open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olga Skabejeva

**Olga Vladimirovna Skabejeva** (, s. 11. joulukuuta 1984) on venäläinen televisiojuontaja ja -propagandisti. Hänet tunnetaan etenkin valtion Rossija 1 -televisiokanavan *60 minuuttia* -ohjelman juontajana ja Venäjän hallinnon tukijana. 

## Elämäkerta
Olga Skabejeva syntyi Volžskissa Neuvostoliitossa 11. joulukuuta 1984.

Skabejeva on yksi Rossija 1 -televisiokanavan tunnetuimpia kasvoja. Skabejevan on kuvailtu olevan tunnettu dramaattisista tai vääristellyistä lausunnoista ja teoista. Häntä on arvostettu Venäjän valtiontelevision seuraajien keskuudessa. Skabejeva ei kuitenkaan ole ollut pidetty etenkään muista lähteistä uutisia seuraavan nuoremman sukupolven parissa. Julkisuudessa hän tuli ensimmäisen kerran tunnetuksi vuosina 2012 ja 2013 tukiessaan Venäjän hallintoa venäläisen Pussy Riot-yhtyeen, sekä hallinnon vastaisiin mielenimauksiin yleensä liittyneiden oikeudenkäyntien uutisoinnin yhteydessä. 

Vuosina 2015–2016 Skabejevalla oli oma ajankohtaisaiheisiin keskittynyt ohjelmansa *Vesti.doc* Rossija 1 -televisiokanavalla. Sen jälkeen hän on ollut toimittaja saman kanavan *60 minuuttia* -ohjelmassa yhdessä vuonna 2013 naimansa miehensä Jevgeni Popovin kanssa. Skabejeva ja Popov itse kuvailivat ohjelmaa vakavaksi keskusteluksi ajankohtaisista uutisista. Esimerkiksi Euroopan neuvosto on syyttänyt Skabejevaa Ukrainan vastaisen propagandan levittämisestä ohjelman kautta.

## Lähteet
Linagliptiini

**Linagliptiini** (C25H28N8O2) on ksantiinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä aikuistyypin diabeteksen hoitoon. 

## Ominaisuudet ja käyttö
Linagliptiinin vaikutukset perustuvat siihen, että se estää dipeptidyylipeptidaasi-4-entsyymin toimintaa. Tämän seurauksena entsyymi ei kykene enää inaktivoimaan inkretiinihormoneja ja insuliinin eritys munuaisten β-soluista lisääntyy. Insuliinin eritys laskee verensokeritasoa. Linagliptiinillä saattaa olla hapettumista estäviä ja tulehdusta hillitseviä ominaisuuksia. Yhdiste annostellaan tablettina. Lääkeainetta käytetään aikuistyypin diabeteksen hoitoon ja sitä voidaan käyttää yhdessä insuliinin, metformiinin, pioglitatsonin ja empagliflotsiinin kanssa.

## Haittavaikutukset
Linagliptiini voi aiheuttaa huonovointisuutta, nuhankaltaisia oireita ja muiden diabeteslääkkeiden kanssa verensokeritason laskemista liian alhaiseksi eli hypoglykemiaa.

## Valmistus
Linagliptiinin synteesissä 8-bromi-3-metyyliksantiini reagoi 1-bromi-2-butyynin kanssa substituutiolla ja muodostunut yhdiste reagoi 2-(kloorimetyyli)-4-metyylikinatsoliinin kanssa. 2-(kloorimetyyli)-4-metyylikinatsoliinia valmistetaan o-aminoasetofenonin ja klooriasetonitriilin kondensaatiolla. Seuraava vaihe on reaktio suojatun 3-aminopiperidiinin kanssa ja suojauksen poisto.
:

## Lähteet
Mikkilänjärvi

**Mikkilänjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Nuosjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 6,6 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 224 neliökilometriä, keskisyvyys 1,6 metriä ja suurin syvyys 2,4 metriä.

Mikkilänjärven kautta virtaa Sotjärveen laskeva Mikkilänjoki. Järven kalalajeja ovat siika, muikku, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, sulkava, mutu, rantanuoliainen, made, kuha, ahven, kiiski ja kivisimppu.

Järven itärannalla sijaitsee Mikkilän kylä.

## Lähteet
Pirkanmaan Tanssin Keskus

**Pirkanmaan Tanssin Keskus** on tanssin vapaan kentän alueellinen taide- ja työyhteisö. Se on yksi kuudesta tanssin aluekeskustoimijasta Suomessa. Pirkanmaan Tanssin Keskuksen keskeiset tavoitteet ovat sen perustamisesta (2004) lähtien olleet toimialan kehittäminen, tanssin saatavuuden ja saavutettavuuden alueellinen ja sosiaalinen edistäminen sekä tanssitaiteilijoiden työllisyyden ja työskentelyedellytysten parantaminen.

Pirkanmaan Tanssin Keskus toimii Tampereella, Pirkanmaalla sekä valtakunnallisesti Tampereen kaupungin ja Taiteen edistämiskeskuksen tukemana.

Pirkanmaan Tanssin Keskus mahdollistaa monimuotoisen taidetyön palkkaamalla tanssitaiteilijoita vuosittain erilaisiin työtehtäviin. Toiminnan ytimessä on Pirkanmaan Tanssin Keskuksen kehittämä aluekeskuspalkkakonsepti, jossa toteutuu taiteilijalähtöinen työskentely sekä kestävän taidetyön tukeminen.

Pirkanmaan Tanssin Keskus ylläpitää esitys- ja harjoitustila Liikelaituria. Liikelaituri, 2014 käyttöön otettu galleriamainen tila on pirkanmaalaisen tanssin vapaan kentän sydän. Se sijaitsee keskeisellä paikalla Tampere-talon ja Tampereen yliopiston välittömässä läheisyydessä. Muunneltava 217 m² tila vahvistaa alueellisesti ja valtakunnallisesti tanssi- ja esitystaiteen vapaan kentän toimintaedellytyksiä ja mahdollistaa monipuolisen esitys- ja kiertuetoiminnan. Vuonna 2017 Liikelaiturille myönnettiin Tanssitaiteen valtionpalkinto.

Pirkanmaan Tanssin Keskus toimi aiemmin nimellä Sisä-Suomen tanssin aluekeskus yhdessä Keski-Suomen Tanssin Keskuksen kanssa.

## Lähteet
* https://www.pirkanmaantanssinkeskus.fi/meista/
* https://www.tanssinaluekeskusverkosto.fi/
* https://www.danceinfo.fi/infobank-category/aluekeskukset/
Kivatsunjärvi

**Kivatsunjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Veskelyksen ja Naistenjärven kunnissa Venäjällä. Sen pinta-ala on 3,0 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 76,6 neliökilometriä, keskisyvyys 1,7 metriä ja suurin syvyys 6,0 metriä.

Kivatsunjärveen virtaa kolme puroa. Se laskee Kivatsunjoen kautta Säämäjärveen. Järven ainoa kalalaji on ahven.

## Lähteet
Eemeli Lassila

**Eemeli Lassila** (s. 30. maaliskuuta 2005 Vimpeli) on suomalainen pesäpalloilija. Lassila edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Vimpelin Vetoa. Hän pelaa ulkokentällä lukkarina. Lassila on pelannut kolme Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän on lyönyt yhden tavallisen tavallisen juoksun ja kerännyt kolme kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty 13. syyskuuta 2022.

Myös Lassilan veli Aleksi pelaa Superpesistä Vimpelin Vedon joukkueessa. Lassilan toinen veli Taneli pelaa Ykköspesistä Jyväskylän Kirin joukkueessa.

## Lähteet
Folkline

**Oy Folkline Ab** oli vuosina 1981–1985 toiminut suomalainen laivanvarustamo, joka harjoitti autolauttaliikennettä Pohjanlahden yli Kaskisista Ruotsin Gävleen kesäkausina 1982, 1983 ja 1984. 

Aluksena oli Postipankin PSP-rahoituksen omistama ja siltä leasing-vuokrattu *M/S Folkliner*. Se oli Lindholmens Varvin Göteborgissa rakentama, vuonna 1966 käyttöön otettu 400 hyttipaikan ja sadan autopaikan peräporttialus, alkuperäiseltä nimeltään *M/S Saga*, sitten *Stena Atlantica*. Vuosina 1973–1976 se oli ollut Finnlinesin *M/S Finnpartner* ja 1976–1982 Olau Linen *M/S Olau Finn*.

Toiminta alkoi lupaavasti: ensimmäisenä kesänä 1982 jokaisella vuorolla oli keskimäärin 520 matkustajaa ja 120 autoa. Syksyllä 1982 Oy Folkline Ab järjesti yleisölle osakeannin korottaakseen osakepääomaansa, aluksi suunnattuna antina jossa jo yhtiötä omistaneet saivat yhtä osakettaan vastaan merkitä kaksi lisää. Seuraavana kesänä 1983 kuljetettujen matkustajien sekä henkilö- ja linja-autojen määrät kaksinkertaistuivat ja rekkaliikenne viisinkertaistui 32&nbsp;000 tonnin rahtimäärään. Tästä huolimatta vuoden 1983 tilinpäätös näytti 1,7 miljoonaa markkaa tappiota ja yhteistappio kolmelta ensimmäiseltä toimintavuodelta oli 5,5 miljoonaa. Yhtiön 6,5 miljoonan markan osakepääomasta oli käytetty yli kaksi kolmasosaa, mikä tilintarkastajien mukaan olisi edellyttänyt jo keväällä 1984 selvitystilaan asettamista. Velkaa yhtiöllä oli tuolloin 9,4 miljoonaa markkaa. Suurimmiksi ongelmiksi nähtiin laivan liian pienet taxfree-myymälätilat ja kalliit operointikulut. Toimivampaa laivaa etsittiin eri maista tuloksetta, ja jo vuonna 1982 *Folklineria* yritettiin myydä pois tai edes vuokrata talvikaudeksi Kreikkaan.

Oy Folkline Ab haettiin konkurssiin elokuussa 1984, ja konkurssi julistettiin Närpiön käräjillä marraskuussa 1984. Pesäluettelon mukaan yhtiöllä oli tuolloin velkaa 14,7 miljoonaa, mutta varoja vain 1,5 miljoonaa. Suurimpia velkojia olivat vakuutusyhtiö Sampo (3,7 mmk), Merimies-Unioni (1 mmk), Merimieseläkekassa (0,8 mmk), Vaasan lääninverovirasto ja Kaskisten kaupunki. Lisäksi PSP-rahoitus vaati konkurssipesältä 32 miljoonaa markkaa seitsemäksi vuodeksi tehdyn leasingsopimuksen saamatta jääneistä vuokrista, ja sisaryhtiön Folkline Svenskan edustaja vaati 3,5 miljoonaa markkaa Ruotsin valtionpankilta saadun lainan maksamiseksi.

Folklinen omistajat perustivat pian KG-Line-varustamon, joka operoi Kaskisten ja Gävlen välistä reittiä kesäkausina 1986–1989 itse omistamallaan *M/S Scandinavialla*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oy Folkline Ab: yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa
Nuosjärvi (järvi)

**Nuosjärvi** eli **Krošnajärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Nuosjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 8,9 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 173,0 neliökilometriä, keskisyvyys 5,7 metriä ja suurin syvyys 12,6 metriä.

Nuosjärveen virtaa Petaoja. Se laskee Mikkilänjärveen Mattšelitsan (Mikkilänjoen) kautta. Järven kalalajeja ovat siika, muikku, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, sulkava, rantanuoliainen, made, kuha, ahven, kiiski ja kivisimppu. Nuosjärven kylä ottaa järvestä käyttövetensä.

## Lähteet
Onkamusjärvi

**Onkamusjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Veskelyksen kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 5,1 neliökilometriä, keskisyvyys 1,4 metriä ja suurin syvyys 2,4 metriä.

Onkamusjärveen virtaa yksi puro. Se laskee kapeikon kautta Peldojärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, salakka, made, ahven ja kiiski.

Järven länsirannalla on sijainnut Onkamuksen kylä. Nykyään lähistöllä ei ole asutusta.

## Lähteet
Oi u luzi tšervona kalyna

**Oi u luzi tšervona kalyna** (, suom. Punamarjaheisi) on tunnettu ukrainalainen isänmaallinen marssi. Sen on säveltänyt ja sanoittanut Stepan Tšarnetskyi vuonna 1914.

Laulu kuvaa aholla kasvavaa koiranheittä, joka on valkoisine kukkineen ja punaisine marjoineen tärkeä symbolikasvi ukrainalaisessa kansanperinteessä. Pensasmaisen, mutta korkean kasvin uskotaan kasvavan vain hyvien ihmisten lähettyvillä. Laulun sanoissa muistetaan myös Sitšin kiväärilegioonaa, joka oli ensimmäisen maailmansodan aikainen ukrainalainen yksikkö Itävalta-Unkarin armeijassa.

Ukrainan sodan myötä laulusta on esitetty useita eri versioita, ja sitä on laulettu erilaisissa sotaa vastustavissa tilaisuuksissa. Laulaja Andri H’lyvnjukin esittämää ja helmikuun 2022 lopussa julkaisemaa laulun ensimmäistä säkeistöä on miksattu ja levitetty laajasti..

## Sanat

## Lähteet
The Creeps

**The Creeps (2025 elokuva)**

**The Creeps** on tuleva toimintaa, kauhua ja komediaa yhdistävä elokuva, jonka on ohjannut suomalainen elokuvaohjaaja **[[Marko Mäkilaakso]]**. Elokuvan ovat tuottaneet**[[Miika J. Norvanto]]** ja **[[Timo Sakari Puustinen|Timo Puustinen]]**  **Kajawood Studiosille**, ja sen ensi-ilta on suunniteltu loppuvuodelle 2025. Elokuvan kansainvälisestä myynnistä ja levityksestä vastaa kanadalainen **Raven Banner Entertainment**. Elokuvan markkinadebyytti tapahtui **European Film Marketissa (EFM)** **Berlinalen** yhteydessä, missä se herätti laajaa kiinnostusta elokuva-alan ammattilaisten keskuudessa.

EFM-debyyttinsä jälkeen *The Creeps* valittiin virallisesti vuoden 2025 **Brussels International Fantastic Film Festivalin (BIFFF)** ohjelmistoon. BIFFF on yksi maailman merkittävimmistä fantasia- ja kauhuelokuvafestivaaleista, ja valinta festivaalille on merkittävä tunnustus elokuvalle ja sen tekijätiimille.

### Juoni
Tapahtumat sijoittuvat lumisiin Suomen maisemiin. *The Creeps* kertoo tarinan **Zachista** (näyttelijänä **Chris Cavalier**), amerikkalaisesta vaihto-oppilaasta, joka saapuu **Vuokatin hiihtokeskukseen** juhlimaan 17-vuotissyntymäpäiväänsä parhaan ystävänsä kanssa. Tarkoituksena on viettää nostalginen elokuvaviikonloppu — erityisesti kulttiklassikko *Highlanderin* parissa — ja osallistua legendaarisiin **Monster Fest** -bileisiin, joiden kruununa esiintyy itse **[[Christopher Lambert]]**.

Mutta kun salaperäinen **portaali toiseen ulottuvuuteen** avautuu, joukko pieniä, groteskeja olentoja – **The Creeps** – valtaa lomakeskuksen. Nämä ilkikuriset, ilkeät ja vaaralliset olennot syöksevät juhlat kaaokseen.

Zach joutuu keskelle armotonta taistelua selviytymisestä. Hänen on kohdattava pelkonsa, suojeltava ystäviään, voitettava unelmiensa tyttö – ja todistettava, että sankaruus ei ole vain elokuvien juttu, vaan myös todellisuutta.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
* 
* https://www.bifff.net/product/creeps-the/
Palvatjärvi

**Palvatjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Veskelyksen kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 112 neliökilometriä, keskisyvyys 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,8 metriä.

Palvatjärveen virtaa Yläjoki. Se laskee Kuhajoen (ven. *Sudak*) kautta Säämäjärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, lahna ja ahven.

## Lähteet
Tiia Koivisto

**Tiia Koivisto** (s. 6. helmikuuta 1994) on suomalainen golfammattilainen. Hän voitti Euroopan-kiertueen osakilpailun Ranskassa toukokuussa 2022 ja oli neljäs tähän pystynyt suomalaisnainen. Hän edustaa kotimaassaan mäntsäläläistä Hirvihaaran Golfia.

Koivisto sijoittui maalis-huhtikuussa 2022 Kapkaupungissa Eteä-Afrikan avoimissa seitsemänneksi. Hän johti ensimmäisen kerran Euroopan-kiertueen osakilpailua toukokuun 2022 alussa Madridissa mutta putosi lopulta kymmenenneksi. Myöhemmin toukokuussa hän otti ensimmäisen Euroopan-kiertueen voittonsa Jabra Ladies Openissa Ranskassa kukistettuaan uusinnassa australialaisen Whitney Hillierin.

Koivisto sairastaa ykköstyypin diabetesta.

## Lähteet
Oisilly

**Oisilly** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Vingeannejoen varrella, noin 30 kilometriä Dijonin kaupungista koilliseen.

Kunnan keskustassa oleva romaaninen Saint-Légerin kirkko on peräisin 1100-luvulta. Kolmikymmenvuotisessa sodassa vuonna 1636 kenraali Gallasin sotajoukot ryöstivät ja polttivat kunnan linnat ja kirkon. Kunnan alueen kautta kulkee kanava Canal entre Champagne et Bourgogne. Kanavan ja joen ylittävä rautatiesilta *Viaduc d'Oisilly* on saanut nimensä kunnan mukaan. Silta ulottuu myös naapurikunta Blagny-sur-Vingeannen puolelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lost Heroes

**Lost Heroes** on Iiro Rantalan ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin 25. helmikuuta 2011.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* All About Jazz: 
* Desibeli.net: 
* The Guardian: 
* The Jazz Mann: 

## Lähteet
Elmitjärvi

**Elmitjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Jessoilan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 13,6 neliökilometriä, keskisyvyys 2,4 metriä ja suurin syvyys 4,7 metriä.

Elmitjärveen virtaa kaksi puroa. Se laskee Elmitšapuron kautta Kuutamajärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, säyne, lahna, made, ahven ja kiiski.

Järven pohjoisrannalla on sijainnut Elmitjärven kylä.

## Lähteet
Urcy

**Urcy** on kunta Ranskassa Côte-d’Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 33 kilometriä Beaunen kaupungista pohjoiseen.

Kunnan tunnetuin nähtävyys on 1700-luvulla rakennettu linna *Château de Montculot*. Runoilija Alphonse de Lamartine peri linnan setänsä kuoltua vuonna 1826. Hän kunnosti linnan tehdäkseen siitä itselleen asuinpaikan. Kunnostustyöt maksoivat paljon, ja sitä oli tekemässä suurimmillaan jopa sata työntekijää. Lisäksi hän paransi teitä ja rakennutti kunnalle tyttökoulun. Lamartine osti toisen linnan, *Château de Milly*n Saône-et-Loiressa, eikä enää kyennyt jatkamaan linnan kunnostustöitä. Lopulta hän myi Château de Montculotin vuonna 1831. Nykyään linna on hylätty ja suurelta osin raunioina. Kunnan keskustassa oleva Saint-Médardin kirkko on rakennettu 1800-luvulla samalla paikalla olleen 1200-luvun kirkon tilalle. Kunnan pesula on myös 1800-luvulta.

## Urheilu
Urcy on ollut päänäyttämönä Courses de Côte Urcy -autokilpailussa.


Tiedosto:Chateau de monculot.jpg|Château de Montculot.
Tiedosto:Urcy (21) Église Saint-Médard.jpg|Saint-Médardin kirkko.
Tiedosto:Urcy le lavoir.JPG|Urcyn pesula.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuutamajärvi (Jessoila)

**Kuutamajärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Jessoilan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 105 neliökilometriä, keskisyvyys 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,0 metriä.

Kuutamajärveen virtaa kaksi puroa. Se laskee Kuutamajoen kautta Säämäjärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, lahna, made, ahven ja kiiski.

Järven eteläpuolella sijaitsee Kudaman taajama.

## Lähteet
My History of Jazz

**My History of Jazz** on Iiro Rantalan toinen sooloalbumi, joka julkaistiin 26. lokakuuta 2012.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Iiro Rantala - piano
* Lars Danielsson - basso & sello
* Morten Lund - rummut
* Adam Baldych – viulut

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Killiecrankien taistelu

**Killiecrankien taistelu** oli vuonna 1689 jakobiittien ja Vilhelm III Oranialaisen kannattajien välillä Skotlannissa käyty taistelu, joka liittyy vuoden 1688 vallankumoukseen.

Taistelu käytiin Grampianvuoristossa Perthin kreivikunnassa Tayn sivujoen Tummelin luona Killiecrankien solassa. Jakobiitit voittivat 27. heinäkuuta 1689 Claverhousen John Grahamin johdolla Vilhelm III:n joukot, joita johti Hugh Mackay.

## Lähteet
My Working Class Hero

**My Working Class Hero** on Iiro Rantalan kolmas sooloalbumi, joka julkaistiin 28. elokuuta 2015.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Keskisuomalainen: 
* Soundi: 

## Lähteet
Loukasmäen Taistelu

**Loukasmäen Taistelu** on Eerik Kantokosken ohjaama suomalainen independent-tuotantona tehty draama- ja toimintaelokuva vuodelta 2019.

Elokuvassa Juho palaa kotikyläänsä pitkän poissaolon jälkeen ja saa kuulla, että hänen veljensä on tapettu. Juho lähtee etsimään tappajaa tarkoituksenaan kostaa veljensä surma.

Elokuva voitti Scandinavian International Film Festivalin Best Domestic Feature -palkinnon 2020. 

## Lähteet
Valerijan Pidmohylnyi

**Valerijan Pidmohylnyi**, , (2. helmikuuta 1901 Tšapli, Jekaterynoslav, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 3. marraskuuta 1937 Sandarmoh, Karjalan ASNT, Neuvostoliitto) oli ukrainalainen kirjailija ja kääntäjä. 

Pidmohylnyi valmistui Jekaterynoslavin lukiosta 1918 ja opiskeli Kiovan yliopistossa. Hän aloitti 1921 työskentelyn kustannusyhtiöissä ja kuului *[[Žyttia i revoljutsija]]n* toimituskuntaan. Hän julkaisi ensimmäiset novellinsa ”Vanja” ja ”Haidamaky” 1919 *Sitšissä*, joka ilmestyi Jekaterynoslavissa, ja kirjoitti myös kirjalliseen *Vyr revoljutsi* -kalenteriin (1921). Hän oli kirjailijajärjestö Lankan (myöhemmin MARS) jäsen.

Pidmohylnyi käsitteli nuoruudentöissään vallankumousta edeltänyttä ja sen jälkeistä aikaa, kuten Ukrainan nälänhätää 1921–1923. Hänen merkittävin teoksensa on romaani *Misto* (1928. ”Kaupunki”), jonka yhtenä teemana on kaupungin ja maaseudun suhde uuden talouspolitiikan taustaa vasten. Viimeinen teos on *Nevelytška drama* (”Pieni näytelmä”), joka on romaani ”sosialistisen jälleenrakentamisen” ajan ihmisistä. Se ilmestyi 1930 sarjana *[[Žyttia i revoljutsija]]ssa*, mutta se julkaistiin itsenäisenä teoksena Pariisissa 1956.

Pidmohylnyi oli myös kääntäjä. Hän käänsi useita ranskalaisia kirjailijoita, joilla oli suuri merkitys 1920-luvun ukrainalaiselle kirjallisuudelle. Pidmohylnyin ensimmäiset teokset joutuivat ankaran virallisen arvostelun kohteeksi ja saivat jopa leiman ”mahnovismin romantisointia”  anarkokommunisti Nestor Mahnon mukaan. Myös romaani *Misto* sai tuomion. Pidmohylnyi erotettiin toimittajan tehtävästään, ja hänet pidätettiin 1934. Hän oli useissa vankiloissa ja pakkotyöleireillä ennen kuin hänet ammuttiin samaan aikaan kuin paljon muitakin ukrainalaisia kirjailijoita. Hänen maineensa palautettiin suojasään aikana 1956. Hänen tuotantoaan, muun muassa *Misto*, julkaistiin Ukrainassa uudelleen 1989. Kertomuksia, joukossa aiemmin julkaisemattomia, julkaistiin 1991 nimellä *Istorija pani Ivhy* (”Rouva Ivhan tarina”).

Pidmohylnyi kuului niihin ukrainalaisen intelligentsian jäseniin, jotka ensin vietiin leirille Solovetskin saarille ja sitten ammuttiin Sandarmohissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maxim Tarnawsky, Valerian Pidmohyl'nyi, A Biographical Sketch University of Toronto (Archive.org)
Lvivin kansallinen luonnonvarayliopisto

**Lvivin kansallinen luonnonvarayliopisto** (; ), vuosina 2008–2021 **Lvivin kansallinen maatalousyliopisto** (, **LNAU**) on Ukrainan Lvivin piirin Dubljanyn kaupungissa, noin 10 kilometriä Lvivistä pohjoiseen sjiaitseva ukrainalainen, kansallinen maatalouteen ja luonnonvaroihin erikoistunut yliopisto. Sillä on yli 18&nbsp;000 opiskelijaa (2016).

Yliopiston historia alkaa vuodesta 1856. Toinen tulkinta näkee perustamisajankohksi vuoden 1946, jolloin Lvivin polyteknisen instituutin maa- ja metsätalouden tiedekuntien pohjalta muodostettiin **Lvivin maatalousinstituutti**. 1996 instituutista muodostettiin **Lvivin valtiollinen maatalousyliopisto**. Vuonna 2008 sille annettiin kansallisen yliopiston asema; nimeksi vaihtui Lvivin kansallinen maatalousyliopisto.

Yliopistossa on kuusi tiedekuntaa (2016: maatalousteknologian ja ekologian, maatalouden, arkkitehtuurin ja rakentamisen, taloustieteen, mekaniikan ja etäopintojen tiedekunta). Yliopistolla on 37,91 neliökilometrin laajuinen koetila.

Ukrainan kansallisessa Jevroosvita-yliopistovertailussa yliopisto sijoittui vuonna 2021 kokonaissijalle 165. 


120603 5DM2 01002.jpg|Lvivin kansallisen luonnonvarayliopiston päärakennuksen edustaa Dubljanyssä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yliopiston verkkosivut (toiminnassa ongelmia)   (lnau.edu.ua)
Näkit

**Näkit** (*Jeffersonia*) on happomarjakasvien suku, johon kuuluu vain yksi laji: Yhdysvaltojen itäosassa ja Kanadan Ontariossa esiintyvä valkonäkki (*Jeffersonia diphylla*). Valkonäkin lähilaji varjonäkki (aiemmin *Jeffersonia dubia*, nykyisin *Plagiorhegma dubium*) erotetaan yksilajiseen sukuunsa *Plagiorhegma* ja esiintyy Itä-Aasiassa Venäjän Kaukoidästä Koreaan.

Benjamin Smith Barton on nimennyt suvun Yhdysvaltojen presidentti Thomas Jeffersonin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Jeffersonia''
* Suomen Lajitietokeskus: Näkit – ''Jeffersonia''
My Finnish Calendar

**My Finnish Calendar** on Iiro Rantalan neljäs sooloalbumi, joka julkaistiin 30. elokuuta 2019.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Suomijazz: 

## Lähteet
Pyrythekid

**Pyrythekid** (oik. **Pyry Halttunen**, s. 2001) on jyväskyläläinen rap-artisti.  Hänen ensimmäinen albuminsa ilmestyi vuoden 2020 toukokuussa Överdog-levy-yhtiön kautta. Saman vuoden kesällä Pyrythekid siirtyi Monsp Recordsille. Hänen yhdessä Gettomasan ja Axel Kalan kanssa levyttämä kappale "Epäkohtelias" striimasi platinaa. Pyrythekidin toinen albumi *KID 2* ilmestyi elokuussa 2021. Se nousi Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan yhdeksänneksi ja pysyi listalla neljä viikkoa. 

Pyrythekid oli vuoden 2022 Emma-gaalassa ehdolla vuoden tulokkaaksi. Hän voitti YleX:n vuoden 2021 läpimurto -yleisöäänestyksen.

Vuoden 2022 marras-joulukuussa Pyrythekid on mukana viiden keikan mittaisella KPC Tour-kiertueella, yhdessä KPC Recordsin kanssa.

Pyrythekid on alkujaan kotoisin Yhdysvalloista, josta hän muutti nuorena Uuraisille.

## Julkaisut

### Albumit

* *KID* (2020) (Överdog)
* *KID 2* (2021) (Warner Music Finland / Monsp Records)

### EP:t

* *Maalainen* (2023) (yhdessä Axel Kalan kanssa)

### Singlet

* *Viikonloppuu varten / Duunaan tätä (2019)*
* *Tsekkaa tää (2019)*
* *Kaupunki (feat. Rekami) (2019)*
* *Neuvoi (2020)*
* *Epäkohtelias (feat. Axel Kala & Gettomasa) (2020)*
* *ÄLÄ (2021)*
* *Eilen (2021)*
* *Tunteeton (2021)*
* *Pintaan (2021)*
* *Tipsy (2022)*
* *All In (2022)*
* * ??? (feat. Vepu) (2022)*
* *Uus vuos / Samanlaisii (Freestyle) (2023)*
* *Reitti (2023)*
* *Hennessy (feat. NOTO) (2023)*
* *Mä + Sä (yhdessä Axel Kalan kanssa) (2023)*
* *3 Toivomusta (yhdessä Axel Kalan kanssa) (2023)*
* *Sinusta (2024)*
* *Ilman sua (feat. Joe L) (2024)*

### Musiikkivideot

* *Duunaan tätä (2018)*
* *Tsekkaa tää (2019)*
* *Neuvoi (2020)*
* *Epäkohtelias (2020) (feat. Axel Kala & Gettomasa)*
* *ÄLÄ (2021)*
* *Eilen (2021)*
* *Pintaan (2021)*
* *All In (2022)*
* *??? (Visualizer) (2022) (feat. Vepu)*
* *Samanlaisii (Freestyle) (2022)*
* *Uus vuos (2023)*
* *Mä + Sä (2023) (yhdessä Axel Kalan kanssa)*
* *Maalainen (Visualizer) (2023) (yhdessä Axel Kalan kanssa)*
* *Ei vapaapäivii (Visualizer) (2023) (yhdessä Axel Kalan kanssa)*

## Vierailijana

## Lähteet
Nandina

**Nandina** (*Nandina domestica*) on happomarjakasveihin kuuluva itäaasialainen, koristekasvina käytetty pensaslaji. Se kasvaa alkuperäisenä Kiinassa ja Japanissa. Nandinan lehdet ovat jakautuneet pitkäruotisiin lehdyköihin, kukat ovat valkeat ja hedelmät muodostavat runsaita punaisia marjaterttuja.

Nandina luokitellaan sukunsa nandinoiden ainoaksi lajiksi. Suku muodostaa lähisukulaisten sinisiementen (*Caulophyllum*), keltasormioiden (*Gymnospermium*) ja leijonanlyhtyjen (*Leontice*) kanssa alaheimon *Nandinoideae*.

## Lähteet
Potsdam (albumi)

**Potsdam** on Iiro Rantalan livealbumi, joka julkaistiin 25. maaliskuuta 2022.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
John McEwen

**John McEwen** (29. maaliskuuta 1900 – 20. marraskuuta 1980) oli australialainen poliitikko, joka toimi Australian 18. pääministerinä lyhyen aikaa vuosina 1967–1968 Harold Holtin katoamisen jälkeen. Hän oli Country Partyn, nykyisen Australian kansallispuolueen edeltäjän, johtaja vuosina 1958–1971. 

McEwen valittiin Australian edustajainhuoneeseen vuoden 1934 liittovaltion vaaleissa. Joseph Lyons nosti hänet ensimmäisen kerran hallitukseen vuonna 1937. Hän toimi parlamentissa yhteensä 36 vuotta ja vietti ennätykselliset 25 vuotta hallituksen ministerinä.

## Lähteet
Viimeiset mitalit

**Viimeiset mitalit** on Heidi Könkään ohjaama televisioelokuva, joka ensiesitettiin 18. joulukuuta 2000 Yle TV1:n *Kotikatsomo*-ohjelmapaikalla.

Elokuva kertoo 90-vuotiaista sisaruksista, Hetasta ja Selmasta, jotka yhä vanhoilla päivillään kilpailevat Punakorvan suosiosta, joka on ollut molempien nuoruuden rakkaus.

*Helsingin Sanomissa* Harto Hänninen nimesi pääosassa näyttelevän Birgitta Ulfssonin vuoden lopun tv-katsauksessaan vuoden 2000 parhaaksi naisnäyttelijäksi.

## Lähteet
Montagny-lès-Beaune

**Montagny-lès-Beaune** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 5 kilometriä Beaunen kaupungista etelään.

Kunnan keskustassa oleva romaaninen seurakuntakirkko on peräisin 1400-luvulta. Sen historia ulottuu kuitenkin jo 1000-luvulle. Kirkko on nimetty Sevillan piispan Isidorus Sevillalaisen mukaan. Kirkon kellotorni on peitetty liuskekivillä ja tornin huippu sinkkilevyillä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
John Gorton

**John Grey Gorton** (9. syyskuuta 1911 – 19. toukokuuta 2002) oli australialainen poliitikko, joka toimi Australian 19. pääministerinä vuosina 1968–1971. Hän johti tuona aikana liberaalipuoluetta, mutta oli tätä ennen luonut jo pitkän uran ministerinä. Hän oli ollut mm. maan opetusministeri vuosina 1962–1968 ja laivastoministerinä vuosina 1958–1973. Pääministerin uran jälkeen hän vielä toimi lyhyesti maan puolustusministerinä vuonna 1971.

## Lähteet
Nimikirjoitusten metsästäjä

**Nimikirjoitusten metsästäjä** (*The Autograph Hound*) on Aku Ankka -piirroselokuva vuodelta 1939. Elokuvassa Aku toimii salaa nimikirjoitusten metsästäjänä Hollywoodissa. Elokuvassa nähdään monia aikansa tunnettuja näyttelijöitä kuten Clark Gable, Greta Garbo, Mickey Rooney, Charles Boyer, Sonja Henie, Shirley Temple ja Marxin veljekset.
Marcigny-sous-Thil

**Marcigny-sous-Thil** on kunta Ranskassa Côte-d’Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Armançonjoen varrella noin 34 kilometriä Montbardin kaupungista etelään.

Kunnan keskustassa oleva Neitsyt Marian syntymäkirkko on entinen luostari, joka juontaa juurensa 1100-luvulle. Kirkossa ei ole kellotornia eikä poikkilaivaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
William McMahon

**William "Billy" McMahon** (23. helmikuuta 1908 – 31. maaliskuuta 1988) oli australialainen poliitikko, joka toimi Australian 20. pääministerinä ja liberaalipuolueen johtajana vuosina 1971–1972. Hän oli yhtäjaksoisesti ministeri yli 21 vuotta, mikä on pisin yhtäjaksoinen ministerinä olo Australian historiassa. 

McMahonista tuli pääministeri 63-vuotiaana. Ennen pääministeriyttä hän oli toiminut maan ulkoministerinä vuosina 1969–1971, maan valtiovarainministerinä vuosina 1966–1969, Vice-President of the Executive Council vuosina 1964–1966, työministerinä 1958–1966, teollisuusministerinä 1956–1958, sosiaalipalveluministerinä 1954–1956 sekä laivasto- ja puolustusministerinä vuosina 1951–1954. Gough Whitlamin työväenpuolue voitti McMahonin vuoden 1972 liittovaltion vaaleissa, mikä päätti 23 vuoden oikeistokoalition vallan. Tämän jälkeen hän erosi liberaalien johtajuudesta, mutta pysyi parlamentissa vuoteen 1982 asti.  

Näyttelijä Julian McMahon oli William McMahonin poika. 

## Lähteet
Nasanaisenjärvi

**Nasanaisenjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 33,7 neliökilometriä, keskisyvyys 3,6 metriä ja suurin syvyys 14,1 metriä.

Nasanaisenjärveen virtaa kaksi puroa. Se laskee Vohtajoen kautta Ylä-Njolgamjärveen. Järven kalalajeja ovat muikku, hauki, särki, lahna, säyne, made, ahven, kiiski ja salakka.

## Lähteet
Ylä-Njolgamjärvi

**Ylä-Njolgamjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 84,2 neliökilometriä, keskisyvyys 2,2 metriä ja suurin syvyys 2,7 metriä.

Ylä-Njolgamjärveen virtaa Vohtajoki ja kaksi puroa. Se on kapeikon kautta yhteydessä Njolgamjärveen.

## Lähteet
Njolgamjärvi (järvi)

**Njolgamjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 211 neliökilometriä, keskisyvyys 1,9 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä.

Njolgamjärvi on yhteydessä kapeikon kautta Ylä-Njolgamjärveen. Siihen virtaa myös Vilgajoki. Järvi laskee kapeikon kautta Ala-Njolgamjärveen. Kalalajeja ovat hauki, särki, lahna, salakka, säyne, made, ahven ja kiiski.

Järven pohjoisrannalla sijaitsee Njolgamjärven taajama.

## Lähteet
Julius Kühn

**Julius Gotthelf Kühn** (23. lokakuuta 1825 – 14. huhtikuuta 1910 Halle) oli saksalainen maataloustieteilijä.

Kühn työskenteli itsenäisesti kouluttautuneena maatilan hoitajana vuosina 1848–1855 ja jatkoi tätä työtä vuosina 1857–1862 oltuaan vuosina 1855–1856 opiskelijana Bonn-Poppelsdorfin maataloudellisessa akatemiassa. Vuonna 1862 hänestä tuli Hallen yliopiston maatalouden professori ja sen maatalouden instituutin perustaja. Hänen katsotaankin tuoneen maataloustieteen osaksi yliopistokoulutusta Saksassa 1800-luvulla. Kühn oli myös yksi keskeisistä nykyaikaisen kasvipatologian isistä. Hän julkaisi noin kolmesataa artikkelia enimmäkseen kasvinsuojelusta. Julkaisujen joukossa on *Die Krankheiten der Kulturgewächse, ihre Ursachen und ihre Verhütung* (1858).

1. tammikuuta 2008 Saksan ruoka- ja maatalousministeriön alaisuuteen perustettiin liittovaltiollinen viljelykasvien tutkimuskeskus Julius Kühn-Institut. Kühnistä käytetään auktorilyhennettä J.G.Kühn.

## Lähteet
Villy Søvndal

**Villy Søvndal** (s. 4. huhtikuuta 1952 Linde) on tanskalainen entinen sosialistisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1994–2013, oli Tanskan ulkoministeri vuosina 2011–2013 ja toimi puolueensa puheenjohtajana vuosina 2005–2012. Ennen poliittista uraansa hän työskenteli opettajana.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Villy Søvndal'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Sokoinen maatalousyliopisto

**Sokoinen maatalousyliopisto** (, lyhennys **SUA**) on julkinen yliopisto Morogorossa, Tansaniassa. Yliopisto kantaa Tansanian toisen pääministerin Edward Sokoinen nimeä. 

## Kampukset
Yliopistolla on neljä kampusaluetta. Pääkampus sijaitsee kolmen kilometriä Morogoron keskustasta etelään, ja noin 200 kilometriä Dar es Salaamsta länteen. Kampusalueiseen kuuluu noin 33,50 neliökilometriä maata harjoitteluun, tutkimukseen ja tuotantokäyttöön. Yliopistolla on myös 8,4 neliökilometriä metsää Olmotonyissa Arushan alueella; 3,2 neliökilometriä ikimetsää tutkimustarkoituksiin Lushotossa Usambaran vuorilla Tangassa ja 5,0 neliökilometriä miombo-metsää Kitulanghalossa Morogoron alueella.

## Opiskelijat, Tansanian toiseksi korkeatasoisin yliopisto

Lukuvuonna 2015-2016 yliopistossa opiskeli yhteensä 7&nbsp;853 opiskelijaa, joista vajaa kolmannes (2429) oli naisia. Ylempää korkeakoulututkintoon tähtäsi tai jatko-opintoja teki heistä vain 276. 

Verkkonäkyvyyttä painottava espanjalainen Webrometrics-yliopistovertailu luokitteli yliopiston keväällä 2022 Tansanian toiseksi korkeatasoisemmaksi yliopistoksi (ja sija 84 Afrikassa), ja saman kansallisen sijan antoivat eurooppalainen Edurank-yliopistoranking (46. sija Afrikassa) sekä uniRank (sija 94 Afrikassa, 2021).

## Historiaa
Yliopisto on perustettu vuonna 1984, mutta sen juuret ulottuvat vuonna 1965 perustettuun maatalousoppilaitokseen. Kun Dar es Salaamin yliopisto (UDSM) itsenäistyi Itä-Afrikan yliopistosta vuonna 1970, maatalousoppilaitoksesta muodostettiin UDSM:n maataloustieteellinen tiedekunta. Se ryhtyi antamaan alempaan yliopistotutkintoon (B.Sc. Agric.) johtavaa yliopisto-opetusta. Vuonna 1974 UDSM:n tiedekuntaa laajennettiin metsätieteillä; nimeksi vaihdettiin Dar es Salaamin yliopiston Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta. Eläinlääketieteen opetus lisättiin vuonna 1976, ja tiedekunnan nimi piteni vastaavasti. Heinäkuussa 1984 tämän pohjalta muodostettiin Sokoinen maatalousyliopisto (SUA).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sokoine University of Agriculture  (foodland-africa.eu)
Korean demokraattisen kansantasavallan perunantuotanto

**Korean demokraattisen tasavallan perunantuotanto** on koko Korean niemimaalla, mutta etenkin Pohjois-Koreassa merkittävässä asemassa oleva kansan tärkkelyslähde riisin ohella. Peruna on kulkeutunut todennäköisesti Kiinasta Koreaan 1800-luvulla, mutta erityisesti Japanin vallan alla 1900-luvun alkupuolella se oli osin riisiäkin tärkeämpi paikalliselle väestölle, ja riisiä vietiin nimenomaan Japaniin. Samaten nykyaikana perunasta on koetettu saada riisin korviketta, mutta Pohjois-Koreassa sopivia laajoja viljelyalueita ei ole keskeisillä vuoristoalueilla. Sen sijaan itärannikon Pohjois- ja Etelä-Hamgyongin sekä Kangwonin maakunnissa se on mahdollista. Elintarviketuotannossa on Pohjois-Korealla ollut ongelmia muun muassa kaluston puutteen vuoksi, ja suoranaista nälänhätää on podettu muun muassa 1990-luvulla ja 2010-luvulla, vaikka on yritetty korvata viruksettomien perunalajikkeiden puutetta riisin ja perunan yhteisviljelyllä.

## Lähteet
Barbakaani

**Barbakaani** tai **barbakane** ( "ampuma-aukko") on linnan tai kaupunginmuurin portin eteen rakennettu puolustusvarustus. Barbakaani muodostuu yleensä porttikäytävästä jota suojaa yksi tai useampi porttitorni, ampumakäytävä, ampuma-aukot, tapporeiät, alas laskettavat rautaristikot sekä nostosilta. Barbakaaneja rakennettiin etenkin keskiajalla. Suomessa esimerkiksi Raaseporin linnassa on ollut barbakaani.

## Kuvagalleria

Kuva:Barbakan (1).JPG|Varsovan barbakaani
Kuva:Lewes Castle DSC00138.JPG|Lewes Castlen barbakaani
Kuva:Barbakan Krakow z ulicy Basztowej 2.jpg|Krakovan  barbakaani


## Lähteet
*Annukka Aikio ja Rauni Vornanen: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .

### Viitteet
North Hempstead

**North Hempstead** on kunta (*town*) New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 237&nbsp;639 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Nassaun piirikunnassa, New Yorkin metropolialueella.

## Maantiede
North Hempstead sijaitsee New Yorkin osavaltion Long Islandilla, Nassaun piirikunnan luoteisosassa. North Hempsteadin kuntaan kuuluu 30 kylää ja 18 paikallishallinnotonta aluetta. North Hempsteadia rajaa eteläpuolella Hempsteadin kunta ja itäpuolella Oyster Bayn kunta.

## Väestö
Vuonna 2020 North Heampsteadin 237&nbsp;639 asukkaasta valkoisia oli 64,5&nbsp;%, aasialaisia 19,7&nbsp;%, mustia 5,6&nbsp;% ja alkuperäisasukkaita 0,2&nbsp;%. 38,3&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 28,7&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aino Suni

**Aino Suni** (s. 1985) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on valmistunut elokuvakäsikirjoittamisen maisteriksi Salfordin yliopistosta.

Sunin lyhytelokuva *Sudenveistäjä* (2011) valittiin Clermont-Ferrandin elokuvajuhlille 2012. Hänen dokumenttielokuvansa *[[Ei koskaan enää]]* (2018) sai ensi-iltansa Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaaleilla syyskuussa 2018. Sunin esikoispitkä fiktioelokuva *[[Sydänpeto]]* (2022) sai kansainvälisen ensi-iltansa Göteborgin elokuvajuhlilla ja nähdään Suomessa Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla syksyllä 2022. *Sydänpedon* ensi-ilta elokuvateattereissa oli marraskuussa 2022.

## Filmografia ohjaajana
* *Kasvottomat* (lyhytelokuva, 2009). Ohjaus ja käsikirjoitus.
* *Korpin laulu* (lyhytelokuva, 2009). Ohjaus.
* *Sleep of Reason* (lyhytelokuva, 2010). Ohjaus ja käsikirjoitus.
* *Niin paljon sinua halusin* (lyhytelokuva, 2010). Ohjaus.
* *Sudenveistäjä* (lyhytelokuva, 2011). Ohjaus ja käsikirjoitus.
* *Propinquity* (lyhytelokuva, 2013). Ohjaus.
* *LunaChicks* (lyhytelokuva, 2014). Ohjaus /w Jenni Kangasniemi.
* *Niin metsä vastaa* (lyhytelokuva, 2015). Ohjaus.
* *Kääntöpaikka* (lyhytelokuva, 2015). Ohjaus ja käsikirjoitus.
* *If I Ruled* (lyhytelokuva, 2015). Ohjaus ja käsikirjoitus /w Jenni Tuli.
* *Seuraava taso* (lyhytelokuva, 2015). Ohjaus. Käsikirjoitus /w Ulla Heikkilä.
* *[[Ei koskaan enää]]* (dokumenttielokuva, 2018). Ohjaus. Käsikirjoitus /w Jussi Sandhu.
* *Pillupäiväkirjat* (tv-sarja, 2019). Ohjaus.
* *Shake!* (lyhytelokuva, 2019). Ohjaus ja käsikirjoitus /w Sonya Lindfors.
* *[[Sydänpeto]]* (pitkä näytelmäelokuva, 2022). Ohjaus ja käsikirjoitus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Imatjärvi

**Imatjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Jessoilan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 10,5 neliökilometriä, keskisyvyys 3,7 metriä ja suurin syvyys 6,3 metriä.

Imatjärveen virtaa kaksi puroa. Se laskee puron kautta Säämäjärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, made, ahven ja kiiski. Siihen on istutettu peledsiikaa ja karppeja.

## Lähteet
Enid Lyons

**Enid Muriel Lyons** (o.s. Burnell; 9. heinäkuuta 1897 – 2. syyskuuta 1981) oli australialainen poliitikko, joka oli ensimmäinen Australian edustajainhuoneeseen valittu nainen ja ensimmäinen nainen liittovaltion hallituksessa. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1943–1951. Dorothy Tangney valittiin samana vuonna ensimmäisenä naisena Australian senaattiin kuin Lyons ensimmäisenä naisena edustajainhuoneeseen, mikä tekee heistä kaksi ensimmäistä naista Australian kaksikamarisessa parlamentissa. Lyons ja Tangley valittiin ensimmäisinä naisina maan parlamenttiin yli 40 vuotta sen jälkeen kun naisille oli myönnetty maassa vaalikelpoisuus vuonna 1902. 
 Ennen omaa poliittista uraansa hänet tunnettiin parhaiten Australian pääministerinä (1932–1939) ja Tasmanian pääministerinä (1923–1928) toimineen Joseph Lyonsin vaimona. 

## Lähteet
Pent-House Mouse

**Pent-House Mouse** on vuonna 1963 valmistunut Tom & Jerry -piirroselokuva. Kyseessä on ensimmäinen Chuck Jonesin vuosina 1963-1967 tuottamista Tom & Jerry -piirretyistä.

## Tuotantotiedot
Graham (klaani)

**Graham** on vanha skotlantilainen, normannilaista alkuperää oleva suku. Se on asunut Skotlannin alamailla 1100-luvulta lähtien, missä kuningas David I myönsi William de Grahamille tiluksia. Dumbartonissa ja Stirlingissä suku omisti suuria tiloja varhain. Noin Vuonna 1445 Patrick Graham korotettiin lordi Grahamiksi ja hänen pojanpoikansa William Graham sai Montrosen jaarlin arvonimen (1505) rohkeudesta Sauchieburnin taistelussa (1488). Tämä suvun haara sai 1644 markiisin ja herttuan arvon. Sivuhaara sai baronetin arvon vuonna 1629, ja tähän kuuluivat Richard Graham, Prestonin varakreivi ja Sir James Graham. Grahamin klaani kuuluu edelleen Skotlannin kuuluisimpiin sukuihin, ja herttuallisen sukulinjan päämies Douglas Graham, Montrosen 5. herttua, s. 1852, oli yksi maan rikkaimmista maanomistajista.

## Lähteet
Rantakylän kappeli

**Rantakylän kappeli** on Limingan Rantakylässä sijaitseva vuonna 1961 valmistunut kappeli. Kappelissa siunataan vainajia, mutta siellä järjestetään silloin tällöin myös jumalanpalveluksia ja muita kirkollisia tilaisuuksia. Kappelin yhteydessä sijaitsee Limingan nykyinen hautausmaa eli Rantakylän hautausmaa, joka on perustettu vuonna 1899. Kappeli on peruskorjattu vuonna 2001. 

## Lähteet
Galitsian sosialistinen neuvostotasavalta

**Galitsian sosialistinen neuvostotasavalta** oli lyhytikäinen neuvostotasavalta Itä-Galitsian Podoliassa Puolan–Neuvosto-Venäjän sodan aikana. Neuvostotasavalta hallitsi bolševikkien sodan aikana valtaamia alueita Ternopilista käsin alkaen 8. heinäkuuta 1920 lakkauttamiseensa saakka 21. syyskuuta 1920. Neuvostotasavallan vallankumousneuvostoa johti Volodymyr Zatonskyi. Neuvostotasavalta esimerkiksi kansallisti maata ja pankkeja, painatti omaa rahaansa ja nostatti oman puna-armeijansa. Lopulta sen valtasivat takaisin puolalaiset ja sen alueet liitettiin Puolaan Riian rauhassa 1921.

## Historia
Ukrainan kansantasavalta oli joulukuun alussa 1919 menettänyt Kiovan hallinnan bolševikeille ja suurinta osaa Ukrainasta hallitsi neuvosto-Ukraina. Ukrainan kansantasavalta solmi Puolaan paenneen Symon Petljuran johdolla sotilasliiton Puolan kanssa Varsovan sopimuksella 20. joulukuuta. Sotilaallisesti vahvempi Puola sai sopimuksen nojalla Itä-Galitsian ja sen joukot aloittivat ukrainalaisten tukemina hyökkäyksen bolševikkeja vastaan huhtikuussa 1920. Hyökkääjien onnistui toukokuussa vallata Kiova, mutta pian bolševikkien vastahyökkäys alkoi ajaa heitä taaksepäin. 

Neuvosto-Venäjän 14. armeija ja 1. ratsuväkiarmeija etenivät Varsovan sopimuksen nojalla Puolan hallitsemaan Itä-Galitsian Podoliaan. Puna-armeijan hallitsemalle alueelle julistettiin perustetuksi Galitsian sosialistinen neuvostotasavalta 8. heinäkuuta 1920. Aluetta hallitsi muodollisesti Ternopilissä muodostettu Galitsian vallankumousneuvosto Volodymyr Zatonskyin johdolla. Suurimmillaan neuvostotasavallan alue käsitti 14 kokonaista piirikuntaa ja osia useammasta muusta piirikunnasta Lvivin länsipuolella. Kokoa alueella oli noin 18&nbsp;000&nbsp;km² ja asukkaita noin 1,8 miljoonaa. Vallankumousneuvosto lakkautti maan yksityisomistuksen ja kansallisti alueen pankit. Se myös painoi omaa rahaansa ja nostatti oman Galitsian puna-armeijansa. Järjestystä piti yllä Tšeka.

Galitsian neuvostotasavalta ei kuitenkaan koskaan onnistunut saada haltuunsa Itä-Galitsian vauraampia alueita Lvivin ympärillä. Lisäksi bolševikit kärsivät tappion puolalaisille Varsovan taistelussa elokuussa 1920 ja he joutuivat aloittamaan perääntymisen. Puolalaiset alkoivat edetä neuvostotasavallan alueelle ja se lakkasi olemasta 21. syyskuuta 1920. Puola ja Neuvosto-Venäjä tekivät lokakuussa 1920 välirauhan ja sopivat lopullisen rauhan Riiassa huhtikuussa 1921. Galitsian neuvostotasavallan aikanaan hallitsemasta alueesta tuli osa Puolaa. 

## Lähteet
Andri H’vylja

**Andri H’vylja**, , oikea nimi luultavasti **Olinter**, , (19. elokuuta 1898 Rynhatš, Hotyn piiri, Bessarabian kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1938) oli ukrainalainen kommunistijohtaja, toimittaja, virallinen kirjallisuuskriitikko ja juutalainen. H’vylja oli 1936–1937 Ukrainan tiedeakatemian ukrainalaisen folkloren instituutin pääjohtaja ja toimitti sen julkaisua *Ukrajinskyi folklor*. Hän oli borotbisti-kommunisti mutta liittyi 1918 Ukrainan kommunistiseen puolueeseen (KP(B)U).

H’vylja johti keskuskomitean lehdistöosastoa 1926–1928 ja kulttuuripropagandaosastoa 1928–1933. Hänet nimitettiin 1933 Ukrainan apulaisopetuskomissaariksi. H’vylja vastusti suuntausta, jota hän piti ukrainalaisena nationalismina. Hän hyökkäsi kirjoituksissaan ukrainalaisia kulttuurijärjestöjä vastaan, esimerkiksi Vaplitea ja Berezil-teatteria, ja merkittäviä ukrainalaisia kulttuurihahmoja ja politiikan toimijoita vastaan, kuten Mykola H’vylovyitä, Les Kurbasia, Oleksandr Šumskyita ja Mykola Skrypnykiä. Hän oli vastuussa lukemattomien 1930-luvun ukrainalaisten kulttuurin parissa toimineiden henkilöiden kuolemasta. Hän oli virallisen kirjailijaliiton VUSPP:n perustajia.

H’vylja kirjoitti ukrainalaisesta nationalismista artikkelien lisäksi myös kirjoja ja lehtisiä. Mykola Skrypnykin tehtyä itsemurhan 1933 H’vylja julkaisi kirjoituskokoelman *Znyštšyty korinnja ukrajinskoho natsionalizmu na movnomu fronti* (1933, ”Ukrainalaisen nationalismin juuriminen kielestä”) ja hyökkäsi Skrypnykin hyväksymiä oikeinkirjoitusmuutoksia vastaan. H’vyljan johdolla otettiin toukokuussa 1933 käyttöön uudet kirjoitussäännöt.

H’vylja kuului aluksi vasemmistolaiseen Sosialistiseen vallankumouspuolueeseen (UPSR) ja myöhemmin borotbisteihin mutta liittyi sitten bolševikkipuolueeseen ja palveli sitä tunnollisesti. Hänet tunnettiin tarmokkaana kansallismielisyyden arvostelijana 1920-1930-luvulla Panas Ljubtšenkon ohella.  Elokuun alussa 1937 Ukrainan sisäministeri Izrail Leplevskyi informoi Stalinia, että oli paljastettu neuvostovastainen kansallismielinen järjestö, jonka jäseniä olivat väitteiden mukaan muun muassa Ljubtšenko, H’vylja, Vasyl Porajko, Teodosi Taran, Oleksa Trylisky, J. Voitsehivsky.*[[Visti VUTsVK]]in* pääkirjoituksessa syyskuussa 1937 heidät kuitenkin leimattiin fasistisiksi vakoilijoiksi. Ljubtšenko teki 1937 itsemurhan. H’vylja katosi saman vuoden puhdistuksissa. Toisten tietojen mukaan H’vylja pidätettiin 1937, ja hänet teloitettiin pian sen jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kokopelli

**Kokopelli** on Yhdysvaltain alkuperäiskansojen perinteisissä uskomuksissa maatalouden, hedelmällisyyden ja ovelien temppujen jumala. Hedelmällisyyden jumalana Kokopellin toimenkuvaan katsottiin kuuluvan synnytyksen valvomisen.

Kokopelli kuvattiin huilua soittavana hahmona, jonka soiton sanottiin vievän talven pois ja tuovan tilalle kevään. Jotkin heimot yhdistivät Kokopellin sateiden tuomiseen, ja hänet kuvattiin joskus toisen huilua soittavan hahmon, 
Paiyatamun kanssa maissinjauhamisseremonioiden aikana.  Kokopelli on tullut tunnetuksi sitä kuvaavista kalliopiirroksista Yhdysvaltain lounaisosissa. Varhaisimmat tiedossa olevat kuvat Kokopellista ovat peräisin vuosien 750–850 väliseltä ajalta.

Kokopellin nimen uskotaan olevan johdettu zunin- ja hopinkielisestä "jumalaa" tarkoittavasta "koko"-ilmauksesta. Ranskassa perustettiin vuonna 1999 Kokopellin mukaan nimetty maatalousjärjestö Association Kokopelli.

## Lähteet
Patrick Fabian

**Patrick Fabian** (s. 7. joulukuuta 1964 Pittsburgh, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Howard Hamlinin roolista televisiosarjassa *[[Better Call Saul]]* (2015–2022). Hän on myös esiintynyt esimerkiksi elokuvassa *[[Viimeinen manaus]]* (2010) sekä vieraillut televisiosarjoissa *[[Will & Grace]]* ja *[[Frendit]]*.

## Lähteet
Ala-Paatjärvi

**Ala-Paatjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Tšalnan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 4,5 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 188 neliökilometriä ja keskisyvyys 2,8 metriä.

Paatjärveen virtaavat Malaja Tševža ja Ylä-Paatjärvestä tuleva puro. Se laskee Takajoen (ven. *Zadnjaja*) kautta Tšalnajokeen.

Järven länsirannalla sijaitsee Paadjärven kylä.

## Lähteet