open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Simmettijärvi

**Simmettijärvi** on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on 25 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Rovaniemeltä 270 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Simmettijärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Järven länsiosan noin kilometrin mittainen niemi ja niemen itäpuoliset Palosaaret jakavat allasta siten, että se koostuu suurelta osin lahdista ja salmista. Länsiosan lahden nimi on Taivaljärvi. Simmettijärveen laskee etelästä Talvitupajärvi (124,0 metriä mpy). Simmettijärveä ympäröivillä vaaroilla ja soilla sijaitsee useita nimettömiä lampia.

Simmettijärvi (71.113.1.001) kuuluu Simmettijärven valuma-alueeseen (71.113), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Inarinjärven alue (71.11) ja ensimmäinen jakovaihe Inarin alue (71.1). Simmettijärvi on laajin Simmettijärven valuma-alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Myössäjärvi ja kolmanneksi laajin Tuulijärvi. Lähes puolet alueen järvistä on vailla virallista nimeä.

## Lähteet
Pasasjärvi

**Pasasjärvi** on vaarojen reunustama järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 6,7 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on kymmenen kilometriä länsilounaaseen ja Rovaniemeltä 244 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Pasasjärven pituus kaakosta luoteeseen on 7,2 kilometriä. Pasasjärveen laskee Pasaslompolo luoteesta ja muutamia laskuojia eri ilmansuunnista. Pasasjärven luusua sijaitsee altaan kaakkoisrannalla, josta lähtee Pasasjoki itään kohti Ivalojokea. Pasasjärven länsipuolinen Pasaspäät-vaara kohoaa noin 380 metriä merenpinnan yläpuolelle, idässä Iso Karhuvaaran ja Luusuanvaaran huiput ovat yli 300 metriä merenpinnan yläpuolella.

Pasasjärven ainoa saari on muutaman aarin laajuinen Hanhisaari järven pohjoisrannan läheisyydessä.

Pasasjärven kaakkoispuolella sijaitsee Ivalon lentoasema, jonka kaakkoispuolella sijaitsee Alajärvi. Pasasjärven jää on toiminut rengasvalmistajien testiratana.

Pasasjärvi (71.416.1.001) kuuluu Pasasjoen valuma-alueeseen (71.416), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Ivalojoen alaosan alue (71.41) ja ensimmäinen jakovaihe Ala-Ivalojoen alue (71.4). Pasasjärvi on laajin Pasasjoen valuma-alueen yhdeksästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pasaslompolo ja kolmanneksi laajin Pakkasjärvi. Alueen pienimmät järvet ovat vailla virallista nimeä.

## Lähteet
Suomalainen rapsodia

**Suomalainen rapsodia** on Yleisradion 50-vuotisjuhlavuotenaan 1976 tuottama musiikkipitoinen televisio-ohjelmasarja, jonka jaksot luotasivat suomalaisen yhteiskunnan, viihde-elämän sekä radio- ja tv-toiminnan vaiheita 1920-luvulta 1970-luvulle. Sarjan juontajana toimi Sisko Ramsay ja vakioesiintyjänä oli kapellimestari Risto Hiltusen johtama lauluyhtye Hiltuset (Elisabeth Haavisto, Päivi Kautto-Niemi, Kari Pirhonen, Timo Ruottinen ja Maija Salo). Ohjelmasarjan tuotti TV2:n viihdetoimitus, ja sen toimittajia olivat Jussi Aarnio, Veikko Koski ja Esko Leimu.

Viisiosainen sarja eteni takaperoisessa aikajärjestyksessä, jakso jaksolta nykypäivästä kauemmas historiaan. Ensimmäinen jakso kattoi vuodet 1966–1976, toinen 1956–1966, kolmas 1946–1956, neljäs 1936–1946 ja viimeinen osa vuodet 1926–1936.

*Helsingin Sanomien* tv-kriitikko Jukka Kajava kirjoitti: "Harvemmin on kukaan tässä maassa niin kertaheitolla ponkaissut suosioon kuin lauluyhtye Hiltuset Tv2:n ”Suomalaisesta rapsodiasta”. He tulivat ja voittivat, vaikkeivät aina katsoneetkaan oikeaan kameraan.” Seuraavan vuoden 1978 alkukuukausina Risto Hiltunen ja Hiltuset-lauluyhtye nähtiin tv-sarjassa *[[Laulunsekainen soittotunti]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sinko, Säteisheitin vai Yle? Näytteitä *Suomalaisesta rapsodiasta* Ylen Elävässä arkistossa.
Simon Benoit

**Simon Benoit** (s. 19. syyskuuta 1998 Laval, Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija. Benoit edustaa NHL-seura Toronto Maple Leafsia. Benoit on varaamaton pelaaja, joka teki Anaheim Ducksin kanssa sopimuksen maaliskuussa 2019. Elokuussa 2023 Benoit teki vapaana agenttina Maple Leafsin kanssa yksivuotisen ja 775 000 dollarin arvoisen sopimuksen. Maaliskuussa 2024 Benoit teki Maple Leafsin kanssa kolmivuotisen ja 4,05 miljoonan dollarin arvoisen jarkosopimuksen. Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja laukoo vasemmalta. Benoit on pelannut urallaan kymmenen NHL-ottelua. Näissä hän on tehnyt yhden maalin.

## Lähteet
Ilmari Louhio

**Ilmari Louhio** (27. elokuuta 1919 Hollola – 28. heinäkuuta 2015 Heinola) oli suomalainen insinööri ja keksijä.

Oy Suomen Autoteollisuus Ab:n huoltopäällikkönä toiminut Louhio kehitti 1959 ajoneuvojen voimansiirrossa käytetyn Sisu-nestemoottorin. Erikoisrakenteiseen pyörännapaan sijoitettu hydraulimoottori kehitti suuren ja varsin tasaisen vääntömomentin. Moottorin valmistus aloitettiin 1964 ja sitä on käytetty muun muassa tykkien telipyörissä, metsäperävaunuissa ja vintturien ja kelauslaitteiden voimanlähteenä. 2010-luvulla Sisu-nestemoottoreita ja sen johdannaisia valmistettiin yhä noin 10&nbsp;000 vuodessa kauppanimellä *Black Bruin* Sampo-Rosenlew-konsernin Jyväskylän tehtaalla, moottoreista 80 prosenttia meni vientiin.

Ilmari Louhio sai Suomen Työn Liiton kultaisen ansiomerkin 1966, Suomen Autoteknillisen Liiton ansiolevykkeen 1967 ja ensimmäisen palkinnon Sisu-nestemoottorin kehittämisestä Brysselin keksijämessuilla 1968.

## Lähteet
Purje-evä

**Purje-evä** (*Velifer hypselopterus*) on purje-eviin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta. 

## Koko ja ulkonäkö
Purje-evä voi kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan korkearuumiinen ja litteä. Kalan selkä- ja peräevät ovat pitkät ja hyvin korkeat. Pyrstöevä on haarautunut. Purje-evä kykenee työntämään yläleukaansa eteenpäin. Väriltään purje-evä on hopeanharmaa ja ruumiissa on kuusi mustaa pystyjuovaa.   

## Levinneisyys ja elintavat
Purje-evän levinneisyysalue ulottuu Etelä-Afrikasta rannikkoa pitkin Australiaan ja sieltä Japaniin. Laji liikkuu koralliriutoilla ja mannerjalustan läheisyydessä useimmiten alle 250 metrin syvyydessä. Nuoret kalat liikkuvat matalammissa vesissä kuin täysikasvuiset.

## Lähteet
Linnoitus

**Linnoitus** on sotilaallinen rakennus tai rakennelma, joka on tarkoitettu alueen puolustamiseksi sodan aikana. Linnoituksia on käytetty myös vallanpitäjien vallan vahvistamiseen rauhan aikana.

Linnoitukset voidaan jakaa kenttälinnoituksiin, jollaisia sotilaat voivat rakentaa sodan aikana paikalla olevasta materiaalista, ja rauhan aikana rakennettaviin kantalinnoituksiin.

## Esihistorialliset linnoitukset
Varhaisimmat linnoitukset koostuivat suojaavasta maavallista ja sen viereen kaivetusta vallihaudasta. Niitä tehtiin paikkoihin, joissa maastonmuodot antoivat jo luonnostaan melko hyvän suojan. Joillakin alueilla, kuten Saksassa, tehtiin puunrungoista paaluvarustuksia. 

## Keskiajan linnoitukset
Keskiajan linnoituksissa oli korkeat muurit ja tornit, joista voitiin ampua tai heittää aseita hyökkääjien päälle. Niitä vastaan voitiin hyökätä joko yrittämällä kaivaa käytävä muurin alle, iskeä siihen muurinmurtajalla tai rakentaa siirrettävä hyökkäystorni, joka oli yhtä korkea kuin puolustajan tornit.

## Tykkejä vastaan suojaavat linnoitukset
Kun sodankäynnissä alettin käyttää tykkejä, vanhemmat linnoitukset eivät riittäneet suojaksi. Italiassa kehitettiin 1500-luvun alussa italialaissotien aikana bastionijärjestelmä. Säännönmukainen bastioni on takaa avoin viisikulmio, joka työntyy eteen vallihautaan. Bastionin muoto mahdollisti tulituksen useaan suuntaan, myös pitkin vallihautaa. Jokainen bastioni pystyi tukemaan tulellaan viereisiä linnoituksen osia.

Bastionien merkitys väheni 1700-luvun lopulla, kun alettiin rakentaa kaponieerijärjestelmiä ja ne vakiintuivat 1800-luvulla. Kaponieeri oli pieni umpeen rakennettu varustus, joka on tarkoitettu joko vallihaudan tai muun puolustuslinjan lähipuolustukseen vihollisen rynnäkön aikana. 

Bastioni- ja kaponieerilinnoitusten komeat muurit toimivat osittain myös vihollisen pelotuksessa. Kun sodankäynti siirtyi liikkuvan tykistön käyttämiseen, linnoituksia pyrittiin piilottamaan maastoon.

## Nykyajan linnoitukset
### Juoksuhaudat
Yhdysvaltojen sisällissodassa molemmat osapuolet käyttivät kenttälinnoitteita enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Vallatut alueet linnoitettiin heti mukana kannettujen kirveiden ja lapioiden avulla. Ensin kaivettiin konekivääripesäkkeet ja sitten ne yhdistettiin juoksuhaudoin. Ensimmäisen maailmansodan alla kenraalit uskoivat uusien tuliaseiden ratkovan sodan nopeasti, mutta sen sijaan rintamat jämähtivät juoksuhautoihin yli kahdeksi vuodeksi.

### Toinen maailmansota
Maailmansotien välisenä aikana monet Euroopan maat rakensivat laajoja puolustuslinjoja. Suurin oli ranskalaisten Maginot-linja, joka ulottui Sveitsin rajalta Belgian rajalle. Sen betoni oli vahvempaa kuin koskaan ennen oli käytetty, siinä oli suuria piilotettuja tykkejä, teräspalkit ja miinakentät suojasivat tankeilta. Isoja osia linnoituksista oli maan alla.

### Väestönsuojat
Väestönsuojat suunniteltiin aluksi suojaamaan siviiliväestöä ilmapommituksilta. Kylmän sodan aikana niitä varustettiin myös ydinsodan varalle.

## Lähteet
Albert Viksten

**Albert Viksten** (1889 Graninge, Västernorrland, Ruotsi – 1969) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen aiheensa olivat pääasiassa meriltä ja erämailta.

## Suomennetut teokset
* *Töyräillä nousee myrsky (*Storm över niporna*); suom. [[Maija Savutie]], Työväen Sivistysliitto 1942.
* *Jäämeren erämiehiä* (*Äventyr i Norra ishavet*); suom. [[Helka Hiisku|Helka Heinonen]], Turku: Aura 1944
* *Suuri rakkaus* (*Den stora kärleken*); suom. [[Veera Roos]], Turku: Aura 1945
* *Kullankaivajien jäljillä: matkani Yukoniin ja Alaskaan* (*I guldjägares spår''); suom. M. Holma, Helsinki: Tammi 1952

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thank You for the Music

**Thank You for the Music** on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1977. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Se julkaistiin *[[The Album]]* -studioalbumilla 12. joulukuuta 1977 ja "Eagle"-singlen b-puolena toukokuussa 1978. Singlen a-puolena se julkaistiin 1983. Päävokalistina on Agnetha Fältskog.

"Thank You for the Music" on osa *The Girl With The Golden Hair* -pienoismusikaalia, joka esitettiin Abban maailmankiertueella vuonna 1977. Musikaalin aiheena on tyttö joka haluaa kuuluisaksi ja onnistuu aikeessaan, ja lopulta huomaa kuuluisuuden kääntöpuolen.

Pienoismusikaali sai ensi-iltansa Oslossa 28. tammikuuta 1977. Lavalla esitetyn version sanoitus poikkeaa jossain määrin studioalbumille päätyneestä versiosta. Musikaali sisältää neljä kappaletta: "Thank You for the Music", "I Wonder (Departure)", "I'm a Marionette" ja "Get on the Carousel", joka jätettiin pois studioalbumilta.

"Thank You for the Music" -kappaleesta levytettiin myös espanjankielinen versio "Gracias por la Música". Se on Abban espanjankielisen albumin *Gracias por la Música* avausraita.

## Lähteet
Alajärvi (Inari)

**Alajärvi** on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on kahdeksan kilometriä etelälounaaseen ja Rovaniemeltä 243 kilometriä pohjoiskoilliseen.
* 

## Maantiede
Alajärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,3 kilometriä. Järven keskiosan leveys on noin kaksi kilometriä. Noin kolmannes Alajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät kohdat, noin 23 metriä, sijaitsevat järven keskiosassa. Järven koillisosassa puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee noin 150–250 metrin päässä rantaviivasta. Alajärveen virtaa Alajoki kaakosta. Alajoki jatkuu Alajärven koilliskolkasta pohjoiseen ja laskee Ivalojokeen.
Alajärven itä-, etelä- ja länsipuolella on ylänköä. Rannoilla on jonkin verran pientaloja. Järven luoteispuolella sijaitsee Ivalon lentoasema, jonka luoteispuolella sijaitsee Pasasjärvi.

Alajärven vesitilavuus on 26&nbsp;195&nbsp;000 kuutiometriä.

Alajärvi (71.441.1.001) kuuluu Alajoen alaosan alueeseen (71.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Alajoen valuma-alue (71.44) ja ensimmäinen jakovaihe Ala-Ivalojoen alue (71.4). Alajärvi on laajin Alajoen alaosan alueen neljästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Alalompola ja kolmanneksi laajin Halkijärvi. Alueen pienin järvi on vailla virallista nimeä.

## Lähteet
Tom Cross

**Tom Cross** on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaleikkaaja. Hän aloitti uransa apulaisleikkaajana vuonna 1997. Hän sai maailmanlaajuista huomiota työstään elokuvassa *[[Whiplash (elokuva)|Whiplash]]* (2014), josta hänet palkittiin parhaan leikkauksen Oscar-palkinnolla. Hän myös leikkasi Chazellen elokuvan *[[La La Land (elokuva)|La La Land]]* (2016).

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hiisku

**Hiisku** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Aune Hiisku (vuoteen 1945 *Heinonen*, 1902–1978), kirjailija
* Helka Hiisku (vuoteen 1945 *Heinonen*, 1912–1962), runoilija, toimittaja ja kääntäjä, Aune Hiiskun sisar
* Kyllikki Hiisku (vuoteen 1945 *Heinonen*, 1905–1966), toimittaja ja kirjailija, Aune Hiiskun sisar
* Liisa Hiisku (oik. *Liisa Rakel Lindroos*, 1913–2016), nuortenkirjailija.
Jay Maynard

**Jay Maynard** (s. 27. heinäkuuta 1960) on yhdysvaltalainen tietokoneohjelmoija, järjestelmänvalvoja ja vapaaehtoinen projektin ylläpitäjä Herculesille, joka on ilmainen IBM:n suurtietokonelaitteistojen emulaattori. Hänet tunnetaan Tron-elokuvaan perustuvasta itsetehdystä asustaan, josta hän sai lempinimen **Tron Guy** (suom. *Tron-mies*).
## Katso myös
* Luettelo internetilmiöistä
## Lähteet
Sodan lait

**Sodan laeilla** voidaan tarkoittaa valtioiden sisäisiä sodankäyntiä koskevia lakeja, kansainvälisen oikeuden sodankäyntiä koskevia säädöksiä tai sodankäynnissä ilmeneviä tulkinnanvaraisia lainalaisuuksia. Termi "sodan lait" on monitulkintainen, sillä pelkästään sotaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole olemassa. 

*Sodan lait, käsikirja* on Gunnar Rosenin kirjoittama ja Suomen Punaisen Ristin kustantama opetusopas sodan oikeussääntöjen kouluttajille.

## Sodan lait suomalaisessa lainsäädännössä
Suomen rikoslain 11. luku käsittelee sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan. Suomen rikoslakia voidaan siis pitää sodan lakina, sillä lain nojalla lakia rikkonut henkilö voidaan tuomita seuraamukseen. Suomen lainsäädännössä on myös sodankäyntiä koskevia lakeja, kuten valmiuslaki, laki Puolustusvoimista ja laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta.

## Sodan lait kansainvälisen oikeuden näkökulmasta
Kansainvälinen oikeus käsittelee valtioiden välisiä suhteita, mukaan lukien sotaa ja rauhaa. Kansainvälistä oikeutta säätelevät tapaoikeus sekä valtioiden kansainväliset sopimukset. Kansainvälisen oikeuden säädöksiä ei ole koottu varsinaiseksi lakikokoelmaksi, joten sodankäyntiä koskevaa kansainvälistä oikeutta ei sinänsä voida pitää sodan lakina.

Kansainvälinen humanitaarinen oikeus on sodankäyntiä säätelevä kansainvälisen oikeuden osa-alue, joka säätelee sodassa tapahtuvaa voimankäyttöä. Kansainvälinen humanitaarisen oikeuden asettamat säädökset sodankäynnille tunnetaan myös nimellä sodan oikeussäännöt. Kansainväliset sodan oikeussäännöt muodostuvat laajasta sopimusverkostosta sekä tapaoikeudesta. Sodan oikeussääntöjä määrittelevät muun muassa YK:n peruskirja, Geneven sopimus lisäpöytäkirjoineen, Haagin sopimukset sekä YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus. Kansainvälisiä sodan oikeussääntöjä koskevat sopimukset ovat nimensä mukaan kansainvälisiä sopimuksia, eivätkä siten varsinaisia sodan lakeja.

## Tulkinnanvaraiset sodan lainalaisuudet
Sodankäynnistä on tehty historian saatossa tulkintoja, joita voidaan pitää tietynlaisina sodan lainalaisuuksina tai sodankäynnin lakeina. Sodankäynnin lakeina voidaan pitää esimerkiksi Carl von Clausewitzin määritelmää siitä, että sota on politiikan jatkamista toisin keinoin tai Sunziin teoksessaan *[[Sodankäynnin taito]]* esittämiä aforismeja. Sotataidon oppikirjoissa ja asevoimien ohjesäännöissä esitetään myös tietynlaisia sodankäynnin laina-alaisuuksia, jotka koskevat esimerkiksi sotilasjoukkojen voimasuhteita hyökkäys- ja puolustustaistelussa. Edellä mainittuja sodankäynnin lainalaisuuksia kutsutaan joskus virheellisesti sodan tai sodankäynnin laiksi.

## Lähteet
Hampster Dance

**Hampster Dance** () on yksi varhaisimmista internetilmiöistä. Kanadalaisen taideopiskelijan Deidre LaCarten vuonna 1998 GeoCities-kotisivupalveluun luoma sivu koostuu rivistä animoituja GIF-kuvia hamstereista ja muista jyrsijöistä, jotka tanssivat eri tavoin Roger Millerin vuonna 1973 Disneyn *[[Robin Hood (vuoden 1973 elokuva)|Robin Hood]]* -elokuvaa varten kirjoittaman ja esittämän Whistle-Stop-kappaleen nopeutetun näytteen tahtiin. Vuonna 2005 yhdysvaltalainen CNET-mediasivusto nimesi Hampster Dancen nettivillitysten ykköseksi.

## Lähteet
Wanda (nimi)

**Wanda** on naisen etunimi. Se on slaavilaista tai muinaisgermaanista alkuperää oleva nimi, jonka merkityksestä on esitetty useita tulkintoja. Wanda saattaa pohjautua esimerkiksi vendit-kansan nimeen.

Wanda-nimi tunnetaan myös kirjallisuudesta. Ouida ja Gerhart Hauptmann ovat kumpikin kirjoittaneet tämännimisen teoksen.

Wandan rinnakkaismuotona on käytössä nimiasu **Vanda**. Vuosina 1986–2000 Vandalla oli Ruotsin almanakassa nimipäivä 8.&nbsp;marraskuuta.

## Nimi Suomessa
Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on joulukuuhun 2024 mennessä kirjattu noin 140–160 *Wanda*-nimistä ja noin 50–80 *Vanda*-nimistä naista.

## Tunnettuja Wandoja
* Wanda Dubiel (s. 1974), suomalais-puolalainen näyttelijä
* Wanda Gattino (s. 1969), argentiinalainen sarjakuvapiirtäjä
* Wanda Jackson (s. 1937), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
* Wanda Jewell (s. 1954), yhdysvaltalainen ampuja ja olympiamitalisti
* Wanda Klaff (1922–1946), saksalainen keskitysleirivartija
* Wanda Landowska (1879–1959), puolalainen cembalisti
* Wanda Panfil (s. 1959), puolalainen kestävyysjuoksija
* Wanda Rothgardt (1905–1950), ruotsalainen näyttelijä
* Wanda Sykes (s. 1964), yhdysvaltalainen stand up -koomikko ja näyttelijä
* Wanda Vázquez Garced (s. 1960), Puerto Ricon kuvernööri v. 2019–
* Wanda Wasilewska (1905–1964), puolalaissyntyinen kirjailija

## Tunnettuja Vandoja
* Vanda Juknaitė (s. 1949), liettualainen kirjailija

## Kuvitteellisia Wandoja
* Wanda, hahmo animaatiosarjassa *[[Timmy ja haltijakummit]]*
* Wanda Gershwitz, naispäähenkilö elokuvassa *[[Kala nimeltä Wanda]]*
* Wanda Maximoff, *Purppuranoita*, Marvel-sarjakuvahahmo

## Lähteet
Helinä-keiju ja siipien salaisuus

**Helinä-keiju ja siipien salaisuus** () on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva.

## Ääniroolit
### Suomenkieliset äänet

Muissa rooleissa: Jon-Jon Geitel, Ella Pyhältö, Katja Aakkula, Tero Koponen, Antti LJ Pääkkönen, Kiti Kokkonen ja Rauno Ahonen.

Suomenkielisen dialogin on ohjannut Susa Saukko.

## Lähteet
McClure

**McClure** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* James A. McClure (1924–2011), yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko
* Marc McClure (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Michael McClure (1932–2020), yhdysvaltalainen runoilija
* Richard McClure (1935–2024), kanadalainen soutaja ja olympiamitalisti
* Vicky McClure, (s. 1983), englantilainen näyttelijä.

## Kuvitteelliset henkilöt
* Troy McClure, hahmo Simpsoneissa
Heinrich Friedrich Link

**Johann Heinrich Friedrich Link** (2. helmikuuta 1767 Hildesheim, Saksa – 1. tammikuuta 1851 Berliini, Saksa) oli saksalainen kasvitieteilijä, joka tutki kasvien anatomiaa ja ensimmäisenä mikroskoopilla kivihiiltä. 

## Ura
Link suoritti vuosina 1786–1789 lääketieteen opinnot Göttingenin yliopistossa ja toimi sen jälkeen farmasian yksityisluennoitsijana. Hänet nimitettiin kemian, eläintieteen ja kasvitieteen professoriksi Rostockissa vuonna 1792. Vuonna 1797 Link oli Johann Centurius von Hoffmannseggin mukana kasvitieteellisellä matkalla Portugaliin, jonka tuloksena syntyi kasvitieteellinen matkakirja *Bemerkungen auf einer reise durch Frankreich, Spanien und vorzüglich Portugal* (1801–1804) ja yhdessä Hoffmannseggin kanssa laadittu *Flore portugaise* (1809–1840). Vuonna 1811 Link siirtyi kemian ja kasvitieteen professoriksi Breslauhun, ja vuonna 1815 hänet kutsuttiin Berliiniin lääketieteen professoriksi ja samalla kasvitieteellisen puutarhan johtajaksi. Hän sai näin materiaalia useita kasvitieteellisiä kirjoituksia varten. Link oli Preussin tiedeakatemian ja Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen. 

Link todisti vuonna 1838 mikroskooppitutkimuksella, että hiilen koostumus on periaatteessa samanlainen kuin turpeen. Hänen lukuisista kasvitieteellisistä teoksistaan, erityisesti kasvien anatomiasta, voidaan mainita edellä mainittujen lisäksi *Elementa philosophiae botanicae* (1824; 2. painos 1837) ja *Anatomie der pflanzen in abbildungen* (1843–1847).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brassy (Nièvre)

**Brassy** on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Chalauxjoen ja joesta patoamalla muodostuneen Lac de Chaumeçonin tekojärven rannalla, noin 32 kilometriä Château-Chinon (Ville):n kaupungista pohjoiseen.

Brassyn historia ulottuu roomalaisten hallintakauteen, jolloin se tunnettiin nimellä **Braciacum**. Brassyn seurakunta on tunnettu vuodesta 1052, ja noin sata vuotta myöhemmin sinne perustettiin La Charité-sur-Loiren benediktiiniläisluostari. Luostarikirkosta tuli myöhemmin seurakunnan kirkko, ja sitä on uudelleenrakennettu vuosisatojen aikana. Viimeisimmät muutostyöt Saint-Gervais-et-Saint-Protais'n kirkkoon tehtiin 1800-luvulla.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brassy

**Brassy** voi tarkoittaa seuraavia:

## Maantiede
* Brassy, kunta Ranskassa Nièvren departementissa
* Brassy, kunta Ranskassa Sommen departementissa

## Muuta
* Brassy, brittiäinen yhtye
TOP Oss

**TOP Oss** on alankomaalainen jalkapalloseura Ossin kaupungista, joka on perustettu vuonna 1928. Seura oli nimeltään **TOP** (lyhenne sanoista  *Tot Ons Plezier* suomeksi Meidän iloksemme) aina vuoteen 1994 asti ja **FC Oss** vuosina 2009-2018. Kaudesta 2018/19 alkaen seuran nimi on ollut TOP Oss. Seuran kotistadion on Frans Heesenstadion. Seura pelaa tällä hetkellä Eerste divisiessä. TOP Ossilla on voimakas kilpailuasetelma FC Den Boschin kanssa.

## Lähteet
Lännenkermesmarja

**Lännenkermesmarja** (*Phytolacca americana*) on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kasvi. Se on monivuotinen, kookas, haarova ja pensasmainen, jopa usean metrin korkeaksi kasvava ruoho. Kukinnot ovat yleensä pystyjä, 6–30 senttimetriä pitkiä kukkaterttuja, joissa on pieniä, melkein valkoisia tai hennosti vaaleanpunaisia kukkia. Hedelmät ovat kypsinä puna-violetti-mustia marjoja, vajaan yhden senttimetrin kokoisia, niiden sisällä on mustia kiiltäviä siemeniä. Monet linnut syövät kermesmarjoja.

Laji kasvaa alkuperäisenä Yhdysvalloissa, Meksikossa ja itäisessä Kanadassa. Se esiintyy myös tulokaslajina laajasti, Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Australiassa ja lukuisissa Euroopan ja Aasian maissa. Lännenkermesmarjaa voidaan käyttää koristeperennana ja värikasvina. Se on tuoreena myrkyllinen.

## Lähteet
Kirjakauppaliitto

**Kirjakauppaliitto ry** on suomalainen yhdistys, jonka tarkoituksena on parantaa kirjakauppojen toimintaedellytyksiä ja valvoa kirjakaupan etuja suhteessa julkishallintoon sekä muihin alan kannalta keskeisiin sidosryhmiin.

1890-luvulla järjestettiin kirjakauppiaiden ja kustantajien yleiskokouksia, joiden myötä perustettiin 28. maaliskuuta 1903 Lajittelukirjakauppiasyhdistys. Vuonna 1931 paperikauppiaat perustivat Paperikauppiasliiton, joka yhdistyi Kirjakauppiasliiton kanssa vuonna 1969 Kirja- ja Paperikauppojen Liitoksi. Maaseudulla toimi vuodesta 1923 erillinen Maaseutukirjakauppiaat-yhdistys, joka sulautui 1958 kaupungeissa toimineen yhdistykseen. Nykyisen nimensä Kirjakauppaliitto sai syksyllä 1998. Kirjakauppaliiton hallituksen puheenjohtajana toimii Suomalaisen kirjakaupan toimitusjohtaja Minna Kokka ja toimitusjohtajana Laura Karlsson. Kirjakauppaliitto on Kaupan liiton ja Suomen Yrittäjien jäsen.

Kirjakauppaliitto julkaisee kuukausittain tilastotietoja Suomen myydyimmistä kirjoista ja kerää neljännesvuosittain tietoa suurimpien kirjakauppojen myynnistä. Liitto jakaa vuosittain Kiitos kirjasta -mitalin Libro ry:n ja Suomen kirjastoseura ry:n kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjakauppaliiton verkkosivut
Chiayi

**Chiayi** () on kaupunki Taiwanissa, jota ympäröi samanniminen piirikunta.

Kaupungin nykyisenä pormestarina toimii kuomintangia edustava Huang Min-hui, joka valittiin tehtäväänsä vuonna 2018.

## Historia
Aikojen saatossa kaupungista on käytetty monia eri nimiä: paikalliset hoanyat käyttivät nimeä *Tirosen*. Kiinalaiset väänsivät nimen muotoon *Chu-lô-san*, joka myöhemmin lyhennettiin *Chu-lô*. Nykyinen nimi on peräisin vuodelta 1787, jolloin keisari Qianlong antoi kaupungille nimen kiitoksena kaupunkilaisten uskollisuudesta. Chiayi on ainoa taiwanilainen kaupunki, jonka on nimennyt keisari henkilökohtaisesti.

Hollantilaiset hallitsivat Chiayita lyhyen aikaa vuosina 1624–1661, jolloin perustettiin mm. paikallishallinto (*landtag*). Ming-dynastian armeija ajoi hollantilaiset kuitenkin pois 1660-luvulla ja alkoi suunnitella Taiwanin jakamista kahteen piirikuntaan: Tianxing ja Wannian, joista jälkimmäiseen kuului Chiayi. Kaksi vuosikymmentä myöhemmin Qing-dynastia otti saaren haltuunsa ja jakoi sen neljään piirikuntaan. Vuonna 1786 Tsulon piirikunnassa, johon Chiayi kuului, puhkesi kapina, jonka kukistamisessa kaupunkilaiset auttoivat Qingin lähettämää armeijaa. Taiwanin siirryttyä osaksi Japanin imperiumia Chiayista tuli virallisesti kaupunki, joka kuului Tainanin piirikunnan alaisuuteen.

Vuonna 1982 Kiinan tasavallan keskushallinto korotti Chiayin, yhdessä Hsinchun kanssa, suurkaupungeiksi ja eriytti sen ympäröivästä piirikunnastaan. Perusteena oli kaupungin elinvoimaisuus, yli 200 000 asukkaan väestöpohja sekä lobbaus paikallisten vaikuttajien toimesta.

## Maantiede
Chiayi kuuluu lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen (Köppen Cwa), jota hallitsee kostean subtrooppinen ilmasto. Vuoden keskilämpötila on 21,9 °C, mutta etenkin loppukesää kohti lämpötilat nousevat usein 25–30 °C välille. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 3113 mm.

## Väestö ja kulttuuri
Vuonna 2016 kaupungin väkiluku oli 269 815, joka edustaa noin 1,15 % Taiwanin koko väestöstä. Väentiheys on 4496 as/km2. Kaupungin pinta-ala on 60,03 km2 ja se jakautuu 84 kylään.

Kaupungissa puhutaan hyvin laajalti taiwanin kieltä. Kaupungin poliittinen ja teollinen johto ovat halunneet kannustaa kielen käyttöä mandariinikiinan rinnalla ja julkaisivat huhtikuussa 2021 ehdotuksen, jonka nojalla kaikkien ravintoloiden ruokalistat olisivat jatkossa kaksikielisiä.

Kaupungin nimikkokukka on hongkonginbauhinia. Kaupungin lempinimi on *persikoiden kaupunki* (). Chiayin nimikkoruoka on kalkkunariisi, jonka taustalla on toisen maailmansodan jälkeisen ajan niukkuus. Lisäksi kaupungin ympäristössä on useita kalkkunoiden kasvattajia.

Kaupungissa toimivat Chiayin kansallinen yliopisto.

### Tunnettuja chiayilaisia

* Vincent Siew (1939, Taiwanin entinen varapresidentti)
* Deng Feng-zhou (1949, runoilija ja ympäristöaktivisti)
* Lo Chen-jung (1961, baseball-pelaaja)
* Wu Bai (1968, rock-artisti)

## Lähteet
CORSIA

**The Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation** (**CORSIA**) on hiilidioksidipäästöjen kompensointijärjestelmä, jolla pyritään hillitsemään ilmailun vaikutuksia ilmastonmuutokseen.

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) kehittämän ja lokakuussa 2016 hyväksytyn järjestelmän tavoitteena on hiilineutraali kasvu vuodesta 2020 alkaen. CORSIA käyttää markkinapohjaisia ​​ympäristöpolitiikan välineitä hiilidioksidipäästöjen kompensoimiseen: lentokoneiden käyttäjien on ostettava hiilidioksidipäästöjä hiilimarkkinoilta silloin, kun he lentävät CORSIAan osallistuvien ICAOn jäsenvaltioiden välisiä reittejä. Ilmailua järjestäville toimijoille CORSIA asettaa päästöjen raportointivelvollisuuden. Raportointivelvollisuus alkoi vuonna 2019 ja hyvitysvelvollisuus vuonna 2021. 

Järjestelmän on alkuperäisen suunnitelman mukaan tarkoitus olla käytössä vuoteen 2035 asti. Vuosina 2021–2023 oli CORSIAn pilottivaihe, vuosina 2024–2026 ensimmäinen vaihe ja vuosina 2027–2035 toinen vaihe. Kaikkien ICAOn jäsenvaltioiden on pakollista osallistua toiseen vaiheeseen lukuun ottamatta esimerkiksi tiettyjä kehittyviä valtioita. 

## Lähteet
Idänkermesmarja

**Idänkermesmarja** (*Phytolacca acinosa*) on Itä-Aasiasta kotoisin oleva kasvi. Se on monivuotinen, kookas, runsaasti haarova ja pensasmainen ruoho, joka kasvaa jopa kahden metrin korkuiseksi. Varsi on paksu ja mehevä, violetinsävyiseksi muuttuva. Lehdet ovat ehyet ja vastapuikeat – leveän suikeat, enintään 20 senttimetriä pitkiä. Kukintona on pysty ja tiheä valkokukkainen terttu. Kukinnosta muodostuu kookas marjaterttu. Hedelmät ovat kypsinä violetinmustia marjoja ja yksi marja koostuu 7–9 säteittäin kasvavasta yksisiemenisestä osahedelmästä.

Laji kasvaa alkuperäisenä itäisessä Aasiassa: Himalajalla, Kiinassa, Koreassa, Japanissa, Taiwanissa, Myanmarissa ja Vietnamissa. Se esiintyy myös tulokaslajina Euroopassa, monissa Keski-Euroopan maissa. Idänkermesmarjaa voidaan käyttää koristeperennana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Idänkermesmarja – ''Phytolacca acinosa''
Kansainvälinen kristillinen kauppakamari

**Kansainvälinen kristillinen kauppakamari** (), lyh. **ICCC**) on kansainvälinen kristillinen työelämän vaikuttajien verkosto. ICCC:llä on toimintaa yli 80 maassa. ICCC tekee työtä työ- ja elinkeinoelämässä olevien ihmisten parissa kristillisten arvojen pohjalta. ICCC järjestää paikallisia ja kansainvälisiä tapahtumia, seminaareja, konferensseja, koulutuksia ja verkostoitumistilaisuuksia. ICCC:n toiminta Suomessa käynnistyi 1990-luvun alussa ja sillä on jäseniä ja toimintaa eri puolilla Suomea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ICCC:n kansainväliset verkkosivut 
* ICCC Suomen verkkosivut
Irlanninmuratti

**Irlanninmuratti** eli **irlanninvarjomuratti** (*Hedera hibernica*) on Länsi-Euroopassa kasvava euroopanmuratin (*Hedera helix*) lähisukuinen köynnös. Se on luokiteltu aiemmin vaihtoehtoisesti myös laajasti rajatun muratin alalajiksi. Irlanninmuratti on euroopanmuratin tavoin ainavihanta puuvartinen kiipeilevä köynnöskasvi, mutta eroaa jonkin verran lehtituntomerkeissä. Sen lehtilavat ovat paksut ja leveät. Lehtiruoti on kaksi kertaa lehtilavan pituinen.

Irlanninmuratti esiintyy alkuperäisenä Britteinsaarilla, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa, Espanjassa ja Portugalissa. Se on myös koristekasvina viljelty ja viljelykarkulainen muualla.

## Lähteet
Habibullo Abdusamatov

**Habibullo Ismailovitš Abdusamatov** (; s. 27. lokakuuta 1940 Samarkand Uzbekistanin SNL) on venäläinen uzbekkitaustainen astrofyysikko. Hän on kansainvälisen avaruusaseman venäläisen puolen Astrometria-projektin valvoja ja Venäjän tiedeakatemian Pietarissa sijaitsevan Pulkovon observatorion avaruustutkimuslaboratorion johtaja. Hän on todennut vuonna 2007 uskovansa että ilmaston lämpeneminen johtuu ensisijaisesti luonnollisista prosesseista.

## Lähteet
Yrjö Paloheimo

**Yrjö Alfred Paloheimo**, sukunimi aik. *Brander* (29. lokakuuta 1899 Helsinki – 23. maaliskuuta 1986 Santa Fe, New Mexico, Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen kunniakonsuli ja Finlandia Foundation-säätiön presidentti.  

Yrjö Paloheimon vanhemmat olivat vuorineuvos Karl Alfred Paloheimo ja Gerdrud Helena Hernberg. Hänen veljiään olivat Arvi Paloheimo, Paavo Paloheimo, Veli Paloheimo ja vuorineuvos Olli Paloheimo. Yrjö Paloheimo valmistui agronomiksi ja hän lähti Yhdysvaltoihin 1926. Hän palasi välillä Suomeen mutta muutti vuonna 1933 lopullisesti Yhdysvaltoihin jossa hän työskenteli Suomen pääkonsulinvirastossa New Yorkissa ja oli Suomen osaston komissaarina New Yorkin maailmannäyttelyssä 1939–1940. Yrjö Paloheimo omisti Tuusulassa sijaitsevan Kallio-Kuninkalan tilan isänsä jälkeen vuodesta 1935 ja piti sitä kesäpaikkanaan. Talvisodan aikana Paloheimo organisoi Suomen avustustyötä amerikansuomalaisten keskuudessa.

Toisen maailmansodan jälkeen Paloheimo toimi Help Finland-organisaation kenttäsihteerinä. Hän meni vuonna 1946 naimisiin Leonora Curtinin kanssa ja he muuttivat Pasadenaan Kaliforniaan, jossa Paloheimo toimi Suomen kunniavarakonsulina 1948–1964. Paloheimot asuivat Pasadenassa Leonoran isoäidiltään perimässä Fenyes-kartanossa ja myös Suomen varakonsulaatti toimi siellä. Vuonna 1953 perustettiin suomalaista kulttuuria Yhdysvalloissa edistämään Finlandia Foundation-säätiö, jonka presidenttinä Paloheimo toimi. Paloheimot luovuttivat sittemmin Fenyes-kartanon Pasadenan historiallisen museon käyttöön ja muuttivat New Mexicon osavaltiossa omistamalleen karjatilalle.

Vuonna 1973 perustettiin Suomeen Leonora ja Yrjö Paloheimon säätiö, joka vaalii Tuusulan vanhaa kulttuuriperinnettä ja tukee Suomen ja Yhdysvaltojen välistä kulttuurityötä. Kallio-Kuninkalan rakennukset peruskorjattiin 1986–1987 ja niissä toimi sitten Sibelius-Akatemian Musiikkikeskus ja vuodesta 2013 Taideyliopiston Järvenpään toimipiste.

Yrjö Paloheimo oli naimisissa Leonora Frances "Babsie" Curtinin (1904−1999) kanssa. He adoptoivat 1940-luvun lopulla neljä orpolasta Suomesta ja toivat heidät Yhdysvaltoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kallio-Kuninkalan sivusto
* Yrjö Paloheimo : Yellowstone koskemattoman luonnon lumoissa, Suomen Kuvalehti, 11.12.1926, nro 50, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Dogfight

**Dogfight** on hävittäjälentokoneiden välinen taistelu ilmasodankäynnissä, joka tapahtuu koneiden ollessa hyvin lähellä toisiaan. Taisteluissa tarvitaan lentäjältä paljon taitolentoa. 

1950-luvulla käydyn Korean sodan ja ilmataisteluohjusten tultua käyttöön syntyi ajatus että "dogfight"-taisteluita ei olisi ja ohjus suorittaisi tarvittavan liikehtimisen. Vietnamin sodassa tehtiin vähemmän pudotuksia ohjuksilla kuin tykeillä. John Boyd herätti 1960-luvulla ajatuksen äärimmäisen liikehtimiskykyisestä ilmaherruushävittäjästä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lisähermo

**Lisähermo** () on yhdestoista aivohermo ja se hermottaa epäkäslihasten yläosia sekä päännyökkääjälihaksia. Hermon ylemmät motoneuronit eli liikehermosolut sijaitsevat motorisella aivokuorella ja hermosolujen aksonit kulkevat pyramidiradan mukana aivorunkoon, jossa ne ristitsevät vastakkaiselle puolelle ja päätyvät ydinjatkeen alaosassa olevaan accessorius-tumakkeeseen ja tämän kautta selkäytimen ylimpien cervikaalitasojen etusarvissa oleviin alempiin motoneuroneihin.
Juliette Binochen filmografia

Tämä on **[[Juliette Binoche]]n filmografia**.

## Lähteet

* . Viitattu 7.11.2021.
* . Viitattu 11.12.2017.

## Aiheesta muualla

* 
*
Lännenkanukka

**Lännenkanukka** eli **lännenpensaskanukka** (*Cornus sericea*) on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva koristekasvina tunnettu pensas. Laji on läheistä sukua Aasiassa ja Siperiassa esiintyvälle idänkanukalle (*Cornus alba*). Nämä kaksi on aiemmin yhdistetty myös samaan pensaskanukan lajiin ja eri lajeina muodostavat lajiryhmän, pensaskanukkaryhmän (*Cornus alba* -ryhmä). Lännenkanukka kasvaa yhdestä kolmeen metriä korkeaksi ja muodostaa tiheitä kasvustoja. Sen voi erottaa idänkanukasta varmimmin marjan sisällä olevan luun (siemenen) muodon perusteella.

Lännenkanukka esiintyy alkuperäisenä Yhdysvalloissa, Kanadassa, Alaskassa ja Meksikossa. Suomessa laji on koristekasvi sekä luonnossa vakinainen, kokonaan viljelyperäinen uustulokas. Se myös leviää luonnonvaraisena ja luokitellaan vieraslajiksi.

## Lajikkeita
* keltaoksakanukka (cv. 'Flaviramea')
* kääpiökanukka (cv. 'Kelsey's Dwarf')

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Lännenkanukka (''Cornus sericea'')
Michel Adanson

**Michel Adanson** (7. huhtikuuta 1727 Aix-en-Provence, Ranska – 3. elokuuta 1806 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen kasvitieteilijä, luonnontutkija ja Senegambian tutkimusmatkailija, joka tunnetaan kasvien luokittelujärjestelmän uudistustyöstään. 

## Ura
Adanson sai aluksi kirkollisen koulutuksen, mutta omistautui pian tieteellisille opinnoille ja teki 21-vuotiaana matkan Senegaliin, joka oli tuohon aikaan vielä luonnontieteilijöille terra incognita. Epäsuotuisasta ilmastosta huolimatta hän viipyi siellä viisi vuotta ja keräsi valtavia kasvi- ja eläinkokoelmia, joiden kanssa hän palasi kotimaahansa, ja teki arvokkaita meteorologisia, tähtitieteellisiä ja kielitieteellisiä tutkimuksia. Pian paluunsa jälkeen vuonna 1755, hän esitti Ranskan Itä-Intian kauppakomppanialle suunnitelman siirtokunnan perustamisesta Afrikan rannikolle. Kun englantilaiset miehittivät Senegalin vuonna 1760, he tekivät hänelle tarjouksia saada tutustua tämän suunnitelman yksityiskohtiin, joista Adanson kuitenkin kieltäytyi isänmaallisista syistä. Vuonna 1757 hän julkaisi teoksen *Histoire naturelle du Sénégal*. 

Adansonin kasvitieteelliset teokset pyrkivät uudistamaan siihen aikaan vallitsevaa luokittelujärjestelmää, ja ne muodostivat vastakohdan tuolloin vallinneelle linneläiselle luokittelujärjestelmälle. Hän julkaisi *Familles des plantes* -teoksen (1763), joka sisältää monia nerokkaita havaintoja kasviryhmien suhteista ja järjestyksestä, jotka vasta myöhemmin tunnustettiin laajemmin. Hän aikoi myös julkaista täydellisen luonnontieteellisen tietosanakirjan ja toivoi turhaan saavansa tälle työlle kuningas Ludvig XV:n ja Ranskan akatemian tuen. Ranskan vallankumouksen aikana hän joutui suureen ahdinkoon. Hänet kutsuttiin Ranskan instituutin jäseneksi, mutta hän sanoi, ettei hän voinut hyväksyä kutsua, koska hänellä ei ollut varaa kenkiin. Hänen säilyneistä kirjoituksistaan on myöhemmin julkaistu muun muassa *Histoire de la botanique et plan des familles naturelles des plantes* (1864).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Grigori Neljubov

**Grigori Grigorjevitš Neljubov** (; 31. maaliskuuta 1934 – 18. helmikuuta 1966) oli neuvostoliittolainen kosmonautti. Hänet erotettiin Neuvostoliiton avaruusohjelmasta vuonna 1963 alkoholi- ja käytösongelmien takia. Hänen mukanaolonsa ohjelmassa pidettiin salassa Neuvostoliiton glasnostin tuloon asti 1980-luvun lopulle. Hän teki itsemurhan 18. helmikuuta 1966.
Äiti Meera

**Äiti Meera** (s. 26. joulukuuta 1960) on Saksassa asuva intialaissyntyinen nainen, jonka seuraajat pitävät häntä avatarina. 

Hänen syntymänimensä on Kamala Reddy. Äiti Meera vastaanottaa tuhansia vieraita kaikista uskonnoista darshanille, jota hän johtaa täydellisessä hiljaisuudessa. Hänen darshaninsa koostuu rituaalista, jossa hän koskettaa henkilön päätä ja katsoo sitten hänen silmiinsä. 

## Aiheesta muualla
MacOS Mojave

**macOS Mojave** on Applen Macintosh-tietokoneille suunniteltu käyttöjärjestelmä. Se on viidestoista merkittävä macOS-julkaisu. macOS Mojave ilmoitettiin Applen maailmanlaajuisessa kehittäjien konferenssissa 4. kesäkuuta 2018, ja se julkaistiin yleisölle 24. syyskuuta 2018. Tätä ennen käyttöjärjestelmästä oli mahdollista saada käyttöön beetaversioita.

Käyttöjärjestelmän edeltäjä oli macOS High Sierra ja seuraaja macOS Catalina.

Käyttöjärjestelmän viimeisin julkaisu (14.6.1) julkaistiin syyskuussa. macOS Mojaven tuki päättyi lokakuussa 2021.
 
macOS Mojavea tukevat laitteet:
* MacBook (alkuvuosi 2015 tai uudempi)
* MacBook Air (puoliväli 2012 tai uudempi)
* MacBook Pro (puoliväli 2012 tai uudempi)
* Mac mini (loppuvuosi 2012 tai uudempi)
* iMac (loppuvuosi 2012 tai uudempi)
* iMac Pro (2017)
* Mac Pro loppuvuosi 2013; Puoliväli 2010; Puoliväli 2012 joissa on Metal-näytönohjaimet.
Norjan käskynhaltija

**Norjan käskynhaltija** (, , ) oli Norjan hallituksen johtaja monarkin poissa ollessa maan ollessa unionissa ensin Tanskan ja sitten vuodesta 1814 alkaen Ruotsin kanssa. Virka luotiin vuonna 1556. Severin Løvenskiold oli viimeinen henkilö virassa vuosina 1841–1856. Vuodesta 1856 virka oli täyttämättä ja se lakkautettiin virallisesti vuonna 1873.
Río Granden tasavalta

**Rio Granden tasavalta** () oli lyhytikäinen itsenäinen valtio, jonka Meksikon keskustasavaltaa vastaan ​​taistelevat kapinalliset pyrkivät perustamaan Pohjois-Meksikoon. Kapina kesti 17. tammikuusta 1840 aina 6. marraskuuta 1840 asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Historynet: The Republic of the Rio Grande
Riograndensen tasavalta

**Riograndensen tasavalta**, jota usein kutsutaan myös **Piratinin tasavallaksi** ( tai *República do Piratini*), oli de facto itsenäinen valtio, joka oli olemassa vuosina 1836–1845. Sen itsenäisyyden tunnustivat vain Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Uruguay.

Riograndensen tasavalta erosi Brasilian keisarikunnasta 11. syyskuuta 1836. Valtiolla oli suunnilleen nykyisen Rio Grande do Sulin osavaltion rajat.  Sillä oli oma perustuslaki, joka hyväksyttiin vuonna 1843. Riograndensen tasavalta lakkautettiin ja liitettiin takaisin Brasiliaan 1. maaliskuuta 1845.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaksitoista unohdettua valtiota
Cruise for a Corpse

**Cruise for a Corpse** on Delphine Softwaren kehittämä ja U.S. Goldin julkaisema seikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna  Amigalle, Atari ST:lle ja DOSille.

## Pelaaminen
Peli on murhamysteeri, jota on inspiroinut Agatha Christien romaanit. Pelissä Niklos Karaboudjan pitää juhlat risteilyaluksella ja joutuu murhatuksi. Risteilyllä on mukana etsivä Raoul Dusentier, joka ottaa tehtäväkseen tutkia murhaa.

Pelissä on vastaavia elementtejä kuin Sierran pelissä *[[The Colonel’s Bequest]]*. Pelissä voi liikkua vapaasti laivalla, mutta peli jakaantuu "aikalohkoihin" jolloin aikaa kuluu tiettyjä asioita tekemällä. Jokaisessa lohkossa hahmot vaihtavat paikkaansa ja ovat mahdollisesti halukkaita puhumaan uusista aiheista.

*The Colonel’s Bequest* oli suunniteltu helpoksi pelattavaksi seikkailupeleihin tottumattomille, mutta *Cruise for a Corpse* on suunnattu vastakkaisesti pelaajille, jotka haluavat tutkia asioita.

Peli käyttää rotoskooppausta hahmojen grafiikkaan.

## Vastaanotto
Peli on saanut *[[Amiga Format]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 90%.

Peli on saanut *[[CU Amiga]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 90%.

Mikrobitin Jukka Tapanimäki antoi pelin Amiga-versiolle 90 pistettä sadasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Cervon

**Cervon** on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 34 kilometriä Clamecyn kaupungista kaakkoon.

Kunnan keskustassa oleva Saint-Barthélemyn kirkko on rakennettu kunnostettu nykyiseen asuunsa 1800-luvulla. Samalla paikalla on ollut kirkko jo 600-luvulta lähtien, ja kirkossa on paljon rakenteita 1100-luvulta. Kunnan alueella on useita linnoja. Keskustan itäpuolella oleva *Château de Cuzy* on rakennettu 1600-luvulla, ja se on ulkoasultaan yhä alkuperäinen. *Château de Lantilly* on rakennettu roomalaisen huvilan Villa Lentullin paikalle. Linnoitusta reunusti aikoinaan kuusi tornia ja kaksinkertainen vallihauta. satavuotisessa sodassa Nivernaisiin hyökänneiden englantilaiset- ja navarralaiset sotajoukot valloittivat linnan vuosina 1358 ja 1359. Myöhemmin vuonna 1810 linna koki suurta tuhoa, kun neljä tornia tuhoutui taisteluissa. *Château de Marcilly* rakennettiin Yonnejoen varrelle noin vuonna 1455. Vuonna 1638 linnan ikkunoita suurennettiin ja Grand Dauphin luovutti linnan tykit Vaubanille. *Château du Pontot* on myös peräisin 1400-luvulta. Se tuhottiin satavuotisessa sodassa ja jälleenrakennettiin 1400-luvun lopulla. Nykyisessä linnassa tästä on jäljellä kaksi tornia. 

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).


Tiedosto:Château_de_Lantilly.jpg|Château de Lantilly
Tiedosto:Château_de_Marcilly.jpg|Château de Marcilly


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hyötyajoneuvo

**Hyötyajoneuvo** on moottoriajoneuvo, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa tavaroiden kuljettamiseen. Kevyen hyötyajoneuvon kokonaismassa saa olla enintään 3&nbsp;500 kilogrammaa, joten sellaiseksi luokitellaan paketti- ja lava-autot. Raskaita hyötyajoneuvoja ovat yli 3&nbsp;500 kilogrammaa painavat tavara-ajoneuvot, kuten kuorma-autot.

## Lähteet
Booksmart

**Booksmart** on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva. Sen on ohjannut Olivia Wilde, ja pääosia esittävät Kaitlyn Dever ja Beanie Feldstein. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 24. toukokuuta 2019 ja Suomessa 7. kesäkuuta 2019. Elokuva kertoo ystävyksistä Amystä ja Mollysta, tunnollisista opiskelijoista, jotka vasta valmistujaispäivänään päättävät osallistua kotibileisiin.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tauno Vahter

**Tauno Vahter** (s. 18. helmikuuta 1978 Tallinna) on virolainen kustantaja, kirjailija ja kääntäjä. Kirjoittanut kulttuurikritiikkiä ja proosaa, virontanut suomen kirjallisuutta, mm Sofi Oksasen ja Arto Paasilinnan teoksia, Urho Kekkosen elämäkerran.

## Teoksia

* 2020 novellikokoelma "Pikaajaline kokkusaamine" ("Pitkäaikainen tapaaminen"). 
* 2021 romaani "Madis Jeffersoni 11 põgenemist" ("Madis Jeffersonin 11 pakoa"). Tositapahdumiin perustuva romaani miehestä, joka yritti koko elämän paeta Neuvostoliitosta. 

## Palkinnot

* 2017 Vuoden kirjaystävä
* 2020 Betti Alverin debyyttipalkinnon ehdokas
* 2021 August Gailitin novellipalkinnon ehdokas
* 2021 Friedebert Tuglaksen novellipalkinto
Bhutanin kansalliskokous

**Bhutanin kansalliskokous** () on Bhutanin parlamentin alahuone. Se koostuu 47 edustajasta, jotka valitaan vaaleilla viiden vuoden välein.

Lainsäädäntötyötä tehdään tällä hetkellä yhdeksässä valiokunnassa.

Alahuoneen istunnot ovat avoimia yleisölle ja medialle, mutta puhemies voi määrätä istunnon tai sen osia käytäväksi suljettujen ovien takana, mikäli käsittelyssä on esim. kansallinen turvallisuus.

## Historia
Ennen vuotta 2008 Bhutanin parlamentti oli yksikamarinen Tshodgu, johon koostui 151 edustajasta. Se koostui kylien valitsemista edustajista sekä kuninkaan ja luostareiden nimittämistä jäsenistä. Vuonna 1998 sille annettiin valta poistaa kuningas valtaistuimelta luottamusäänestyksellä, mikäli se saa ⅔ enemmistön taakseen. 

Kun maan nykyinen perustuslaki astui voimaan vuonna 2008, Bhutanista tuli perustuslaillinen monarkia ja parlamentista tuli kaksikamarinen. Alahuonetta käsittelee perustuslain 12. kappale.

Ensimmäiset alahuoneen vaalit pidettiin maaliskuussa 2008. Ylähuoneen vaalit käytiin kolme kuukautta aikaisemmin. Demokraattista prosessia ja äänestystä harjoiteltiin tätäkin aikaisemmin varjovaaleilla.

## Edustajat
Perustuslain mukaan alahuoneessa saa olla enimmillään 55. Kaikkia maakuntia edustaa vähintään kaksi, enintään seitsemän edustajaa. Tarkka määrä riippuu maakunnan asukasluvusta. Edustajien pitää olla 25–65 -vuotiaita.

Alahuoneen edustajat käyttävät sinistä kabneyta ja ne, jotka toimivat ministerinä, käyttävät oranssia. Kabney on silkkinen huivi, jonka väri ilmaisee kantajan sosiaalisen aseman. Kabneyn käyttö on pakollista valtion virassa toimiville henkilöille.

Naisille ei ole kiintiöityjä paikkoja. Toisin kuin ylähuoneessa, alahuoneen edustajat voivat edustaa poliittisia puolueita.

## Viimeisimmät vaalit

Vaaleissa äänioikeus on kaikilla rekisteröityneillä kansalaisilla, jotka ovat vähintään 18-vuotiaita.

Viime vaalien ensimmäisellä kierroksella, joka toimitettiin 30. marraskuuta 2023, Kansan demokraattinen puolue ja Tendrel-puolue saivat eniten ääniä ja siten pääsivät toiselle kierrokselle, joka toimitettiin 9. tammikuuta seuraavana vuonna. Kumpikaan puolue ei ollut parlamentissa edellisellä vaalikaudella. Kansan demokraattinen puolue sai 30 paikkaa ja Tendrel-puolue 17 paikkaa.

Nykyisenä puhemiehenä toimii Lungten Dorji, joka valittiin virkaansa 24. tammikuuta 2024.

## Lähteet
Herman Wildenvey

**Herman Wildenvey**, oikea nimi **Herman Portaas**, (20. heinäkuuta 1885 Eiker, Norja – 27. syyskuuta 1959 Stavern, Norja) oli norjalainen runoilija. Hän oleskeli vuodesta 1904 Yhdysvalloissa, opiskeli Minneapolisin yliopistossa teologiaa ja suoritti BA-tutkinnon.

Wildenveyn nuoruudenrunot olivat raikkaita, ja runoista tuli klassikoita. Esikoiskokoelma *Nyinger* ilmestyi 1907. Myöhemmin runot saivat tummia sävyjä. Hän julkaisi myös omaelämäkerrallisen teoksen *En lykkelig tid* (1940) ja käänsi norjaksi muun muassa Heinrich Heinen *Laulujen kirjan*.

Wildenveyn puoliso oli kirjailija Gisken Wildenvey.

## Suomennettuja runoja
* Ferdinand Smedin laulu (Ferdinand Smeds vise), suom. Aale Tynni, teoksissa:
** *Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa*, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1957, 1974 , WSOY 2004  (sis. myös alkutekstin)
** *Tulin onneni yrttitarhaan*, toim. Salme Saure ja Kaari Utrio. Helsinki: Otava 1988 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Eino Palola : Wildenvey kertoo nuoruudestaan. Vingeheten og Verden - Den nye Rytmen, Helsingin Sanomat, 27.05.1939, nro 140, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot