* *La oss bli fri for all nostalgi* (2017)
* *Dum som et menneske* (2020)
* *Evige dager* (2022)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtyeen kotisivut