open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gustaf Ferdinand Sourander

**Gustaf Ferdinand Sourander** (29. huhtikuuta 1817 Pori – 1. tammikuuta 1905 Helsinki) oli suomalainen juristi, senaatin oikeusosaston esittelijäsihteeri ja valtioneuvos.

Souranderin vanhemmat olivat porilainen kauppias ja laivanvarustaja Jakob Sourander (1780–1856) ja Anna Maria Moliis (k. 1851). Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1834 yksityistodistuksella. Sourander suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon 1839 ja sai varatuomarin arvon 1842.

Sourander oli senaatin oikeusosastolla ylimääräisenä kopistina vuodesta 1842, vakinaisena kopistina vuodesta 1846, kanslistina vuodesta 1853, protokollasihteerinä vuodesta 1856 ja viimeksi esittelijäsihteerinä 1862–1882. Hän erosi virasta 1882 ja sai samana vuonna valtioneuvoksen arvon.

Gustaf Ferdinand Sourander oli naimisissa 1850–1900 Alexandra Elisabet Björkmanin (k. 1900) kanssa. Heidän poikiaan olivat Janakkalan tuomiokunnan kihlakunnantuomari Gustaf Jakob Sourander (1850–1923), postihallituksen reviisori Johan Wilhelm Sourander (1859–1915) ja tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksen insinööri Karl Hjalmar Sourander (1870–1942). 

## Lähteet
Italian kruunun ritarikunta

**Italian kruunun ritarikunta** () oli Italian kuningaskunnassa jaettu kunnianosoitus. Ritarikunta perustettiin 20. helmikuuta 1868 kuningas Viktor Emanuel II:n käskystä. Sitä jaettiin tunnustuksena ansioituneille siviileille ja sotilashenkilöille. Nimityksiä tähän ritarikuntaan tehtiin lähtökohtaisesti vapaammin kuin Pyhien Mauritiuksen ja Lasaruksen ritarikuntaan. Myöhemmin alettiin vaatia, että Pyhien Mauritiuksen ja Lasaruksen ritarikuntaan nimitettävät olivat jo entuudestaan saaneet nimityksen Italian kruunun ritarikuntaan.

Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1945, mutta Savoijin perhe jakoi sitä lähinnä perheen sisällä edelleen vuoteen 1983 saakka.

Kunnianosoitusta jaettiin viidessä luokassa:

*  suurristin ritari
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari

## Lähteet
Walter Lübcke

**Walter Lübcke** (22. elokuuta 1953 Bad Wildungen – 2. kesäkuuta 2019 Istha) oli saksalainen, Saksan kristillisdemokraattista unionia edustanut poliitikko, joka joutui uusnatsin murhaamaksi.

Lübcken murhan sanottiin olevan Saksan ensimmäinen poliittinen salamurha sitten vasemmistolaisen RAF:n tekojen 1970-luvulla ja ensimmäinen äärioikeistolainen salamurha sitten toisen maailmansodan. Syyttäjien mukaan se oli maan ensimmäinen äärioikeistolainen salamurha sitten Walter Rathenaun murhan vuonna 1922.

## Ura
Lübcke opiskeli taloustiedettä Kasselin ammattikorkeakoulussa, erikoistuen henkilöstöjohtamiseen ja työn taloustieteeseen. Vuonna 1986 hän liittyi CDU:hun. Vuonna 1991 hän suoritti tohtorin tutkinnon. Vuosina 1999–2008 Lübcke oli Hessenin osavaltion parlamentin jäsen.

Vuonna 2015 Saksa päätti päästää maahan Syyrian sisällissodan pakolaisia, minkä seurauksena suuria määriä turvapaikanhakijoita saapui päivittäin rajan yli. Lübckesta tuli kansallisesti näkyvä hahmo, kun hän puolusti pakolaisten majoittamista. Raivokkaassa kaupungintalon kokouksessa Lübcke kehotti yleisön jäseniä puolustamaan kristillisiä arvoja. Sen vuoksi hän sai tappouhkauksia.

## Murha
Lübcken ollessa 65-vuotias hänet ammuttiin kotonaan Kasselin kaupungissa. Hänet löydettiin sunnuntaiaamuna Isthan kylässä sijainneen kotinsa terasiilta. Häntä oli ammuttu päähän. Häneltä jäi vaimo ja kaksi aikuista lasta.

Äärioikeistolainen Stephan Ernst, 47, tunnusti ampuneensa Lübcken. Ernst tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mikä tarkoittaa Saksassa vähintään 15 vuoden vankilassa oloa ennen ehdonalaiseen vapauttamista, mutta rikoksen "erityisen vakavuuden" takia vankilassaoloaika pidentyy todennäköisesti vähintään 22 vuoteen. 

Ernstin motiivi oli rasismi ja muukalaiskammo. Ernstillä tiedettiin olleen uusnatsiyhteyksiä ja häntä syytettiin myös irakilaisen pakolaisen murhayrityksestä vuonna 2016. 

Ernstin DNA:ta löydettiin Lübcken paidasta. Pian pidätyksensä jälkeen Ernst myönsi ampuneensa Lübcken. Muutamaa kuukautta myöhemmin hän peruutti tunnustuksensa ja väitti toisen miehen ampuneen tappavan laukauksen vahingossa. Ernstin kolmannen version mukaan hän painoi liipaisinta, mutta myös toinen mies oli paikalla. Toinen mies, Markus H, kiisti osallisuutensa, mutta hänet tuomittiin ampuma-aserikoksista 18 kuukauden ehdolliseen rangaistukseen.

Oikeusistunnon lopussa Ernst kääntyi Lübcken lesken ja poikien puoleen ja sanoi: "Olen erittäin pahoillani siitä, mitä tein teille."

## Lähteet
Pyhien Mauritiuksen ja Lasaruksen ritarikunta

**Pyhien Mauritiuksen ja Lasaruksen ritarikunta** () oli Italian kuningaskunnassa jaettu ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1572. Tuolloin paavi Gregorius XIII:n käskyllä ritarikunnasta tuli vanhempien Pyhän Mauritiuksen (perustettu vuonna 1434) ja Pyhän Lasaruksen (perustettu vuonna 1119) ritarikuntien ainoa laillinen seuraaja.

Vuonna 1793 Sardinian kuningas Viktor Amadeus III:n määräyksellä kunnianosoitusta alettiin jakaa ansioituneille sotilashenkilöille. Italian kuningaskunnan perustamisen jälkeen sitä jaettiin vain aatelisille, joilla oli todistetusti vähintään kahdeksan sukupolvea aateloituja esivanhempia.

Kunnianosoitusta jaettiin viidessä luokassa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari

Italian kuningaskunnan lakkauttamisen jälkeen Savoijin perhe on jatkanut ritarikunnan jakamista lähinnä perheen sisällä.

## Lähteet
Mission: Impossible – Dead Reckoning Part One

**Mission: Impossible – Dead Reckoning** on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Sen ohjasi Christopher McQuarrie, joka myös käsikirjoitti sen yhdessä Erik Jendresenin kanssa. Elokuvan pääroolissa näyttelee Tom Cruise. Se on seitsemäs **' -elokuva. 

Elokuvan jatko-osa, **', sai ensi-iltansa 23. toukokuuta 2025. Sen oli alun perin tarkoitus saada ensi-iltansa vuonna 2024 nimellä *Mission: Impossible – Dead Reckoning Part Two*, mutta vuoden 2023 Hollywoodin näyttelijöiden lakon takia ensi-iltaa siirrettiin, ja samalla ilmoitettiin elokuvan nimenvaihdoksesta. Kahdeksannen osan kuvaukset päättyivät heinäkuussa 2024. Sitä on kutsuttu yhdeksi kaikkien aikojen kalleimmista elokuvista.

## Näyttelijät

## Vastaanotto

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* kriitikko Pertti Avola antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä. Hänen mielestään ”vauhtia ja toimintaa riittää, mutta silti *Dead Reckoning Part One* hieman laahaa. Ongelma on sama kuin monilla nykyisillä elokuvasarjoilla: kun pussia täytetään ääriä myöten, tavaraa tulee liikaa. Henkilöhahmoja ja käänteitä tungetaan juttuun niin paljon, että koko touhu alkaa näyttää tahattoman koomiselta”.

*[[Iltalehti|Iltalehden]]* arvostelija Jesse Raatikainen antoi neljä tähteä viidestä. Hänen mukaansa ”uusi *Mission: Impossible* on juuri sitä, mitä siltä voi odottaa: hengenvaarallisia stuntteja, näyttäviä kuvia, kekseliäs idea ja ikuinen Tom Cruise”. *[[Episodi (lehti)|Episodin]]* kriitikko Jouni Vikman antoi kolme tähteä viidestä. Hän toteaa: ”Kaikista huikeista toimintakohtauksista ja stunteista huolimatta ne eivät missään vaiheessa tunnu merkityksellisiltä. Vähintään alitajuisesti katsoja tietää, että loppujen lopuksi ei ole merkitystä, minkä leirin käsissä etsityt avaimet lopputekstien pyöriessä ovat, koska asioita ryhdytään kunnolla ratkomaan vasta jatko-osassa.”

Rotten Tomatoes -sivusto on kirjannut 356 elokuva-arvostelua, joista 96 prosenttia on myönteisiä.

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Juha Suominen (kasvitieteilijä)

**Juha Kaarlo Kalervo Suominen** (23. helmikuuta 1936 Helsinki – 5. tammikuuta 2020 Karkku) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän syntyi 1936 Helsingissä, mutta muutti pian syntymänsä jälkeen Vaasaan. Hänen kiinnostuksensa luontoon heräsi jo kouluaikana. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1955, jonka jälkeen hän opiskeli Turun yliopistossa biologisia aineita. Hän teki pro gradu -tutkielman nimeltä *Pöytyän pitäjän putkilokasvisto*, joka julkaistiin Turun yliopistossa 1959. Tuolloin Suomisesta tuli filosofian kandidaatti. Hieman myöhemmin hän oli assistenttina ja amanuenssina Helsingin yliopiston kasvitieteellisessä laitoksessa. Myöhemmin hän julkaisi lisensiaattityönä julkaisun *Satakunnan kasvistosta sekä sen aluejaosta ja levinneisyysryhmistä* ja väitöskirjana julkaisun *The plant cover of Finnish railway embankments and the ecology of their species*. Hänen uransa merkittävimpiä töitä olivat kasvistotutkimus, erityisesti floristiikka ja kasvistokartoitus. Hänen kasvistokartoituksensa ulottuivat kaikkialle Eurooppaan. Hän oli vaikuttamassa myös Suomen maakuntakasvien valinnassa 1982, *Retkeilykasvion* julkaisussa 1980-luvun alussa ja *Lutukka*-lehden perustamisessa 1985.

## Lähteet
Reinhold Wilhelm Sirén

**Reinhold Wilhelm Sirén** (20. joulukuuta 1837 Lempaala, Inkerinmaa  – 30. tammikuuta 1903 Helsinki) oli suomalainen postihallituksen kassanhoitaja ja valtioneuvos.

Sirénin vanhemmat olivat kirkkoherra Karl Wilhelm Sirén ja Maria Margareta Lovisa Enckell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1857 Kuopion kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1863 ja filosofian maisteriksi 1864. Opiskeluaikanaan Sirén oli mukana ensimmäisessä kaksitoistikossa, joka kiersi maaseutukaupungeissa keräämässä laulukonserteillaan rahaa ylioppilastalon rakentamiseen.

Sirén oli postilaitoksen palveluksessa sekä Suomessa että Venäjällä. Viimeksi hän oli postihallituksessa tililaskuosaston kassanhoitajana vuodesta 1892 alkaen. Hän sai valtioneuvoksen arvon. Sirén kuoli 65-vuotiaana tammikuussa 1903 kirurgisessa sairaalassa kaaduttuaan pari päivää aikaisemmin liukkaalla kadulla.

Sirén oli naimisissa vuodesta 1869 Charlotta Karolina Freymannin kanssa.  

## Lähteet
Björn Strandell

**Björn Strandell** (26. huhtikuuta 1897 Uusikaarlepyy – 30. joulukuuta 1990) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai vuorineuvoksen arvonimen vuonna 1947. Hän myös kilpaili ratsastuksessa kesäolympialaissa 1936 ja 1948.

Strandellin vanhemmat olivat apteekkari Ivar Hjalmar Strandell ja Aina Rauha Nordfors. Strandellin isä toimi Auran Panimo Oy:n johtokunnan puheenjohtajana 1924–1929, ja yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja oli Strandellin isoisä V. L. B. Strandell. Björn Strandellin puoliso vuodesta 1929 oli Anja Maria Hovilainen. Strandell valmistui farmasian kandidaatiksi 1917, suoritti Ruotsissa farmasian opintoja 1919–1921 ja sai proviisorin arvon 1924. Hän toimi 1925–1927 Helsingin yliopiston farmaseuttisen laitoksen kemian assistenttina ja perusti 1928 korvikekermaa valmistaneen Oy Tarmoke Ab:n Riihimäellä. Auran Panimon johtokunnan jäseneksi hänet nimitettiin 1930 ja toimitusjohtajaksi ja johtokunnan puheenjohtajaksi 1933. Strandell muutti yhtiön nimen suomenkieliseksi, mikä aiheutti Strandellin kauden alussa yhtiön osakkaiden välillä huomattavaa erimielisyyttä. Tehtaiden isännöitsijäksi Strandell nimesi appensa Toivo Hovilaisen. Strandell nimitti johtokuntaan 1937–1959 Ilmari Katajan, jonka avulla yhtiö etabloitui Turun suomenkieliseen liike-elämään. 1971 Strandell myi Auran Panimon osake-enemmistönsä Oy Hartwall Ab:lle.

Strandell kilpaili kansainvälisesti purjehduksen 8mR-luokassa ja ratsastuksessa sekä Berliinin että Lontoon olympiakisoissa. Hän toimi sekä Suomen Ratsastajainliiton että Suomen Kenttäratsastusseuran johtokunnassa ja Helsingin olympiakisojen esteratsastuskilpailujen yliratapäällikkönä.

## Lähteet
Bloody Moon (yhtye)

**Bloody Moon** on laitilalainen metalliyhtye, joka on toiminut aktiivisesti vuodesta 2021 lähtien. Yhtyeen ovat perustaneet kitaristi-laulaja Veeti Sukari ja rumpali Toivo Aitakari. Myöhemmin samana vuonna basisti Nisse Nurminen tuli mukaan. Yhtye on julkaissut yhden studioalbumin sekä neljä singleä. Yhtye on maininnut esikuvikseen muun muassa Children of Bodomin, Lamb of Godin, Dissectionin ja Panteran.

## Historia
### Perustaminen
Veeti ja Toivo kasvoivat musikaalisissa perheissä, ja heidän kotonaan musiikki oli vahvasti läsnä jo lapsuudesta lähtien. Molempien isät ovat muusikoita ja ovat soittaneet aikanaan samassa yhtyeessä. Veetin isän omistamaa studiota on myöhemmin hyödynnetty myös Bloody Moonin tuotannossa. Vaikka heidän vanhemmillaan oli yhteinen musiikillinen tausta, Veeti ja Toivo tutustuivat toisiinsa vasta yläkoulussa. He alkoivat soittaa yhdessä koulun musiikkiluokassa ja perustivat aluksi punkyhtyeen, jonka kautta he pääsivät ensimmäistä kertaa työskentelemään studioon. Myöhemmin he halusivat muuttaa yhtyeen tyyliä, ja kokoonpanoon tehtiin muutoksia, joiden seurauksena yhtyeen basistiksi liittyi Nisse Nurminen ja yhtyeen uudeksi nimeksi tuli Bloody Moon.

### Vuodet 2021–2023 ja Debyyttialbumi
Vuodet 2021–2022 yhtye harjoitteli ahkerasti ja sävelsi omaa musiikkia. Sanoituksista vastasi Sukari ja sävellyksistä Sukari ja Aitakari. Kesällä 2023 yhtye julkaisi debyyttialbuminsa (Widow from the Dark) sekä kuvasi musiikkivideon kappaleelle (Death Before Left). 

### Vuodet 2024–2025 ja "Lost & Damned"
Yhtye julkaisi alkuvuodesta 2024 uuden singlen nimeltään "Endless Chaos" joka sisälsi kaksi kappaletta. "Endless Chaos" ja "Nightmare". Vuosi 2024 kului pääasiassa keikkaillessa ja uutta musiikkia kirjoittaessa. Yhtye kuvaa uusien kappaleiden syntyä seuraavasti: 

Joulukuussa 2024 yhtye meni studioon työstämään uutta levyä, levy oli valmis noin kuukaudessa. Yhtye teki yhden levyn julkaisusopimuksen suomalaisen Inverse Recordsin kanssa. Levyltä julkaistiin kolme singleä (My Payoff, Deadly Rendezvous ja I´ll Torn `Em Apart). "Lost & Damned" Nimeä kantava albumi julkaistiin maailmanlaajuisesti 30. lokakuuta 2025. Levyn julkaisun jälkeen yhtye suuntasi "Lost & Damned Mini Tour" nimiselle levynjulkaisukiertueelle. 

### Uusi tuottaja ja "Maniac"
"Lost & Damned" levyn julkaisun aikoina yhtye aloitti uuden singlen työstämisen uuden tuottajan Márk Albert Bertényin kanssa. Kappaleen musiikkivideo on kuvattu "Lost & Damned Mini Tour" kiertueen aikoihin. Yhtye kuvailee kappaletta seuraavasti: 

"Maniac" julkaistiin 24. tammikuuta 2026. 

## Diskografia
### Studioalbumit
* Widow from the dark (2023)
* Lost & Damned (2025)

### Singlet
* Death Before Left (2023)
* Endless Chaos (2024)
* My Payoff (2025)
* Deadly Rendezvous (2025)
* I’ll Torn ’Em Apart (2025)
* Maniac (2026)

## Lähteet
Argentiinan ralli 1990

**Argentiinan ralli 1990** (viralliselta nimeltään *10. Rally Argentina*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1990. Kilpailu järjestettiin 24.&ndash;28. heinäkuuta 1990. Kilpailun erikoiskokeiden yhteispituus oli .

## Tulokset

## Lähteet
Karl Emil Konstantin Saurén

**Karl Emil Konstantin Saurén** (26. heinäkuuta 1817 Helsinki – 17. maaliskuuta 1892 Helsinki) oli suomalainen juristi, kamreeri ja valtioneuvos.

Saurénin vanhemmat olivat Helsingin kunnallispormestari, laamanni Joel Jakob Saurén (1785–1852) ja Maria Charlotta de la Motte (k. 1851). Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella 1833 ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon 1838. 

Saurén oli senaatin talousosastolla ylimääräisenä kamarikirjurina vuodesta 1839, valtiovaraintoimituskunnassa kamarikirjurina vuodesta 1842, kamaritoimituskunnassa 2. apukamreerina vuodesta 1847, valtiovaraintoimituskunnassa komissariaattiasiain apukamreerina vuodesta 1850 sekä 1. apukamreerina vuodesta 1851. Viimeksi hän oli sotilastoimituskunnan kamreerina 1858–1882. Saurén sai valtioneuvoksen arvon 1882.

Saurén oli naimisissa 1856–1890 Sofia Natalia Brummerin (k. 1890) kanssa. Heidän poikiaan olivat oikeusraatimies Karl Hjalmar Saurén (1858–1917), arkkitehti Hugo Emil Saurén (1860–1927), vakuutus- ja pankkimies Karl William Saurén (1866–1924) ja liikemies Herman Constantin Saurén (1864–1935).  

## Lähteet
Operaatio Deny Flight

**Operation Deny Flight** ( tai *lentokielto*) oli sotilasliitto Naton vuosina 1993–1995 suorittama operaatio, jossa valvottiin YK:n asettamaa lentokieltoaluetta Bosnia ja Hertsegovinan yllä. Operaation tehtävää laajennettiin myöhemmin käsittämään myös Bosniassa oleville YK-joukoille annettava ilmatuki. Myöhemmin ilmaiskuja jatkettiin laajamittaisesti Operaatio Deliberate Forcessa.

## Tausta
Bosnian sodan alussa lokakuussa 1992 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöslauselman 781, joka kielsi luvattomat sotilaslennot Bosnian ilmatilassa. Nato aloitti Operation Sky Monitorin, jossa valvottiin lentokiellon loukkauksia ilman väliintuloa.

Seurauksena loukkausten suuresta määrästä YK:n turvallisuusneuvosto asetti päätöslauselman 816, joka esti kaikki muut kuin YK:n lentovalvontakeskuksen hyväksymät lennot Bosnian ilmatilassa. Lauselma mahdollisti jäsenmaat toimiin lentokiellon valvomiseksi. Vastauksena siihen Nato aloitti 12. huhtikuuta 1993 Operation Deny Flightin, jonka tarkoitus oli valvoa lentokieltoa ja puuttua rikkeisiin.

## Lentokieltoalueen valvonta
Deny Flight oli suhteellisen tehokas estämään lentokoneiden lentämisen kielletyssä ilmatilassa. Helikoptereiden kanssa oli ongelmia, koska kaikki osapuolet käyttivät niitä, myös naamioituina muiden tahojen koptereiksi, jolloin niitä ei voinut vain suoraan ampua alas.

Ensimmäinen suuri kieltoalueen loukkaus tapahtui 28. helmikuuta 1994, kun kuusi serbialaisten J-21 Jastrebia pommitti bosnialaista tehdasta. Yhdysvaltain ilmavoimien F-16-hävittäjät ampuivat neljä serbialaista alas Banja Lukan yllä. Se oli operaation ensimmäinen ja ainoa suurempi ilmataistelu, ja Naton historian ensimmäinen taistelukosketus.

Operaatio lopetettiin Daytonin rauhansopimuksen myötä, ja YK:n peruttua luvan lentokiellon valvontaan.

## Lähteet
Karl Johan Aksel Salenius

**Karl Johan Aksel Salenius** (30. tammikuuta 1857 Vehmaa – 5. heinäkuuta 1911 Ähtäri) oli suomalainen juristi, lääninkamreeri ja valtioneuvos.

Saleniuksen vanhemmat olivat kirkkoherra Johan Salenius (1813–1880) ja Sofia Karolina Charlotta Collin (k. 1903). Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan alkeisoppilaitoksesta 1876 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1882. Salenius sai varatuomarin arvon 1885.

Salenius oli kruununvoutina vuodesta 1886 Ilmajoen ja vuodesta 1890 Laukaan kihlakunnissa. Hän oli lääninkamreerina Vaasassa vuodesta 1897 alkaen. Salenius sai valtioneuvoksen arvon vuonna 1905. Hän kuoli heinäkuussa 1911 pitkällisen sairauden jälkeen.

Salenius oli naimisissa vuodesta 1884 Emma Olivia Wilhelmina Gahmbergin (1857–1935) kanssa. 

## Lähteet
Argentiinan ralli 1989

**Argentiinan ralli 1989** (viralliselta nimeltään *9. Rally Argentina*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1989. Kilpailu järjestettiin 1.&ndash;5. elokuuta 1989. Kilpailun erikoiskokeiden yhteispituus oli .

## Tulokset

## Lähteet
Emil Herman Sesemann

**Emil Herman Sesemann** (21. helmikuuta 1840 Pietari  – 30. maaliskuuta 1907 Pietari) oli suomalainen lääkäri ja valtioneuvos.

Sesemannin vanhemmat olivat viipurilaiseen Sesemannin sukuun kuulunut kauppias Georg Sesemann ja Amalia Charlotta Melart. Hän kävi koulua Viipurissa ja pääsi ylioppilaaksi 1859 Helsingin yksityislyseosta. Hän opiskeli lääketiedettä Helsingin yliopistossa ja Wienissä ja valmistui lääketieteen tohtoriksi Wienin yliopistosta 1868. 

Sesemann oli Helsingin yliopistossa anatomian dosenttina 1869–1871. Vuodesta 1872 lähtien Sesemann toimi rautatielääkärinä Valkeasaaren ja Pietarin välisellä rataosuudella. Hän asui sen jälkeen vakinaisesti Pietarissa mutta vieraili usein Suomessa. Sesemann sai valtioneuvoksen arvon.

Sesemann oli naimisissa vuodesta 1871 Marie Ida Baeckmannin kanssa.  

## Lähteet
Spotswood

**Spotswood – elämää tohvelitehtaassa** (*Spotswood / The Efficiency Expert*) on Mark Joffen ohjaama australialainen komediaelokuva vuodelta 1992. 1960-luvun puoleenväliin sijoittuvassa hiljaisessa tarinassa työntutkija (Anthony Hopkins) palkataan tehostamaan Melbournen liepeillä sijaitsevan tohvelitehtaan kovin leppoisaa työtahtia, mutta lopulta työn tilannut yrittäjäkään ei halua minkään muuttuvan. Elokuvan sivuosissa nähdään muun muassa Toni Collette esikoisroolissaan ja Russell Crowe yhdessä ensimmäisistä elokuvarooleistaan.

## Vastaanotto
Filmnet esitti elokuvan Suomessa vuonna 1994 ja Yle TV1 vuonna 1996. *Helsingin Sanomien* tv-sivulla Mikael Fränti kehui elokuvaa brittiläisen Ealing-komediaperinteen onnistuneeksi elvytykseksi, jossa Hopkins ja australialaiset näyttelijät ovat löytäneet hyvän yhteisymmärryksen ja tv-ohjaajana aloittanut Joffe saanut sävyjä ajan ja paikan kuvaamiseen. Saman lehden Pertti Avola luonnehti *Spotswoodia* virkistävän epäsovinnaiseksi komediaksi ja kirjoitti Anthony Hopkinsin  verryttelevän siinä vaativampien roolien välissä, mutta luovan silti pienin elein täysipainoisen ihmiskuvan yrityskonsultista.

## Lähteet
Blehrin I hallitus

**Blehrin I hallitus** oli Norjan hallitus 21. huhtikuuta 1902 – 22. lokakuuta 1903. Se koostui pelkästään Venstrestä.

## Ministerit
**Pääministeri**
* Otto Blehr
**Kauppaministeri**
* Otto Blehr
**Pääministeri Tukholmassa**
* Ole Anton Qvam
**Maatalousministeri**
* Wollert Konow 21.4.1903–9.6.1903
* Gunnar Knudsen 9.6.1903–22.10.1903
**Valtiovarainministeri**
* Elias Sunde 21.4.1903–9.6.1903
* Gunnar Knudsen 9.6.1903–22.10.1903
**Tilintarkastusministeri**
* Wollert Konow 21.4.1903–9.6.1903
* Otto Blehr 9.6.1903–22.10.1903
**Kirkko- ja opetusministeri**
* Vilhelm Andreas Wexelsen 
**Puolustusministeri**
* Georg Stang 21.4.1903–9.6.1903
* Thomas Heftye 9.6.1903–22.10.1903
**Oikeusministeri**
* Søren Tobias Årstad
**Työministeri**
* Jørgen Løvland

## Lähteet
Pyhän Aleksanterin ritarikunta

**Pyhän Aleksanterin kuninkaallinen ritarikunta** () oli Bulgarian ruhtinaskunnassa, sittemmin kuningaskunnassa, jaettu ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1881 ruhtinas Aleksanteri I:n käskystä. Ritarikunnan nimi viittaa ruhtinas Aleksanteri Nevskiin. Kunniamerkkiä jaettiin tsaarin mieltymyksen mukaan niin bulgarialaisille kuin ulkomaalaisillekin. Ritarikunta oli arvijärjestyksessään kuningaskunnan toiseksi arvokkain ritarikunta.

Kunnianosoitusta jaettiin seitsemässä luokassa:

*  ketju
*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari
*  hopearisti

## Lähteet
Francis Hagerup

**Georg Francis Hagerup** (22. tammikuuta 1853 Horten – 8. helmikuuta 1921 Kristiania) oli norjalainen juristi ja Høyren poliitikko. Hän toimi Norjan pääministerinä vuosina 1895–1898 ja uudelleen 1903–1905. Lisäksi hän oli oikeus- ja valtiovarainministeri. Poliittisen uransa jälkeen hän työskenteli diplomaattina.

Hagerup alkoi ensin opiskella lääkäriksi, mutta vaihtoi parin vuoden jälkeen oikeustieteeseen. Hän opiskeli Münchenissä, Pariisissa ja Leipzigissa. Vuonna 1885 hän väitteli tohtoriksi ja pari vuotta myöhemmin hänet nimitettiin professoriksi. Hän paitsi opetti, myös kirjoitti oikeustieteen oppikirjoja. Vuonna 1893 hänet valittiin oikeusministeriksi.

Toimittuaan ensin oikeusministerinä Hagerup nousi vuonna 1895 pääministeriksi. Taustalla olivat Ruotsin ja Norjan kiristyneet välit unionipolitiikan takia, mihin unionimyönteisen Hagerupin toivottiin tuovan liennytystä. Hagerupin I hallitus oli sisäisesti hyvin erimielinen lähes kaikesta paitsi neuvottelujen tärkeydestä Ruotsin kanssa, ja unioniasia olikin hallitusta koossa pitävä voima. Neuvotteluissa ei kuitenkaan päästy tyydyttävään lopputulokseen, ja hallitus erosi vuoden 1898 alussa kärsittyään syksyllä vaalitappion. Hagerup pyrki tässä vaiheessa luopumaan politiikasta, mutta Emil Stangin jätettyä Høyren puheenjohtajuuden hänestä tuli tämän seuraaja vuonna 1899.

Hagerup kannatti unionin pysymistä, mutta vuoden 1903 vaaleissa hän haastoi Venstren kannattamalla Norjalle omia konsulaatteja, mitä Venstre oli jo aiemmin vaatinut. Tämä sekä parin uuden puolueen – Samlingspartietin ja Työväenpuolueen – parlamenttiin johti Venstren vaalitappioon ja Hagerupin nousuun uudelleen pääministeriksi. Hallituksen johtajana hän ei kuitenkaan saanut ruotsalaisia taipumaan Norjan omien konsulaattien perustamiseen. Hagerup pelkäsi tilanteen kärjistyvän sodaksi ja kieltäytyi yksipuolisista toimista konsulaattien perustamiseksi, mikä saattoi hänet epäsuosioon omassa puolueessaan. Hagerup erosi ja hänen poliittinen uransa oli ohi. Tämän jälkeen hän siirtyi työskentelemään diplomaattina.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyhien Kyrilloksen ja Methodioksen ritarikunta

**Pyhien Kyrilloksen ja Methodioksen ritarikunta** () on bulgarialainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1909 tsaari Ferdinand I:n käskystä maan itsenäisyyden 1-vuotisjuhlan kunniaksi. Ritarikunta on nimetty kahden pyhimyksen, Kyrilloksen ja Methodioksen mukaan. Historian saatossa ritarikunta on elvytetty kaksi kertaa: vuonna 1950 Bulgarian kansantasavallan toimesta ja vuonna 2003 nykyisen tasavallan toimesta.

Kuningaskunnan aikana kunniamerkkiä jaettiin siviileille, sotilashenkilöille ja papiston edustajille, jotka olivat edenneet uransa huipulle ja saaneet jo muita korkeita bulgarialaisia kunniamerkkejä. Ulkomaalaisille ritarikuntaa myönnettiin ansioista ihmisyyden hyväsi. Kuningaskunnan aikana luokkia ritarikunnassa oli vain yksi. Nimityksen ehtona oli se, että henkilö oli saanut jo ennestään muitya korkea-arvoisia tunnustuksia.

Kansantasavallan aikana ritarikunnassa oli kolme luokkaa ja kunnianosoitusta jaettiin tunnustuksena muun muassa ansioista kulttuurin, taiteen ja tieteen saralla. Saajan ei tarvinnut olla Bulgarian kansalainen. Kansantasavallan aikaiset ritarikunnan tunnukset on suunnitellut Petar Doitšinov.

Nykyään Bulgarian tasavalta jakaa kunniamerkkiä tunnustuksena taiteen, tieteen, opetuksen ja kulttuurin saralla. Saajan ei edellekään tarvitse olla Bulgarian kansalainen ja myös tämän version tunnukset on suunnitellut Doitšinov. Tasavallan jakamassa ritarikunnassa on kolme luokkaa ja se on maan toiseksi korkea-arvoisin ritarikunta Stara planinan ritarikunnan jälkeen. Kunnianosoitusta jakaa Bulgarian presidentti.

Ritarikunnan nauha on ollut oranssi, paitsi kansantasavallan aikana, jolloin se oli vaaleansininen.

*  ritarikunnan nauha kuningaskunnan ja tasavallan aikana
*  ritarikunnan nauha kansantasavallan aikana

## Galleria

Tiedosto:Order of Saints Equal to Apostles Cyril and Methodius badge (Bulgaria 1920-1930) - Tallinn Museum of Orders.jpg|Ritarikunnan tunnuksia kuningaskunnan ajalta 
Tiedosto:Ostrhodopen PD 2011 3190.JPG|Ritarikunnan tunnuksia kansantasavallan aikana


## Lähteet
Argentiinan ralli 1992

**Argentiinan ralli 1992** (viralliselta nimeltään *12. Rally YPF Argentina*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1992. Kilpailu järjestettiin 22.&ndash;25. heinäkuuta 1992. Kilpailun erikoiskokeiden yhteispituus oli  (suunniteltu pituus oli ).

## Tulokset

## Lähteet
MPPH-oireyhtymä

**MPPH-oireyhtymä** on harvinainen oireyhtymä, johon kuuluu megalenkefaliaa, polymikrogyriaa, polydaktyliaa ja hydrokefaliaa. Näiden pääoireiden alkukirjaimista tulee oireyhtymän nimi. MPPH-oireyhtymän tarkka oirekuva on kuitenkin yksilöllisesti vaihteleva.

MPPH-oireyhtymän pääoireista megalenkefalia tarkoittaa aivojen poikkeuksellista suurikokoisuutta ja polymikrogyria aivojen tiheää poimuttuneisuutta. Polydaktylia viittaa monisormisuuteen ja/tai -varpaisuuteen. Se voi koskea molempia käsiä/jalkoja tai vain toista kättä/jalkaa. Hydrokefaliassa aivokammiot laajenevat. Hydrokefalia aiheuttaa aivojen ja pään tavallista nopeampaa kasvua, joka usein jatkuu kahden ensimmäisen elinvuoden ajan. Hydrokefalian sijaan saattaa ilmetä ventrikulomegalia, joka poikkeaa hydrokefaliasta siten, että siinä aivopaine ei kohoa, vaikka aivokammiot laajenevat. Ventrikulomegalia voi myöhemmin kehittyä hydrokefaliaksi. Polymikrogyriassa aivopoimuja on paitsi tavallista enemmän, ne ovat tavallista pienikokoisempia ja ne ovat tavanomaisesta poikkeavalla tavalla järjestyneitä. Aivoissa saattaa ilmetä muitakin rakennepoikkeavuuksia esimerkiksi valkeassa aineessa tai aivokurkiaisessa. Tyypin I Arnold–Chiarin epämuodostuma esiintyy oireyhtymän yhteydessä harvinaisena. MPPH-oireyhtymää sairastavilla lapsilla esiintyy lievästä vaikeaan vaihtelevaa kehitysvammaisuutta. Usein oireyhtymään kuuluu hypotonia, joka monesti lievittyy lapsen kasvaessa. Kaikki potilaat eivät kuitenkaan opi kävelemään. Muilla se aiheuttaa motorisen kehitysviiveen. MPPH-oireyhtymään kuuluu myös suun ja kielen lihasliikkeiden koordinaatiohäiriö, joka aiheuttaa puhevaikeuksia, nielemisongelmia ja kuolaamistaipumusta. Jotkut potilaat eivät opi lainkaan puhumaan. Monilla puheen kehitys on viivästynyttä. Refluksitautia esiintyy osalla potilaista.

MPPH-oireyhtymästä kärsivistä puolilla on lapsuudessa alkava epilepsia. Epilepsian vaikeusasteen kanssa korreloi tilastollisesti polymikrogyrian vaikeusaste. Oireyhtymästä kärsivillä on usein poikkeavia kasvonpiirteitä, kuten korvien matala sijainti, otsan korostuneisuus, nenänselän mataluus ja suulaen korkeus. MPPH-oireyhtymän yhteydessä on joskus kuvattu autismin kirjon häiriölle ominaisia piirteitä, kuten rajoittuneet kiinnostuksen kohteet, sosiaalisen vuorovaikutuksen puutteet ja stereotyyppiset toiminnot. MPPH-oireyhtymään voi liittyä myös sydämen, kilpirauhasen ja munuaisten poikkeavuuksia, näköongelmia, kasvuhormonin puutosta sekä hypoglykemiaa.

MPPH-oireyhtymän taustalla on mutaatio geenissä AKT3, CCND2 tai PIK3R2. Etenkin CCND2-geenin mutaation aiheuttamaan MPPH-oireyhtymään on eräillä lapsilla liittynyt medulloblastooma. MPPH-oireyhtymä johtuu lähes aina sporadisesta uudesta (*de novo*) mutaatiosta, mutta sillä on autosomaalinen ja vallitseva periytymistapa. Arvioitu esiintyvyys on elävinä syntyvillä lapsilla alle yksi miljoonasta. Diagnostiikka perustuu oirekuvaan, aivokuvantamiseen, neurologiseen arvioon ja geenitutkimukseen. Erotusdiagnostiikassa huomionarvoinen on varsinkin MCAP-oireyhtymä, johon myös liittyy megalenkefalia. MPPH-oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Oireyhtymä on kuvattu vuonna 2004.

## Lähteet
Sanremon ralli 1993

**Sanremon ralli 1993** (viralliselta nimeltään *35. Rallye San Remo - Rallye d'Italia*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1993. Kilpailu järjestettiin 11. &ndash; 13. lokakuuta 1993. Kilpailu oli kauden 11. ja erikoiskokeiden yhteispituus oli .

Kilpailun voitti kaksikko Franco Cunico ja Stefano Evangelisti Fordilla, mutta eivät keränneet valmistajien pisteitä koska Cunico ei ollut nimettynä valmistajien pisteille. Tehdastallien autot keskeyttivät kilpailussa. Kilpailun osallistujien määrää vähensivät kilpailun muuttuminen täysin asfaltilla ajettavaksi sekä se, että Toyota oli jo varmistanut valmistajien mestaruuden kaudella. Mitsubishilla ei ollut kiinnostusta osallistua ja Subaru keskittyi Kiinassa ajettavaan kilpailuun, jonka aikataulu osui päällekkäin. Kilpailuun jäivät Ford ja Jolly Club säännöllisistä maailmanmestaruudesta kilpailevista talleista. Sateen liukastamilla teillä muun muassa Aghini ja Delecour ajoivat ulos ja Biasion kärsi moottorin ylikuumenemisesta. Sainz hylättiin, koska käytetty polttoaine ei ollut sääntöjen mukaista.

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla
Varsovan oireyhtymä

**Varsovan oireyhtymä** on DNA-katkoksista johtuva erittäin harvinainen oireyhtymä, johon liittyy muun muassa hidastunutta pituuskasvua, mikrokefaliaa ja kuulonalenemaan johtavaa sisäkorvan vajaakehittyneisyyttä. Potilailla esiintyy myös kehitysvammaisuutta, joka on vaihdellut vaikeusasteeltaan lievästä vaikeaan. Täsmällinen oirekuva kuitenkin vaihtelee yksilöllisesti.

Varsovan oireyhtymästä kärsivillä kasvun hidastuminen ilmenee jo sikiöaikana. Usein oireyhtymään liittyvät sisäkorvan simpukan rakennepoikkeama ja sensorineuraalinen kuulovika. Puheen kehityksen selvä viivästyneisyys on yleistä. Eräissä tapauksissa myös liikkumisen taitojen oppiminen ja hienomotorinen kehitys ovat viivästyneet. Varsovan oireyhtymään liittyy poikkeavia ulkonäön piirteitä, joita ovat kasvojen pitkänomainen muoto, lyhyt kaula, lyhyt nenä, pienet sieraimet, korvien muodon poikkeavuus, alaleuan pienikokoisuus ja mongolipoimut. Joskus Varsovan oireyhtymän yhteydessä esiintyy ihon pigmenttimuutoksia, luustomuutoksia sekä rakennepoikkeamia virtsa- ja sukupuolielimissä tai sydämessä.

Varsovan oireyhtymä johtuu kromosomin 12 DDX11-geenin mutaatiosta. Siitä kärsivillä saattaa olla taipumus toistuviin infektioihin. Varsovan oireyhtymään liittyvien DNA-vaurioiden aiheuttamasta syöpäriskistä ei ole tietoa. Oireyhtymällä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Esiintyvyys vastasyntyneillä on alle yksi miljoonasta. Erotusdiagnostisesti huomionarvoisia tiloja ovat Bloomin oireyhtymä, Cornelia de Langen oireyhtymä, Fanconin anemia, Nijmegenin murtumaoireyhtymä, Robertsin oireyhtymä ja Xeroderma pigmentosum. Varsovan oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Tietoa potilaiden elinajanodotteesta ei ole. Varsovan oireyhtymän kuvasivat ensimmäisenä vuonna 2010 Van der Leij ja muut. Ensimmäinen potilas tutkittiin Varsovassa, mikä selittää oireyhtymän nimen. Lääketieteellisessä kirjallisuudessa oli tammikuuhun 2023 mennessä kuvattu lähes kaksikymmentä sairastunutta.

## Lähteet
Suomipop Festivaali

**Suomipop Festivaali** on Oulun Kuusisaaressa ja Jyväskylän Lutakonaukiolla järjestettävä festivaali heinäkuun puolivälissä. Jyväskylässä tapahtuma on järjestetty vuodesta 2008 lähtien ja Oulussa vuodesta 2018. Tapahtuma järjestetään kummallakin paikkakunnalla samaan aikaan ja kestää 3 päivää, torstaista lauantaihin. Festivaalin järjestää Nelonen Media Live.

## Katso myös

* Radio Suomipop

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomipop Jyväskylä
* Suomipop Oulu
Hurler–Scheien oireyhtymä

**Hurler–Scheien oireyhtymä** (tyypin 1H/S mukopolysakkaridoosi, MPS1H/S) on synnynnäinen, geneettinen aineenvaihduntasairaus, joka aiheuttaa yksilöllisesti vaihtelevan oirekuvan.

Hurler–Scheien oireyhtymä kuuluu mukopolysakkaridooseihin ja lysosomaalisiin kertymäsairauksiin. Se edustaa lievemmän Scheien oireyhtymän ja vaikeamman Hurlerin oireyhtymän välimuotoa. Sille tyypillisimpiä ovat luuston epämuodostumat ja motoriset kehitysviiveet. Älyllistä kehitysvammaa oireyhtymään ei yleensä liity. Joskus kehitysvammaisuus voi ilmetä hyvin lievänä. Fyysiset rajoitteet voivat haitata arjen toimintoja. Hurler–Scheien oireyhtymästä kärsivän lapsen ensimmäisen elinvuoden aikana lihas- ja luustomuutoksia esiintyy eriasteisina. Näiden muutosten aiheuttamia ovat lyhytkasvuisuus, luutumishäiriöt, kyfoosi, kasvojen piirteiden paheneva karkeus, kardiomyopatia, nielurisojen tai muiden risakudosten suurentuminen sekä voimakas limaneritys nenästä. Toisen ikävuoden jälkeen saattaa ilmetä hydrokefaliaa. Noin 2–4-vuotiaana voi esiintyä sarveiskalvon samentumista. Sarveiskalvonsiirrolla voidaan palauttaa heikentynyttä näköä. Muita Hurler–Scheien oireyhtymän mahdollisia piirteitä ovat sisäelinten suurentuneisuus, tyrät ja poikkeuksellisen runsas karvoitus.

Hurler–Scheien oireyhtymä johtuu kromosomissa 4 sijaitsevan IDUA-geenin mutaatiosta. Mutaation seurauksena on alfa-L-iduronidaasin osittainen puutos, joka johtaa dermataani- ja heparaanisulfaattikertymien muotoutumiseen lysosomiin. Hurler–Scheien oireyhtymällä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Sen arvioitu esiintyvyys on 1/435&nbsp;000. Hoito on oireenmukaista. Hoito voi sisältää muun muassa kantasolusiirtoja, laronidaasi-injektioita ja fysioterapiaa. Jo ennen murrosikää ilmenevät sydän-, verisuoni- ja hengitystiekomplikaatiot voivat lyhentää potilaiden elinajanodotetta.

## Lähteet
Hurlerin oireyhtymä

**Hurlerin oireyhtymä** (tyypin 1H mukopolysakkaridoosi, MPS1H) on synnynnäinen, geneettinen aineenvaihduntasairaus, joka aiheuttaa yksilöllisesti vaihtelevan oirekuvan. Myös vaikeusaste vaihtelee. Hurlerin oireyhtymä kuuluu lysosomaalisiin kertymäsairauksiin ja mukopolysakkaridooseihin. Hurlerin oireyhtymää lievempioireinen mukopolysakkaridoosi tunnetaan Scheien oireyhtymänä. Niiden välimuotoa edustaa Hurler–Scheien oireyhtymä.

Hurlerin oireyhtymä voi aiheuttaa kasvojen epämuodostumia, hydrokefaliaa, kognitiivista heikentymistä, näön ja kuulon ongelmia, luusto- ja nivelongelmia, hidastunutta pituuskasvua, sydänvikoja, hengitysvaikeuksia ja hepatosplenomegaliaa. Monet näistä oireista pahenevat taudinkulun aikana. Varhaisimmassa lapsuudessa esiintyy kasvojen piirteiden karkeutumista, makrokefaliaa ja ihon tavallista voimakkaampaa karvoittumista. Kehitysviiveitä ilmenee puheessa ja monissa tapauksissa hienomotoriikkaa vaativien taitojen omaksumisessa. Pituuskasvu jää usein jälkeen tavallisesta. Hurlerin oireyhtymään liittyviin luusto- ja nivelongelmiin kuuluvat niveljäykistymät, skolioosi, rannekanavaoireyhtymä ja selkärangan kasaan painuminen. Kielen suurikokoisuus ja suun imukudosten suurentuminen voivat johtaa hengitystieongelmiin. Uniapnea on yleinen, ja lapsuudessa voi alkaa kehittyä kardiomyopatia. Sarveiskalvon samentumisen ohella silmissä saattaa ilmetä glaukoomaa ja verkkokalvorappeumaa. Silmien ongelmat voivat johtaa jopa sokeuteen. Hurlerin oireyhtymässä esiintyy myös kuuloaistin heikkenemistä osittain toistuvien välikorvatulehdusten seurauksena. Potilailla saattaa ilmetä tyriä.

Hurlerin oireyhtymä voi esiintyä lievänä, jolloin oireet ovat myöhemmin ilmaantuvia ja hitaammin eteneviä. Lievissä tapauksissa älyllinen kehitys ei viivästy varhaislapsuudessa eikä siinä ilmene taantumista lapsen kasvaessa. Oppimisvaikeudet ovat mahdollisia lievissäkin tapauksissa. Lievissä tapauksissa elinajanodote lähenee tavallista, mutta vaikeat hengitysongelmat ja sydänkomplikaatiot saattavat johtaa kuolemaan jo lapsuudessa tai nuoruusiällä. Hurlerin oireyhtymä johtuu IDUA-geenin mutaatiosta kromosomissa 4. Oireyhtymällä on autosomaalinen, peittyvä periytyminen. Sen esiintyvyys on Euroopassa arviolta noin 1/200&nbsp;000. Hurlerin oireyhtymän diagnosointia vaikeuttaa varhaisten oireiden epäspesifiys. Heparaani- ja dermataanisulfaattien runsas erittyminen virtsaan kuitenkin viittaavat oireyhtymään. Diagnoosi voidaan varmistaa tai poissulkea valkosoluista ja sidekudossoluista todennettavalla entsyymipuutoksella sekä geenitutkimuksella. Hurlerin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Siihen voi sisältyä kantasolusiirtoja, entsyymikorvaushoitoa, kirurgiaa, lääkitystä, toiminta- ja puheterapiaa sekä näön, kuulon, ruoansulatuselimistön ja kognitiivisten taitojen tukemista.

Hurlerin oireyhtymän piirteitä kuvasi Gertrud Hurler vuonna 1919. Charles A. Hunter oli kuvannut vastaavia oireita jo kaksi vuotta aiemmin.

## Lähteet
Scheien oireyhtymä

**Scheien oireyhtymä** on aineenvaihduntasairaus. Se kuuluu lysosomaalisiin kertymäsairauksiin ja mukopolysakkaridooseihin. Scheien oireyhtymä on tyypin I mukopolysakkaridoosin lievin muoto, jota vaikeamman oirekuvan tuottaa Hurlerin oireyhtymä, välimuotoa edustaa Hurler–Scheien oireyhtymä.

Scheien oireyhtymää luonnehtivat erityisesti luuston epämuodostumat ja motorinen kehitysviive. Kehitysvammaisuutta Scheien oireyhtymään ei liity. Vastasyntyneellä saatetaan todeta nivus- tai napatyrä, mutta ensimmäiset selkeät oireyhtymän merkit ilmaantuvat tyypillisesti 2–6 ikävuoden paikkeilla. Tällöin kasvonpiirteet alkavat karkeutua ja maksa sekä munuaiset suurentuvat. Selkärangassa havaitaan muutoksia ja niveljäykkyyttä alkaa kehittyä. Kasvu on heikentynyttä. Yleensä neljän ikävuoden jälkeen alkaa sarveiskalvon samentuminen. Varhaiset oireet kuitenkin ovat usein niin lieviä, että diagnosointi saattaa viivästyä nuoruus- tai joskus aikuisiälle. Vaikka Scheien oireyhtymä on Hurlerin oireyhtymää lievempi häiriö, glaukooma on yleisempi Scheien kuin Hurlerin oireyhtymästä kärsivillä. Scheien oireyhtymään liittyy joitain sille ominaisia kasvonpiirteitä, kuten otsan korostuneisuus, suun suurikokoisuus ja huulten paksuus. Limaneritys nenästä saattaa olla voimistunutta. Kuulon heikkenemistä esiintyy usein. Osalla potilaista ilmenee aorttaläpän vuotoa. Etenevät luustomuutokset korostuvat nimenomaan selkärangassa, minkä lisäksi voi ilmetä rannekanavaoireyhtymä.

Scheien oireyhtymä johtuu IDUA-geenin mutaatiosta kromosomissa 4. Alfa-L-iduronidaasin osittainen puutos johtaa oireyhtymästä kärsivillä glykosaminoglykaanien kertymiseen lysosomeihin. Scheien oireyhtymällä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Sen arvioitu esiintyvyys on noin 1/500&nbsp;000. Diagnostiikassa voivat olla avuksi dermataani- ja heparaanisulfaattien määritys virtsasta sekä alfa-L-iduronidaasin aktiivisuuden selvittäminen valkosoluista tai fibroblasteista. Geenitutkimus varmistaa tai poissulkee diagnoosin lopullisesti. Scheien oireyhtymän hoito on oireenmukainen ja voi sisältää esimerkiksi kirurgiaa, laronidaasi-injektiohoitoa sekä fysioterapiaa. Elinajanodotetta pidetään Scheien oireyhtymästä kärsivillä lähes normaalina. Harold G. Scheie kuvasi mukaansa nimetyn oireyhtymän ensimmäisenä vuonna 1962.

## Lähteet
Fragiili-XE-oireyhtymä

**Fragiili-XE-oireyhtymä** eli **FRAXE-oireyhtymä** on X-kromosomin FMR2-geenin (AFF2-geeni) toistojaksomutaatiosta tai deleetiosta johtuva synnynnäinen oireyhtymä. Se on eri sairaus kuin Fragile-X-oireyhtymä, joka puolestaan johtuu hyvin lähellä sijaitsevan FMR1-geenin toistojaksomutaatiosta.

Fragiili-XE-oireyhtymään liittyy lievää kehitysvammaisuutta ja muita piirteitä. Esimerkiksi puhetta koskeva kehitysviive ja oppimisvaikeudet kuuluvat oirekuvaan. Mahdolliseen kehitysvammaisuuteen ei liity opittujen taitojen taantumista. Monilla fragiili-XE-oireyhtymästä kärsivillä esiintyy ylivilkkautta. Keskittymiskyvyn puutteet, kommunikaatiovaikeudet ja muut käytöksessä ilmenevät ongelmat ovat mahdollisia. Osalla potilaista esiintyy autismin kirjon häiriölle ominaisia piirteitä, kuten stereotyyppisiä toimintoja ja voimakkaita, rajoittuneita mielenkiinnon kohteita. 

Fragiili-XE-oireyhtymä on X-kromosomaalisen periytymistapansa johdosta lähinnä miespuolisilla esiintyvä sairaus. Naispuoliset ovat oireettomia tai lieväoireisia oireyhtymää aiheuttavan mutaation kantajia. Koska oireet ovat naispuolisilla yleensä korkeintaan lieväasteisia, on fragiili-XE-oireyhtymän diagnoosin asettaminen naisille harvinaista. Fragiili-XE-oireyhtymässä viallisessa geenissä on yli 200 toistomutaatiota, mikä estää geenituotteen valmistamisen soluissa. Myös saman geenin deleetio voi olla oireyhtymän taustalla. Fragiili-XE-oireyhtymän esiintyvyys on noin 1/100&nbsp;000–1/150&nbsp;000. Sutherland ja Baker kuvasivat fragiili-XE-oireyhtymän ensimmäisinä vuonna 1992.

## Lähteet
Georg Hille

**Georg Hille** (28. joulukuuta 1923 Varteig, Sarpsborg – 14. heinäkuuta 2023 Oslo) oli norjalainen Norjan kirkon piispa.

Hille työskenteli Bergenin Korskirkenissa, Oslon tuomiokirkossa ja vuodesta 1963 Lomissa. Hän toimi sihteerinä Pappisyhdistyksessä (Presteforeningen) ja Raamattuseurassa (Bibelselskapet). Vuosina 1970–1974 Hille oli Norjan kirkollisvaltuuston (Kirkerådet) johtaja. Tämän jälkeen hän toimi vuoteen 1993 saakka Hamarin hiippakunnan piispana. Hänen sukuunsa oli jo aikaisemmin kuulunut kaksi Hamarin piispaa: Arnoldus Hille ja Henrik Hille. Georg Hille kuoli Kaialundin hoivakodissa Oslossa 99-vuotiaana.

## Lähteet
Galaktosialidoosi

**Galaktosialidoosi** on lysosomaalinen kertymäsairaus, jossa synnynnäinen entsyymipuutos aiheuttaa sokeriaineenvaihduntatuotteiden kertymistä solujen lysosomeihin. Sairaus jaotellaan varhaislapsuuden vakavaan, lapsuusiän nopeasti etenevään ja nuoruus- tai aikuisiällä puhkeavaan, hitaasti etenevään muotoon.

## Muodot
Galaktosialidoosin varhaislapsuudessa ilmenevään muotoon liittyy huomattava sikiöaikainen turvotus. Vastasyntyneellä saatetaan todeta kasvonpiirteiden karkeutta, nivustyrä, hepatosplenomegalia, askites, sydämen poikkeava suurikokoisuus ja luustohäiriöitä. Varhaislapsuuden tautimuotoon liittyy telangiektasioiden ilmaantumista, jota ei kuitenkaan esiinny poikkeuksetta. Varhaislapsuuden galaktosialidoosin oirekuva on vaikea. Usein siihen sairastunut lapsi kuolee jo ensimmäisen elinvuotensa aikana sydän- tai munuaisongelmiin.

Myös lapsuusiän tautimuodossa oireilu alkaa usein jo ensimmäisen elinvuoden aikana. Oirekuvassa on päällekkäisyyttä varhaislapsuuden tautimuodon kanssa, mutta oireet ovat tyypillisesti lievempiä. Lapsuusiän galaktosialidoosin ominaispiirteitä ovat hepatosplenomegalia, lyhytkasvuisuus, luustohäiriö, läppäviat ja kasvonpiirteiden karkeus. Silmänpohjissa saattaa esiintyä kirsikanpunaisia pisteitä. Kuulon menetys on mahdollista. Joskus todetaan myös neurologisia oireita tai kehitysvammaisuutta. Ataksia ja myoklonia ovat harvinaisempia lapsuusiän kuin nuoruus- tai aikuisiässä puhkeavassa galaktosialidoosissa.

Nuoruus- ja aikuisiän galaktosialidoosille luonteenomaisia ovat ataksian ja myoklonian lisäksi selkärangan luiden poikkeavuudet, lievä kasvonpiirteiden karkeus, etenevä kehitysvamma, epilepsia sekä kuulo- ja näköaistien menettäminen. Nuoruus- ja aikuisiän muodossa esiintyy myös angiokeratoomiksi kutsuttuja verisuonimuutoksia. Toisin kuin varhaisemmin puhkeavissa tautimuodoissa, ei nuoruus- tai aikuisiällä sairastuvilla yleensä ole todettavissa hepatosplenomegaliaa. Oireet puhkeavat keskimäärin kuudennentoista elinvuoden paikkeilla, mutta alkamisajankohdassa on huomattava yksilöllinen vaihtelu.

## Syy ja hoito
Galaktosialidoosi johtuu kromosomissa 20 sijaitsevan CTSA-geenin mutaatiosta. Sillä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Noin 60 prosenttia todetuista galaktosialidooseista on ollut nuoruus- tai aikuisiällä puhjenneita. Tätä tautimuotoa on todettu tavallista useammin japanilaisilla. Erotusdiagnostisesti huomionarvoisia tiloja ovat Tay–Sachsin tauti, tyypin 1 GM1-gangliosidoosi ja muut oirekuvaan mahdollisesti sopivat lysosomaaliset kertymäsairaudet. Galaktosialidoosin hoito on oireenmukaista. Elinajanodotetta pidetään nuoruus- ja aikuisiän tautimuodossa normaalina, mutta varhaislapsuuden tautimuodossa elinajanodote rajoittuu usein ensimmäiseen elinvuoteen tai vielä lyhyempään ajanjaksoon. Lapsuusiän galaktosialidoosiin liittyy huomattavasti yksilöllisesti vaihteleva elinajanodote. M. F. Goldberg kuvasi lapsuudessa puhkeavan galaktosialidoosin vuonna 1971. Yoshiyuki Suzuki kuvasi nuoruus- ja aikuisiän tautimuodon vuonna 1977.

## Lähteet
Øvre Slottsgate

**Øvre Slottsgate** on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu Rådhusgatalta Grensenille. Ennen 1750-lukua sitä kutsuttiin Raadhus Gadeksi.

## Kuvia

HanskenpaChristianiaTorv.jpg|Katu alkaa Rådhusgatalta Christiania Torvin kohdalta.
Øvre Slottsgate 3 Sentralen.jpg|Øvre Slottsgate 3: Kulttuurikeskus Sentralen. Rakennus oli alun perin Kristianian säästöpankin pääkonttori (Henrik Nissen, 1901).
Ovre Slottsgate 6.jpg|Øvre Slottsgate 6: Dammgården (Ove Ekman, 1877). Christian Holtermann Knudsen toimitti täällä sosiaalidemokraattista sanomalehteä *[[Vort arbeide]]* vuosina 1884–1886.
Egertorget Oslo.jpg|Øvre Slottsgaten ja Karl Johans gaten risteyskohdassa sijaitsee Egertorget-aukio.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heikki Halkilahti

**Heikki Kaarlo Halkilahti** (s. 17. lokakuuta 1947 Helsinki) on suomalainen ekonomi, juristi ja eläköitynyt yritysjohtaja,  joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Halkilahden vanhemmat olivat agronomi, maanviljelysneuvos Kaarlo Halkilahti ja terveyssisar Tyyne Mirja Jussila. Hänen puolisonsa vuodesta 1971 on kauppatieteiden maisteri Raija Sinikka Luolama. Halkilahti tuli ylioppilaaksi Riihimäen lyseosta 1965 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1969 ja ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1971. Hän oli lakimies Hankkijalla 1969–1970, Osuuspankkien Keskuspankki Oy:ssä 1970 ja Pellervo-Seurassa 1972–1973, Osuusteurastamo Karjaportin hallintojohtaja 1973–1976, Valion hallinnollisen osaston päällikkö 1976–1977, hallintojohtaja ja hallituksen varajäsen 1977–1987, Etelä-Suomen aluekonttorin johtaja 1987–1989, talous- ja hallintoryhmän johtaja ja hallituksen jäsen 1989–1992, hallintojohtaja vuodesta 1992, hallintoneuvoston sihteeri vuodesta 1977, hallituksen sihteeri 1977–1987 ja vuodesta 1995, toimitusjohtajan sijainen vuodesta 2000, toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 2003 ja 2006–2007 sekä Valion Eläkekassan toimitusjohtaja ja Valion Keskinäisen Vakuutusyhtiön toimitusjohtaja 2006–2014. Halkilahdella oli työuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 2004.  

## Lähteet
Halkilahti

**Halkilahti** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Adam Halkilahti (1836–1911), maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Heikki Halkilahti (s. 1947), yritysjohtaja, kauppaneuvos, Kaarlon poika
* Kaarlo Halkilahti (1901–1980), yritysjohtaja ja osuustoimintamies, maanviljelysneuvos
* Mikko Halkilahti (1884–1962), taidemaalari
* Reino Halkilahti (1915–2004), maanviljelijä ja osuustoimintamies, maanviljelysneuvos, Kaarlon veli
Ove Ekman

**Ove Ekman** (10. syyskuuta 1847 Kristiania – 19. kesäkuuta 1921 Kristiania) oli norjalainen arkkitehti. Hän suunnitteli 1800–luvun lopussa ja 1900–luvun alussa muun muassa useita liikerakennuksia Kristianian (nyk. Oslo) ydinkeskustaan. 

## Töitä

Uranienborg skole Oslo.jpg|Uranienborgin koulu (1886)
Bogstadveien 12 II.jpg|Bogstadveien 12 (1887)
Kongens gate 33 Oslo.jpg|Kongens gate 33 (1890, yhdessä Einar Smithin kanssa)
Tollbugata 11.jpg|Tollbugata 11 (1896)

## Lähteet

## Aiheesta muualla