open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ida Granqvist

**Ida Granqvist** (12. marraskuuta 1872 Rackeby, Länsi-Götanmaa, Ruotsi – 10. maaliskuuta 1949 Göteborg) oli ruotsalainen kirjailija, virsirunoilija ja lähetystyöntekijä.

Ida Granqvist kasvoi Rackebyssä, Länsi-Götanmaalla, jossa hänen isänsä oli kirkkoherra. Hän sai perusteellisen kasvatuksen, kirjoitti jo varhain ja julkaisi kaikkiaan 26 runokokoelmaa. Hän käytti nimimerkkiä Adi. Hän toimi useita vuosia Ruotsin kirkon lähetystyössä Etelä-Afrikassa ja julkaisi muun muassa zulunkielisen laulukirjan ja käänsi lauluja zulun kielelle. Myöhemmin hän toimi vuodesta 1928 Ruotsin kirkon lähetyksen kansliassa Uppsalassa.

Hänen runonsa saivat arvostusta, muun muassa Ruotsin akatemian sihteeri Carl David af Wirsén kirjoitti johdannon hänen runokokoelmaansa *Gud vill det* 1902. 

Useita hänen runojaan on sävelletty ja julkaistu useissa laulukirjoissa. Yksi hänen runonsa ”O giv oss, Herre, av den tro”  vuodelta 1902 julkaistiin Ruotsin kirkon virsikirjassa 1937. Se on vuoden 1986 virsikirjassa virsi 253. Virren sävelmänä on saksalaisen Burkhard Waldiksen sävelmä vuodelta 1553.  Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa se on Niilo Rauhalan 1996 tekemänä suomennoksena ”Oi Herra, usko meille suo”.

Virrestä on myös vanhempi suomennos ”Oi Herra, anna armostas Se vahva usko meille” niin sanotussa Luulajan virsikirjassa numero 357 ja ''Hengellisiä lauluja ja virsiä'' -kirjassa numero 317 (suom. Per Boreman 1942 ja Lauri Pohjanpää 1945). *Hengellisiä lauluja ja virsiä* -kirjassa laulun sävelmänä on Sulo Salosen 1956 tekemä sävelmä.

## Lähteet
IBM Roadrunner

**IBM Roadrunner** oli IBM:n valmistama supertietokone. Tietokone oli ensimmäinen, joka saavutti petaflopsin suorituskyvyn vuonna 2008. Tietokone sijoitettiin Los Alamos National Laboratoryyn ja maksoi 133 miljoonaa dollaria. Aiemmin nopein tietokone oli Lawrence Livermore National Laboratoryn IBM Blue Gene/L, joka päivitysten jälkeen pystyi 478,2 teraflopsin suorituskykyyn.
Roadrunnerin kehitys alkoi vuonna 2002 ja se käynnistettiin vuonna 2006. Monimutkaisuuden vuoksi se rakennettiin kolmessa vaiheessa.

Tietokone käytti kahta eri tyyppistä suoritinta: IBM:n PowerXCell-suoritinta sekä AMD Opteron -suorittimia. Tietokone käytti solmuja, jotka kytkettiin InfiniBand-kytkentäverkolla. Tietokoneen  PowerXCell-suoritinta toimivat kiihdyttiminä nopeuttamaan osia laskutoimituksista. Tietokone käytti noin 2,35 megawattia virtaa.

Marraskuussa 2009 päivitetty Jaguar-tietokone ohitti Roadrunnerin suorituskyvyssä.

## Lähteet
Intian alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Intian alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Intiaa alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on osallistunut kahdesti Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n järjestämään Challenge Cup of Asian alle 18-vuotiaiden turnaukseen. Ensi kertaa osallistuessaan vuonna 2012 Intian alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue sijoittui viiden joukkueen turnauksessa neljänneksi, mutta viimeiseksi jäänyt Hongkong ei pelannut yhtään ottelua. Intia kuitenkin voitti yhden ottelun turnauksessa. Turnauksessa joukkueen päävalmentajana toimi intialainen Abdul Hakim. 

## Sijoitukset

### Challenge Cup of Asia

* 2012 - 4.
* 2024 - 6.

## Lähteet
Tikaskoriaria

**Tikaskoriaria** (*Coriaria japonica*) on koriariakasvien (Coriariaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puuvartinen kasvi, joka kasvaa noin 1,5 metriä korkeaksi. Tikaskoriaria kukkii huhti–toukokuussa. Sen hedelmät ovat aluksi punaisia, mutta muuttuvat kypsyessään tummanpurppuranpunaisiksi. Koko kasvi hedelmät mukaan lukien on kuitenkin myrkyllinen.

Tikaskoriaria esiintyy Japanissa. Laji kasvaa aurinkoisilla paikoilla, kuten vuorten rinteillä ja laaksoissa sekä kuivuneiden jokien pohjilla.

Tikaskoriaria sisältää koriariinia (C15H18O6), tutiinia (C15H18O6) sekä erityisen myrkyllistä koriamyrtiiniä (C15H18O5). Myrkytysoireita ovat pahoinvointi, krampit, hengitysvaikeudet sekä muut oireet.

## Lähteet
* Tokyo Food Safety Information Center: ''Coriaria japonica'' (Coriariaceae), Tokyo Metropolitan Government. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tikaskoriaria (''Coriaria japonica'')
* Trees and Shrubs Online: ''Coriaria japonica'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Coriaria japonica''
Kuolema maalaa taulun

**Kuolema maalaa taulun** on ranskalainen etsiväsarja, jonka ovat luoneet Angèle Herry-Leclerc ja Pierre-Yves Mora. 1. kausi julkaistiin 17. marraskuuta 2017. Ranskassa 2. toinen kausi alkoi 23.11.2018, kolmas 25.10. ja 1.11.2019, neljäs 7. ja 14.5.2021 ja viides 22. ja 29.11.2021.
Sarjan jaksoissa käsitellään myös taidehistoriaa.

## Juoni
Sarjan ensimmäisessä jaksossa komisario Antoine Verlay siirretään osastolle, jonka rikoksissa taiteen tuntemus on tarpeen. Hän ei kuitenkaan tiedä mitään taiteesta, ja tämän takia hänen apurikseen palkataan taideasiantuntija Florence Chassagne. Monien sarjan rikosten selvittämiseen on tarvittu taidetietämystä. Sarjan edetessä selviää, että sekä Antoinella että Florencella on lapsuudesta tullut trauma ja se trauma on aiheuttanut molemmille erikoisuuden. Antoinella on esto, jonka takia hän ei pysty oppimaan mitään taiteesta. Kun Florence on yksin, hänen lähelleen ilmestyy (hänen mielessään) historiallinen taiteilija, jonka taiteesta jaksossa puhutaan. Florence puhuu taiteilijoiden kanssa heidän taiteestaan, ja nämä keskustelut auttavat monien rikosten ratkaisemisessa.

## Näyttelijät

## Lähteet
Jaguar (supertietokone)

**Jaguar** oli Crayn valmistama supertietokone, joka nousi maailman nopeimmaksi marraskuussa 2009 päivityksien jälkeen. Aiemmin nopein oli IBM Roadrunner.
Päivityksien myötä Jaguarin suorituskyky nousi 1,75 petaflopsiin Linpack-testissä.

Jaguar oli Cray XT5 -tietokone, joka otettiin käyttöön vuonna 2005, jolloin sen suorituskyky oli 26 teraflopsia. Päivitysten myötä tietokoneen suorituskyky kasvoi satakertaisesti:  kuusiytimisiä AMD Istanbul -suorittimia korvasi neliytimiset suorittimet.
Järjestelmä käytti Lustre-pohjaista tiedostojärjestelmää nimeltä Spider.

Tietokoneen korvasi Titan.

## Lähteet
Yrjö Oksanen

**Yrjö Oksanen** (22. syyskuuta 1884 Janakkala – 17. lokakuuta 1978) oli suomalainen toimittaja ja virkamies, joka teki pitkän uran suomalaisessa työväenliikkeessä vuoden 1905 suurlakosta aina 1960-luvulle saakka.

## Elämä
Kansakoulun jälkeen Oksanen työskenteli kotiseudullaan, kunnes muutti Helsinkiin 1903. Hän toimi muun muassa lähettina ja viilarina suorittaen samalla kirjanpitokoulun. Suurlakon yhteydessä Oksanen lähti mukaan työväenliikkeen toimintaan. Vuonna 1909 Oksanen muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli tehdastyöläisenä ja osuuskaupan hoitajana sekä Duluthissa toimineen Työväen Opiston johtajana. Oksanen tutustui myös Pohjois-Amerikassa oleskelleisiin työväenliikkeen vaikuttajiin, kuten Yrjö Sirolaan ja Eetu Saliniin. Palattuaan kotimaahan 1914 Oksanen työskenteli Suomen Metallityöntekijäin Liiton toimitsijana, Työväen Raittiusliiton sihteerinä, *[[Työmies|Työmiehen]]* toimittajana sekä sosialidemokraattisen puolueen kiertävänä puhujana.

Helmikuun vallankumouksen jälkeen Oksasesta tuli Helsingin työväenjärjestöjen eduskunnan jäsen ja sisällissodan käynnistyttyä tammikuussa 1918 hänet valittiin sen edustajana Työväen pääneuvostoon. Helmikuun lopusta lähtien Oksanen palveli punaisten hallintoa Helsingin kaupungin rakennuskonttorin johtajana. Sodan loppuvaiheessa Oksanen pakeni Neuvosto-Venäjälle, josta hän syksyllä 1919 palasi Suomeen ja toimi parin vuoden ajan SDP:n Pohjois-Hämeen piirisihteerinä nimellä Yrjö Olenius. Oksanen pidätettiin Tampereella syyskuussa 1921, mutta häntä ei asetettu syytteseen sisällissodan aikaisesta toiminnastaan.

Vuosina 1922-1923 Oksanen työskenteli *[[Kansan Tahto (1921–1923)|Kansan Tahdon]]* toimittajana Oulussa, 1924-1931 Ypäjän ja Nurmijärven kunnankirjurina, 1932-1935 Maalaiskuntien Virkailijain Liiton sihteerinä ja liiton julkaiseman *[[Kunnanvirkailija]]*-lehden päätoimittajana sekä vuodesta 1936 lähtien Hausjärven kunnankirjurina. Hän oli myös Hausjärven kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Sotavuosien jälkeen Oksanen toimi kunnankirjurina Urjalassa ja kuului 1950-luvulla Sosialistisen Yhtenäisyyspuolueen puoluevaltuustoon.

## Muuta
Vuonna 1964 Oksanen muisteli vuosien 1917-1918 tapahtumia Unto Miettisen toimittamassa radiosarjassa, ja 1976 valmistui Yleisradion esittämä Arvi Auvisen toimittama televisiodokumentti *Yrjö Oksanen – agitaattori*. Oksanen kuoli vuonna 1978 ja hänet on haudattu Urjalan hautausmaalle.

## Lähteet
Israelin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Israelin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Israelia alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on pelannut historiansa aikana pääosin alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 3. divisioonassa. Ennen maailmanmestaruuskilpailuihin osallistumista joukkue pelasi useana kautena alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailujen C- ja D-sarjoissa. Viimeisimmissä Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 2000 joukkue sijoittui D2-sarjan 5. sijalle.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailuissa
* 2001 – 3. divisioona, 7.
* 2003 – 3. divisioona, 4.
* 2004 – 3. divisioona, 5.
* 2005 – 3. divisioona, 3.
* 2006 – 3. divisioona, 2.
* 2007 – 2. divisioona, 5.
* 2008 – 2. divisioona, 6.
* 2010 – 3. divisioona, 4.
* 2011 – 3. divisioona, 4.
* 2013 – 3. divisioonan B-lohko, 1.
* 2014 – 3. divisioonan A-lohko, 2.
* 2015 – 3. divisioonan A-lohko, 5.
* 2016 – 3. divisioonan A-lohko, 4.
* 2017 – 3. divisioonan A-lohko, 2.
* 2018 – 3. divisioonan A-lohko, 4.
* 2019 – 3. divisioonan A-lohko, 2.
* 2020 – 3. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 3. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 3. divisioonan A-lohko, 4.
* 2023 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
* 2024 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2025 – 3. divisioonan A-lohko, 3.

## Lähteet
Julian Schmid

**Julian Schmid** (s. 1. syyskuuta 1999) on saksalainen yhdistetyn hiihtäjä. Schmid on olympiamitalisti, joukkuekilpailun maailmanmestari ja henkilökohtaisen kilpailun MM-mitalisti.

Schmid saavutti nuorten MM-kilpailuissa hopeaa joukkuekilpailussa 2018 sekä kultaa 5 kilometrin Gundersen-kilpailussa ja joukkuekilpailussa ja hopaa 10 kilometrin Gundersen-kilpailussa 2019. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sai hopeaa joukkuekilpailussa ja sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa kahdeksanneksi ja suurmäen vastaavassa kilpailussa kymmenenneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Schmid saavutti hopeaa normaalimäen Gundersen-kilpailussa sekä joukkue- ja  sekajoukkuekilpailussa. Suurmäen Gundersen-kilpailussa hän sijoittui kuudenneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti hopeaa sekajoukkuekilpailussa, sijoittui neljänneksi normaalimäen ja 7,5 kilometrin hiihto-osuuden Individual Compact -kilpailussa, voitti kultaa joukkuekilpailussa ja oli kuudes Gundersen-kilpailussa. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa 12:nneksi ja normaalimäen vastaavassa kilpailussa 14:nneksi.

Schmid kilpaili yhdistetyn maailmancupissa ensimmäisen kerran Otepäässä tammikuussa 2019 sijoittuen 26:nneksi. Hän sijoittui ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan viides Rukalla marraskuussa 2021. Ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa hän saavutti Otepäässä joulukuussa 2021 oltuaan kolmas. Ensimmäisen osakilpailuvoittonsa hän saavutti Rukan ensimmäisessä kilpailussa marraskuussa 2022. Rukan toisessa kilpailussa hän sijoittui toiseksi. Hän voitti Otepään Gundersen-kilpailun tammikuussa 2023. Hän sijoittui tammikuussa 2023 myös kolmanneksi Seefeldin kahdessa ensimmäisessä kilpailussa ja Seefeldin kolmannessa kilpailussa toiseksi. Helmikuussa hän voitti Oberstdorfin jälkimmäisen kilpailun. Oslossa hän sijoittui toiseksi ja kolmanneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas. 

Kaudella 2024–2025 hän sijoittui Rukan ensimmäisessä kilpailussa kolmanneksi ja toisessa kilpailussa toiseksi. Hän sijoittui toiseksi Lillehammerin normaalimäen kilpailussa ja suurmäen kilpailussa. Hän sijoittui kolmanneksi Ramsaun normaalimäen kilpailussa. Hän sijoittui kolmanneksi Otepään normaalimäen Individual Compact -kilpailussa. Hän sijoittui kolmanneksi ja toiseksi Lahden Gundersen-kilpailuissa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs. Kaudella 2025–2026 hän sijoittui Rukan Individual Compact-kilpailussa ja ensimmäisessä Gumdersen-kilpailussa toiseksi. Hän sijoittui Trondheimin Gundersen-kilpailussa kolmanneksi. Hän voitti Otepään yhteislähtökilpailun. Hän sijoittui kolmanneksi Oberhofin Gundersen-kilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli viides.

## Lähteet
*
Mariette Leslie Cotton

**Mariette Leslie Cotton**  syntyjään **Mariette Benedict**, tunnettu  nuorena nimellä **Pansy Benedict** (17. toukokuuta 1866 Schenectady, New York - 21. huhtikuuta 1947) oli yhdysvaltalainen muotokuvamaalari.   

Cottonilla sanotaan olleen lahjan ikuistaa mallinsa juuri silloin kun he olivat elämänssään huipulla ja laittaa heidän muotokuvansa näytteille juuri silloin kun he olivat suosituimmillaan.

Avioliiton Mariette Benedict solmi vuonna 1888 Joseph Leslie Cottonin kanssa. Avioliitto oli miehen toinen liitto. Aviomiehen perhe oli aikoinaan vaurastunut huomattavasti yritystoiminnallaan ja mies oli avioliiton solmimisen aikaan mukana tuottoisassa viinien maahantuontiliikkeesä. Pariskunta päätti asettua Eurooppaan. Liitto päättyi eroon vuonna 1921.  

1Vanhemmiltaan perimänsä sekä avioliitonsa kautta saamansa suuren varallisuuden ja sosiaalisen pääoman vuoksi ja huomattavan taiteellisen lahjakkuutensa ansiosta Cotton oli erittäin suosittu muotokuvamaalari. Hänen mallinsa olivat Yhdysvaltojen elittiiä, kuten Astor- ja Vanderbilt- sukujen jäseniä, sekä Ison-Britannian kuninkaallisia. Myöhemmin hänellä teettivät muotokuvan itsestään Pola Negri sekä Greta Garbo.  

Cotton opiskeli Pariisissa Carolus-Duranin oppilaana ja ystävystyi John Singer Sargentin kanssa joka ihali Cottonin taidokkuutta. Cottonin töitä oli esillä Pariisin salongissa vuonna 1889 ja ne saivat palkintoja. Tätä ennen hän oli opiskellut maalaustaidetta New Yorkissa William Merritt Chasen oppilaana. Chase näki Cottonissa loistavan mallin ja piti hänestä maalaamaansa työtä yhtenä parhaistaan.  

Cottonin ura taiteilijana herätti julkisuudessa monia mielipiteitä. Oli niitä joiden mielestä rikkaan seurapiirinaisen on sopimatonta olla taiteilija. Heidän mukaansa hieno nainen voi pitää salonkia, mutta ei itse taiteilla. Joidenkin mielestä hän oli uusi, itsenäinen nainen, kuten Edith Wharton tai Gertrude Vanderbilt Whitney ja sanottiin, että todellinen amerikkalainen nainen ei pidä miljoonia tekosyynä joutilaisuudelleen. 

## Viitteet

## Lisää aiheesta
* http://www.worthpoint.com/worthopedia/mariette-cotton-mariette-leslie-1903445108
* http://www.artnet.com/artists/mariette-leslie-cotton/
* http://www.newportalri.org/items/show/21835
Japanin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Japanin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Japania alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on pelannut historiansa aikana alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 1. divisioonassa. Ennen divisioonajärjestelmän käyttöönottoa joukkue pelasi B-sarjassa, vuonna 2000. 

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailuissa
* 2000 – B-sarja, 4.
* 2001 – 1. divisioona, 3.
* 2002 – 1. divisioona, 7.
* 2003 – 1. divisioona, 5.
* 2004 – 1. divisioona, 2.
* 2005 – 1. divisioona, 5.
* 2006 – 1. divisioona, 3.
* 2007 – 1. divisioona, 2.
* 2008 – 1. divisioona, 5.
* 2009 – 1. divisioona, 5.
* 2010 – 1. divisioona, 3.
* 2012 – 1. divisioonan A-lohko, 6
* 2013 – 1. divisioonan B-lohko, 2.
* 2014 – 1. divisioonan B-lohko, 4.
* 2015 – 1. divisioonan B-lohko, 3.
* 2016 – 1. divisioonan B-lohko, 2.
* 2017 – 1. divisioonan B-lohko, 3.
* 2018 – 1. divisioonan B-lohko, 3.
* 2019 – 1. divisioonan B-lohko, 1.
* 2020 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 1. divisioonan A-lohko, 6.
* 2023 – 1. divisioonan A-lohko, 3.
* 2024 – 1. divisioonan A-lohko, 6.
* 2025 – 1. divisioonan B-lohko, 6.

## Lähteet
Atro Lahtela

**Atro Lahtela** (s. 1959 Helsinki)  on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on ollut käsikirjoittajana elokuvassa Menolippu Mombasaan, tv-sarja Sorjosen 1. kaudella sekä ohjannut kauhuelokuvan Silmä silmästä, dokumentin Kieltolaista sekä historiallisen minisarjan Seitsemäntoista.

## Henkilöhistoria

Atro Lahtelan vanhemmat olivat kansanedustaja Olavi Lahtela (1915−1968) ja historianopettaja, kirjailija Meeri Kyllikki Kallas (1916−1979). 
Kirjailija Markku Lahtela (1936−1980) oli hänen isoveljensä, kirjailija Silvo Lahtela ja kirjailija, pappi Johannes Lahtela ovat hänen veljenlapsiaan. Viestintäjohtaja Mikael Jungner on hänen sisarenlapsensa. 
Lahtela on naimisissa Karin Widingin kanssa ja heille on kaksi lasta, Miro Lahtela ja Martin Lahtela.

Lahtela opiskeli Helsingin yliopistossa yhteiskuntatieteitä ja humanistisia aineita valmistumatta,  vuonna 1995 hän valmistui Teatterikorkeakoulun täydennyskoulutuskeskuksesta käsikirjoittajaksi.

## Ura

Lahtela oli Ylioppilasteatterin jäsen 1983−1988. Hän oli elokuviin erikoistuneena toimittajana ja juontajana Radio Cityssä 1985−1991 ja Radiomafiassa 1991−1994. Yle TV1:lle hän teki mm elokuvaohjelmaa Noitaympyät. 

Lahtelan ensimmäinen dokumentti Giger - matka tajunnan ytimeen (1992) sai Valtion laatutukipalkinnon 1993. 

Vuodesta 1995 alkaen hän on toiminut ohjaajana ja käsikirjoittajana elokuvissa, TV-draamoissa ja sarjoissa sekä kuunnelmissa. Dokumentteja hän on tehnyt kymmeniä, mm Kalle Holmbergista (2009), Jääkäreistä (2015) sekä Kieltolaista (2022).
Lahtela on tehnyt J.P. Pulkkisen kanssa dokumentit Mika Waltarista (2008) sekä Suomalaisesta Juhasta (2002). Sarjasta Ammatti: kirjailija Lahtela sai osana työryhmää Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 2003.
Lahtela on ohjannut useita historiaan sijoittuvia draamoja, kuten Presidentit, Piru ja Peijooni, Seitsemäntoista,  joista Valtiopeli 1863 toi Koura-palkinnon pääpalkinnon 2014. 

Lahtela on tehnyt myös asiaohjelma -sarjoja eri asiantuntijoiden kanssa, kuten ihmismielen pimeyttä tutkiva Pimeän puolella (2010) Hannu Lauerman kanssa, maailmankaikkeutta pohtiva 5 kulmaa kosmologiaan (2008) Esko Valtaojan kanssa sekä symbolitutkija Liisa Väisäsen kanssa sarjaa Merkkien salat (2017, 2021).   

Ohjaajana tai kirjoittajana Lahtela on tehnyt n. 40 kuunnelmaa Radioteatteriin. Radiokuunnelmistaan hän on saanut Sokeain kuunnelmapalkinnon 5 kertaa, sekä ohjaajana että käsikirjoittajana.

## Aiheesta muualla
 
Elonet 

IMDP
Axel F. Runstedt

**Axel Fredrik Runstedt** (28. tammikuuta 1861 Beateberg, Länsi-Göötanmaa, Ruotsi – 25. kesäkuuta 1933 Falköping) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.

Hän oli maanviljelijän poika, mutta pääsi opiskelemaan Skövdeen ja Uppsalan yliopistoon ja valmistui papiksi vuonna 1889. Hänet valittiin vuonna 1909 kirkkoherraksi Gökhemin seurakuntaan Skaran hiippakunnassa. Hänen kotiaan oli leimannut syvällinen, perinteinen kristillisyys. 

Hänen tutkielmansa ”Om gradualpsalmen” vuodelta 1893 ja kirjoittamansa virret johtivat siihen, että hänet valittiin virsikomiteaan vuonna 1908. Hän sai toimitettavakseen virsikirjan ohella käytettäväksi tarkoitetun virsikokoelman, joka ilmestyi 1909 nimellä *Ädel sång*. Hänet nimitettiin 1917 reformaation juhlassa teologian tohtoriksi. Hänen virsiään on kuvattu vanhaan perinteiseen virsityyliin liittyviksi virsiksi. Hän edusti niin kutsuttua nuorkirkkoliikettä monien muiden oman aikansa virsirunoilijoiden kuten J. A. Eklundin, Paul Nilssonin ja Edvard Everesin tavoin.

Kaksi hänen kirjoittamaansa virttä ovat Ruotsin kirkon virsikirjassa, johon ne tulivat vuonna 1937. Virret ovat nykyisessä, vuoden 1986 virsikirjassa lähes samassa sanamuodossa kuin vuoden 1937 virsikirjassa.

* Virsi 401 "Nu prisa vi vad Herren gjort". Virsi on "kirkkovirsi" ja kuvailee kirkon eri merkityksiä. Virsi oli suomeksi Luulajan virsikirjassa William Snellin kääntämänä "Nyt kirkkotietä yhdessä", virsi 204. Ruotsin kirkon virsikirjassa se on Anna-Mari Kaskisen 1999 kääntämänä "Et tietä toista, kauniimpaa". Virren sävelmä on David Wikanderin 1938 säveltämä melodia. 
* Virsi 558 "Herren är min Herde god". Se on Raamatun Psalmien kirjan psalmin 23 parafraasi. Virren on suomeksi kääntänyt Luulajan virsikirjaan Per Boreman 1946, virsi 307 "Herra on mun paimenen'" . Nykyisen virsikirjan käännös "Herra paimeneni on", on Anna-Maija Raitilan 1999 tekemä suomennos. Virren sävelmä on säveltäjä Gunnar Wennerbergin 1869 kirjoittama melodia.

## Lähteet
Jutta Leerdam

**Jutta Leerdam** (s. 30. joulukuuta 1998) on alankomaalainen pikaluistelun olympiavoittaja ja maailmanmestari.

Leerdam voitti nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa neljä kultamitalia, joista kaksi tuli henkilökohtaisilta matkoilta. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran vuonna 2019. Tuolloin hän sijoittui Euroopan-mestaruuskilpailuissa sprintterien yhteispisteissä neljänneksi. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän voitti kultaa joukkuesprintissä sekä sijoittui 1&nbsp;000 metrillä viidenneksi ja 500 metrillä 16:nneksi. Sprintterien MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä kymmenenneksi. Vuonna 2020 hän voitti 1&nbsp;000 metrillä Euroopan-mestaruuden ajalla 1.13,67. Salt Lake Cityn MM-kilpailuissa hän voitti kultaa 1&nbsp;000 metrillä ajalla 1.11,84 ja joukkuesprintissä Femke Kokin ja Letitia de Jongin kanssa maailmanennätysajalla 1.24,02 sekä sijoittui 500 metrillä kahdeksanneksi. Sprintterien MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä viidenneksi.

Vuonna 2021 Leerdam voitti sprintterien Euroopan-mestaruuden. Heerenveenin MM-kilpailuissa hän saavutti 1&nbsp;000 metrillä hopeaa ajalla 1.14,67 ja sijoittui 500 metrillä neljänneksi. Vuonna 2022 hän voitti 1&nbsp;000 metrillä Euroopan-mestaruuden ajalla 1.13,60 ja voitti hopealle sijoittuneen Femke Kokin 1,20 sekunnilla. Pekingin olympialaisissa hän saavutti hopeaa 1&nbsp;000 metrillä ajalla 1.13,83 hävittyään Japanin Miho Takagille 0,64 sekuntia ja sijoittui 500 metrillä viidenneksi ajalla 37,34. Hän voitti samalla kaudella sprinttiottelun ja joukkuesprintin maailmanmestaruudet. Vuonna 2023 hän voitti sprintterien Euroopan-mestaruuden. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 1&nbsp;000&nbsp;metrillä ajalla 1.13,03 ja pronssia 500 metrillä ajalla 37,54 ja oli 1&nbsp;500&nbsp;metrillä seitsemäs. Vuonna 2024 hän voitti Euroopan-mestaruuden 1&nbsp;000&nbsp;metrillä ajalla 1.14,45 ja sai 500 metrillä EM-hopeaa. Saman vuoden Calgaryn MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 1&nbsp;000&nbsp;metrillä ja oli kuudes 500 metrillä. Inzellin MM-sprinttikilpailussa hän sai pronssia. Hän voitti sprinttiottelun Euroopan-mestaruuden jälleen 2025. Saman vuoden matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän saavutti kultaa joukkuesprintissä, hopeaa 500 metrillä ja pronssia 1&nbsp;000&nbsp;metrillä. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän voitti kultaa 1&nbsp;000&nbsp;metrillä olympiaennätysajalla 1.12,31. 500 metrillä hän saavutti hopeaa ajalla 37,15.

Leerdam voitti 1&nbsp;000&nbsp;metrin maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2022–2023. 500 metrin cupissa hän oli samalla kaudella toinen. Kaudella 2025–2026 hän sijoittui 1&nbsp;000&nbsp;metrin cupissa toiseksi. Hän on saavuttanut kauden 2025–2026 loppuun mennessä maailmancupissa 15 osakilpailuvoittoa, 11 kakkossijaa ja kuusi kolmossijaa.

## Henkilökohtaiset ennätykset

## Lähteet
Berdjanskin piiri

**Berdjanskin piiri** () on hallinnollinen piiri Ukrainan eteläosassa Zaporižžjan alueella. Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1923; nimenä oli aluksi *Novospasivin piiri* (1923–1925; ) ja vuosina 1939–1958 *Osypenkon piiri* (). Nykyään – heinäkuun 2020 aluelaajennusten jälkeen – Berdjanskin piiri rajoittuu lännessä Melitopolin piiriin, pohjoisessa Polohyn piiriin ja idässä Donetskin alueen Mariupolin piiriin. Etelässä vastassa on Asovanmeri. Piirin hallinnollinen keskus on merenrantakaupunki Berdjansk (107&nbsp;928 as., 2021).

Berdjanskin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Zaporižžjan alueen piirien lukumäärän viiteen. Laajentuneen Berdjanskin piirin pinta-alaksi tuli 4&nbsp;469,5 neliökilometriä. Ennen alueliitoksia piiri huomattavasti pienempi (noin 1&nbsp;780&nbsp;km²).

Ukrainan tilastokeskus arvioi Berdjanskin piirin väkiluvuksi 179&nbsp;118 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 71,3 prosenttia piirin asukkaista (127&nbsp;634 as.), eli kahden kaupungin (Berdjansk ja Prymorsk) ja kahden kaupunkityyppisen taajaman väestö. Piirin laajenemisen (7/2020) seurauksena uusi piiri on väestöltään aiempaa samannimistä piiriä kaupunkimaisempi ja väkirikkaampi (2017 väestöarvio oli 25&nbsp;213 as.). Esimerkiksi aiempi Berdjanskin kaupunkipiiri liitettiin vasta 2020 Berdjanskin piiriin.


Berdyanskyi-Raion.png|Berdjanskin piiri oli pienialaisempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta. 
Бердянск 007.jpg|Berdjansk on kaupunki Asovanmeren rannalla.
Бердянский район - panoramio (1).jpg|Piirin nimikyltti maantien varrella.
Berdyansk-2017 Railway Station 03(YDS 5081).jpg|Berdjanskin rautatieasema.
Свято-Троїцька церква у Приморську.jpg | Kirkko Prymorskissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Zaporizka oblast (tietosanakirjan ''Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR'' 8. voluumin Zaporizka oblast - artikkelit Melitopolin piiristä, ja siihen 7/2020 liitetyistä muista piireistä, ja piirien paikkakunnista)  (ukrssr.com.ua)
Armond White

**Armond White** (s. 1954, Detroit) on yhdysvaltalainen elokuva- ja musiikkikriitikko. White kirjoittaa lehtiin *[[National Review]]* ja *[[Out magazine|Out]]*. Aikaisempia kirjoituksia löytyy muun muassa lehdistä *[[Variety]]*, ''The New York Times'' ja ''Slate''. Hän on myös julkaissut kirjoja, kuten Tupac Shakurista (2002) sekä Steven Spielbergistä (2020).

White tunnetaan provosoivasta, omaperäisestä ja usein ristiriitaisesta tyylistään, jonka vuoksi hän on kiistelty hahmo alalla. Kriitikko Stephen Kearsen mukaan White oli uransa alkuaikoina "homoseksuaali afroamerikkalainen mies, jolla oli rohkeutta vaatia elokuvilta enemmän", mutta myöhemmin hänestä on tullut "trolli". White itse on vastannut kritiikkiin muun muassa seuraavasti; "En sano näitä asioita herättääkseni huomiota tai ärsyttääkseni ihmisiä, vaan koska uskon sanomaani. Elämme aikoja, jona kriitikko saa potkut, jos hän ei tykkää tietyistä elokuvista."

Whiten kiinnostus elokuvakritiikkiä kohtaan alkoi nuorena, kun hän luki Pauline Kaelia. Heistä tuli ystävät myöhemmin.

## Kirjat

* *The Resistance: Ten Years of Pop Culture That Shook the World* (1995) 
* *Rebel for the Hell of It: The Life of Tupac Shakur* (2002) 
* *Keep Moving: The Michael Jackson Chronicles* (2009) 
* *New Position: The Prince Chronicles* (2016) 
* *Make Spielberg Great Again: The Steven Spielberg Chronicles* (2020) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* National Review
* Out Magazine
Kazakstanin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Kazakstanin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Kazakstania alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on pelannut lähes koko historiansa ajan alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 1. divisioonassa, mutta vuosina 2003 ja 2024 joukkue otti osaa pääsarjaan. Kazakstanin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue pelasi myös alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa ottaen osaa sen D-sarjan kilpailuihin. Vuonna 2000 joukkue voitti D1-sarjan turnauksen. Vuonna 2024 joukkue saavutti ensimmäisen voittonsa maailmanmestaruuskisojen korkeimmalla sarjatasolla, kun se kukisti yllätyksellisesti Tšekin joukkueen jatkoajan jälkeen maalein 3–4.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailuissa

* 2001 – 1. divisioona, 5.
* 2002 – 1. divisioona, 1.
* 2003 – 10.
* 2004 – 1. divisioona, 4.
* 2005 – 1. divisioona, 3.
* 2006 – 1. divisioona, 3.
* 2007 – 1. divisioona, 3.
* 2008 – 1. divisioona, 2.
* 2009 – 1. divisioona, 4.
* 2010 – 1. divisioona, 4.
* 2011 – 1. divisioona, 3.
* 2012 – 1. divisioonan B-lohko, 2
* 2013 – 1. divisioonan B-lohko, 1.
* 2014 – 1. divisioonan A-lohko, 3.
* 2015 – 1. divisioonan A-lohko, 5.
* 2016 – 1. divisioonan A-lohko, 3.
* 2017 – 1. divisioonan A-lohko, 3.
* 2018 – 1. divisioonan A-lohko, 4.
* 2019 – 1. divisioonan A-lohko, 2.
* 2020 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 1. divisioonan A-lohko, 4.
* 2023 – 1. divisioonan A-lohko, 1.
* 2024 – 10.
* 2025 – 1. divisioonan A-lohko, 3.
## Lähteet
Auri sacra fames

**Aurī sacra famēs** on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa "kirottu kullan himo". Ilmaisu esiintyy Vergiliuksen Aeneis-eepoksessa (3,57), joka oli eräänlainen antiikin Rooman kansalliseepos.

## Alkuperä

Runossa Traakian kuningas Polynestor surmaa Troijan kuninkaan Priamoksen nuorimman pojan Polydoroksen voidakseen ryöstää tämän omaisuuden: "*Kun Troijan valta oli murskattu ja Fortuna paennut, traakialainen, seuraten Agamemnonin asiaa ja voittoisia aseita, katkoo jokaisen pyhän siteen, lyö Polydoruksen ja riistää voimalla kullan. Mihin rikokseen et ajaisi ihmisten sydäntä, kirottu kullan himo?* 

## Merkitys ja käyttö
Sanontaa on usein käytetty puhuttaessa siitä, miten ahneus ja rikkauksien himo johtavat ihmisen alhaisiin tekoihin.  

### Dante
Dante Alighieri lainaa ilmaisua Jumalaisessa näytelmässä. Kiirastulen laulussa XX, 40–41 on kohtaus, missä Dante ja häntä  kiirastulessa saattava Vergilius kohtaavat runoilija Statiuksen paikassa, missä ahneet hyvittävät syntejään. Vergilius kysyy Statiukselta, miksi tämä oli ollut eläessään ahne. Statius torjuu syytöksen ja lainaa Vergiliuksen kuuluisaa lausetta kirotusta kullanhimosta. Hän selittää sen ohjanneen hänen mieltään ja kertoo joutuneensa kiirastuleen vastakkaisesta syystä. Hän oli ollut liiankin avokätinen ja sitten katunut liiallista anteliaisuuttaan. Kohtausta on tulkittu erilaisin tavoin.  

### Karl Marx
Vergiliuksen sanat "kullan himosta", joka ajaa ihmisen mihin tahansa rikokseen ja "katkoo jokaisen pyhän siteen" teki  vaikutuksen nuoreen Karl Marxiin. Hänen yhdessä Friedrich Engelsin kanssa kirjoittamansa Kommunistinen manifesti kuvaa porvariston historiallista kumousta sanoilla, joissa kaikuu Vergiliuksen lause kaikkien "pyhien siteiden" katkomisesta:  *Porvaristo on hävittänyt kaikki feodaaliset, patriarkaaliset, idylliset suhteet kaikkialla, missä se on päässyt valtaan. Se on katkonut säälimättä feodaaliajan kirjavat siteet - -  eikä ole jättänyt ihmisten välille muuta sidettä kuin alastoman edun - - Porvaristo on riisunut pyhyydenhohteen kaikilta toimilta, joita tähän asti on pidetty kunnianarvoisina -* -" Vuonna 1859  teoksessa *Poliittisen taloustieteen arvostelua* Marx lainaa suoraan Vergiliusta, kun hän väittää, että kapitalismissa vaihtoarvosta ja sen lisäämisestä tulee talouden yleinen päämäärä: "Raha ei ole vain *yksi* rikastumishalun kohde, se on sen *nimenomainen* kohde. Tämä halu on olennaisesti *auri sacra fames*."

## Lähteet

* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Bussoleno

**Bussoleno** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 5&nbsp;794 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Melitopolin piiri

**Melitopolin piiri** () on hallinnollinen piiri Ukrainan eteläosassa Zaporižžjan alueella. Piiri on perustettu vuonna 1930. Nykyään – heinäkuun 2020 aluelaajennusten jälkeen – Melitopolin piiri rajoittuu lännessä Hersonin alueen Henitšeskin piiriin, pohjoisessa Vasylivkan piiriin, koillisessa Polohyn piiriin ja idässä Berdjanskin piiriin. Etelässä vastassa on Asovanmeri. Melitopolin piirin hallinnollinen keskus on merenrantakaupunki Melitopol (150&nbsp;768 as., 2021).

Melitopolin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Zaporižžjan alueen piirien lukumäärän viiteen. Laajentuneen Melitopolin piirin pinta-alaksi tuli 7&nbsp;008,5 neliökilometriä.

Piiri jakautuu 16 hromadaan () eli kuntaan, jotka jakautuvat 208 kaupunkiin tai kylään. Hromadat ovat:

Ukrainan tilastokeskus arvioi Melitopolin piirin väkiluvuksi 280&nbsp;816 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 66,4 prosenttia piirin asukkaista (186&nbsp;539 as.), eli Melitopolin kaupungin ja kuuden kaupunkityyppisen taajaman väestö. Piirin laajenemisen (7/2020) seurauksena uusi piiri on yli viisinkertaisesti aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi (2017 väestöarvio oli 49&nbsp;434 as.).


Melitopolskyi-Raion.png|Melitopolin piiri oli pienialaisempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta.
173melitopol.jpg|Melitopolin rautatieasema (2006).
Канал 2013 октябрь - panoramio.jpg|Kastelukanava.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Zaporizka oblast (tietosanakirjan ''Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR'' 8. voluumin Zaporizka oblast - artikkelit Melitopolin piiristä, ja siihen 7/2020 liitetyistä muista piireistä, ja piirien paikkakunnista)  (ukrssr.com.ua)
Pohjois-Korean alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Pohjois-Korean alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** on edustanut Pohjois-Koreaa alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on osallistunut kerran alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuhin, vuonna 2001. Tuolloin se pelasi 1. divisioonassa häviten kaikki ottelunsa. Joukkueen päävalmentajana toimi pohjoiskorealainen Chang Dok Pak ja apuvalmentajana pohjoiskorealainen Kil Nam Kim. 1980- ja 1990-luvuilla Pohjois-Korean alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue pelasi jääkiekon alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailuissa. 

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailut

* 2001 - 8.

## Lähteet
George Robson

**George Robson** (1848–1911) oli Skotlannin Vapaakirkon presidentti (moderaattori). Hän oli myös virsirunoilija.

Robsoninsta on vain vähän tietoja. Hän oli Edinburgissa järjestetyn kansainvälisen lähetyskonferenssin (The World Missionary Conference) pääjärjestäjiä. Kokouksen tulokset johtivat myöhemmin ekumeenisen liikkeen syntyyn. 

Robsonin kirjoittama virsi  "O Christ, Thy love to all the world" julkaistiin lähetyskonferenssin lauluvihkossa. Virsi oli julkaistu runona 1904 *”The Women’s Missionary Magazine of The United Free Church of Scotland”* lehdessä. Virren käänsi ruotsiksi Siri Dahlqvist 1924 ja julkaisi sen Metodistikirkon *Svenska Sändebudet*-lehdessä. Dahlqvist teki virren käännöksen Upsalassa 1925 pidettyyn ekumeenisen maailmankonferenssin laulukirjaan ”Communio”.  

Virsi tuli Ruotsin kirkon virsikirjaan 1937. Vuoden 1986 virsikirjassa se on virsi 137, "Den kärlek du till världen bar". Virren on suomentanut Per Boreman 1946 sanoin "Sun rakkautes syntisiin Toi sulle ristin vain". Ruotsi kirkon virsikirjassa virren suomenkielinen teksti "Rakkaudesta maailmaan sait ristin, kannoit sen" on Pekka Turusen käännös, jonka Niilo Rauhala on vuonna 1994 uudistanut.

## Lähteet
Kiinangardenia

**Kiinangardenia** eli **gardenia** eli  **keikarinkukka** (*Gardenia jasminoides*)  on matarakasvien heimoon kuuluva kasvilaji.

Se on ikivihreä pensas tai pieni puu, joka voi kasvaa jopa 12 m korkeaksi mutta jää yleensä paljon pienemmäksi. Sitä käytetään koristekasvina, ja kukasta tehdään hajustetta.

Kiinangardenia kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa ja lähiseudulla Bangladeshista Japaniin ulottuvalla alueella.

## Lähteet
Juho Kyröläinen

**Juho Kyröläinen** on helsinkiläinen sarjayrittäjä.

Kyröläinen on perustanut useita startup-yrityksiä, joista yksi on Hubchat. Hän väitti keränneensä sille miljoonia euroja rahoitusta ja väitti sen työllistävän noin neljäkymmentä suomalaista asiantuntijaa. Hubchat kuitenkin kaatui, kun verottaja ja eläkeviranomainen ilmoittivat työntekijöille Kyröläisen laiminlyöneen työntekijöiden verojen ja eläkkäiden maksun, vaikka ne oli vähennetty palkoista täysimittaisena. Yrityksen työntekijät joutuivat hakemaan rahojaan palkkaturvan kautta, ja 300&nbsp;000 euron verorästit jäivät veronmaksajien maksettaviksi.

Kyröläisen luotsaama Helpdor ajautui vuonna 2022 vaikeuksiin Kuluttajaviraston kanssa. Sadat asiakkaat ovat tehneet yrityksestä valituksia kilpailu- ja kuluttajavirastolle. Useissa valituksissa oli kyse siitä, että tilatusta palvelusta on pyydetty etukäteismaksu, mutta palvelu on jäänyt saamatta eikä maksua oltu palautettu asiakkaalle. Niinpä virasto varoitti asiakkaita Helpdorin epäluotettavuudesta helmikuussa 2022. Kilpailu- ja kuluttajavirasto on saanut asiasta yhteydenottoja vuodesta 2018 lähtien. Neuvottelut yrityksen ja kuluttaja-asiamiehen välillä johtivat siihen, että Helpdor lupasi tehdä korjauksia toimintaansa. Syyskuussa 2022 Kilpailu- ja kuluttajavirasto varoitti Helpdorista uudelleen, sillä tarvittavia korjauksia ei oltu tehty ja yrityksen toiminta jatkui epämääräisenä.

Helpdorin jälkeen yrittäjät perustivat uuden remontti-, siivous-, ym. palveluita tarjoavan sovelluksen nimeltä Hero24. Hero24:n liiketoimintaa on pidetty epäluotettavana ja se on herättänyt kritiikkiä. Tammikuussa 2024 Kilpailu- ja kuluttajavirasto varoitti Hero24:sta. Maaliskuussa 2024 Hero24 oli konkurssissa.

## Lähteet
Cap Skirring

**Cap Skirring** on kylä Ziguinchorin alueen Oussouyen departementin Diembéringin kunnassa Senegalissa. Se sijaitsee Atlantin rannikolla maan eteläisimmän pisteen Cap Roxon pohjoispuolella. Cap Skirring on Salyn jälkeen Senegalin tärkein matkailukeskus. Vuonna 2009 siellä oli 7&nbsp;200 asukasta.

Kabroussen kylän lähelle syntynyt matkailukeskus käsittää hotelleja, ravintoloita ja yökerhoja. Sen tärkein houkutus on pitkä hieno hiekkaranta, mutta tarjolla on myös kalastusta, liikunta-aktiviteettejä, luontoretkiä ja tutustumista seudun kulttuuriperintöön. Cap Skirringissä on pieni lentokenttä, josta on yhteys Dakariin ja lomakaudella Pariisiin. Paikalliset asukkaat saavat elantonsa matkailusta, maanviljelystä, kalastuksesta, käsityöammateista ja kaupankäynnistä.

## Lähteet
Pam & Tommy

**Pam & Tommy** on yhdysvaltalainen 8-osainen minisarja, joka kertoo näyttelijä Pamela Andersonin ja muusikko Tommy Leen avioliitosta sekä heidän kotiseksivideoskandaalista. Sarja perustuu vuonna 2014 *[[Rolling Stone]]* -lehdessä julkaistuun artikkeliin ”Pam and Tommy: The Untold Story of the World's Most Infamous Sex Tape”, jonka kirjoitti Amanda Chicago Lewis. Andersonia sarjassa esittää Lily James sekä Leetä Sebastian Stan. Muita päärooleja esittävät muun muassa Nick Offerman, Seth Rogen ja Taylor Schilling.

Sarjan kolme ensimmäistä jaksoa julkaistiin Hulu-palvelussa 2. helmikuuta 2022. Loput viisi jaksoa julkaistaan viikon välein. Sarja julkaistiin myös maailmanlaajuisesti Stariin, Disney+:n vanhemmalle yleisölle suunnattuun osioon. Sarja sai pääosin positiivisen vastaanoton kriitikoilta, jotka kehuivat erityisesti näyttelijäsuorituksia.

## Näyttelijät
### Päärooleissa

### Sivurooleissa

### Vierailevana

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Emily Beecham

**Emily Beecham** (s. 1984 Manchester) on brittiläinen näyttelijä.

Beecham on voittanut Cannesissa parhaan naisnäyttelijän palkinnon elokuvasta *[[Little Joe]]* (2019), jossa hän esitti Alice-nimistä kasvien geenimuuntelijaa. Muita filmirooleja hänellä on ollut esimerkiksi elokuvissa *[[28 viikkoa myöhemmin]]* (2007), *[[Hail, Caesar!]]* (2016), *[[Daphne (elokuva)|Daphne]]* (2017) ja *[[Cruella (elokuva)|Cruella]]* (2021).

Beecham on näytellyt myös televisiosarjoissa *[[Into the Badlands]]*, *[[Kotikylä]]* (*The Village*) ja *[[Rakkauden lumo]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Anne-Grete Strøm-Erichsen

**Anne-Grete Hjelle Strøm-Erichsen** (s. 21. lokakuuta 1949 Bergen) on norjalainen tietokoneinsinööri ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan puolustusministerinä vuosina 2005–2009 sekä 2012–2013 ja siinä välissä terveys- ja peruspalveluministerinä vuosina 2009–2012. Lisäksi hän on istunut suurkäräjillä vuosina 2005–2013 ja toiminut Bergenin pormestarina vuosina 1999–2000.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Anne-Grete Strøm-Erichsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Hallgeir Engebråten

**Hallgeir Engebråten** (s. 17. joulukuuta 1999) on norjalainen pikaluistelija. Hän voitti olympiakultaa joukkuetakaa-ajossa vuonna 2022.

Engebråten voitti nuorten maailmanmestaruuden joukkuetakaa-ajossa vuonna 2019. Aikuisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2018 ja on saavuttanut kolme mitalia: pronssia joukkuetakaa-ajossa vuonna 2020 sekä hopeaa joukkuetakaa-ajossa ja pronssia 5&nbsp;000 metrillä vuonna 2022. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 2024. Matkakohtaisisssa maailmanmestaruuskilpailuissa hänen paras saavutuksensa on neljäs sija joukkuetakaa-ajossa vuonna 2021. Pekingin olympialaisissa hän voitti Peder Kongshaugin ja Sverre Lunde Pedersenin kanssa kultaa joukkuetakaa-ajossa sekä saavutti pronssia 5&nbsp;000 metrillä.

## Lähteet
Tasankoneulapuu

**Tasankoneulapuu** eli **egyptintokopuu** (*Balanites aegyptiaca*) on mehikorvakasveihin kuuluva ainavihanta puulaji. Sitä esiintyy suuressa osassa Afrikkaa ja Lounais-Aasiassa, Arabiassa ja Jordaninlaaksossa. Kasvi on yleisenä ja laajalle levinneenä elinvoimainen. Tasankoneulapuu kasvaa tuoreissa alankometsissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tasankoneulapuu – ''Balanites aegyptiaca''
Sverre Lunde Pedersen

**Sverre Lunde Pedersen** (s. 17. heinäkuuta 1992) on norjalainen pikaluistelija. Hän voitti olympiakultaa joukkuetakaa-ajossa vuosina 2018 ja 2022 sekä maailmanmestaruuden 5&nbsp;000 metrillä vuonna 2019.

Pedersen on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Sotšissa 2014 hän sijoittui 5&nbsp;000 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa viidenneksi sekä 1&nbsp;500 metrillä kahdeksanneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän voitti Håvard Bøkkon, Simen Spieler Nilsenin ja finaalissa varamieheksi jääneen Sindre Henriksenin kanssa kultaa joukkuetakaa-ajossa, saavutti pronssia 5&nbsp;000 metrillä ja sijoittui 1&nbsp;500 metrillä yhdeksänneksi. Yhteislähtökilpailussa hän karsiutui loppukilpailusta. Pekingin olympialaisissa hän voitti Hallgeir Engebråtenin ja Peder Kongshaugin kanssa kultaa joukkuetakaa-ajossa.

Pedersen voitti 5&nbsp;000 metrillä maailmanmestaruuden Inzellissä 2019 ennätysajallaan 6.07,16. Hänellä on lisäksi kaksitoista muuta MM-mitalia, joista viisi on yleisluistelun MM-kilpailuista. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän on saavuttanut yhden kullan, yhden hopean ja kolme pronssia. 

## Lähteet
Peder Kongshaug

**Peder Kongshaug** (s. 13. elokuuta 2001) on norjalainen pikaluistelija. Hän voitti olympiakultaa joukkuetakaa-ajossa vuonna 2022.

Kongshaug voitti nuorten maailmanmestaruuden 1&nbsp;000 metrillä vuonna 2020. Aikuisten arvokilpailuissa hän luisteli ensimmäisen kerran vuonna 2021. Hän oli seitsemäs vuoden 2022 Euroopan-mestaruuskilpailujen 1&nbsp;500 metrillä. Pekingin olympialaisissa 2022 hän voitti Hallgeir Engebråtenin ja Sverre Lunde Pedersenin kanssa kultaa joukkuetakaa-ajossa sekä sijoittui neljänneksi 1&nbsp;500 metrillä. Saman vuoden yleisluistelun MM-kilpailuissa hän oli neljäs. Hän sijoittui 2023 yleisluistelun EM-kilpailuissa viidenneksi ja saavutti Heerenveenin MM-kilpailuissa joukkuetakaa-ajossa pronssia. Hän voitti Heerenveenissä 2024 Euroopan-mestaruuden 1&nbsp;500&nbsp;metrillä ajalla 1.44,25 ja joukkuetakaa-ajossa. Saman vuoden Calgaryn MM-kilpailuissa hän sai hopeaa joukkuetakaa-ajossa ja pronssia 1&nbsp;500 metrillä. Hän sai EM-hopeaa yleisluistelussa 2025. Hän voitti 1&nbsp;500&nbsp;metrin maailmanmestaruuden  Hamarissa 2025 ajalla 1.44,64. Tomaszów Mazowieckin EM-kilpailuissa 2026 hän saavutti 1&nbsp;500&nbsp;metrillä kultaa ajalla 1.46,08 ja joukkuetakaa-ajossa pronssia. Milanon–Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui 1&nbsp;500 ja 5&nbsp;000&nbsp;metrillä kuudenneksi. Saman vuoden yleisluistelun MM-kilpailuissa hän oli viides.

Kongshaug sijoittui 1&nbsp;500&nbsp;metrin maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi kaudella 2024–2025. Hän on voittanut kaksi 1&nbsp;500&nbsp;metrin maailmancupin osakilpailua. Hän luisteli 500 metrin ennätyksensä 35,45 Salt Lake Cityssä marraskuussa 2025, 1&nbsp;000&nbsp;metrin ennätyksensä 1.07,92 Salt Lake Cityssä tammikuussa 2024,  1&nbsp;500&nbsp;metrin ennätyksensä 1.41,34 Salt Lake Cityssä marraskuussa 2025, 5&nbsp;000&nbsp;metrin ennätyksensä 6.05,89 Salt Lake Cityssä marraskuussa 2025 ja 10&nbsp;000&nbsp;metrin ennätyksensä 13.12,15 Calgaryssä joulukuussa 2022.

## Lähteet
Ruostealppiruusu

**Ruostealppiruusu** (*Rhododendron ferrugineum*) on Euroopassa kasvava alppiruusulaji, joka kasvaa alkuperäisenä Alpeilla ja Pyreneillä.

Laji on ainavihanta, tiheä pensas, korkeudeltaan 0,5–1 metriä. Nuoren oksanhaaran ranka on tiheään ruosteenruskean kilpikarvainen. Lehtilapa on 2–4 senttimetriä pitkä, soikean–puikeanpitkulainen, suippo, suippotyvinen, päältä vihreä, alta tiheään kilpikarvainen. Kukinto on 6–12-kukkainen latvaterttu ja kukkien teriöt ovat 1,5 cm leveitä, suppilomaisia, pitkätorvisia, purppuranpunaisia ja päältä kilpikarvaisia. Laji kukkii kesäkuussa.

Ruostealppiruusu kasvaa runsaslumisilla paikoilla tuoreissa, keski- tai niukkaravinteisissa havumetsissä ja -pensaikoissa sekä rämeillä. Laji on kalkinkarttaja. Se menestyy hemiboreaaliselta keskiboreaaliselle vyöhykkeelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ruostealppiruusu – ''Rhododendron ferrugineum''
Julius Disselhoff

**Julius August Gottfried Disselhoff**  (24. lokakuuta 1827 Soest, Saksa - 14. heinäkuuta 1896) oli saksalainen evankelinen teologi, pappi, kirjailija ja diakonialaitoksen johtaja.

Disselhoff kävi koulua syntymäkaupunkinsa lukion jälkeen Hallessa, jossa hän opiskeli filosofiaa ja kirjallisuuden historiaa. Hän toimi vuosina 1850-1852 Teodor Fliednerin apulaisena Kaiserwerthin diakonialaitoksessa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1853 ja pari vuotta myöhemmin hänet kutsuttiin uudelleen Kaiserswerthin diakonialaitoksen palvelukseen. Laitoksen perustaja ja ensimmäinen johtaja Teodor Fliedner kuoli 1864 ja Disselhoffista tuli Fliednerin seuraaja. Tässä tehtävässä hän toimi 30 vuotta.

Hänet tunnetaan myös kirjailijana ja runoilijana Saksassa. Hän käytti pseudonyymiä Julius von Soest syntymäkaupunkinsa mukaan. 

Hän julkaisi 1866 laulukirjan *Diakonissen-Liederbuch*. Yksi sen lauluista ”Prister und König, tritt in unsre mitte” on säilynyt käytössä. Sitä lienee laulettu 1879, kun Kaiserwerthissä vietettiin uuden sisarkodin, diakonissojen lepokodin vihkiäisiä. Laulu käännettiin ruotsiksi ja sen teksti on julkaisuvuonna 1879 Kaiserwerthin "sisarlaitoksen" 25 vuotisjuhlassa Salemissa Tukholman lähellä. Laulu "Jesus, Guds Son, träd in i denna skara" tuli Ruotsin kirkon virsikirjaan vuonna 1937, ja on nykyisessä, vuoden 1986 virsikirjassa virsi 93, jossa se on Anders Frostensonin muokkaamana.

Laulun suomensi Niilo Mantere Oulun Diakonissakodin vihkiäisjuhlaan vuonna 1896. Virttä on laulettu Helsingin Diakonissaalaitoksessa useiden vuosikymmenien aikana diakoniavihkimyksissä. Siitä on Lauri Pohjanpään käännös vuodelta 1922 ns. Luulajan virsikirjassa ”Kuningas, Pappi, astu keskellemme” sekä Hengellisissä lauluissa ja virsissä Niilo Mantereen (J. N. Merenheimon) suomennos ”Oi Ylipaimen, astu keskellemme”. Ruotsin kirkon virsikirjan suomenkielinen käännös "Herramme Jeesus, astu keskellemme" on Pekka Kivekkään tekemä 1998. 

## Lähteet
Siniakaasia

**Siniakaasia** (*Acacia saligna*) on Itä-Australiasta kotoisin oleva akaasialaji. Se on ikivihreä, kasvutavaltaan yleensä leveäkasvuinen ja tiheä pensas tai yksirunkoinen pieni puu. Korkeus on kahdesta kymmeneen metriä. Siniakaasialla on loistavan keltaiset kukinnot. Laji on nopeakasvuinen, hiekassa menestyvä typensitojakasvi ja kuivuutta sietävä. Sitä kasvaa istutettuna eri puolilla maailmaa. Nykyisin siniakaasiaa esiintyy tulokaslajina lukuisissa maissa, varsinkin Afrikassa, Lähi-idässä ja Euroopan eteläosassa. Euroopan unionin alueella se on levinnyt invasiivisesti Ranskassa, Espanjassa, Portugalissa, Italiassa, Kreikassa ja Kyproksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Siniakaasia – ''Acacia saligna''