open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marja Pirilä

**Marja Pirilä** (s. 1957 Rovaniemi) on suomalainen valokuvataiteilija ja biologi. Hän on tehnyt 1990-luvulta alkaen camera obscuraa hyödyntäviä teoksia.

Marja Pirilä on valmistunut 1986 sekä valokuvaajaksi Taideteollisesta korkeakoulusta että filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta. Hän toimi Oulun läänin ohjaavanaläänintaiteilijana 1988–1990. Pirilä on saanut valokuvataiteen valtionpalkinnon vuonna 2000 ja Alfred Kordelinin säätiön palkinnon vuonna 2020 camera obscura -ilmiön luovasta käytöstä ja tunnetuksi tekemisestä ja kehittämisestä edelleen.

Pirilä on tehnyt 1990-luvulta alkaen camera obscuraan perustuvia kuvia, joissa sisätilaan pienen aukon kautta ylösalaisin heijastuva ulkotilan näkymä yhdistyvät. Huoneen asukas on usein osana unenomaisissa kuvissa. Pirilä tallentaa huoneiden näkymät tavallisella kameralla. Kuvien ohella hän on rakentanut näyttelyihin camera obscurana toimivia tiloja ja myös vuonna 2024 ilmestynyt kirja *Valon tähden* toimii camera obscurana.

Pirilän retrospektiivinen valokuvanäyttely *Valon tähden* / *Because of Light*, joka oli Suomen taideyhdistyksen kutsunäyttely oli Helsingin Taidehallissa vuoden 2024 alussa.

Pirilän teoksia on muun muassa Suomen ja Tokion Valokuvataiteen museoiden, HUSin, Suomen valtion, Serlachiuksen taidemuseon ja Saastamoisen säätiön sekä Wihurin rahaston kokoelmissa.

Pirilän puoliso on valokuvaaja Petri Nuutinen.

## Julkiset teokset
* *Herbarium*, Tiernan koulu, Oulu 2020
* Kenno/camera obscura, Sammon keskuslukio, Tampere 2005

## Valokuvakirjat
* *Aukeavat sormenpäiden silmät – The eyes of fingertips are opening,* Leena Krohnin runoja, Pirilän kuvia, Musta Taide 1993 (Grafian hopeahuippu 1993)
* *Camera Obscura, sisätila, ulkotila = Interior, exterior.* Teksti Janne Seppänen. Musta taide 2002
* *Speaking light = Puhuva valo,* Galleria Heino 2006
* *Inner landscapes – Sisäiset maisemat, Turku* yhdessä Tomoko Kuraharan ja Satoko Sain kanssa 2012
* *Carried by Light*, retrospektiivinen valokuvakirja, Musta taide 2014
* *Because of light / Valon tähden*, Musta taide 2024
Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*Marja Pirilä taiteilijamatrikkelissa
*Marja Pirilän verkkosivut
Ringerikes Blad

**Ringerikes Blad** on norjalainen vuonna 1845 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Hønefossissa Ringeriken kunnassa. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Lou Leon Guerrero

**Lourdes "Lou" Aflague Leon Guerrero** (s. 8. marraskuuta 1950) on yhdysvaltalainen terveystieteilijä ja poliitikko, joka on vuodesta 2019 lähtien toiminut Guamin territorion kuvernöörinä.

## Tausta ja yksityiselämä
Guerrero syntyi Guamilla vuonna 1950. Lukion jälkeen Guerrero muutti Kaliforniaan, jossa hän opiskeli ensin sairaanhoitajaksi valmistuen Kalifornian osavaltionyliopistosta Los Angelesista. Tämän jälkeen hän siirtyi ULCA:an, josta hän valmistui terveystieteiden maisteriksi vuonna 1979. Hän työskenteli aluksi sairaanhoitajana Kaliforniassa, mutta palasi sitten Guamille, jossa hänestä tuli Guam Memorial Hospital -sairaalan sairaanhoidon apulaisjohtaja.

Guerrero on naimisissa Jeffrey Cookin kanssa. Parilla on kaksi lasta ja seitsemän lastenlasta.

## Poliittinen ura
Guerrero valittiin ensimmäistä kertaa poliittiseen luottamustoimeen vuonna 1994, kun hänestä tuli Guamin senaatin edustaja. Senaattorina hän toimi mm. enemmistön ryhmäpuheenjohtajana ja istui sosiaali- ja terveyslautakunnassa. Hänen johdollaan Guamilla mm. kiellettiin tupakointi ravintoloissa ja baareissa.

Vuonna 2005 Guerreron veli, Tony, kuoli ja Lou otti hoitaakseen tämän viran Bank of Guamin johdossa. Hän jättäytyi pois politiikasta vuonna 2007, koska nousi tuolloin pankin toimitusjohtajaksi. Hänen kaudellaan pankki tuplasi varansa.

### Kuvernöörinä
Guerrero ilmoitti lähtevänsä kuvernöörinvaaleihin helmikuussa 2017. Hän valitsi varakuvernööriehdokkaakseen Josh Tenorion, ja voitti demokraattien esivaalit elokuussa 2018. Hän voitti vaalit saatuaan 50,7 % annetuista äänistä. Tullessaan valituksi Guerrerosta tuli territorion ensimmäinen naiskuvernööri. Varakuvernööri Tenorio oli myös territorion ensimmäinen avoimesti homoseksuaali varakuvernööri. Guerrero vannoi virkavalansa 7. tammikuuta 2019.

Guerreron kuvernöörikautena Guamilla on laillistettu kannabis, nostettu territorion minimipalkkaa ja vauhdittanut toisessa maailmansodassa kärsineille tarkoitetteja korvauksia, joiden maksaminen on takkuillut.

Guerrero valittiin uudelleen kuvernööriksi marraskuussa 2022.

## Lähteet
Giovanna Garzoni

**Giovanna Garzoni** (1600–1670) oli italialainen barokin ajan taidemaalari. Hän oli ensimmäisiä asetelmamaalauksia tehneitä naismaalareita. Garrzoni maalasi temperalla ja akvarellilla pieniä maalauksia luonnontieteiden hengessä. Tunnettujen asetelmien ohella hän maalasi myös muotokuvia, miniatyyrejä ja allegorisia uskonnnollisia aiheita.

Garzoni maalasi kasvitieteellisiä ja eläintieteellisiä kuvia muun muassa Mediceille.
Luonnontieteellinen tutkimus oli hoveissa yleinen kiinnostuksen kohde 1600-luvulla. Haluttuja olivat myös muodikkaat maalaukset, joissa luonto pysäytettiin tutkittavaksi, kuten Garzonin asetelmissa.
Garzoni saattoi saada opetusta tai vaikutteita toiselta kasvitieteelliseltä maalarilta Jacopo Ligozzilta, mutta hänen uransa alkuvaiheista tai koulutuksesta ei ole varmaa tietoa. Garzoni oli kuitenkin maalarikillan jäsen ja testamenttasi omaisuutensa Rooman taidemaalarikillalle. 

Garzoni syntyi taiteellisen perheeseen ja löysi tukijoita monissa Italian kaupungeissa, joissa työskenteli. Roomassa hän tutustui keräilijä Cassiano dal Pozzoon ja vuonna 1603 perustettuun Accademia Nazionale dei Linceihin, jossa arvostettiin empiiristä havainnoivaa tutkimusta. Akatemiassa Garzonia rohkaistiin keskittymään kasvitieteelliseen maalaukseen. Siihen asti Garzonin tuotanto oli vaihdellut kalligrafiasta ja miniatyyreistä muotokuvien ja myyttien kautta vanhojen mestareiden kopioihin. Rooman ja Venetsian ohella Garzoni päätyi Napoliin, jossa palveli espanjalaista Alcalán herttuaa.
Vuosina 1632-1637 hän maalasi Torinossa Savoijin herttuan palveluksessa muotokuvia ja miniatyyrejä isäntäväen ohella etiopialaisesta Zaga Christistä.


Tiedosto:Giovanna Garzoni00.jpg|*Viikunoita ja kovakuoriainen*.
Tiedosto:Portrait of Zaga Christ Giovanna Garzoni, 1635.jpg|*Zaga Christ* 1635, vesiväri veliinille, halkaisija 5,7 cm.
Tiedosto:Vittorio Amedeo I of Savoy1.jpg|Savoijin herttua *[[Viktor Amadeus I]]*, 1635.
Tiedosto:Giovanna Garzoni - Catalina Micaela of Spain, Duchess of Savoy.jpg| Savoijin herttuatar, 1635. Tempera pergamentille, 33x 44 cm.
Tiedosto:Giovanna Garzoni (Italian) - Still Life with Bowl of Citrons - Google Art Project.jpg|*Sitruunakulhoasetelma*, 1640-luku. Tempera pergamentille, 27x35 cm. J. Paul Getty Museum, Los Angeles
Giovanna garzoni, natura morta con popone su ub piatto, uva e una chiocciola, 1642-51 ca. 02.JPG|*Meloni lautasella, viinirypäleitä ja etana,* Museo della Natura Morta, Poggio a Caiano
Giovanna garzoni, piatto di ciliege con rose, baccello e ape legnaiola (xylocopa violacea) 1642-51 ca., 012.JPG|*Kirsikoita, ruusuja ja hyönteinen,* Museo della Natura Morta, Poggio a Caiano
Giovanna Garzoni Vanitas.jpg|*Pääkallo, tulppaani ja hedelmiä*.


## Lähteet
Minna van Gerven

**Minna Marja-Leena van Gerven** (s. 1974) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut sosiaalipolitiikan professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2023 lähtien. Hän on toiminut aiemmin Amsterdamin yliopiston tutkijatohtorina, Twenten yliopiston sosiologian apulaisprofessorina vuosina 2009–2020 ja Tampereen yliopiston sosiaalipolitiikan professorina vuosina 2022–2023.

Van Gerven valmistui maisteriksi sosiaalipolitiikan oppiaineessa Tampereen yliopistossa vuonna 2001 ja väitteli tohtoriksi sosiologian oppiaineessa Tilburgin yliopistossa vuonna 2008. Hän keskittyy tutkimuksessaan "teknologiseen aikakauteen ja ajankohtaisiin sosiaalipoliittisiin kysymyksiin digitalisoituvassa yhteiskunnassa".

## Julkaisut

* Minna van Gerven: *The Broad Tracks of Path Dependent Benefit Reforms: A Longitudinal Study of Social Benefit Reforms in Three European Countries, 1980–2006* (väitöskirja). Kansaneläkelaitos, 2008. http://hdl.handle.net/10250/7932

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tampereen yliopiston tutkimusportaali 
* Helsingin yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
* ResearchGate
* Google Scholar
Viljo Parvio

**Viljo Ilmari Parvio**, vuoteen 1919 **Pehrsson**  (12. joulukuuta 1909 Naantali – 3. maaliskuuta 2003 Heinola) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies, järjestöjohtaja ja yksityismetsätalouden asiantuntija, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 

Parvion vanhemmat olivat kaupunginvoudin apulainen Emil Reinhold Parvio, aiemmin Pehrsson, ja Elsa Johanna Karlström ja puoliso vuodesta 1945 lehtori Hilkka Paula Kalevikki Tossavainen. Parvio tuli ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta 1930 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1934. Hän oli Metsähallituksen ylimääräinen metsänhoitaja 1934 ja avustava metsänhoitaja Pohjanmaan piirikunnassa 1934–1937, Keski-Pohjanmaan metsänhoitolautakunnan apulaismetsänhoitaja Kokkolassa 1937–1938, Itä-Hämeen metsänhoitolautakunnan apulaismetsänhoitaja Lahdessa 1938–1953, vs. metsänhoitaja 1945–1947 ja ylimittaaja 1947–1953, Itä-Hämeen metsänhoitoyhdistysten liiton toiminnanjohtaja 1953–1962, Itä-Hämeen metsänhoitolautakunnan piirimetsänhoitaja 1962–1966 ja Uudenmaan-Hämeen metsänhoitolautakunnan, vuodesta 1968 Uudenmaan-Hämeen piirimetsälautakunta, päämetsänhoitaja Helsingissä 1966–1972. 

Parvio oli myös Kiuruveden pika-asutustoimikunnan metsänhoitajajäsen 1940–1941, Itä-Hämeen puulautakunnan varajäsen ja johtaja 1945–1947, Itä-Hämeen metsänhoitoyhdistysten liiton sihteeri 1945–1947 ja toiminnanjohtaja 1947–1953, Itä-Hämeen metsäkaupallisen piiritoimikunnan sihteeri 1953–1960 ja Järvelän Seudun Metsäntuottajat Oy:n toimitusjohtaja 1951–1962. Hänellä oli lisäksi useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Ilmatorjuntaupseerin koulutuksen saanut Parvio osallistui sekä talvisotaan että jatkosotaan, jonka aikana hänen johtamansa ilmatorjuntapatteri muun muassa puolusti Helsinkiä. Metsäneuvoksen arvonimen Parvio sai 1973.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Parvio

**Parvio** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Martti Parvio (vuoteen 1919 *Pehrsson*, 1918–1993), pappi ja professori
* Viljo Parvio (vuoteen 1919 *Pehrsson*, 1909–2003), metsänhoitaja, virkamies ja järjestöjohtaja, metsäneuvos.
Gaboninmarkiisipuu

**Gaboninmarkiisipuu** (*Marquesia excelsa*) on siipipuukasvien (Dipterocarpaceae) heimoon, markiisipuiden (*Marquesia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Afrikassa Gabonin sademetsissä kasvava puulaji. Gaboninmarkiisipuu poikkeaa muista Afrikassa kasvavista markiisipuista siten, että se on ainoa sademetsälaji, kun taas muut markiisipuut ovat kuivilla savanneilla kasvavia kausivihantia puita. Ekologisesti gaboninmarkiisipuu muistuttaakin Malesian sademetsissä kasvavia muita siipipuukasveihin kuuluvia puita.

## Lähteet
MacPherson

**MacPherson** ja siitä johdettu **McPherson** ovat skotlantilaisia sukunimiä muun muassa seuraavilla henkilöillä:

## MacPherson
* Duncan MacPherson (1966–1989), kanadalainen jääkiekkoilija
* Earle Steel MacPherson, nimeään kantavan joustintukijousituksen kehittäjä
* Elle Macpherson (alk. Gow; s. 1964), australialainen malli, näyttelijä, televisiojuontaja 
* James Macpherson (1736–1796), skotlantilainen runoilija

## McPherson
* Aimee Semple McPherson, myös nimillä Sisar ja Sisar Aimee (1890–1944), kanadalais-yhdysvaltalainen helluntailaisevankelista
* Inika McPherson (s. 1986), yhdysvaltalainen korkeushyppääjä
* Miles McPherson (s. 1960), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pastori ja motivaatiopuhuja
* Patricia McPherson (s. 1954), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Stephenie Ann McPherson (s. 1988), jamaikalainen pikajuoksija

## Katso myös
* MacPherson-pyöräntuenta
* McPherson Subdivision, rautatieosuus Yhdysvalloissa
* 5309 MacPherson, päävyöhykkeen asteroidi.
Merenalainen vuori

**Merenalainen vuori** on vuori, joka on kokonaan meren alla tai suurin osa siitä on meren alla. Merenalaisia vuoria syntyy, kun merellinen laatta työntyy mannerlaatan alle. Tällä tavalla syntyneet vuoret ovat syntyessään tulivuoria. Merenalaisia vuoria on myös Valtamerten keskiselänteillä, missä merelliset laatat erkanevat toisistaan. Tästä on esimerkkejä Atlantin keskiselänteellä. Japanin alueella on tuhansia saaria, joista osa koostuu merenalaisista vuorista.

## Lähteet
Kristine Bonnevie

**Kristine Elisabeth Heuch Bonnevie** (8. lokakuuta 1872 Trondheim – 30. elokuuta 1948 Oslo) oli norjalainen eläintieteilijä, geneetikko ja Norjan ensimmäinen naispuolinen professori. Tieteenteon lisäksi hän oli aktiivinen liberaalissa Frisinnede Venstre -puolueessa.

## Elämä ja ura
Bonnevien isä oli rehtori ja suurkäräjäedustaja Jacob Aall Bonnevie. Hänen mielestään koulutus oli naisille haitaksi, mutta tytär Kristine kirjoitti kuitenkin ylioppilaaksi vuonna 1892 ja aloitti lääketieteen opinnot, joista hän siirtyi pian eläintieteen pariin. Aluksi hän perehtyi meribiologiaan ja muun muassa luokitteli Pohjoisesta jäämerestä löydettyjä selkärangattomia eliöitä.

Ollessaan vuoden mittaisella käynnillä Würzburgin yliopistossa 1900–1901 Bonnievie kiinnostui solubiologiasta ja valitsi sen väitöskirjansa alaksi. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1906 ensimmäisenä norjalaisena naisena luonnontieteiden alalla. Tämän jälkeen hänet palkattiin Oslon yliopiston eläinkokoelman konservaattoriksi. Hänet valittiin ensimmäisenä naisena Norjan tiedeakatemian jäseneksi.

Laki kielsi vielä 1900-luvun alussa naisten nimittämisen korkeimpiin valtion virkoihin, mutta Bonnevien siirryttyä professoriksi säätiöomisteiseen Bergenin yliopiston museoon hänen kollegansa Oslon yliopistossa Georg Ossian Sars ja Robert Collett painostivat suurkäräjät hyväksymään niin kutsutun Lex Bonnevien. Lain linjauksen mukaan naisilla oli sen jälkeen mahdollisuus saada virkanimityksiä esimerkiksi professoriksi. Bonnevie palasi Osloon, ja hänet nimitettiin heinäkuussa 1912 Oslon yliopiston professoriksi.

Myöhemmällä urallaan Bonnevie kiinnostui perinnöllisyystieteestä ja tutki muun muassa kaksosraskauksien muodostumista sekä polydaktylian ja sormenjälkien periytymistä. Hän perusti perinnöllisyystutkimuksen instituutin vastalauseena norjalaiselle rotuhygieniakomitealle. Bonnevien mukaan ihmisten ei tullut harjoittaa eugeniikkaa, vaan geneettinen monimuotoisuus oli hyvästä. Hän kehotti parantamaan yhteiskuntaa sosiaalisten uudistusten kautta.

Eläintieteen kansantajuistajana Bonnevie piti luentoja ja kirjoitti oppikirjoja.

Biologi for gymnasiet 2. Zoologi. Andre opplag. (Kristine Bonnevie, 1907).pdf|page=5|Bonnevien kirjoittama lukion biologian oppikirja.
Bonnevie einstein.jpg|Bonnevie, Albert Einstein ja Vagn Walfrid Ekman vuonna 1920.


#### Poliittisena vaikuttajana
Bonnevie oli Oslon kaupunginvaltuuston varajäsen 1908–1919 ja kuului liberaalin Frisinnede Venstre -puolueen puheenjohtajistoon 1914–1916. Vuosina 1916–1918 hän oli suurkäräjien varajäsen.

## Perhe ja sukulaiset
Bonnevie oli naimaton. Hänen isänsä Jacob Aall Bonnevie oli rehtori ja suurkäräjäedustaja. Kirjailija ja naisasianainen Margarete Bonnevie oli hänen kälynsä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Norjan yleisradion Historiske kjendiser -puheohjelman Bonnevietä käsittelevä jakso
Rantamuodostuma

**Rantamuodostuma** on rantavoimien vaikutuksesta syntynyt geomorfologinen muodostuma. Veden pinnan päällisiä rantamuodostumia ovat rantatörmä, hiekkaranta, pallekivikko ja rantavalli. Vedenalaisia rantamuodostumia ovat rantatasanne ja jyrkänparras. Rantatörmä syntyy aaltojen aiheuttaman eroosion myötä. Itse asiassa ensin kallioon syntyy onkalo ja myöhemmin kallio onkalon ympäriltä romahtaa. Aaltojen vaikutuksesta syntyneitä muodostumia ovat myös kivipaadet eli raukit ja holvikaaret sekä joskus myös luolat. Rantatasanne syntyy aaltojen kasaamasta aineksesta. Meren rantaan aaltojen kasaamasta hiekasta syntyy joskus hiekkasärkkiä, joiden muotoutumiseen vaikuttaa myös tuuli. Hiekkasärkkien yhtyessä voi syntyä haffeja, joita ovat esimerkiksi Kuurin kynnäs ja Venetsian laguuni. Jos veden virtaus ei kasaa hiekkaa kauas hiekkasärkän läheiselle vesialueelle, veden syvyys jyrkkenee nopeasti ja paikalla on jyrkänparras. Maa-ainesta kulkeutuu rantaan myös talvisten jäiden mukana. Esimerkkejä aaltojen vaikutuksesta syntyneistä raukeista ja luolista löytyy Puulaveden järven rannalta Hirvensalmelta, missä sijaitsevat Kynsikaivonniemen luolat.Pallekivikko koostuu rantaan kasaantuneista lohkareista. Tällaisia muodostumia voi syntyä muun muassa harjumaisemaan muinaisrantojen seudulle. Rantavalli syntyy hiekan huuhtouduttua rantaan, kun osa siitä huuhtoutuu hieman takaisin ulapalle päin. Tähän vaikuttaa myös tuuli ja etenkin myrskytuuli voi kuljettaa hiekkaa voimakkaasti.

## Lähteet
Camila Vallejo

**Camila Vallejo** (s. 1988) on chileläinen poliitikko, joka on noussut maansa hallitukseen tultuaan politiikkaan kommunistinuorten ja opiskelijaliikkeen kautta.

Vallejosta tuli tunnettu 2010-luvun alussa, kun hän johti opiskelijoiden vaatimuksista alkanutta Chilen poliittisen eliitin vastaista kansanliikettä. Protestien alkuperäisenä kohteena oli maan korkeakoulujärjestelmän maksullisuus.  Opiskelijat järjestivät kymmeniä mielenosoituksia Santiago de Chilessa ja muissa  suurkaupungeissa. Parhaimmillaan niihin osallistui jopa 200 000 osallistujaa. Vallejo oli tuohon aikaan maantieteen opiskelija,  Chilen johtavan opiskelijajärjestön johtaja ja kommunistisen puolueen nuorisojärjestön jäsen. Häntä kutsuttiin Latinalaisen Amerikan uudeksi kansansankariksi.

Vallejo valittiin kansanedustajaksi vuonna 2013 kotikuntansa La Floridan vaalipiiristä kommunistisen puolueen ehdokkaana. Hän ajoi kongressissa opiskelijoden, naisten ja työväestön asioita. Hän ei asettunut ehdolle enää 2021, vaan alkoi tukea Gabriel Boricin presidenttikampanjaa. Tammikuussa 2022 hänet nimitettiin hallituksen pääsihteerin virkaan.

## Lähteet
Maria Sophie (Baijeri)

**Maria Sophie** (4. lokakuuta 1841 Starnberg, Baijerin kuningaskunta – 19. tammikuuta 1925 München, Saksa) oli baijerilainen prinsessa ja Molempain Sisiliain viimeisen kuninkaan Frans II:n puoliso. Hän oli Itävallan keisarinna Elisabetin ("Sisi") nuorempi sisar.

## Elämä

Maria Sophie syntyi 4. lokakuuta 1841 Possenhofenin linnassa Starnbergissä, Baijerissa. Hän oli herttua Maksimilian Joosefin ja prinsessa Ludovikan kuudes lapsi, ja hänellä oli kahdeksan sisarusta. Hän tapasi tulevan miehensä, silloisen kruununprinssin, talvella 1857. Hän kihlautui kruununprinssin kanssa seuraavana vuonna. Kihlautumisen mukana tuli kasa haasteita: prinsessan piti oppia muun muassa italiaa. Maria Sophie ja Frans menivät naimisiin Barissa 3. helmikuuta 1859.

Kaksi kuukautta myöhemmin, 22. toukokuuta 1859, kuningas Ferdinand II menehtyi. Kruununprinssi Fransista tuli kuningas Frans II ja Maria Sophiesta kuningatar. Valtion kohtalo oli tuolloin jo selvä. Giuseppe Garibaldin johtama Tuhannen retkikunta rantautui Sisiliaan seuraavana vuonna ja koki suuria voittoja. Syyskuussa 1860, kun Garibaldin joukot lähestyivät pääkaupunki Napolia, kuningaspari jätti kaupungin. He pakenivat Volturnon taistelun jälkeen Gaetan rannikkolinnoitukseen, joka sijaitsi noin 80 kilometriä pääkaupungista pohjoiseen.

Gaetan piirityksen aikana sardinialaisjoukot pommittivat linnoitusta, ja lopulta kuningaspari antautui. Piirityksen aikana Maria Sophie sai lempinimen "sotakuningatar", joka juontui hänen käytöksestään piirityksen aikana. Hän antoi omat ruokansa sotilaille ja auttoi haavoittuneita. Gaetan kukistumisen jälkeen Maria Sophie ja hänen miehensä lähtivät maanpakoon Roomaan, Kirkkovaltion pääkaupunkiin, jossa paavi Pius IX otti heidät vastaan. Roomassa hänellä oli salasuhde belgialaiseen kreiviin Armand de Lawayssiin, jolle hän synnytti lapsen. Maria Sophie tunnusti myöhemmin tämän suhteen miehelleen.

Frans ei ollut pystynyt siittämään lasta, sillä hän kärsi fimoosista. Hän hoidatti sen 1860-luvun lopulla, ja lopulta pari sai lapsen. Tytär, prinsessa Maria Cristina Pia, eli vain 3 kuukautta.

Kirkkovaltio kaatui vuonna 1870, jolloin kuningaspari pakeni Pariisiin. Samana vuonna Maria Sophie osti veljeltään Garatshausenin linnan, jonne hän asettui perheineen asumaan.

Maria Sophiesta tuli leski vuonna 1894. Ensimmäisen maailmansodan aikana Maria Sophie oli aktiivisesti Saksan ja Itävalta-Unkarin puolella sodassa Italian kuningaskuntaa vastaan. Huhut väittivät, että hän oli sekaantunut sabotaasiin ja vakoiluun Italiaa vastaan ​​siinä toivossa, että Italia häviäisi.

Maria Sophie kuoli Münchenissä vuonna 1925.

## Kunnianosoituksia

*  Tähtiristin ritarikunnan daami (Itävalta-Unkari)
*  Theresen ritarikunnan daami (Baijeri)
*  Pyhän Elisabetin ritarikunnan daami (Baijeri)
*  Kuningatar Maria Luisan ritarikunnan daami (Espanja, 1859)

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Demokraattinen vasemmistopuolue (Turkki)

**Demokraattinen vasemmistopuolue** (**Demokratik Sol Partisi**) eli **DSP** perustettiin vuonna 1985 Bülent Ecevitin työn jatkajaksi. Vuonna 1999 DSP sai vaalivoiton. Puolue johti Turkin hallitusta ennen vuoden 2002 vaaleja, jolloin Ecevit toimi pääministerinä. Vuoden 2002 parlamenttivaaleissa DSP hävisi ja jäi kokonaan ilman parlamenttiedustajia. Ecevitin jälkeen DSP:n johdossa toimi Zeki Seser. Tällä hetkellä puoluetta johtaa Önder Aksakal. Turkin poliittisella kartalla DSP lukeutuu keskusta-vasemmistoon.

## Lähteet
Buchi Emecheta

**Florence Onyebuchi "Buchi" Emecheta** (21. heinäkuuta 1944 Lagos – 25. tammikuuta 2017 Lontoo) oli nigerialaissyntyinen kirjailija, jonka teokset käsittelevät naisen asemaa afrikkalaisessa ja maahanmuuttajien yhteisössä sekä perinteiden ja nykyajan vaatimusten välisiä jännitteitä.

Emecheta syntyi Nigeriassa igboperheeseen, meni naimisiin 16-vuotiaana ja muutti aviomiehensä kanssa Lontooseen vuonna 1962. Hän opiskeli Lontoon yliopistossa sosiologiaa ja työskenteli kirjastossa ja yhteisötyöntekijänä Camdenissa, Pohjois-Lontoossa.

Emecheta alkoi kirjoittaa kertomuksia omasta elämästään ja kokemuksistaan maahanmuuttajana. Niitä julkaistiin ensin *[[New Statesman]]* -lehdessä ja myöhemmin romaanina *In The Ditch* (1972). Monet hänen myöhemmistä töistään kertovat realistisesti elämästä Nigeriassa. Hän on kirjoittanut myös lasten ja nuorten kirjoja.

Emechetan teoksista on suomennettu *Nnu Egon tarina* (1989).

## Teoksia
* *In the ditch* (1972)
* *Second-Class Citízen* (1974)
* *The Bride price* (1976)
* *The Slave girl* (1977)
* *Titch the cat* (1979, lastenkirja)
* *The Joys of motherhood* (1979)
** *Nnu Egon tarina* (1989)
* *Nowhere to play* (1980, lastenkirja)
* *The wrestling match* (1980)
* *The moonlight bride* (1980)
* *Destination Biafra* (1982)
* *Naira power* (1982)
* *Double yoke* (1983)
* *Head Above Water* (1986, omaelämäkerta)
* *Gwendolen* (1989)
* *The Rape of Shavi* (1983)
* *A kind of marriage* (1986)
* *Kehinde* (1994)
* *The New Tribe* (2000)

## Lähteet
Paavo Laapotti

**Paavo Laapotti** (s. 6. lokakuuta 1995) on Loimaalta kotoisin oleva suomalainen metallilaulaja.

Laapotti osallistui The Voice of Finland -laulukilpailuun vuonna 2022 sijoittuen toiseksi (31&nbsp;% äänistä).

Kilpailun jälkeen Laapotti liittyi Before The Dawnin riveihin ja he julkaisivat "Downhearted" -nimisen kappaleen. Bändin uusin levy "Stormbringers" julkaistiin 30. kesäkuuta 2023.

Laapotilla on myös muitakin bändejä; melodinen death metal -yhtye Defiled Serenity, atmospheric black metal -yhtye Kuusuo ja heavy/rock -coverbändi Poponjet.

## Diskografia
### Before The Dawn
* 
* 
* 

### Defiled Serenity
* 
* 

### Kuusuo
* 
* 
* 

## Vierailut
### Dark The Suns
*  (kappaleella "Raven")

### Mustan Kuun Lapset
*  (kappaleella "On suruaika täytetty")

### Magic & Mayhem
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Facebook artist page
*Metal Archives
Refah Partisi

**Refah Partisi** () eli **RP** oli turkkilainen islamistinen puolue, joka perustettiin vuonna 1983 ja kiellettiin vuonna 1998. RP sijoittui Turkin puoluekartalla uskonnollisiin puolueisiin. RP:n työn jatkajaksi perustettiin Fazilet Partisi (suom. *Hyvepuolue*) eli FP.

## Vaalimenestys
Necmettin Erbakanista tuli puolueen johtaja vuonna 1987. Puolue alkoi järjestäytyä ruohonjuuritasolla suurkaupungeissa ja jakaa avustuksia köyhille. RP vastusti Turkin ja EU:n välistä tulliliittoa ja keinottelua mutta kannatti progressivismia ja suosi raskasta teollisuutta. Se menestyi vuoden 1994 paikallisvaaleissa, jolloin puolue sai kaupunginjohtajan paikan 28 kaupungissa. Vuoden 1995 parlamenttivaaleissa menestys jatkui, minkä ansiosta RP sai muodostaa yhdessä keskustaoikeistolaisen Oikea tie -puolueen (DYP) kanssa Turkin hallituksen vuonna 1996, ja Erbakan nousi pääministeriksi.

## Toimintakielto
Vaalimenestys synnytti Turkissa RP:n vastaisen kansalaismielipiteen ja protesteja. Kansa jakautui sekularisteihin ja islamisteihin. Turkin armeija puuttui hallituksen toimintaan Kansallisen turvallisuusneuvoston antaman neuvon mukaisesti vuonna 1997 ja vaati hallitukselta islamin valtaa rajoittavia toimia. RP ei suostunut armeijan esittämiin vaatimuksiin, ja hallitus kaatui. Seuraavana vuonna RP kiellettiin perustuslakituomioistuimen päätöksellä. Puoluetta syytettiin uskonnollisen väkivallan tukemisesta.

## Lähteet
Georgian maantiede

**Georgian maantiede** kertoo Georgian maantieteeseen liittyvistä asioista. Georgia sijaitsee Kaukasian alueella. 

## Maanmuodot
Noin puolet maan pinta-alasta on vuoristoalueita, jotka ovat yli tuhannen metrin korkeudessa. Georgian alueella on Iso-Kaukasuksen eteläosa, jonka korkeimmat huiput ovat 5&nbsp;068 metriä korkea Škhara ja 5&nbsp;033 metriä korkea Kazbek, sekä Pienestä Kaukasuksesta luoteinen osa. Maan keskiosassa sijaitseva Suramin vuorijono on vedenjakaja. Maan länsiosassa virtaa joki nimeltä Rioni, joka laskee Mustaanmereen, ja maan itäosassa joki nimeltä Kura laskee Kaspianmereen. Keskellä Suramin vuorijonoa on Suramin sola, missä on vesistöalueita.

## Ilmasto
Maan ilmasto vaihtelee alueittain suuresti. Iso-Kaukasus suojaa suurinta osaa maan alueesta kylmiltä pohjoistuulilta. Lännestä tulevat tuulet tuovat mukanaan lämmintä ja kosteaa merellistä ilmaa. Mustanmeren rannikolta itään on Kolkhetin alanko, missä vallitsee subtrooppinen ja kostea ilmasto. Maan sateisimmat alueet ovat vuoristossa ja kuivinta on maan itäosassa. Joillakin vuoristoalueilla sade on joskus orograafista ja joillakin alueilla sade saattaa olla konvektiivista.

## Kasvillisuus
Kasvillisuus vaihtelee paljolti alueittain. Metsää maan pinta-alasta on noin kolmasosa. Kolkhetin mäkimaastossa on enimmäkseen ainavihantaa pensaskasvillisuutta ja lehtimetsää. Tämän alueen kasvillisuuteen kuuluvat muratit, alppiruusut, piikkipaatsamat ja puksipuut. Suramin vuorijonon ja Kaukasuksen alueella on vuorten alarinteillä enimmäkseen tammi- ja pyökkimetsää ja hieman ylempänä enimmäkseen havumetsää. Puurajan yläpuolella  on ensin subalpiinisia niittyjä ja vielä korkeammalla alpiinisia niittyjä.

## Eläimistö
Vuoristoalueiden eläimiä ovat murmeli, kubaninturi ja gemssi. Metsien eläimiä ovat mäyrä, hirvieläimet, kettu ja susi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rosika Schwimmer

**Rosika Schwimmer** (11. syyskuuta 1877 – 3. elokuuta 1948) oli unkarilaissyntyinen feministi ja pasifisti, jonka aktivismi tuotti hänelle sekä mainetta että hankaluuksia.

Schwimmer työskenteli kirjanpitäjänä ja perusti Unkarin Toimistotyöntekijänaisten Liiton vuonna 1897. Hän perusti myös useita muita naisjärjestöjä, ja hänestä tuli suosittu naisasioiden luennoitsija. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä hän matkusti Yhdysvaltoihin ja alkoi kampanjoida sodan lopettamisen puolesta.

Vuonna 1918 Schwimmer sai aseman vasta itsenäistynyttä Unkaria hallitsevassa neuvostossa, mutta jo seuraavana vuonna kommunistihallinto vei häneltä kansalaisoikeudet. Schwimmer pakeni valtaan noussutta antisemitististä hallintoa ensin Itävaltaan ja muutti sitten Yhdysvaltoihin vuonna 1921. Siellä hän kieltäytyi vakuuttamasta, että puolustaisi maata tarvittaessa asein, eikä siksi saanut kansalaisuutta vaan pysyi paperittomana loppuikänsä. 

Vuonna 1937 Schwimmer ja Lola Maverick Lloyd perustivat kampanjan ja lobbausjärjestön, joka ajoi Maailman hallituksen perustamista, kun heistä näytti, että Kansainliitto ei kykenisi estämään uuden maailmansodan puhkeamista. Schwimmerille ehdotettiin Nobelin rauhanpalkintoa 1948, mutta hän kuoli ennen valintaa.

## Lähteet
Informaatiotulva

**Informaatiotulva** on tarpeettoman liiallista informaatiota joka voi aiheuttaa stressiä. Informaatiotutkija Minna Huotilaisen mukaan tämä voi jopa muuttaa aivojen rakennetta ja suositteleekin siksi sitä että oma arvonsa on ns. aivojen tyhjäkäynnillä. Psykologi Ville Ojasen mukaan liikunnallinen toiminta kuten kävely tai hölkkä ja hakeutuminen rauhallisempaan ympäristöön voivat auttaa. Kaupunkiympäristön informaatiotulva ja häly häiritsevät mutta luonnossa aistit rauhoittuvat ja kaikenlainen suorittaminen vähenee. Lisäksi pysähtyminen, hiljentyminen ja rauhoittuminen voivat olla hyödyksi, samoin kuin musiikin kuuntelu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Informaatiosilppu pistää mielen ähkyyn - "Puhumattakaan kaikesta valhetiedottamisesta". Yle 18.11.2016.
Vera Rosendal

**Vera Eugenia Rosendal** (23. huhtikuuta 1908 – 17. tammikuuta 1987) oli suomalainen arkkitehti. 

Vera Rosendal valmistui arkkitehdiksi vuonna 1934. Vuosina 1934–1937 hän työskenteli Hilding Ekelundin toimistossa, josta siirtyi rakennushallitukseen vuosiksi 1937–1941. Vuodesta 1941 Rosendal työskenteli Helsingin rakennustarkastuskonttorissa.

Jo arkkitehtiylioppilaana Rosendal avusti Yrjö Lindegreniä ja Toivo Jänttiä Helsingin stadionin, sittemmin Olympiastadionin, suunnittelukilpailun vuonna 1933 voittaneen työn suunnittelussa. Rosendalin merkittävimpiä omia suunnittelutöitä olivat Malmin lentoaseman funktionalistinen päärakennus 1938 (yhdessä Dag Englundin ja Onni Ermalan kanssa), Salmisaaren A-voimalaitos 1953 (kaupunginarkkitehti Hilding Ekelundin johdolla) ja Hanasaaren A-voimalaitos 1960.

## Lähteet
* Malmin lentoaseman ympäristöhistoriaselvitys  Arkkitehtitoimisto Freese Oy, Arkkitehtitoimisto Schulman Oy, 30.6.2016. Viitattu 6.4.2023. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Vera Rosendal ryhmäkuvassa kolmas vasemmalta. 1953. Helsingin kaupunginmuseon Finna-palvelu.
Ryan Mahuta

**Ryan Mahuta** (s. 7. heinäkuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Tšekin jalkapalloliigassa pelaavaa FK Pardubicea.

## Lähteet
Surmacore

__NOTOC__
**Surmacore** on Rytmihäiriön kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 11. elokuuta 2023 levymerkillä Sakara Records.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Unto Helo – laulu
* Janne Perttilä – kitara
* Antti Kiiski – basso
* Jukka Kröger – rummut

### Tuotanto
* Unto Helo – kansikuva, valokuvaus
* Dan Swanö – miksaus, masterointi

## Arvostelut
* Inferno: 
* Kaaoszine: 
* V2.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet
Memento Mori (Depeche Moden albumi)

**Memento Mori** on Depeche Moden viidestoista albumi. Se julkaistiin 24. maaliskuuta 2023.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 	
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Dave Gahan – laulu
* Martin L. Gore – kitara, koskettimet, taustalaulu
* James Ford – rummut, Steel-kitara

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat:  
* Soundi: 

## Lähteet
Erkki Laitila

**Erkki ”Ville” Laitila** (9. maaliskuuta 1935 Helsinki – 25. joulukuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen lehtikuvaaja, joka työskenteli *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomille]]* 1950-luvun alkupuolelta 1990-luvun puoleenväliin. Hän voitti useita Vuoden lehtikuva -palkintoja etenkin suomalaisista ja ulkomaisista huippupoliitikoista ottamillaan kuvilla.

Laitila sai vuonna 1948 työpaikan valokuvaaja Kaius Hedenströmin studion lähettinä. Hedenström oli tottunut kutsumaan juoksupoikiaan nimellä ”Ville”, ja siitä Laitila sai elinikäisen kutsumanimen. Vuonna 1953 hän siirtyi *Helsingin Sanomien* toimitukseen ja tuli tunnetuksi monipuolisena ja hyväntuulisena lehtikuvaajana. Vuonna 1958 Laitila sai kinofilmikameroiden käytön opetusta Saksassa Leica-kamerayhtiössä yhdessä Helge Heinosen, P. K. Jaskarin, Seppo Saveksen ja Antti Taskisen kanssa.

Eräänä aamuna vuonna 1960 Laitila sai pääministerin virka-asunnon Kesärannan ulkopuolella kuvan Nikita Hruštšovista ja voitti sillä toisen palkinnon World Press Photo -kilpailussa. Vuonna 1971 hän sai Vuoden lehtikuva -palkinnon ikuistettuaan Saksan liittotasavallan liittokanslerin Willy Brandtin Kesärannan rantakallioilla. Palkinnon johdosta hän sai vielä onnittelukirjeen Brandtilta ollessaan kuvaamassa Sapporon olympiakisoja. Lokakuussa 1981 Laitila kuvasi Tamminiemen puistossa sairasta Urho Kekkosta taluttavan seurueen hienovaraisesti selkäpuolelta, ja tuloksena oli jälleen vuoden lehtikuva Suomessa.

Alkuvuodesta 1985 ”promillen sadasosa” Erkki Laitilan lehtikuvatuotannosta koottiin näyttelyksi Finnfoton galleriaan Helsingissä.

## Lähteet
Tamara Piilola

**Tamara Piilola** (s. 1977 Kokkola) on suomalainen taidemaalari, joka maalaa kuviteltuja maisemia. Luontoa, puita ja vesielementtiä kuvaavat teokset ovat usein seinänkorkuisia. Metsän ohella ympäristö on toisinaan trooppinen ja maisemissa voi liikkua eläimiä ja lintuja.

Piilolan maalauksia sanotaan valokuvan tyylisiksi, ja erilaiset valokuvat toimivatkin lähtökohtina. Piilolalla on maalauksesta mielikuva, johon liittyen hän skannaa erilaisia kuvia. Toisinaan luonnos syntyy vesiväreillä. Kokonaisuus on suunniteltava etukäteen, koska Piilola maalaa pala kerrallaan valmiiksi yhden kohdan maalauksesta. Omien luonnosten ja valokuvien ohella hän käyttää lehtikuvia. Löydetyistä, itseotetuista ja piirretyistä kuvista syntyy tietokoneella siirrellen kollaasi joka toimii luonnoksena. Maalatessa hän jossakin vaiheessa päästää irti luonnoksista ja maalauksen materiaalisuudem viedä.

Luontoaihe erottaa Piilolan monista valokuvapohjaista maalausta tekevistä, jotka useimmiten keskittyvät ihmisten kuvaamiseen. Maalauksia on sanottu immersiivisiksi ja unenomaisiksi mielenmaisemiksi enemmän kuin naturalistisiksi maisemakuvauksiksi. Monet mainitsevat voimakkaan yliluonnollisen valon.

Akvarellimaisen ohuilla läpikuultavilla kerroksilla maalaava Piilola välttelee paksuja maalimassoja. Öljyllä ja temperalla kankaalle maalattujen teosten sommittelu perustuu toistoon ja runsaisiin samankaltaisiin muotoihin. Toistuvuus tuo hypnoottisuutta.

Piilola valmistui Kuvataideakatemiasta vuonna 2008. Aiemmin hän valmistui Turun taideakatemiasta vuonna 2003 ja mediakulttuurin ja kuvataiteen perustutkinnon Svenska yrkeshögskolanissa Uudessakaarlepyyssä 1999. Kuvataideakatemian jälkeen Piilola opiskeli kaksi vuotta Hochshule für Grafik Und Buchkunstissa Leipzigissa.

Piilola sai vuonna 2016 Didrichsenin taidemuseon Pro Arte -palkinnon. Hänellä on Didrichsenin taidemuseon ohella  ollut näyttelyitä Galerie Forsblomilla, Taidemaalariliiton galleriassa ja Laukon kartanossa. Piilolan teoksia on Didrichsenin taidemuseon, Wihurin säätiön, Sara Hildenin taidemuseon ja Helsingin taidemuseon  kokoelmissa. 

## Julkiset teokset
* *Taivaan portti* 2021, seinämaalaus, Lammenkallion alikulkutunneli Hervannan raitiotie, Tampere
* *Virginian puu* 2011, Päiväkoti Leppäsuo, Helsinki

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tamara Piilolan verkkosivut
* 
* Tamara Piilola Instagramissa
* Tamara Piilola taiteilijamatrikkelissa
Kristiina Brunila

**Marjo Kristiina Brunila** (s. 1971) on suomalainen kasvatustieteilijä, joka toimii kasvatuksen ja koulutuksen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja tasa-arvon professorina Helsingin yliopistossa. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2009.

Brunilan mukaan "eriarvoisuuden kysymykset ovat tärkein olemassa oleva tutkimusaihe, koska ne koskevat kaikkea elämää maapallolla eikä eriarvoisuus ole vähentymässä, jos esimerkiksi koulutuspolitiikan tulevaisuuteen katsoo." Hän on arvostellut Suomen koulutusjärjestelmää siitä, että se on "uusintanut vallitsevia hierarkioita, ihmisten erilaista kohtelua ja heihin kohdistuvia erilaisia oletuksia ja normeja."

## Julkaisut

* Kristiina Brunila: *Parasta ennen: Tasa-arvotyön projektitapaistuminen* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 2009. http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-10-4393-2
* Kristiina Brunila, Kristiina Hakala, Elina Lahelma ja Antti Teittinen (toim.): *Ammatillinen koulutus ja yhteiskunnalliset eronteot*. Gaudeamus, 2013.
* Kristiina Brunila ja Ulpukka Isopahkala-Bouret (toim.): *Marginaalin voima! Aikuiskasvatuksen 51. vuosikirja*. Aikuiskasvatuksen tutkimusseura, 2014.
* Kristiina Brunila, Jussi Onnismaa ja Heikki Pasanen (toim.): *Koko elämä töihin: Koulutus tietokykykapitalismissa*. Vastapaino, 2015.
* Kristiina Brunila ja Lisbeth Lundahl (toim.): *Youth on the Move: Tendencies and Tensions in Youth Policies and Practices*. Helsinki University Press, 2020. https://doi.org/10.33134/HUP-3
* Kristiina Brunila, Esko Harni, Antti Saari ja Hanna Ylöstalo (toim.): *Terapeuttinen valta: Onnellisuuden ja hyvinvoinnin jännitteitä 2000-luvun Suomessa*. Vastapaino, 2021.
* Daniel Nehring ja Kristiina Brunila (toim.): *Affective Capitalism in Academia: Revealing Public Secrets*. Policy Press, 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
* Helsingin yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
* ResearchGate
* Google Scholar
Barum (yritys)

**Barum** on tšekkiläinen perustettu rengasvalmistaja, jonka omistaa Continental.

## Historia
Yritys on perustettu Zlínissä Tšekkoslovakiassa vuonna 1948. Vuonna 1993 Saksalainen Continental osti yrityksen.

Tomáš Baťa perusti vuonna 1894 yrityksen, jonka hänen veljensä Jan Antonín Baťa otti johdettavaksi vuonna 1932. Vuonna 1945 tapahtuneen kansallistamisen jälkeen Baťa päätti keskittyä automarkkinoille ja yrityksen nimi valittiin perustajien nimien alkukirjaimista: Bata, Rubana ja Mitas muodostivat sanan "Barum". Tehdas Otrokovicessa perustettiin vuonna 1966. Vuonna 1971 yritys sponsoroi nimeään kantavaa rallikilpailua.

## Lähteet
Kuka pelkää Paulaa

**Kuka pelkää Paulaa** on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen musiikkikappale vuodelta 2006. Sen sävelsi ja sovitti Mika Toivanen, sanoituksen tekivät Ilkka Vainio ja Mika Toivanen. Se julkaistiin CDr-promosinglenä mainokseksi vuonna 2006 ilmestyneelle studioalbumille *[[Yöperhonen (albumi)|Yöperhonen]]*.

"Kuka pelkää Paulaa" -kappaleen rakenne on intro - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto -  säkeistö - kertosäkeistö - outro. Laulu viittaa esittäjäänsä, sanoitus on suora kysymys läsnäolevalle yleisölle: "Kuka pelkää Paulaa?", "Tänään täällä laulaa nainen tää aikuinen".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ChordU: Chords for Paula Koivuniemi - Kuka pelkää Paulaa
Federiko Federiko

**Federiko Federiko** (s. 9. toukokuuta 2001 Kairo) on suomalainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri.

## Lähteet
Räpelökattara

**Räpelökattara** (*Bromus briziformis*) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, töpökattaroiden (*Bromus*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen heinälaji, joka voi kasvaa 20–60 cm korkeaksi. Räpelökattaran lehtilavat ovat 3–13 cm pitkiä ja 0,2–0,4 cm leveitä. Kieleke on 0,5–2 mm pitkä. Kukintona oleva röyhy on 5–15 cm pitkä ja halkaisijaltaan 3–7 cm. Röyhyn tähkylät ovat soikeita, 1,5–2,7 cm pitkiä ja halkaisijaltaan 0,8–1,2 cm. Tähkylöiden ulkokaleet ovat 0,5–0,6 cm pitkiä, sisäkaleet 0,6–0,8 cm pitkiä ja ulkohelpeet 0,9–1 cm pitkiä. Kussakin tähkylässä 7–15 kukkaa. Hedelmänä on jyvä.

Räpelökattara kasvaa alkuperäisenä Euroopassa sekä Lounais-Aasiassa, mutta sitä kasvaa myös tulokaslajina eri puolilla Pohjois-Amerikkaa.

Räpelökattaraa voidaan kasvattaa koristeheinänä ja käyttää kuivakukka-asetelmissa.

Räpelökattaran tieteellisen nimen lajinimi (*briziformis*) sekä suomenkielinen nimi viittaavat lajin samankaltaisuuteen siroräpelöiden (*Briza*) kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Bromus briziformis'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Bromus briziformis''
Sua vasten aina painautuisin

**Sua vasten aina painautuisin** on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen single vuodelta 1978. Sen sävelsi ja sovitti Jori Sivonen, sanoituksen teki Pertti Reponen. Singlen b-puolena on "Paras", joka on Reposen sanoittama käännös Tony Hillerin, Lee Sheridenin ja Martin Leen alkuperäiskappaleesta "Beautiful Lover". Singlen molemmat puolet julkaistiin studioalbumilla *[[Sinulle vain]]* (1978). "Paras" on albumin avausraita ja "Sua vasten aina painautuisin" on b-puolen avausraita.

"Sua vasten aina painautuisin" etenee introsta säkeistöön, josta noustaan sillan kautta kertosäkeistöön. Toisen säkeistön jälkeen kertosäkeistöä toistetaan loppuhäivytykseen asti.

Diskopoljentoinen "Sua vasten aina painautuisin" oli Suomen 32:nneksi suurin hitti vuonna 1978. Singlemyyntilistalla se nousi sijalle yhdeksän marraskuussa 1978. Kappale sijoittui kolmanneksi *[[Syksyn sävel]]* -kilpailussa.

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
*Chordify: Paula Koivuniemi - Sua vasten aina painautuisin
Belle Delphine

**Mary-Belle Kirschner** (s. 23. lokakuuta 1999), yleisemmin tunnettu nimellä **Belle Delphine**, on eteläafrikkalaissyntyinen brittiläinen Internet-persoona, pornonäyttelijä, malli ja tubettaja. Hänen tuottamansa sisältö on eroottista cosplayta.

Vuoden 2019 puolivälissä hän sai mainetta luomalla satiirisen Pornhub-tilin ja myymällä "GamerGirl Bath Water" -tuotettaan verkkokauppansa kautta. Pian tämän jälkeen hänen Instagram-tilinsä poistettiin yhteisön sääntörikkomusten vuoksi. Lokakuusta 2019 kesäkuuhun 2020 kestäneen tauon jälkeen hän perusti Onlyfans-tilin, jolla hän julkaisee vain aikuisille suunnattua sisältöä. Hän aloitti samoihin aikoihin YouTube-musiikkivideoiden lataamisen, jotka ovat selkeästi seksuaalissävytteisiä.

## Lähteet
Siivet (kappale)

**Siivet** on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen single vuodelta 1988. Sen sävelsi ja sovitti Esa Nieminen, sanoituksen teki Juha Vainio. Singlen b-puolena on "Kysy mua", joka on Jorma Toiviaisen sanoittama käännös Toto Cutugnon alkuperäiskappaleesta "Come mai...?". "Siivet" on myös studioalbumin *[[Sen siksi tein]]* (1989) päätösraita. "Kysy mua" julkaistiin jo 1987 studioalbumilla *[[Hei Buonanotte]]*.

"Siivet" alkaa 26-sekuntisella introlla ja etenee pop-sävellykselle tavanomaisesti säkeistöstä sillan kautta kertosäkeistöön. Toisen säkeistön jälkeen kertosäkeistöä toistetaan kappaleen loppuun saakka. Sanoituksessa laulun kertoja näkee kurkiauran lentävän länteen, mikä aktivoi hänen haavemaailmansa.

Koivuniemi esitti sävellyksiä "Siivet" ja "Kysy mua" laajalla konserttikiertueella ja "Siivet"  osallistui *[[Syksyn sävel]]* -kilpailuun 1988.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Music.metason.net: Paula Koivuniem: Siivet
Emilia Armia

**Emilia Armia (o.s. Harjunen)** (s. 30. kesäkuuta 1992 Pori)  on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Harjunen edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Porin Pesäkarhuja ja Rauman Lukkoa. Harjunen saavutti yhden SM-hopean kaudella 2013 ja kolme SM-pronssia kaudella 2011, kaudella 2014 ja kaudella 2016. Hän pelasi ulkokentällä kakkoskopparina. 

Harjunen pelasi 119 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi neljä kunnaria ja 18 tavallista juoksua, toi 40 juoksua ja keräsi 245 kärkilyöntipistettä. Harjunen pelasi 54 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kuusi tavallista juoksua, toi 11 juoksua ja keräsi 66 kärkilyöntipistettä.

## Muuta
Emilia on ollut naimisissa jääkiekkoilija Joel Armian kanssa vuodesta 2022 ja heillä on kaksi lasta. Emilialla on pikkusisko Anni, joka on myös pelannut pesäpalloa Porin Pesäkarhuissa.

## Lähteet
Vie minut pois (kappale)

**Vie minut pois** on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen single vuodelta 1980. Sen sävelsi Matti Siitonen, sanoitti Chrisse Johansson ja sovitti Markku Johansson. Singlen b-puolena on Veikko Samulin säveltämä ja Juha Vainion sanoittama "Laulut kun kuolevat". Singlen molemmat puolet julkaistiin Koivuniemen viidennellä studioalbumilla *[[Vie minut pois]]* (1980).

"Vie minut pois" jäi saman albumin avausraidan "Tummat silmät, ruskea tukka" varjoon, ja sitä ei ole valittu kovinkaan monelle Koivuniemen kokoelma-albumille. "Tummat silmät, ruskea tukka" sitä vastoin kohosi vuonna 1980 Suomen suurimpien menestyskappaleiden joukkoon.

"Vie minut pois" etenee perusiskelmän tavoin introsta säkeistöön ja kertosäkeistöön, jonka jälkeen on pitkähkö välisoitto. Toisen säkeistön jälkeen lauletaan kertosäkeistöä ja kappale päättyy loppusoittoon. Sanat kertovat laulun päähenkilön toiveesta päästä jonnekin pois, hän haluaa elämäänsä "pelkkää rakkautta".

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
*Chordify: Paula Koivuniemi - Vie minut pois
Sata kesää, tuhat yötä (kappale)

**Sata kesää, tuhat yötä** on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen musiikkikappale vuodelta 1981. Se julkaistiin seitsentuumaisena vinyylisinglenä ja saman nimisen studioalbumin avausraitana. Kappale on Raul Reimanin sanoittama ja Esa Niemisen sovittama käännösversio Jörg Eversin, Jürgen S. Korduletschin, Keith Forseyn ja Mats Björklundin alkuperäiskappaleesta "(Boogie Woogie) Dancin' Shoes", jonka Claudja Barry levytti 1978. Singlen b-puolena on Niemisen säveltämä ja Juha Vainion sanoittama iskelmä "Ei tule toista kertaa".

"Sata kesää, tuhat yötä" -kappaleen rakenteena on intro - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto - säkeistö - kertosäkeistö. Toisen säkeistön jälkeistä kertosäettä toistetaan muunnellen kappaleen loppuun. Laulun kertoja muistelee mennyttä unelmien kesää, jonka hän haluaa kokea uudestaan.

"Sata kesää, tuhat yötä" on versioitu muutamaan otteeseen, mukaan lukien Toni Wirtasen rock-henkinen tulkinta vuodelta 2014, jonka hän esitti Koivuniemelle eräässä television viihdeohjelmassa. Secondhand Songs -sivuston mukaan Claudja Barryn levyttämästä alkuperäisteoksesta ei ole tehty muunkielisiä käännöksiä.

"Sata kesää, tuhat yötä" nousi Jukebox-listan sijalle kolme. Singlemyynnissä se ylsi sijalle 15. Vuoden 1981 Suomen suurimpien hittien joukossa kappale sijoittuu sijalle 30. Suoratoistopalvelu Spotifyssa kappaleella oli huhtikuun 2023 alkuun tultaessa yli viisi miljoonaa toistokertaa.

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
*Chordify: Paula Koivuniemi - Sata Kesää, Tuhat Yötä
Sheikki tai Don

**Sheikki tai Don** on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen musiikkikappale vuodelta 1981. Se julkaistiin seitsentuumaisena vinyylisinglenä ja studioalbumilla *[[Sata kesää, tuhat yötä]]*. Kappaleen sävelsi Jori Sivonen, sanoitti Juha Vainio ja sovitti Markku Johansson. Singlen b-puolena on Johanssonin säveltämä ja sovittama "Rahalla kun rakastaa", johon sanoituksen teki Vainio. Myös se on mukana albumilla *Sata kesää, tuhat yötä*.

"Sheikki tai Don" -kappaleen rakenne on intro - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto - säkeistö - kertosäkeistö. Toisen säkeistön jälkeistä kertosäettä toistetaan loppuhäivytykseen. Singlejulkaisun molempien puolien teemana on "harhaa hurma lompakon", jos se on lemmen ainoana kantavana voimana.

Singlen kannessa on sama mustavalkoinen valokuva Paula Koivuniemestä kuin singlessä "Sata kesää, tuhat yötä". Albumin *Sata kesää, tuhat yötä* kansikuvana on niin ikään sama valokuva, mutta värillisenä.

"Sheikki tai Don" oli elokuussa 1981 Suomen Jukebox-listan ykkösenä. Kappale ei kuitenkaan noussut Koivuniemen suurten hittien joukkoon, eikä sitä juuri ole kelpuutettu Koivuniemen kokoelma-albumeille.

## Lähteet
*
Koza

**Koza** () on perinteinen ukrainalainen kansannäytelmä. Joulunaikaan sitä ovat esittäneet nuorukaiset kiertäen kylissä talosta taloon. Nurin käännettyyn vuohiturkkiin ja naamioon pukeutunut nuorukainen astui taloon ja kumarsi talon isännälle. Sitten hän esitti rituaalitanssin, jonka tarkoituksena oli tuottaa hyvä sato. Muut nuoret lauloivat: ”De Koza h’odyt, tam žyto rodyt, de Koza tup-tup, tam žyta sim kup” (’Missä vuohi kulkee, siinä vehnä kasvaa; mihin vuohi sorkallansa koputtaa, siinä on seitsemän vehnälyhdettä’). Sen jälkeen näytelmässä metsästäjät ja sudet ajavat vuohta takaa ja tappavat sen. Lopussa vuohi herää henkiin ja lausuu toivotuksen, että talonpojan vuodentulo olkoon menestyksekäs. Vuohen mukana saattoi kulkea monenlaisia hahmoja.

Alkuperäinen kozan tarkoitus oli taata talonpojalle menestyksekäs vuosi, mutta aikaa myöten usko taikavoimaan hiipui ja näytelmästä tuli osa joulujuhlien ohjelmistoa.

## Lähteet