Pekka Vesikoski

**Pekka Vihtori Vesikoski** (s. 1987) on suomalainen rikollinen, joka on tuomittu useista vakavista väkivalta- ja seksuaalirikoksista. Oikeuden teettämän mielentilatutkimuksen ja vaarallisuusarvioinnin mukaan hänet on todettu erityisen vaaralliseksi henkilöksi toisen hengelle, terveydelle ja vapaudelle.

## Vuoden 2018 rikokset
Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Vesikosken ja Leif Henrik Lindemanin (s. 1984) kummankin kolmen ja puolen vuoden ehdottomiin vankeusrangaistuksiin törkeästä ryöstöstä.

Rikos tapahtui 18. kesäkuuta 2018 päiväsaikaan Baanalla, joka on Helsingin ydinkeskustan ja Ruoholahden yhdistävä kävely- ja pyöräilyraitti. Keski-ikäinen mies oli istuskelemassa poikansa ja tämän kaverin kanssa väylän varrella olevalla penkillä, kun Vesikoski ja Lindeman saapuivat paikalle. Sanaharkan aikana Vesikoski nappasi mieheltä takaapäin kännykän.

Mies juoksi Vesikosken perään, jolloin Lindeman meni tilanteeseen väliin ja uhkasi miestä puukottamisella. Mies läpsäisi Lindmania kasvoihin, minkä jälkeen Lindeman löi häntä puukolla vasemmalle puolelle nivusia. Tilanne päättyi käsirysyyn, jonka lopputulemana uhri makasi maassa veitsi kurkullaan. Lindeman esitti myös tappouhkauksen.

Vesikoski ja Lindeman kiistivät syytteen törkeästä ryöstöstä. Lindeman myönsi törkeän pahoinpitelyn hätävarjelun liioitteluna. Käräjäoikeus katsoi kuitenkin, että puhelimen anastaminen ja sitä seuranneet väkivaltaiset tapahtumat linkittyivät toisiinsa ja täyttivät törkeän ryöstön tunnusmerkistön. Vaikka Vesikoski ei koskenut teräaseeseen, käräjäoikeus katsoi, että koska tekijät toimivat yhdessä, ulottui myös Vesikosken vastuu teräaseen käyttämiseen.

Käräjäoikeuden ratkaisu ei ollut yksimielinen. Yksi käräjätuomari katsoi, ettei kyse ollut ryöstöstä, vaan törkeästä pahoinpitelystä ja näpistyksestä. Hänen kantansa hävisi äänestyksessä 2–1. Tuomitut määrättiin korvaamaan uhrille yhdessä yli 12 000 euroa kärsimys- ja vahingonkorvauksina.

## Vuoden 2019 tuomio

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi vuonna 2019 Vesikosken törkeästä raiskauksesta, törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä vapaudenriistosta yhteensä neljän vuoden ja kolmen kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen.

Vesikoski ja toinen mies pahoinpitelivät uhria helsinkiläisasunnon vessassa useiden tuntien ajan. Uhri onnistui lopulta itse soittamaan hätäkeskukseen ja saamaan poliisit paikalle.

## Ruusulankadun henkirikos 2025

Vesikoski surmasi miehen 18. tammikuuta 2025 Sininauhasäätiön asumisyksikön jätehuoneessa Helsingin Taka-Töölössä.

Vesikoski löi uhria toistakymmentä kertaa päähän ja eri puolille vartaloa sekä raiskasi hänet. Tämän jälkeen hän jätti lähes alastoman uhrin tajuttomana kylmään jätehuoneeseen ja poistui paikalta. Uhri löydettiin seuraavana aamuna ja hän kuoli sairaalassa vammoihinsa palaamatta tajuihinsa.
### Tapahtumien kulku
Poliisi sai 18. tammikuuta 2025 kello 11.26 hätäkeskuksen kautta ilmoituksen Ruusulankatu 10:ssä sijaitsevan Sininauhasäätiön asumispalveluyksikön jätehuoneesta löytyneestä tajuttomasta, pahoinpidellystä ja verisestä miehestä.

Asumispalveluyksikön valvontakameroista tunnistettiin Vesikosken saapuneen aamuyöllä taksilla Ruusulankatu 10:een yhdessä kolmen muun henkilön kanssa. Seurue siirtyi jätehuoneelle kello 3.59 ja poistuivat noin viideltä aamuyöllä uhrin jäädessä huoneeseen.

Uhri menehtyi sairaalassa 24. tammikuuta 2025. Häntä ei pystytty kuulustelemaan ennen menehtymistä tajuttomuudesta johtuen.

Esitutkinnassa Vesikoski kertoi tavanneensa uhrin Helsingin päärautatieaseman vihreässä vessassa. Uhri oli kertonut, että hänellä olisi myytävänä huumausaineita. Vesikosken kertomuksen mukaan uhrilla oli huumausaineita suolistossa ja hän uritti ulostaa niitä vihreissä vessoissa ennen Ruusulankadulle siirtymistä. Vesikoski antoi uhrille 50 euron arvoisen metadonipullon ennakkomaksuna huumekaupasta. 

Vesikosken mukaan he siirtyivät Ruusulankadun asuntolalle hakemaan puntaria huumausaineiden punnitsemista varten ja menivät sen jälkeen jätekatokseen. Vesikoski kertoi, että uhri alkoi nimitellä Vesikoskea eikä luovuttanut sovittuja huumeita. Vesikoski suuttui erityisesti "mannettelusta" ja "pojittelusta". Vesikoski myönsi lyöneensä uhria 12-15 kertaa nyrkeillä ja avokämmenellä päähän sekä vartaloon.

Vesikoski kiisti esitutkinnassa tapon ja raiskauksen. Hän myönsi ainoastaan pahoinpitelyn. Vesikosken mukaan hänellä ei ollut tarkoitusta tappaa uhria. Vesikoski kertoi ajatelleensa, että uhri olisi turvassa asuntolan jätehuoneessa, koska siellä käy ihmisiä. Vesikoski pyysi kuulustelussa anteeksi uhrin perheeltä.

Kanssaepäilty nainen kertoi esitutkinnassa olleensa tapahtuma-aikaan voimakkaasti päihtynyt. Hän kertoi valvoneensa noin viisi vuorokautta ja käyttäneensä bentsodiatsepiineja, minkä vuoksi hän ei muistanut tapahtumia. Nainen myönsi olleensa jätehuoneessa mutta kiisti syyllistyneensä rikoksiin. Hän kertoi tavanneensa Vesikosken muutamaa päivää aiemmin eikä tiennyt tämän sukunimeä. Uhrin hän kertoi tavanneensa ensimmäistä kertaa Helsingin keskustassa samana iltana.

Valvontakameratallenteiden mukaan nainen oli jätehuoneessa yhteensä noin 53 minuuttia. Hän poistui ja palasi jätehuoneeseen kolme kertaa. Kuulusteluissa hän ei osannut kertoa, mitä jätehuoneessa tapahtui tai miksi hän palasi sinne useita kertoja. Hän ei myöskään osannut selittää, miksi uhri löytyi ilman housuja. Nainen kertoi myös käyttäneensä "PV:tä" piikittämällä ja polttamalla jätehuoneessa.

### Tuomio

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Vesikosken 9. tammikuuta 2026 taposta ja törkeästä raiskauksesta 11 vuoden yhdistelmärangaistukseen. Rangaistukseen sisältyy 11 vuoden vankeusjakso ja sitä seuraava vuoden valvonta-aika. Yhdistelmärangaistus voidaan tuomita vaarallisuusarviossa vaaralliseksi todetulle rikoksenuusijalle.

Käräjäoikeus arvioi, että henkirikos on ollut monivaiheinen, pitkäkestoinen sekä paikoin myös raaka, julma ja nöyryyttävä, minkä vuoksi siitä on tuomittava keskimääräistä ankarampi rangaistus.

Vesikoski määrättiin korvaamaan uhrin lapselle ja äidille kummallekin 12 000 euroa kärsimyskorvauksia. Tuomio ei ole lainvoimainen.

## Lähteet