open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ristijärven kirkonkylä

**Ristijärven kirkonkylä** on kirkonkylä ja Ristijärven kunnan keskustaajama Kainuun maakunnassa.  Kirkonkylä sijaitsee Hyrynsalmen reitin Emäjoen varrella ja Ristijärven etelärannalla. Ristijärven kirkonkylän lähin kaupunki on Kajaani, joka sijaitsee maanteitse 42 kilometriä kirkonkylästä lounaaseen. 

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2021 lopussa Ristijärven kirkonkylän pinta-ala oli 2,24 neliökilometriä ja väkiluku 508. Kirkonkylä on Ristijärven ainoa taajama. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.

Paikannimi Ristijärvi on esiintynyt alkuaan järveä tarkoittavana sanana kirjallisissa lähteissä ensimmäisiä kertoja muodoissa *Risti iärfuen niemi* (1555), *Risti wesj* (1569) ja *Ristierffui* (1570). Nimi viittaa järven muotoon - Koirasalmesta tarkasteltuna järvi on nelihaarainen.

Vuonna 1786 perustettuun Hyrynsalmen seurakuntaan liitettiin tuolloin myös Ristijärven seutu. Vuonna 1804 Ristijärvestä tuli kappeliseurakunta. G. af Sillénin suunnittelema Ristijärven kirkko valmistui 1807. Väkiluku kasvoi merkittävästi 1800-luvulla. Itsenäiseksi seurakunnaksi Ristijärvi erotettiin periaatteessa vuonna 1898; käytännössä ero toteutui 1923. 

Ristijärven kirkonkylässä sijaitsevat kirkon ohella muun muassa kunnantalo, samassa rakennuksessa toimiva Ristijärven kirjasto, Ristijärven keskuskoulu (luokka-asteet 0-9 eli esiopetuksesta yläkouluun), monitoimikeskus Virtaala ja Ristijärven terveysasema. 


Kirkko ja aita.jpg|Ristijärven kirkko.
Aholantie at Ristijärvi.JPG|Kirkonkylän keskusraittia Aholantietä.

## Lähteet
Steve Toussaint

**Steve Toussaint** (s. 22. maaliskuuta 1965 Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt sekä televisiosarjoissa, elokuvissa että teatterissa. Hänet tunnetaan parhaiten Corlys Velaryonin roolista yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa *[[House of the Dragon]]* (2022–).

## Elämä

Toussaint'n vanhemmat olivat barbadoslaisia. Hän syntyi Birminghamissa ja kasvoi Lontoossa. Hän opiskeli politiikan tutkimusta Sussexin yliopistossa.

## Filmografia

### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
*
Vesiliikuntakeskus Kaukavesi

**Vesiliikuntakeskus Kaukavesi** on Kajaanin kaupungin omistama uimakeskus. Vesiliikuntakeskuksessa on vesiliukumäkiä, lasten allas, lämminvesiallas, hyppyaltaat, kilpa-allas ja kuntosali. Kaukavesi sijaitsee aivan Kajaanin keskustan vieressä Kajaanijoen varressa.

## Kuntosali
Kaukaveden Vesiliikuntakeskuksen kuntosali on esteetön. 

Kuntosalin laitteisto:

* Hur-Paineilmalaitteet
* Precor painopakkalaitteet

* Aerobiset laitteet
** Kuntopyörät
** Juoksulaitteet
** Juoksumatot
* Vapaat painot

## Muut palvelut
Vesiliikuntakeskusessa on myös Kaukaveden kahvio, jonka toiminnasta vastaa Kajaanin Mamselli. Keskussa on myös kunnon kokoustilat.

* vesitreeni (1h)
* vesijuoksu (1h)
* vesipelastus (1.5h)
* sauvakävelytreeni (1h)
* sauvakävely + porrastreeni (1h)

## Lähteet
Statilia Messalina

**Statilia Messalina** (n. 35 – n. 69) oli Rooman keisari Neron kolmas vaimo. 

## Elämäkerta

Statilia Messalinan taustoista ei ole juurikaan tietoa. Hän syntyi vuonna 35 tai sen tienoilla.  Suetoniuksen mukaan hän oli Titus Statilius Tauruksen, kenraalin ja konsulin, lapsenlapsenlapsenlapsi. 

Hän oli monta kertaa naimisissa ennen Neroa. Hänen neljäs aviomiehensä oli konsuli Marcus Julius Vestinus Atticus, jolle hän saattoi synnyttää pojan. Vuoden 65 tienoilla hänestä tuli Neron rakastajatar. Keisarin toisen vaimon Poppaea Sabinan kuoleman jälkeen Vestinus Atticus joutui tekemään itsemurhan vuonna 66, jotta Nero saattoi mennä naimisiin Statilian kanssa. Statilia Messalina piti melko matalaa profiilia julkisuudessa. Neron kuoleman jälkeen keisari Otho lupasi mennä naimisiin hänen kanssaan mutta teki itsemurhan vuonna 69. Messalinan elämästä tämän jälkeen ei juuri ole tietoa.

## Lähteet
Rakel Surlien

**Rakel Surlien** (10. helmikuuta 1944 Drammen – 29. heinäkuuta 2025) oli norjalainen juristi ja keskustapoliitikko. Hän toimi Norjan ympäristöministerinä vuosina 1983–1986.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Rakel Surlien'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Tore Austad

**Tore Austad** (8. huhtikuuta 1935 Skedsmo – 21. tammikuuta 2025) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1977–1989 sekä toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1981–1983. Austad oli norjan kielen professori Chicagon yliopistossa 1964–1966.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Tore Austad'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Otatähkähäntä

**Otatähkähäntä** (*Achyranthes aspera*) on revonhäntäkasvien heimoon kuuluva kasvilaji.

Otatähkähäntä on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 1,2 m korkeaksi. Sen 10–30 cm pitkä tähkämäinen kukinto on aluksi pystyssä mutta taipuu alaspäin kukkien auetessa.

Se kasvaa joutomailla kaikkialla tropiikissa, ja sitä on käytetty lääkekasvina.

## Lähteet
Gullruten

**Gullruten** on norjalainen televisioalan palkinto, joka on jaettu useassa kategoriassa vuodesta 1998. Palkintogaalan järjestävät Norjan elokuva- ja televisiotuottajien yhdistys, NRK, TV 2, TV Norge sekä TV3. 
## Kategoriat

* Vuoden vihreä tuotanto
* Vuoden kunniapalkinto
* Vuoden julkkisosallistuja
* Vuoden uusi osallistuja
* Vuoden uusi ohjelma
* Paras lasten- tai nuortenohjelma
* Paras sivuosa
* Paras dokumenttisarja
* Paras draamasarja
* Paras huumoriohjelma
* Paras henkilödokumenttisarja
* Paras kilpailutositelevisio-ohjelma
* Paras elämäntapaohjelma
* Paras uutis- tai ajankohtaisohjelma
* Paras juontaja (uutiset, urheilu tai ajankohtaiset)
* Paras juontaja (tositelevisio tai elämäntapa)
* Paras juontaja (viihde)
* Paras tositelevisio-ohjelma
* Paras näyttelijä
* Paras televisiodokumentti
* Paras viihdeohjelma
* Yleisöäänestyksen voittaja

Lähde:
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Apremont (Ardennes)

**Apremont** on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Aire-joen varrella, noin 33 kilometriä Vouziers’n kaupungista kaakkoon.

Kunnan alueella on Apremontin saksalainen sotilashautausmaa, jonne on haudattu 1 111 ensimmäisessä maailmansodassa kaatunutta. Hautausmaa perustettiin marraskuussa 1915 Argonnen metsissä kuolleille sotilaille. Hautausmaalla on Landwehrin 27. rykmentin muistomerkki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rohtojasmiini

**Rohtojasmiini** (*Jasminum officinale*) on oliivipuukasveihin kuuluva kasvilaji.

Rohtojasmiinin kasvutapa on köynnösmäinen, lehdet tummanvihreät ja valkoiset kukat kasvavat terttuina.

Rohtojasmiinin luonnollinen levinneisyysalue ulottuu Kaukasukselta Kiinan keskiosiin. Se on levinnyt ihmisen mukana Välimerelle, Portugaliin ja Britanniaan asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rohtojasmiini (''Jasminum officinale'')
* UniProt: Taxonomy - ''Jasminum officinale'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Jasminum officinale'' 
* Flora of China: ''Jasminum officinale'' 
* PheroBase: Floral volatiles of ''Jasminum officinale''
Apremont

**Apremont** voi tarkoittaa seuraavia:

* Apremont, kunta Ranskassa Ainin departementissa
* Apremont, kunta Ranskassa Ardennesin departementissa
* Apremont, kunta Ranskassa Haute-Saônen departementissa
* Apremont, kunta Ranskassa Oisen departementissa
* Apremont, kunta Ranskassa Savoien departementissa
* Apremont, kunta Ranskassa Vendéen departementissa
* Apremont-la-Forêt, kunta Ranskassa Meusen departementissa
* Apremont-sur-Allier, kunta Ranskassa Cherin departementissa
Tammiteurikka

**Tammiteurikka** (*Teucrium chamaedrys*) on huulikukkaiskasveihin kuuluva kasvilaji.

Se on tiiviskasvuinen pieni pensas, 25–30 cm korkea. Ruusunpunaiset kukat kukkivat keskikesällä.

## Lähteet
Kuggom

**Kuggom** on kylä ja taajama Loviisan kaupungissa. Se sijaitsee Loviisan keskustan pohjoispuolella. Siellä oli vuoden 2021 lopussa 270 asukasta ja sen pinta-ala on 3,23 km². Kuggomissa sijaitsee Perinnekeskus Kuggom, joka toimi vuodesta 1905 alkaen aina vuoteen 2014 kansanopistona (*Östra Nylands folkhögskola*). Siellä opetetaan edelleen veneenrakennusta. Se toimii myös juhla- ja majoitustilana.

## Lähteet
Queen of Kings

**Queen of Kings** () on norjalais-italialaisen laulajan Alessandran kappale, joka julkaistiin 9. tammikuuta 2023. Alessandra osallistui kappaleella vuoden 2023 Melodi Grand Prixiin ja voitti kilpailun. Täten hän edusti kappaleella Norjaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 268 pistettä ja sijoittui viidenneksi.

## Listasijoitukset

## Lähteet
Gottfried V

**Gottfried V, Anjoun kreivi** (; 24. elokuuta 1113 – 6. syyskuuta 1151), lisänimeltään Plantagenet, oli Englannin Plantagenet-kuninkaiden kantaisä.

## Elämä
Gottfried oli Anjoun ja Mainen kreivin Fulk V:n ja Mainen Erenburgan poika. Häntä kutsutaan myös nimellä *le Bel* ("komea"), ja hän sai kertomuksen mukaan Plantagenet-nimen tavastaan pitää lakkinsa päällä hernekasvin (*genêt*) oksaa. Vuonna 1127 hänestä tehtiin ritari, ja 2. kesäkuuta 1129 hän meni naimisiin Matilden kanssa, joka oli Englannin kuningas Henrik I:n tytär ja pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Henrik V:n leski. Muutaman kuukauden kuluttua hän peri isänsä, joka luopui kreivikunnastaan siirtyessään lopullisesti Jerusalemin kuningaskuntaan, jossa hänestä tuli lopulta kuningas. Gottfriedin hallintovuosiin kuuluivat Anjoun kapinallisten paronien alistaminen ja Normandian valloittaminen, jota hän hallitsi herttuana, kunnes luovutti sen pojalleen Henrikille (myöhemmin Englannin kuningas Henrik II) vuonna 1150. Vuonna 1151 palatessaan Montreuil-Bellayn piirityksestä Gottfried vilustui kylvettyään Loir-joessa Château-du-Loirissa ja kuoli 7. syyskuuta. Hänet haudattiin Le Mansin katedraaliin. Vaimonsa Matilden kanssa hänellä oli kolme poikaa: Henrik, josta tuli myöhemmin Englannin kuningas Henrik II, Gottfried VI ja Vilhelm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1968

Naiset kilpailivat 27.–28. tammikuuta 1968 Helsingissä, Suomessa yleisluistelun maailmanmestaruudesta. Kilpailuareenana oli Pirkkolan liikuntapuisto.

### Tulokset

:  * = kaatui
:  NC = ei jatkoon eli viimeiselle matkalle
:  NS = ei startannut
:  DQ = disqualifioitu

## Lähteet

* Uitslag WK Allround 1968 vrouwen
My Sister’s Crown

**My Sister’s Crown** () on tšekkiläisen yhtyeen Vesnan kappale, joka julkaistiin 30. tammikuuta 2023. Vesna osallistui kappaleella Tšekin euroviisukarsintaan *ESCZ 2023* -kilpailuun. Täten yhtye edusti kappaleella Tšekkiä vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 129 pistettä ja sijoittui kymmenenneksi.

## Lähteet
Eaea

**Eaea** on espanjalaisen laulajan Blanca Paloman kappale, joka julkaistiin 20. joulukuuta 2022. Blanca Paloma osallistui kappaleella vuoden 2023 *Benidorm Festiin*. Hän voitti kilpailun 169 pisteellä, ja siten hän pääsi edustamaan Espanjaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 100 pistettä ja sijoittui seitsemänneksitoista.

## Lähteet
Pensasportulakat

**Pensasportulakat** (*Portulacaria*) on kaktiokasveihin kuuluva eteläafrikkalainen kasvisuku. Siihen kuuluu seitsemän lajia, jotka ovat pensasmaisia, puuvartisia mehikasveja. Pensasportulakkoja esiintyy Keniassa, Mosambikissa, Angolassa, Namibiassa, Swazimaassa ja Etelä-Afrikassa.

Pensasportulakkoihin on 2010-luvulla yhdistetty vahioiden (*Ceraria*) suku.

## Lajit
* heleäpensasportulakka eli pensasportulakka (*Portulacaria afra*)
* *Portulacaria armiana*
* angolanvahio (*Portulacaria carrissoana*, syn. *Ceraria carrissoana*)
* namibianvahio (*Portulacaria fruticulosa*, syn. *Ceraria fruticulosa*)
* *Portulacaria longipedunculata*
* *Portulacaria namaquensis*
* *Portulacaria pygmaea*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Portulacaria'' (lajien suomenkieliset nimet.)
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Ceraria'' (lajien suomenkieliset nimet.)
* Suomen Lajitietokeskus: Pensasportulakat – ''Portulacaria'' (lajien suomenkieliset nimet.)
Loviisan keskustaajama

**Loviisan keskustaajama** (vuosina 1745-1752 nimellä *Degerby*) on Loviisan kaupungin kuntakeskus ja hallinnollinen keskustaajama Uudenmaan maakunnan itäosassa. Loviisan keskustaajama sijaitsee Suomenlahden pohjoisrannikolla, Loviisanjoen laskukohdan Loviisanlahden pohjukassa. Loviisasta on maanteitse Porvooseen noin 40 km, Kotkaan 45 km ja maakuntakeskus Helsinkiin 90 kilometriä.

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2021 lopussa Loviisan keskustaajaman pinta-ala oli 12,88 neliökilometriä ja väkiluku 6&nbsp;893. Loviisan keskustaajama on kaupungin ainoa taajama. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.

Ruotsin kuningas Fredrik I perusti kaupungin Pernajan pitäjän Degerbyn ratsutilan maille. Uuden kaupungin nimi oli aluksi sijannista johtuva *Degerby*. Ruotsin seuraava kuningas Aadolf Fredrik kävi kaupungissa tarkastusmatkalla vuonna 1752. Tällöin kaupunki sai uuden nimen Loviisa () kuningatar Lovisa Ulrikan kunnioittamiseksi. 


Loviisa Rath 3.JPG|Loviisan kaupungintalo.
Kirkko Loviisassa.jpg|Loviisan kirkko (Georg Theodor Chiewitz ja Julius Basilier, 1865).

## Lähteet
Fabien Frankel

**Fabien Joseph Frankel** (s. 6. huhtikuuta 1994, Lontoo, Britannia) on brittiläinen näyttelijä. Hänellä on ollut ritari Criston Colen rooli yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa *[[House of the Dragon]]*.

## Elämä
Fabien Frankelin isä oli britannianjuutalainen näyttelijä Mark Frankel, joka kuoli moottoripyöräonnettomuudessa vuonna 1996 Fabienin ollessa kaksivuotias. Frankelin äiti on ranskalainen Caroline Besson. 

Fabien Frankel valmistui London Academy of Music and Dramatic Art -draamakoulusta vuonna 2017.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pikkukarvakko

**Pikkukarvakko** eli **ehytlehtivillakko** (*Tephroseris integrifolia*, syn. *Senecio integrifolius*) on monivuotinen villakoiden lähisukuinen asterikasvilaji. Lajia esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Aasian länsi- ja pohjoisosassa, Japanissa ja Alaskassa.

Laji on jaettu yhteen muunnokseen ja 13 eri alalajiin, joista suomeksi nimettyjä ovat tyyppialalaji etelänpikkukarvakko (subsp. *integrifolia*) ja levinneisyydeltään subarktinen pohjanpikkukarvakko (subsp. *tundricola*). Pohjoismaissa etelänpikkukarvakkoa esiintyy Tanskassa ja Ruotsin Skånessa, pohjanpikkukarvakkoa hyvin harvinaisena Koillis-Norjan Varangissa. Pikkukarvakko ei Suomessa esiinny luonnonvaraisena vaan laji on viljelykasvi tai korkeintaan puutarhassa levinnyt karkulainen.

## Lähteet
Lännenarnikki

**Lännenarnikki** (*Arnica chamissonis*) on arnikeihin kuuluva monivuotinen asterikasvilaji. Se kasvaa 30–90 senttimetriä korkeaksi. Varsi on pysty, haaraton, lehdekäs ja karvainen. Mykeröt ovat suuret, 4–5 cm leveät, keltakukkaiset, kielimäiset laitakukat ovat vaaleankeltaiset. Laji muistuttaa etelänarnikkia (*A. montana*).

Lännenarnikki kasvaa alkuperäisenä Kanadassa, Alaskassa ja Yhdysvaltojen länsipuoliskolla. Kasvi on myös tulokas Euroopassa, ja esiintyy ainakin Ruotsissa, Suomessa ja Itävallassa. Suomessa lännenarnikki on hyvin harvinainen uustulokas Länsi-Uudellamaalla, mutta luokiteltu luonnonvaraisena vakiintuneeksi.

## Lähteet
Adria Arjona

**Adria Arjona Torres** (s. 25. huhtikuuta 1992, San Juan, Puerto Rico, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

Hänen isänsä on guatemalalainen laulaja-lauluntekijä Ricardo Arjona.

## Filmografia

### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Aiheesta muualla

*
Huiskilopietaryrtti

**Huiskilopietaryrtti** eli **huiskilopäivänkakkara** (*Tanacetum corymbosum*) on pietaryrtteihin kuuluva monivuotinen asterikasvilaji. 

Huiskilopietaryrtti kasvaa 30–120 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi haaroo yläosasta runsaasti ja muodostaa huiskilomaisen mykeröstön. Kasvin mykeröt ovat ahopäivänkakkaraa (*Leucanthemum vulgare*) muistuttavia ja 2,5–5 cm leveitä. Kielimäiset laitakukat ovat valkoisia ja kehräkukat keltaisia.

Huiskilopietaryrtti kasvaa alkuperäisenä Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Luoteis-Afrikassa. Laji esiintyy Pohjoismaissa harvoin uustulokkaana Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa, yleensä villiytyneenä koristekasvina. Suomessa se on luokiteltu korkeintaan puutarhojen sisällä leviäväksi viljelykarkulaiseksi, mutta ei luonnonvaraiseksi.

## Lähteet
Unelmointi

**Unelmointi** tai **päiväuni** tarkoittaa ihmisen ajatusten virtaa hänen ollessaan valveilla. Unelmoivan ihmisen ajatukset harhailevat joko tarkoituksellisesti tai spontaanisti pois siitä, mitä hän on sillä hetkellä tekemässä.

Useimmat päiväunet ovat realistisia mutta vaeltelevia ajatuksia, jotka liittyvät henkilön omaan elämään. Päiväunet voivat myös olla mielikuvituksellisia tapahtumia, kuten suuria saavutuksia, sankaritekoja, jännittäviä karkaamisia, urheilullisia tai yliluonnollisia urotöitä, rakkaus- tai seksiseikkailuja, poikkeuksellisia itseluottamuksen osoituksia tai epätodennäköisiä väkivaltatekoja.

Monet päiväunet liittyvät henkilön tavoitteisiin ja käsittelevät keskeneräisiä asioita. Monesti unelmoinnin käynnistää jokin tällaisen tavoitteen mieleen tuova ärsyke, joka voi olla ulkoinen tai omista ajatuksista syntynyt, tai tunne. Henkilö alkaa unelmoida usein silloin, kun hän ei voi sillä hetkellä toimia tavoitteellisesti. Ne unelmoijat, jotka haaveilevat onnistumisista eivätkä keinoista saavuttaa tavoitteensa, onnistuvat näitä harvemmin tavoitteissaan.

Tutkijat ovat jakaneet päiväunet kolmeen luokkaan: myönteiset, rakentavat ja nautinnolliset; syylliset ja pelottavat; ja heikkoon tarkkaavaisuuden hallintaan liittyvät.

Unelmointi on yleisintä nuorilla aikuisilla, joiden ajatuksista noin puolet on päiväunia. Iän myötä unelmointi vähenee. Vanhukset eivät enää juurikaan unelmoi etenkään seksistä, sankariteoista tai vihamielisistä tilanteista.

Unelmoinnin tarkoitukseksi on esitetty tavoitteiden pitämistä mielessä kun ihminen tekee muita asioita. Päiväunissa voi myös arvioida menneitä kokemuksia ja harjoitella tulevaisuutta varten. Päiväunissa löytyy luovia ratkaisuja vaikeisiin ongelmiin. Päiväuniin yhdistyy lisäksi kasvanut empatia toisia ihmisiä kohtaan. Toisaalta masentuneiden ihmisten päiväunet ovat usein masentavia.

## Lähteet
Sturegatan

**Sturegatan** on Tukholman Östermalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu Stureplanilta Valhallavägenille. Sieltä se jatkuu eteenpäin Lidingövägeninä. Sturegatanin varrella sijaitsee Humlegården.

## Kuvia

Hotel Scandic Anglais, jan 2020.jpg|Scandicin Anglais-hotelli Sturegatanin ja Humlegårdsgatanin kulmassa.
Sturegatan October 2016 01.jpg|Tukholman paikallisliikenteen bussilinja 1 Frihamnenin ja Stora Essingenin välillä kulkee Sturegatania pitkin.
Sturegatan 4 (Sturebadet), dec 2019a.jpg|Sturebadet-kylpylä Sturegatan 4:ssä. Venetsiasta vaikutteita saaneen 1885 valmistuneen rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Isæus & Sandahl. Vuonna 1903 rakennusta laajennettiin Sigge Cronstedtin piirtämällä uimahallilla.
Nobelstiftelsens hus, dec 2019a.jpg|Sturegatan 14:ssä pitää majaansa Nobel-säätiö. Arkkitehti Ragnar Hjorth, 1926.
Park Teater 2016.jpg|Elokuvateatteri Park Sturegatan 18:ssa. 
Elite Eden Park Hotel 2018.jpg|Elite Eden Park Hotel Sturegatanin ja Linnégatanin kulmassa.
Stureparken Stockholm 20060509.jpg|Sturegatanin loppupäässä Östermalmsgatanin kulmassa sijaitseva Stureparken oli aikoinaan Skoonen sodassa kuolleita laivaston sotilaita varten perustettu hautausmaa. Tontin omistusoikeudesta tuli myöhemmin kiistaa, minkä vuoksi se säilyi puistona. 

## Lähteet
* Andersson, Henrik O. & Bedoire, Fredric. *Stockholms byggnader*. Bokförlaget Prisma, 1991. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ukrpošta

**Ukrpošta** () on Ukrainan kansallinen postipalvelu. Sen kotipaikka on Kiova.

## Historia
Se perustettiin 13. toukokuuta 1947, jolloin postilaitos liittyi myös maailman postiliittoon. 

Ukrpošta toimi Neuvostoliiton televiestintäministeriön tasavaltalaisena välitoimintona Ukrainan SNT:n alueilla ja sen keskus sijaitsi Moskovassa. Ukrainan SNT:llä ei ollut erillistä televiestintäjärjestelmää joten se oli täysin integroitu Neuvostoliiton televiestintäjärjestelmään. Osana Mihail Gorbatšovin uudistuksia vuonna 1991 perustettiin Ukrtelekom Neuvosto-Ukrainaan. Se otti hoitaakseen kaikki viestintävälineet, mukaan lukien postin ja televiestinnän.

Vuonna 1994 Ukrpošta aloitti toimimaan erillisenä liiketoimintayksikkönä Ukrtelekomin rakenneuudistuksen jälkeen. Tämän jälkeen Ukrpošta on tarjonnut postipalveluita, kun taas Ukrtelekom puhelin- ja lennätinpalveluita. Vuodesta 1994 lähtien Ukrpoštan on ollut taloudellisesti itsenäinen organisaatio. 

Heinäkuussa 1998 Ukrpošta uudistettiin maan uuden hallituksen pyynnöstä. 

Vuosina 1999–2015 Ukrpošta oli Ukrainan hallituksen omistama yritys. Vuodesta 2001 lähtien Ukrpoštan toimintaa ovat säädelleet postipalvelulaki ja muut lait. Yhtiön nykyrakenne johtuu vuonna 2001 säädetystä laista, jonka mukaan Ukrpošta noudattaa sekä Ukrainan että maailman postiliiton säädöksiä. Vuodesta 2002 lähtien Ukrpošta on toiminut maan infrastruktuuriministeriön alaisuudessa.  

## Toiminta nykyään
Yhtiön toimitusjohtajana toimii Ihor Smiljanskyi (2/2023).

Vuonna 2023 Ukrpoštalla on oman ilmoituksensa mukaan noin 11&nbsp;000 toimipaikkaa (niin pysyviä postitoimistoa ja mobiilitoimistoja). Työntekijäitä yhtiöllä on noin 50&nbsp;000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nicole & Hugo

**Nicole & Hugo** oli belgialainen duo, jonka muodostivat **Nicole Van Pamel** (21. lokakuuta 1946 – 4. marraskuuta 2022) ja **Hugo Sigal** (s. 10. marraskuuta 1947). Duo oli toiminnassa vuosina 1970–2017.

Duo valittiin julkisessa karsinnassa edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailuun 1971 kappaleella *Goeiemorgen, morgen*. Kuitenkin Nicolen sairastumisen vuoksi duo joutui perumaan osallistumisensa  kansainväliseen laulukilpailuun, ja Belgian edustuskappaleen kilpailussa esittivät Lily Castel ja Jacques Raymond. Duo valittiin uudestaan julkisessa karsinnassa edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailussa 1973 kappaleella "Baby, Baby". Duo sijoittui kilpailussa 17. ja viimeiselle sijalle.

Duo edusti Belgiaa Tokion kansainvälisellä musiikkifestivaalilla vuonna 1974 kappaleella "Met de zomer mee" ja sijoittui kilpailun toiseksi.

Duo osallistui Belgian euroviisukarsintaan 2004 kappaleella "Love Is All Around", mutta ei pääsyt karsinnan alkuerästä jatkoon.

Nicole kuoli 76-vuotiaana 4. marraskuuta 2022 kaaduttuaan portaissa kotonaan.

## Diskografia
### Albumit
:*Sijoitus Belgian albumilistalla
**Het beste uit 35 jaar* (2005) #43
**Eeuwig geluk* (2008) #9
**Bedankt Vlaanderen* (2012) #35
**Voor het doek valt - het allerbeste van Nicole & Hugo'' (2014) #20

## Lähteet
Ukrainan kansalaisuus

**Ukrainan kansalaisuus** on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Ukrainan tasavallan kanssa. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta, mutta jonkin verran myös ius soli -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Syntyperäisiä Ukrainan kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toinen on Ukrainan kansalainen lapsen syntyessä. Myös sellaiset lapset, jotka adoptoidaan ukrainalaisiin perheisiin tai jotka julistetaan Ukrainan kansalaisen holhottavaksi, lasketaan syntyperäisiksi kansalaisiksi.

Ukrainan maaperällä syntyneet lapset voivat saada kansalaisuuden, mikäli he täyttävät jonkin seuraavista ehdoista:

* lapsi on löydetty eikä hänen alkuperäänsä kyetä selvittämään
* vähintään toinen lapsen vanhemmista oleskelee luvallisesti Ukrainan maaperällä pakolaisena tai valtiottomina

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksen perusteella Ukrainan kansalaisuuden voi saada, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:

* tunnustaa ja noudattaa Ukrainan perustuslakia
* todistaa luopuneensa muista kansalaisuuksista
* asunut Ukrainassa pysyvästi viisi vuotta (lyhenee kahteen vuoteen, mikäli hakija on naimisissa Ukrainan kansalaisen kanssa tai on pakolainen)
* oleskelee Ukrainassa laillisesti
* ymmärtää ukrainan kieltä
* pystyy elättämään itsensä laillisesti 
Vuonna 2023 vaatimuksiin lisättiin Ukrainan historiaa ja perustuslakia käsittelevän kansalaisuuskokeen läpäisy.

## Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen
Ukrainan korkein neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2025 lain, joka sallii kaksoiskansalaisuuden. Aiemmin Ukrainan laki ei tunnustanut kaksoiskansalaisuutta, mutta ei suoranaisesti estänyt kansalaisia omistamasta jonkin toisen maan kansalaisuutta. Henkilöt, jotka saivat Ukrainan kansalaisuuden hakemuksella, joutuivat tosin luopumaan muista mahdollisista kansalaisuuksistaan viimeistään kahden vuoden kuluessa siitä, kun heidät oli rekisteröity Ukrainan kansalaisiksi.

Kansalaisuus on mahdollista menettää niissä tapauksissa, joissa se on saatu vilpillisesti muun muassa ilmoittamalla henkilötiedot tahallaan väärin tai pimittämällä tietoa tahallisesti.

Presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmoitti jo vuonna 2021 haluavansa muuttaa kansalaisuuslakia siten, että kaksoiskansalaisuus sallittaisiin. Asia tuli entistä ajankohtaisemmaksi seuraavana vuonna Venäjän aloittaman täysimittaisen hyökkäyssodan myötä, kun ulkomailla elävien ukrainalaisten määrä kasvoi miljoonilla. Kesäkuussa 2025 hyväksytyn kaksoiskansalaisuuslain tarkoituksena on muun muassa helpottaa ukrainalaispakolaisten ja heidän ulkomailla syntyneiden lastensa paluumuuttoa. Lisäksi se mahdollistaa kansalaisuuden myöntämisen ulkomailta saapuneille vierastaistelijoille.

## Lähteet
Paavo Pelttari

**Paavo Johannes Pelttari**, vuoteen 1906 **Helenius**  (10. tammikuuta 1887 Tyrväntö – 18. huhtikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja metsäasiantuntija, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 

## Henkilöhistoria
Pelttarin vanhemmat olivat kappalainen Johan Gustaf Alfred Helenius ja Hilda Amanda Sainio ja puoliso vuodesta 1914 farmaseutti Vera Regina Kierinkivaara, aiemmin Molnberg. Pelttari tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan klassillisesta lyseosta 1907, opiskeli Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston fyysis-matemaattisessa osastossa 1907–1909, valmistui metsänhoitajaksi 1912 ja sai samana vuonna metsäkonduktöörin arvon. Hän oli Metsähallituksen Lapin tarkastuspiirin ylimääräinen metsänhoitaja 1912–1913, Luiron hoitoalueen vt. aluemetsänhoitaja ja metsäkasööri 1913, Kitisten hoitoalueen vt. aluemetsänhoitaja 1913–1918, Sodankylän hoitoalueen metsäkasööri 1915–1918, Iin tarkastuspiirin ylimetsänhoitajan apulainen 1918–1919, Oulun läänin lääninmetsäntarkastaja 1919–1928 ja Keskusmetsäseura Tapion ylimetsänhoitaja vuodesta 1929 aina kuolemaansa asti. Pelttari oli myös Veljekset Åström -yhtiön kiinteistöjen isännöitsijä 1921–1928, kansanhuoltoministeriön puu- ja polttoaineosaston osastosihteeri 1941–1942 ja toimistopäällikkö 1942–1944 sekä maatalousministeriön ylimääräinen esittelijä 1942. Sodankylän kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja Pelttari oli 1915–1918. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä sekä metsänhoitoon ja varsinkin yksityismetsätalouteen liittyviä julkaisuja. Metsäneuvoksen arvonimen Pelttari sai 1941.

## Julkaisuja
* *Pohjois-Suomen yksityismetsät*, 1928
* *Yksityismetsälaki 11 päivältä toukokuuta 1928 sekä siihen liittyvät asetukset: viittauksilla J. O. Peurakosken ja Hugo Rautapään laatimien metsän hävittämisen ehkäisemiseksi annetun asetuksen selityksiin ja lisäyksillä varustettuna sekä metsänparannuslaki asetuksineen*, 1929 (toim.)
* *Metsänhoitolautakuntien toiminta 1–12*, 1929–1940 (toim.)
* *Kontiomäen-Kuusamon ratasuunta: Kainuun rautatietoimikunnalle antama lausunto ratasuunnalla olevista metsävaroista*, 1930
* *Ohjeita metsätalousneuvojille suunnitelmia laadittaessa kovien metsämaiden metsittämistä varten*, 1932
* *Pohjois-Kainuun rautatiekysymys*, 1932
* *Yksityismetsien hakkauksesta hakkuukautena 1933–1934: suomenkielisten metsänhoitolautakuntien alueet*, 1935
* *Yksityismetsien työtarjonnasta. Silva Fennica 35*, 1935
* *Yksityismetsälaki ja sen nojalla annetut asetukset selityksillä varustaneet*, 1937, Toivo J. Komsin ja V. R. Toijalan kanssa
* *Metsänhoitolautakunnille, niiden toimihenkilöille ja mittausviranomaisille tarkoitettuja ohjeita puutavaran mittauksessa*, 1939
* *Metsänhoitolautakuntien toiminta vuosina 1929–1938*, 1939, Kalle Räsäsen kanssa
* *Sahatukkien ja muun järeän havupuun hinnan laskeminen*, 1944
* *Ohjeita puiden leimaamisesta ja hinnoittelusta*, 1946

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vesna (yhtye)

**Vesna** on tšekkiläinen folk-yhtye, joka on perustettu vuonna 2016 Prahassa.

Voitettuaan Tšekin euroviisukarsinnan helmikuussa 2023, yhtye edusti Tšekkiä kappaleella "My Sister's Crown" vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa sijoittuen finaalissa kymmenenneksi.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *Pátá bohyně* (2018)
* *Anima* (2020)

### Singlet

## Lähteet
Urhoollisuuden ritarikunta (Ukraina)

**Urhoollisuuden ritarikunta** () on ukrainalainen kunniamerkki, joka on perustettu 21. elokuuta 1996 presidentti Leonid Kutšman käskystä. Ritarikunnan tunnukset on suunnitellut ukrainalainen taiteilija Mykola Lebid. Ritarikunta korvasi Urhoollisuuden tähti- ja Urhoollisuuden risti -mitalit.

Kunnianosoitusta jaetaan kolmessa luokassa:

*  I luokka
*  II luokka
*  III luokka

## Lähteet
Vuohijärven työväentalo

**Vuohijärven työväentalo** sijaitsee Kouvolan Valkealan Vuohijärven kylässä.

## Historia
Työväentalo on valmistunut vuonna 1947. Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu pankkilainalla.

## Rakennus
Talo on rankorakenteinen ja vuorattu. Ulkoväri on ollut kellertävä. Alun perin talossa oli huopakate, joka on vuonna 1966 vaihdettu peltikatteeksi. Sisäkatto on vuorattu halltexlevyillä. Sisäseinissä on kipsoniittilevyt. Taloa on alkujaan lämmitetty puu-uuneilla, jotka vuonna 1968 vaihdettiin öljykamiinoihin. Vuonna 1975 taloon asennettiin vesijohto, viemäri ja wc. Ulkorakennuksessa on käymälät.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, neljä eteistä, huoneen ja keittiön asunto sekä varasto. Yläkerrassa on kaksi kokoushuonetta.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä, bingoa ja juhlia. Ravintola on ollut vuokrattuna vuodesta 1974 lähtien.(1982)

## Lähteet
Pyhtään työväentalo

**Pyhtään työväentalo** sijaitsee Pyhtään kirkonkylän haja-asutusalueella.

## Historia
Työväentalo on rakennettu 1900-luvun alussa, ja siihen on tehty laajennuksia vuosina 1914–1925. Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu lainalla.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja siinä on pystyvuoraus. Vuosina 1914–1925 talo on ollut punaiseksi maalattu. Alkuperäinen pärekate on vaihdettu vuonna 1974 peltikatteeksi. Sisäkatto on ollut pahvitettu, vuosina 1914–1925 katto on paneloitu ja sisäseinille on laitettu insuliittilevyt ja pahvit. Talossa on ollut puulämmitys, ja vuonna 1962 on laitettu kuumailmapuhallin. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä. Ulkorakennuksessa on käymälät ja liiteri.
 
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen sekä vaatesäiliö.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja ja juhlia. (1982)

## Lähteet
Korvenkylän työväentalo

**Korvenkylän työväentalo** sijaitsee Lappeenrannan kaupungin itäisimmässä Joutsenon Korvenkylän taajamassa.

## Historia
Työväentalo on rakennettu talkoilla vuonna 1922. Sisällisodan aikana vuonna 1918 rakennustarpeet oli takavarikoitu.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu pystylaudoilla. Talo on maalattu beigeksi. Katteena on huopa. Sisäseinät on vuorattu puupaneelilla. Katto on paneloitu. Talossa on uunilämmitys, jota on myöhemmin täydennetty sähköpattereilla ja ilmalämpöpumpuilla. Kuistit on muutettu vuonna 1946. Taloa on remontoitu vuosina 1979–2012 useaan otteeseen Kotiseutuliiton tuella.
 
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, huoneen ja keittiön asunto ja kokoushuone. Piharakennuksessa on käymälät ja puuvaja. 

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, urheiluharjoituksia.(1982)

Omien kokousten lisäksi taloa vuokrataan ulkopuolisten juhliin, ja kyläyhdistys saa käyttää taloa ilman vuokraa. 

## Lähteet
Saivikkalan työväentalo Jyrisevä

**Saivikkalan työväentalo Jyrisevä** sijaitsee Miehikkälän keskustassa.

## Historia
Työväentalo on rakennettu 1908 talkoilla ja rahoitettu keräyksillä. Talo on ollut takavarikoituna sisällissodan aikana vuonna 1918.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu laudoilla. Talo on maalattu punaiseksi. Alkuperäinen kate on ollut päre, joka on vaihdettu vuonna 1955 huopakatteeksi ja uusittu vuonna 1978. Sisäkatto ja sisäseinät on paneloitu. Talo on uunilämmitteinen. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä. Lisärakennuksena on talousrakennus.
 
Talossa on juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen sekä yhden huoneen asunto.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä. (1982)

Talo ei ole enää työväentalokäytössä (2018).

## Lähteet
Salomiehikkälän työväentalo

**Salomiehikkälän työväentalo** sijaitsee Miehikkälän Salomiehikkälän kylässä. 

## Historia
Työväentalo on rakennettu 1919, ja siihen on tehty laajennuksia vuonna 1929. Rakennus on ollut alun perin vanha maalaistalo, joka on ostettu ja siirretty paikalle vuosina 1918–1919. Työväentalo takavarikoitiin sisällissodan aikana vuonna 1918. Tällöin talo oli vielä Vehkalahden Onkamaalla mutta työväenyhdistyksen omistuksessa. Talon vapauduttua se siirrettiin nykyiselle paikalle. Talo rakennettiin talkoilla. Lainaa saatiin kulkukauppias Jussi Sokalta, ja se maksettiin vähitellen takaisin.

Talvisodan ja jatkosodan aikana taloon majoitettiin sotaväkeä.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu laudoilla. Talo on maalattu punaiseksi vuonna 1929. Alkuperäinen kate on ollut päre, joka mikä on vaihdettu huopaan. Sisäkatto on ollut laudoitettu vuonna 1929 rakennetussa osassa, vuonna 1963 kattoon on laitettu paneeli ja kovalevy. Talon ikkunat ja ovet on uusittu vuonna 1929. Talo on uunilämmitteinen. Ulkorakennuksessa on halkoliiteri ja käymälät.
 
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen sekä yhden huoneen asunto.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja urheiluharjoituksia.(1982)

## Lähteet
Sysmän työväentalo Nurkkala

**Sysmän työväentalo Nurkkala** sijaitsee Sysmän kunnan keskustassa. 

## Historia
Työväentalo on rakennettu talkoilla. Rakentaminen on rahoitettu lainoituksella.

Lapuanliikkeen aikana tuotiin pihaan lautakuorma naulausta varten, mutta yhdistyksen jäsenet pitivät vartiota ja naulaus saatiin estettyä.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen. Ulkovuoraus on lapepaneelia. Katteena on pelti. Sisäseinät ovat lastulevyä ja pahvia, ja sisäkatto on paneelia. Talossa on uunilämmitys ja vuonna vuonna 1972 on laitettu sähkölämmitys. Vuonna 1965 taloon on tehty vesijohto, viemäri ja wc:t. Taloa on remontoitu viimeksi vuosina 2009-2011.
 
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, kaksi huonetta ja kahden huoneen ja keittiön asunto. 

## Toimintaa työväentalolla
Talo on ollut osittain omassa käytössä ja osittain vuokrattuna. Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja, elokuvanäytöksiä, bingoa ja juhlia. (1982)

Talon vuokralaiset ovat kauppiaita, eläkeläisiä, juhlijoita ja tanssikursseja.

## Lähteet
Läsänkosken työväentalo

**Läsänkosken työväentalo** sijaitsee Kangasniemen kunnan haja-asutusalueella.

## Historia
Talo on rakennettu talkoilla.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen, kate on huopaa. Sisäkatto on paneloitu. Sisäseinillä on tapetti ja paneeli. Talossa on uunilämmitys. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä sisäwc:tä.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, keittiö, eteinen ja yksi huone.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on ollut kokouksia ja tansseja.(1982)

## Lähteet
Naisten Pirtti

**Naisten Pirtti** sijaitsee Imatran kaupungissa Joutsenonkadun varressa.

## Historia
Talo on rakennettu talkoilla. Rakentaminen on rahoitettu lahjoituksilla ja keräyksillä

## Rakennus
Talo on lautarakenteinen ja maalattu punaiseksi. Alkuperäinen kate on ollut päre, mutta vuonna 1976 se on vaihdettu peltikatteeksi. Sisäkaton enso-tapetti on vaihdettu vuonna 1977 halltex-levyihin. Sisäseinillä on enso-tapetit. Taloa lämmitetään puu- ja öljykamiinoilla. Talousrakennuksessa on puuvarastot ja käymälät.
 
Talossa on keittiö ja eteinen.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa ja juhlia. (1982)

## Lähteet
Koskenpään työväentalo

**Koskenpään työväentalo** sijaitsee Jämsässä Koskenpään kylän keskustassa. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas.

## Historia
Koskenpään työväentalo on ilmeisesti rakennettu vuoden 1907 tienoilla. Varmaa tietoa ei ole, koska pöytäkirjat ovat tuolta ajalta takavarikoitu vuonna 1918 sisällissodan aikana. Hugo Nurmisen mukaan talon tontti on ostettu Taipaleen talosta Räihältä. Talo on kunnostettu Siljavirran meijerirakennuksesta.

Työväentalo takavarikoitiin suojeluskunnalle vuonna 1919 ja saatiin myöhemmin käräjöimällä takaisin yhdistykselle. Vuonna 1935 talo on vuorattu ulkoapäin ja samalla on rakennettu vahtimestarin huone ja putka. Jatkosodan aikana valtio lunasti talon itselleen, ja sitä pidettiin siirtolaisten majoituspaikkana vuoteen 1944 asti. Vuonna 1944 talolle vedettiin sähköt. Vuonna 1949 talo maalattiin sekä sisältä että ulkoa ja talon taakse rakennettiin tanssilava. Tanssilava oli käytössä vain lyhyen aikaa.
  
Vuonna 1949 Koskenpää ja Jämsänkoski liitettiin yhteen. Jämsänkosken kunta vuokrasi työväentalon koulutiloiksi 1950-luvulla. Nyt työväentalo on yhdistyksen omistuksessa mutta edelleen kansakoulun jäljiltä. Ravintolaa ja juhlasalia on käytetty käsityöluokkina, ja ne ovat siivottomassa kunnossa.

## Rakennus
Koskenpään työväentalo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on huopa. Rakennuksen perusta on osin kalliota ja osin harmaakiveä. Talon ulkoväri on punamulta, vuori- ja ikkunalaudat ovat valkoiset.
  
Talossa on sali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, vahtimestarin huone ja eteinen. Uunien tilalle kunta on hankkinut kamiinat. Pihamaalla on ollut lankuista rakennettu avotanssilava, joka on purettu. Näyttämön kulissit on maalannut Väinö Nurminen vuosina 1938–1939.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on viimeksi ollut koulutilana, ja se on sen jäljiltä huonossa kunnossa ja autiona. (1979) 

## Lähteet
FC-88 seurantalo

**Ritikan työväentalo** oli Kemin kaupungin Ritikan kaupunginosassa sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Ritikan Työväenjärjestöjen yhdistyksen pääosin talkoilla rakentama työväentalo valmistui 1955.
Talo toimi vuoteen 1988 asti nimellä Ritikan työväentalo.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen, mineriitillä vuorattu huopakattoinen rakennus. Sen sisäseinät on vuorattu lastulevyillä, ja sisäkatto on vuorattu halltexlevyin. Talossa on öljykeskuslämmitys. Talossa on vesi- ja viemäriverkosto. Rakennus sisältää juhlasalin näyttämöineen, ravintolan, keittiön ja eteisen ja WC-tilat. Lisäksi talossa on 2h + keittiön suuruinen asunto, joka on toiminut talonmiehen asuntona. Myöhemmin talo on peruskorjattu 1993.

## Toimintaa
Talon ollessa Ritikan työväenjärjestöjen yhdistyksen omistama, talo oli yhdistyksen omassa käytössä. Siellä järjestettiin kokouksia, harjoitettiin nuorisotoimintaa, näytettiin elokuvia, pelattiin bingoa ja järjestettiin urheiluharjoituksia ja tansseja sekä juhlia. Omistajanvaihdoksen jälkeen talo on ollut jalkapalloseura FC-88:n käytössä vuodesta 1988.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pihlajanlahden työväentalo Mäntyrinne

**Pihlajanlahden työväentalo Mäntyrinne** sijaitsee Savonlinnan Pihlajalahdessa.

## Historia
Työväentalo on rakennettu talkootyönä ja osittain teetetty tuntityönä. Rakentaminen on rahoitettu lainalla.

## Rakennus
Talo on rankorakenteinen ja vuorattu laudoilla. Alkuperäinen väri on ollut vaalea, myöhemmin keltainen. Katteena on kattopahvi. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, ja keittiö.

## Toimintaa työväentalolla
Taloa on käytetty kesäisin kokouksiin, nuorisotoimintaan, tansseihin ja juhliin. (1982).b

## Lähteet
Pierre Jean François Turpin

**Pierre Jean François Turpin** (1775–1840) oli ranskalainen kasvitieteilijä ja kuvittaja. Vaikka Turpin ei noussut samankaltaiseen maineeseen ja kuuluisuuteen kuin hänen aikalaisensa Pierre-Joseph Redouté, häntä pidetään kuitenkin yhtenä aikansa parhaimmista kasveja kuvanneista taiteilijoista.

Turpin oli pitkälti itse oppinut niin kasvitieteessä kuin taiteessakin. 1790-luvun alussa hän meni armeijaan ja palveli Haitilla, missä hän tapasi Pierre Antoine Poiteaun vuonna 1794. Yhdessä he keräsivät yli 1&nbsp;200 kasvinäytettä ja kokosivat Haitin kasvistosta kirjan, jonka he julkaisivat vuonna 1808. Sittemmin Turpin työskenteli yhdessä useiden kasvitieteilijöiden kanssa. Hän teki satoja käsin väritettyjä kuvatauluja eri teoksiin, muun muassa vuonna 1808 julkaistuun Alexander von Humboldtin kasvien ensyklopediaan ja vuonna 1835 julkaistuun Louis Duhamel du Monceaun hedelmäpuututkielman uuteen versioon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* JSTOR Global Plants: Turpin, Pierre Jean François
Keski-Mahlun työväentalo

**Keski-Mahlun työväentalo** on Saarijärven kunnan Mahlun kylässä sijaitseva työväentalo. Talo edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja se on rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti arvokas.

## Historia
Keski-Mahlun työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905. Tontti työväentaloa varten ostettiin kauppias Jylhältä. Puita taloa varten ostettiin Pitkäahon Kaapon maalta. Talon rakensivat urakalla Otto ja Väinö Heinänen Einari Koskisen piirustusten mukaan.

Lapuanliikkeen aikana 1931–1932 talo pakkohuutokaupattiin, ja sen osti Mahlun evankelisluterilainen seurakunta. Seurakunta kunnosti talon rukoushuoneeksi. Näyttämön tilalle tehtiin vahtimestarin asunto. Yhdistyksen toiminta päättyi talon huutokaupan myötä.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja harjakattoinen rakennus. Katteena on huopa. Perustuksena on betonikivijalka ja ritiläjalusta. Väritykseltään talo on valkoinen.

Talossa on ollut sali, jonka toisessa päässä ravintola ja toisessa päässä näyttämö. Näyttämön tilalle seurakunta rakennutti vahtimestarin asunnoksi huoneen ja keittiön sekä eteisen.

## Toimintaa työväentalolla
Yhdistyksen toiminnan jälkeen talossa on ollut seurakunnan järjestämää toimintaa. Tilaisuuksia ei kuitenkaan enää vuonna 1979 ole järjestetty, mutta siinä on vielä asunut vahtimestari.

## Lähteet
Lāsma Kauniste

**Lāsma Kauniste** (, syntyjään Avotiņa ; s. 19. huhtikuuta 1942 Riika) on Neuvostoliittoa edustanut latvialainen pikaluistelija. Hän voitti yleisluistelussa yhden maailmanmestaruuden ja yhden maailmanmestaruushopean 1960-luvun lopulla..

## Urheilu-uran alkuvuodet

Lāsma Avotiņa aloitti pikaluistelun entisen latvialaissuuruuden Alfons Bērziņšin opastuksella vuonna 1955. Avotiņa saavutti juniorien maailmanennätyksen 1000 metrillä helmikuussa 1959 16-vuotiaana Alma-Atan Medeon radalla. Ensimmäisen kerran hän osallistui Neuvostoliiton mestaruuskisoihin vuonna 1960. Lāsma Avotiņa avioitui virolaisen pikaluistelija Toivo Kaunisten kanssa vuonna 1962, ja he asettuivat asumaan Riikaan. Sen jälkeen hän esiintyi kilpailuareenoilla nimellä Lāsma Kauniste.

## Neuvostoliiton pikaluistelumaajoukkueeseen

Vuonna 1963 hän sijoittui Neuvostoliiton mestaruuskisoissa jo neljänneksi Inga Voroninan, Valentina Steninan ja Lidija Skoblikovan jäljessä, jotka olivat saavuttaneet kansainvälistä menestystä. Neuvostoliiton maajoukkueeseen hän nousi vuonna 1966, jolloin hän osallistui MM-kisoihin. Hän sijoittui tällöin seitsemänneksi. Vuoden 1967 Neuvostoliiton mestaruuskisoissa hän oli yhteispisteissä 3. ja oli mukana Deventerin MM-kisoissa, joissa vuodesta 1952 alkanut Neuvostoliiton mestaruusketju katkesi hollantilaisen Stien Baas-Kaiserin voittaessa. Kauniste oli paras neuvostoliittolainen sijoittuen toiseksi.

Olympiavuonna 1968 kansainväliset kisat alkoivat Helsingin MM-kisoilla, joissa hän oli yhteispisteissä 4. Sitä seuranneissa Grenoblen talviolympialaisissa Kaunisten paras sijoitus oli 1&nbsp;500 metrin 5. sija. Muut sijoitukset olympialaisissa oli 1&nbsp;000 metrin 11. ja 3&nbsp;000 metrin 12. sija.

Launisten ura jatkui kansainvälisellä huipulla vielä 1970-luvun alkuun. Hän saavutti Neuvostoliiton mestaruuskisojen yhteispisteiden hopeaa vuosina 1968 ja 1970 eli kaksi kertaa; mestaruutta hän ei saavuttanut. Vuodesta 1969 tuli Kaunisten uran huippuvuosi, sillä hän otti MM-kisoissa yhteispisteiden MM-kultaa Grenoblen olympiaradalla Hollannin Stien Kaiserin ja Ans Schutin saadessa hopeaa ja pronssia. Hänet äänestettiin Neuvosto-Latviassa silloin vuoden 1969 urheilijaksi. Seuraavana vuonna sijoitus oli 5. Sen jälkeen ura jatkui vielä vaihtelevalla menestyksellä 1970-luvun puoliväliin. Vuosina 1973 ja 1974 hän teki vielä kuitenkin omat ennätyksensä Medeon öljyjäällä Alma-Atassa.

## Ennätykset

## Urheilu-uran jälkeen

Kauniste valmistui Latvian fyysisen kulttuurin instituutista (LVFKI, ) ja toimi urheilu-uran jälkeen vuosina 1976-1989 riialaisen lasten ja nuorten urheilukoulun johtajana.

Kauniste on toiminut oman urheilu-uransa jälkeen pikaluistelu- ja lyhytradan valmentajana. Hän toimi oman seuransa Riian Lokomotiven uusien pikaluistelijaiden valmentajana vuosina 1976-1988. Hän oli muun muassa vuoden 2018 talviolympialaisissa 1500 metrissä neljänneksi sijoittuneen Haralds Silovsin ensimmäinen valmentaja.

Avioliitosta Toivo Kaunisten kanssa heillä on kaksi poikaa (1963 ja 1977 syntyneet). Hänen isänsä Hermanis Avotiņš oli aikanaan 1920-luvulla Latvian jalkapallomaajoukkueessa maalivahtina.

## Viitteet
Lahden Lasten Talvikarnevaalit

**Lahden Lasten Talvikarnevaalit** on vuodesta 1983 järjestetty lastenkulttuurin festivaali Lahdessa. Jokavuotinen tapahtuma järjestetään alkuvuodesta eri puolilla kaupunkia. Ohjelmana on esityksiä, konsertteja ja työpajoja koko perheelle. Talvikarnevaaleja järjestää Lahden kaupungin kulttuuripalvelut.

## Historia
Ensimmäiset talvikarnevaalit järjestettiin loppuvuodesta 1983 teemalla *Koiramäen talossa*. Tapahtuma ajoittui joulun ja uudenvuoden välipäiville, mutta sittemmin järjestämisajankohdaksi vakiintui tammi-helmikuu. Vuosina 2021-2022 tapahtuman ajankohta siirtyi koronapandemian vuoksi kevään loppuun. Tapahtuma on kulkenut nykyisellä nimellään vuodesta 1987 lähtien.

Talvikarnevaalien teema vaihtuu joka vuosi. Ohjelman toteutukseen osallistuvat paikalliset harrastajaryhmät ja ammattilaiset. Ohjelma voi koostua näytelmistä, työpajoista, musiikkiesityksistä, nukketeatterista, näyttelyistä, tanssiesityksistä, elokuvista tai ulkoilmatapahtumista. Tapahtumat sijoittuvat teattereihin, kirjastoihin, museoihin ja puistoihin. Joinain vuosina on panostettu ulkona järjestettäviin tapahtumiin ja vuonna 2021 karnevaalit järjestettiin osittain etänä sosiaalisen median välityksellä. Kävijäluvut vaihtelevat muutamista tuhansista reiluun 14 000.

Talvikarnevaalien ilme muuttuu vuosittain julistekilpailun kautta. Vuosien varrella mukana on ollut muotoiluinstituutin ja taideinstituutin  opiskelijoita, sekä Kauno ry:n ja Kaarisilta-yhdistyksen jäseniä. Talvikarnevaaleille on sävelletty myös oma tunnuskappale eli *Karnevaaliviisu*, joka kuultiin ensimmäistä kertaa vuoden 2015 *Vesivärijärven jäällä* -teemaisessa tapahtumassa. Viisua varten järjestettiin kaikille lauluntekijöille avoin kilpailu.

Vuonna 2023 Talvikarnevaalit vietti neljäkymmentävuotissyntymäpäivää lapsien valitsemalla teemalla *Jippiaijuu, juhlavirneeseen suu!* Teeman valinnassa tehtiin yhteistyötä Runomaratonin ja lahtelaisen päiväkodin kanssa. Karnevaaleissa keskityttiin ulkona järjestettäviin tapahtumiin ja mukana oli moninainen joukko paikallisia taiteentuottajia. Vuonna 2019 Talvikarnevaaleille myönnettiin Ekokompassi-sertifikaatti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lahden Lasten taidekarnevaalit, Lastenkulttuurikeskus Efekti