Suomenlahden merikaapelikatkot

**Suomenlahden merikaapelikatkot** viittaavat sarjaan merenalaisten kaapeleiden ja putkistojen vaurioitumisia Suomenlahdella ja laajemmin Itämerellä vuodesta 2023 alkaen. Tapaukset ovat herättäneet laajaa kansainvälistä huomiota mahdollisena hybridisodankäyntinä ja sabotaasina, ja niihin on yhdistetty erityisesti Venäjän varjolaivastoon kuuluvia aluksia. Alle 14 kuukauden aikana Itämeren alueella on vaurioitunut yhdeksän merenalaista tietoliikennekaapelia sekä yksi sähkönsiirtokaapeli ja yksi kaasuputki.

## Tausta

### Itämeren merenalainen infrastruktuuri

Itämeri on keskeinen väylä Euroopan energiahuollolle ja tietoliikenteelle. Merenalaisilla tietoliikennekaapeleilla siirretään 99 prosenttia mannertenvälisestä internetliikenteestä. Suomenlahden pohjassa kulkee useita kriittisiä yhteyksiä, jotka yhdistävät Suomen ja Viron sekä laajemmin Pohjois-Euroopan Keski-Eurooppaan.

#### Estlink-sähköyhteydet

**[[Estlink|Estlink 2]]** on Suomen ja Viron välinen HVDC-tasasähköyhteys, jonka siirtokapasiteetti on 650 megawattia. Yhteys nostaa maiden välisen kokonaissiirtokapasiteetin 1 000 megawattiin yhdessä Estlink 1:n kanssa.

Merikaapelin valmisti ja asensi norjalainen Nexans Norway AS, ja muuntaja-asemat rakensi Siemens AG:n konsortio. Euroopan unioni myönsi hankkeelle 100 miljoonan euron investointituen.

#### C-Lion1-tietoliikennekaapeli

**[[C-Lion1]]** on suomalaisen Cinia Oy:n omistama merenalainen tietoliikennekaapeli, joka yhdistää Helsinkin ja Rostockin Saksassa. Se on ensimmäinen suora merenalainen kaapeliyhteys Pohjoismaiden ja Manner-Euroopan välillä.

#### Balticconnector-kaasuputki

**[[Balticconnector]]** on kaksisuuntainen maakaasuputki Suomen Inkoon ja Viron Paldiskin välillä, jota operoivat Gasgrid Finland ja Elering.

### Kaapelivaurioiden yleisyys
Laivojen ankkurit ovat vaurioittaneet kaapeleita Suomen merialueilla ainakin vuodesta 1925 lähtien. Vuosina 1925–2013 (88 vuoden aikana) tältä alueella tuli julki kymmenen laivan aiheuttamaa kaapelivauriota, mutta kaikista tapauksista ei välttämättä kerrottu julkisuuteen. Vuoteen 2025 mennessä yhtäkään näistä tapauksista ei ole voitu osoittaa tahalliseksi teoksi. Kaapelirikkojen yleisin syy on ihmisistä johtuva toiminta, kuten kalastus tai ankkurointi.

Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan (helmikuussa 2022) vuoteen 2025 asti laskettuna Itämerellä tapahtui kuusi vauriota, minkä jälkeen jotkut arvelivat vaurioitumisen tahdin kiihtyneen.

Kansainvälisen kaapelinsuojauskomitean (ICPC) mukaan maailmanlaajuisesti merenalaisia kaapelirikkoja tapahtuu vuosittain keskimäärin 150–200 kappaletta. Merikaapelijärjestelmiä on maailmanlaajuisesti noin 450 ja kaapeleiden pituus on yhteensä 1,5 miljoonaa kilometriä.

### Venäjän varjolaivasto

Venäjän varjolaivasto koostuu aluksista, joiden avulla Venäjä kiertää kansainvälisiä pakotteita öljykaupassa. Varjolaivasto otettiin käyttöön joulukuussa 2022, kun länsimaat asettivat Venäjän öljylle hintakaton Ukrainan sodan seurauksena.

Varjolaivasto koostuu arviolta 450 aluksesta, joiden omistajuus on hämärän peitossa ja jotka toimivat ilman asianmukaisia vakuutuksia. Alukset ovat keskimäärin lähes 20 vuotta vanhoja ja usein huonokuntoisia. Svenska Ylen selvityksen mukaan lähes 300 varjolaivaston alusta kävi Venäjän Suomenlahden-satamissa tammi-toukokuussa 2024.

Meriturvallisuusasiantuntijoiden mukaan varjolaivasto muodostaa merkittävän ympäristöriskin. Greenpeace on kutsunut varjolaivastoa "tikittäväksi aikapommiksi" ja ennustanut sen aiheuttavan ympäristökatastrofin Itämerellä.

## Tapaukset

### Balticconnector-tapaus (lokakuu 2023)

#### Tapahtumien kulku

8. lokakuuta 2023 Suomen ja Viron välinen Balticconnector-kaasuputki vaurioitui ulkoisen voiman vaikutuksesta Suomenlahdella. Samalla vaurioituivat useat läheisyydessä kulkeneet tietoliikennekaapelit.

Keskusrikospoliisi (KRP) nosti marraskuussa 2023 merenpohjasta ankkurin, jonka epäiltiin kuuluvan kiinalaiselle Newnew Polar Bear -nimiselle rahtialukselle. Alus oli kulkenut vaurioitumisalueella kaasuputken hajoamisajankohtana.

#### Aluksen tiedot

#### Kiina myöntää vahingon

Kiinan hallitus myönsi 12. elokuuta 2024, että tapahtuma oli NewNew Shipping Line -yhtiön syytä, mutta väitti sen olleen vahinko, joka johtui voimakkaasta myrskystä.

#### Kapteenin pidätys

Toukokuussa 2025 Newnew Polar Bear -aluksen kapteeni Wan Wenguo vangittiin Hongkongissa epäiltynä Balticconnector-kaasuputken rikkomisesta. Kapteenia syytetään vahingonteosta ja paikallisten merenkulkulakien rikkomisesta.

Suomessa KRP tutkii tapausta törkeänä tuhotyönä. Tutkinta ja yhteistyö kiinalaisten ja hongkongilaisten viranomaisten kanssa jatkuvat.

#### Korjaus ja kustannukset

Balticconnector-kaasuputki korjattiin ja palautettiin kaupalliseen käyttöön 22. huhtikuuta 2024, noin kuusi kuukautta vaurioitumisen jälkeen. Korjausprojektia johti norjalainen Equinor Gasgrid Finlandin ja Eleringin puolesta.

Korjauksen kokonaiskustannukset olivat noin 35 miljoonaa euroa. Gasgrid Finland on saanut vakuutuskorvauksia 7,5 miljoonaa euroa, mutta merkittävä osa korvauksista on vielä saamatta.

### C-Lion1- ja BCS East-West Interlink -tapaukset (marraskuu 2024)

#### Tapahtumien kulku

17.–18. marraskuuta 2024 kaksi merenalaista tietoliikennekaapelia vaurioitui lähes samanaikaisesti Itämerellä:

# **BCS East-West Interlink** – Ruotsin ja Liettuan välinen, ruotsalaisyhtiö Arelionin omistama 218 kilometrin kaapeli, joka oli toiminnassa marraskuusta 1997 lähtien.
# **C-Lion1** – Suomen ja Saksan välinen Cinian omistama kaapeli. Vika löydettiin Ruotsin Öölannin edustalta.

#### Yi Peng 3 -alus

Vaurioiden jälkeen huomio kohdistui kiinalaiseen Yi Peng 3 -nimiseen kuivarahtialukseen, joka oli kulkenut molempien vaurioituneiden kaapelien yli hyvin lähellä niiden vikaantumisajankohtia.

Avoimen datan perusteella aluksen kulku hidastui sen liikkuessa kaapelien yli, ja aluksen AIS-paikannus oli suljettuna useita tunteja. Tanskan yleisradioyhtiö DR julkaisi drone-kuvaa, jossa Yi Peng 3:n toinen ankkuri näytti vaurioituneen.

Saksalaislehti Bild väitti, että Yi Peng 3:n kapteeni olisi Venäjän kansalainen.

#### Tutkinta

Ruotsin syyttäjäviranomainen käynnisti tutkinnan rikosnimikkeellä "sabotaasi". Suomen keskusrikospoliisi (KRP) aloitti esitutkinnan epäiltynä törkeänä vahingontekona ja törkeänä tietoliikenteen häirintänä.

Suomen, Ruotsin ja Liettuan viranomaiset perustivat Eurojustin myötävaikutuksella yhteisen tutkintaryhmän (Joint Investigation Team, JIT) 26. marraskuuta 2024.

#### Tutkinnan tulos

Huhtikuussa 2025 Ruotsin onnettomuustutkintakeskus ilmoitti, ettei se ole voinut todistaa Yi Peng 3 -aluksen vahingoittaneen kaapeleita tahallaan.

#### Korjaus

Molemmat kaapelit korjattiin 28.–29. marraskuuta 2024.

### Eagle S -tapaus (joulukuu 2024)

#### Tapahtumien kulku

Joulupäivänä 25. joulukuuta 2024 kello 12:26 Suomen ja Viron välinen Estlink 2 -sähkönsiirtokaapeli lakkasi toimimasta. Fingrid ilmoitti vian paikantuvan merikaapeliin.

Samana päivänä viranomaisille ilmoitettiin häiriöistä neljässä Suomenlahdella kulkevassa tietoliikennekaapelissa. Epäilyt kohdistuivat Cookinsaarten lipun alla purjehtivaan Eagle S -öljytankkeriin, jonka epäiltiin raahanneen ankkuriaan merenpohjassa lähes 90 kilometrin matkalla.

#### Aluksen haltuunotto

Suomen viranomaiset käynnistivät yöllisen operaation aluksen pysäyttämiseksi. Rajavartiolaitoksen valmiusjoukkue ja poliisin valmiusyksikkö Karhu laskeutuivat helikopterista köysillä aluksen kannelle.

Eagle S otettiin viranomaisten haltuun ja saatettiin Suomen aluevesille. Poliisi takavarikoi aluksen 28. joulukuuta 2024.

#### Aluksen tiedot ja varjolaivastoyhteys

Lloyd's List -julkaisun mukaan Eagle S kuuluu Venäjän varjolaivaston Cookinsaarille rekisteröityyn 26 vanhahkon tankkerin ryhmään, jotka on rekisteröity anonyymeille postilaatikkoyhtiöille. Aluksia yhdistää niiden ISM-turvallisuusjohtamissertifioinnista vastannut intialainen Peninsular Maritime -yhtiö.

Suomen tullin mukaan Eagle S kuuluu Venäjän varjolaivastoon ja selvittää pakotteiden kiertämistä.

#### Syytteet ja oikeudenkäynti

Syyttäjä vaati Eagle S -aluksen kapteenille, yliperämiehelle ja toiselle perämiehelle vähintään kahden ja puolen vuoden vankeutta törkeästä tuhotyöstä ja törkeästä tietoliikenteen häirinnästä. Syytetyt, jotka ovat Intian ja Georgian kansalaisia, kiistivät syyllistyneensä rikoksiin.

##### Käräjäoikeuden päätös

Helsingin käräjäoikeus päätti lokakuussa 2025 jättää syytteet tutkimatta. Oikeus katsoi, että vastaajien väitetyt laiminlyönnit liittyivät heidän tehtäviinsä aluksella, minkä vuoksi kyseessä oli YK:n merioikeusyleissopimuksen tarkoittama merenkulkuonnettomuus. Tällaisten tapausten rikosoikeudellinen toimivalta kuuluu aluksen lippuvaltion tai vastaajien kansallisuusvaltioiden tuomioistuimille.

Käräjäoikeus totesi näytön perusteella, että Eagle S:n ankkuri todella vahingoitti viittä merikaapelia. Ankkurin putoaminen mereen johtui sen kiinnitysmekanismin rikkoutumisesta. Oikeus ei kuitenkaan ottanut kantaa siihen, olivatko syytetyt syyllistyneet rikokseen.

##### Valitus hovioikeuteen

Apulaisvaltakunnansyyttäjä valitti päätöksestä Helsingin hovioikeuteen. Syyttäjän mukaan asiassa voidaan soveltaa Suomen rikosoikeutta, koska rikoksen seuraukset ilmenivät Suomessa.

##### Aluksen takavarikko

Hovioikeus ei myöntänyt jatkokäsittelylupaa Eagle S:n takavarikkoasiassa, mikä tarkoittaa takavarikon pysyvän voimassa.

#### Korjaus ja kustannukset

Estlink 2 -sähkökaapeli oli poissa käytöstä yli seitsemän kuukautta, elokuuhun 2025 asti. Korjaustyöt vaativat erikoisaluksen ja -miehistön, joiden saatavuus oli rajallista maailmanlaajuisesti.

Korjauksen kokonaiskustannukset olivat arviolta 50–60 miljoonaa euroa, jotka jaetaan Suomen ja Viron kesken.

Kaapelin korjaustyössä vaurioitunut osa kaivetaan esiin, leikataan pois ja jäljelle jäävät osat testataan eheydeltään. Korvattavaa kaapelia oli arviolta muutaman sadan metrin verran.

#### Mahdolliset lisävahingot

Poliisin mukaan Eagle S olisi matkaa jatkaessaan saavuttanut pian myös Estlink 1 -sähkökaapelin ja hieman myöhemmin Balticconnector-kaasuputken, jotka olisivat voineet vaurioitua.

### Fitburg-tapaus (joulukuu 2025)

#### Tapahtumien kulku

31. joulukuuta 2025 (uudenvuodenaatto) kello 4:53 suomalainen teleoperaattori Elisa havaitsi häiriön Suomen ja Viron välisessä datakaapelissa.

Suomen rajavartiolaitos paikansi Fitburg-nimisen rahtialuksen, jonka epäiltiin raahanneen ankkuriaan ja aiheuttaneen kaapelin vaurioitumisen. Alus otettiin haltuun yhteisoperaatiossa samalla tavoin kuin Eagle S vuotta aiemmin.

#### Aluksen tiedot

Kaksi 14 miehistön jäsenestä pidätettiin. Tullin mukaan aluksen lasti oli EU:n asettamien sektoripakotteiden alaista.

#### Lisävauriot Virossa

Samana ajankohtana kolme muuta Virosta lähtevää kaapelia Arelion-yhtiön kaapelia vaurioitui, mukaan lukien Hiidenmaan saaren Manner-Viroon yhdistävä kaapeli sekä Viron ja Ruotsin välisiä yhteyksiä.

#### Tutkinta

Poliisi tutkii Fitburg-alusta ja sen miehistöä epäiltynä törkeästä vahingonteosta, törkeän vahingonteon yrityksestä ja törkeästä tietoliikenteen häirinnästä. Keskusrikospoliisi perusti yhteisen kansainvälisen tutkintaryhmän yhdessä Viron kanssa. Poliisi tutki merenpohjaa Rajavartiolaitoksen ja Puolustusvoimien kanssa, jossa selvisi että ankkuria oli laahattu merenpohjassa kymmeniä kilometrejä ennen Elisan kaapelin rikkoutumista.

## Yhteenveto tapauksista

## Lainsäädäntö ja oikeudelliset kysymykset

### Kansainvälinen merioikeus

#### UNCLOS

Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimus (UNCLOS) on vuodelta 1982 oleva kansainvälinen sopimus, jota on kutsuttu "meren perustuslaiksi". Se tuli kansainvälisesti voimaan 16. marraskuuta 1994 ja Suomen osalta 21. heinäkuuta 1996.

UNCLOS:n 113 artikla käsittelee merenalaisten kaapeleiden ja putkistojen suojelua. Åbo Akademin merioikeuden professori Henrik Ringbomin mukaan kyseessä on "selkeä aukko" UNCLOS:ssa, koska tällaista skenaariota – jossa kaapeleita vahingoitetaan toistuvasti mahdollisesti valtiollisen toimijan toimesta – ei ole mietitty sopimusta laadittaessa.

#### Lippuvaltion vastuu

Lähtökohtaisesti aavalla merellä ja talousvyöhykkeellä liikkuviin aluksiin on toimivalta vain niiden lippuvaltiolla. UNCLOS:n mukaan lippuvaltion pitää ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin kaapelivaurioiden johdosta, mutta tämä järjestelmä ei toimi, mikäli lippuvaltio on mukana mahdollisessa sabotaasissa tai ei halua toimia.

Cookinsaaret on Uuden-Seelannin liitännäisvaltio Tyynellämerellä. Uusi-Seelanti vastaa Cookinsaarten ulkopolitiikasta ja puolustuksesta, mutta saariryhmän kansainvälistä laivarekisteriä ylläpitää yksityinen yritys Maritime Cook Island.

Sekä Uusi-Seelanti että Cookinsaarten hallitus ovat ilmaisseet huolensa siitä, että alueen laivarekisteriä käytetään osana Venäjän varjolaivaston toimintaa.

#### Toimivaltakysymykset

Eagle S -tapauksen oikeuskäsittelyssä nousi esiin keskeinen toimivaltakysymys: kun kaapelirikot tapahtuvat kansainvälisellä merialueella mutta rannikkovaltio kärsii vahingot, kenellä on oikeus syyttää ja tuomita tekijöitä?

Professorit ja asiantuntijat ovat esittäneet erilaisia tulkintoja:
* Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen johtaja kommodori Jukka Savolainen on viitannut UNCLOS:n 113 artiklaan kaapelitapausten yhteydessä.
* Oikeusoppineet ovat vedonneet kansainvälisoikeudelliseen hätätilaoikeuteen (ILC:n valtiollista vastuuta koskevien artiklojen 25 artikla) mahdollisena perusteena täytäntöönpanotoimille.

### Suomen lainsäädäntö

#### Rikoslaki

Merikaapeleiden vaurioittamiseen voidaan soveltaa useita Suomen rikoslain säännöksiä:

Törkeän tuhotyön tunnusmerkistö täyttyy, kun teko aiheuttaa suurelle ihmismäärälle vakavaa hengen tai terveyden vaaraa tai aiheuttaa yhteiskunnan tärkeälle toiminnolle (kuten energiahuollolle) erityisen vakavaa vaaraa.

Törkeän tietoliikenteen häirinnän törkeyskynnys ylittyy esimerkiksi, jos teko kohdistuu yleistä etua, kuten energiahuoltoa, maanpuolustusta tai terveydenhuoltoa, koskevaan laitteeseen.

#### Kriittisen infrastruktuurin suojelu

Suomessa tuli voimaan 1. heinäkuuta 2025 uusi laki yhteiskunnan kannalta kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokyvystä ja suojelusta. Laki toimeenpanee EU:n CER-direktiivin (kriittisten toimijoiden häiriönsietokyky).

### Euroopan unionin lainsäädäntö

#### CER-direktiivi

CER-direktiivi (EU 2022/2557) kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä tuli sovellettavaksi koko EU:ssa 18. lokakuuta 2024 alkaen. Direktiivin tavoitteena on vähentää kriittisten toimijoiden haavoittuvuuksia ja vahvistaa niiden häiriönsietokykyä.

#### NIS 2 -direktiivi

NIS 2 -direktiivi täydentää CER-direktiiviä keskittyen verkko- ja tietoturvallisuuteen.

#### Merikaapeliturvallisuuden toimintasuunnitelma

Euroopan komissio antoi helmikuussa 2024 suosituksen (EU) 2024/779 turvallisista ja häiriönsietokykyisistä merikaapeli-infrastruktuureista.

Vuoden 2025 toimintasuunnitelmassa todetaan:
* Merikaapeleiden häiriönsietokykyä ja turvallisuutta on parannettava.
* Yhteistyötä Naton kanssa on lisättävä kriittisen meri-infrastruktuurin suojelussa.
* Viime kuukausina erityisesti Itämerellä havaittu kaava viittaa siihen, että kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuu yhä enemmän tahallisia vihamielisiä tekoja.

## Poliittiset ja turvallisuusreaktiot

### NATO:n Baltic Sentry -operaatio

NATO käynnisti tammikuussa 2025 **Baltic Sentry** -operaation vahventaakseen pelotetta ja suojellakseen kriittistä infrastruktuuria Itämerellä kaapelirikkojen jälkeen.

Operaatiossa on mukana:
* Sotalaivoja useista jäsenmaista
* Meridrooneja
* Lentokoneita
* Sukellusveneitä
* Teknisiä valvontakeinoja

Suomen merivoimien ohjusvene Pori liittyi ensimmäisenä suomalaisaluksena osaksi Naton pysyvää Standing NATO Maritime Group 1 (SNMG1)-laivasto-osastoa tammikuussa 2025.

NATOn pääsihteeri Mark Rutte totesi Haagin huippukokouksessa: "Venäjä todella vihaa sitä, mutta minä rakastan."

### Varjolaivaston vastatoimet

16. joulukuuta 2024 Tallinnassa pidetyssä JEF-kokouksessa useat Itämeren ja Pohjanmeren rantavaltiot, Iso-Britannia, Tanska, Ruotsi, Suomi, Puola ja Viro, sopivat yhteisistä toimista Venäjän varjolaivastoon puuttumiseksi. Maat ilmoittivat ryhtyvänsä tarkistamaan Venäjän käyttämiltä öljytankkereilta vakuutustodistuksia.

Euroopan unioni on lisännyt useita varjolaivaston öljytankkereita pakotelistalle. Joulukuuhun 2024 mennessä EU:n pakotelistalla oli 79 alusta. Pakotteiden seurauksena alukset eivät pääse EU:n satamiin eikä niille tarjota satamapalveluja.

### Suomen poliittinen reaktio

Pääministeri Petteri Orpo totesi joulukuussa 2024, että "vastaavankaltaisista tilanteista alkaa valitettavasti tulla rutiinia".

Europarlamentaarikko Mika Aaltolan mukaan Eagle S -tapaus osoitti, ettei ongelmana ole kansainvälinen merioikeus, vaan Suomen rikoslainsäädännön kyvyttömyys vastata Venäjän hybridisabotaasin luonteeseen. Nykyisin syyttäjän on kyettävä osoittamaan subjektiivinen tahallisuus, mikä on vaikeaa Venäjän "onnettomuudeksi" naamioidussa toiminnassa.

### Teknologiset ratkaisut

EU-rahoitteinen **VIGIMARE**-hanke kehittää tekoälypohjaista varoitusjärjestelmää, joka voi havaita ankkuria raahaavan aluksen. Pilotointia suunnitellaan Itämerellä, Välimerellä ja Irlanninmerellä vuodesta 2026 alkaen.

## Katso myös

* Venäjän varjolaivasto
* Hybridisodankäynti
* Estlink
* Balticconnector
* C-Lion1
* Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* EstLink 2 – Fingrid
* C-Lion1 – Cinia
* Gasgrid Finland
* Kaapeliturvallisuutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma – EUR-Lex