Uskonto Keski-Pohjanmaalla

Tämä artikkeli käsittelee **[[Keski-Pohjanmaan maakunta|Keski-Pohjanmaan]] [[Uskonto|uskontoa]] ja uskonnollisia yhteisöjä**, poislukien Kokkolan kaupunki, jota käsitellään Kokkolan uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Keski-Pohjanmaan maakunnan asukkaista 85,4 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023).  Muihin uskontokuntiin kuuluu 0,9 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 13,7 prosenttia väestöstä.

## Historia
### Katolinen aika
Kristinusko saapui Keski-Pohjanmaalle 1200-luvulla, kun ruotsalaiset kristityt uudisasukkaat asuttivat rannikkoseutua. Ensimmäisenä alueelle erotettiin Kaarlelan seurakunta Pedesörestä ja Lohtajan seurakunta Kaarlelasta vuonna 1467. Keski-Pohjanmaan vanhin kirkko on katolisella ajalla rakennettu Kaarlelan kirkko.

### Luterilainen aika
Vuonna 1554 toteutetussa hiippakuntajaossa Keski-Pohjanmaan alue jäi Turun hiippakunnan alaisuuteen. Turun piispa Johannes Terserus teki 1600-luvun puolivälissä tarkastusmatkoja Keski-Pohjanmaalle. Suurvaltakaudella piispat, kuten Johannes Gezelius nuorempi, kävivät joka neljäs vuosi Keski-Pohjanmaalla. Valituskaudella Keski-Pohjanmaan alueella vaikutti uskonnon ja kaupan vapauden puolustaja Anders Chydenius. 

Vuoden 1726 valtiopäivillä asetettiin seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti. Lainsäätäjien asetusta vastustanut radikaalipietismi leimahti Pohjanmaan separatismina tunnettuna liikkeenä. Tunnetuin liike oli Kälviällä vaikuttanut Erikinpoikien uskonliike. Etelä-Pohjanmaalta lähtöisin oleva böhmeläisyys levisi alueelle Anders Nyströmin kautta. Nyströmin työtä Keski-Pohjanmaalla jatkoivat Maria Rotander ja Jaakko Lutsio. Lutsion böhmeläisyys haki vaikutteita myös swedenborgilaisuudesta. Ruotsin vallan loppuun mennessä kirkollinen aluejako oli pääosin valmis. Jokien latvoille ja metsäalueille oli syntynyt joukko kappeliseurakuntia, jotka vanhojen seurakuntien kanssa muodostivat rungon kunnallishallinnon uudistuksen pohjalta syntyneille kunnille.

Kalajokilaakson herännäisyys levisi alkunsa 1830-luvulla myös Keski-Pohjanmaalle. 1850-luvulla herännäisyys hajaantui ja monet Keski-Pohjanmaan heränneet kerääntyivät Vilhelm Niskasen ympärille. Evankelinen herätysliike levisi Keski-Pohjanmaalle ensimmäisenä Lohtajan emäseurakuntaan. Myös Kaustinen, Veteli ja Halsua olivat vahvoja evankelisia seurakuntia. Lestadiolaisuus puolestaan levisi Pohjois-Pohjanmaalta käsin 1860-luvulta lähtien ensimmäisenä Himangalle ja 1870-luvulla Perhonjokilaaksoon.

### Uskonnollisen vapauden aika
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. 1800-luvun uskonnolliset liikkeet, kuten baptismi, metodismi tai vapaakirkollisuus eivät saaneet Keski-Pohjanmaalla juurikaan kannatusta 1920-lukuun mennessä, lukuunottamatta pientä baptistista kannatusta Toholammin seudulla.

## Väestö

## Protestantismi
### Luterilaisuus

#### Evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Keski-Pohjanmaalla toimii Oulun hiippakunta. Keski-Pohjanmaan seurakunnat kuuluvat Kokkolan rovastikuntaan. Keski-Pohjanmaalla toimivia seurakuntia ovat Halsuan seurakunta, Kannuksen seurakunta, Kaustisen ja Ullavan seurakunta, Kälviän seurakunta, Lohtajan seurakunta, Perhon seurakunta, Toholammin seurakunta sekä Vetelin seurakunta. Suhteellisesti evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluminen on koko Keski-Pohjanmaalla voimakkaampaa kuin hiippakunnassa keskimäärin. Kirkkoon kuuluminen on voimakkainta Perhon seurakunnassa (90,9 %), joka on myös koko Suomen luterilaisin kunta.

#### Herätysliikkeet
Keski-Pohjanmaa on perinteisesti herätysliikkeiden kohtaamisaluetta, jossa on kannatusta niin lestadiolaisuudella, herännäisyydellä kuin evankelisella herätysliikkeellä. Vanhoillislestadiolaisuuden toimintaa edustavat Halsuan ja ympäristön rauhanyhdistys, Kannuksen rauhanyhdistys, Perhon rauhanyhdistys, Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys sekä Ullavan ja Kälviän rauhanyhdistys.

Evankelisella herätysliikkeellä on kannatusta erityisesti Lohtajan tienoilla. Lestijokea on pidetty sen kannatusalueen pohjoisrajana. Suomen Luterilaisella Evankeliumiyhdistyksellä on myös rukoushuoneet Lohtajalla, Vetelin kirkonkylässä ja Räyringissä sekä leirikeskus Lohtajan Ohtakarissa. Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on paikallisosastot Kannuksen Hanhinevalla, Kälviällä ja Toholammilla.

#### Muut luterilaiset kirkot
Suomen evankelisluterilaisella seurakuntaliitolla on Vetelissä Vetelin itsenäinen evankelisluterilainen seurakunta.

### Helluntaiherätys

Keski-Pohjanmaalla on nykyisin 12 helluntaiseurakuntaa. Näiden seurakuntien joukkoon kuuluvat: Kannuksen Kotiseurakunta (aikaisemmin Kannuksen helluntaiseurakunta), Kälviän helluntaiseurakunta, Kaustisen helluntaiseurakunta, Kokkolan helluntaiseurakunta, Kokkolan perinteinen helluntaiseurakunta, Kokkolan Betania-seurakunta, Lohtajan helluntaiseurakunta, Lestijärven helluntaiseurakunta, Toholammin helluntaiseurakunta, Ullavan helluntaiseurakunta, Vetelin-Halsuan helluntaiseurakunta ja Församlingen Ny Start.

Keski-Pohjanmaa on helluntailaisuuden keskeisintä kannatusaluetta Etelä-Pohjanmaan jälkeen. Vuonna 2016 helluntaiseurakuntiin kuului noin kaksi prosenttia maakunnan asukkaista. Asukasluvun suhteessa vahvoja paikkoja Keski-Pohjanmaalla ovat Kälviä, Lestijärvi (3,2 %) ja Veteli (2,8 %), jotka kuuluvat viidentoista helluntailaisimman paikkakunnan joukkoon.

## Kulttuuri
### Tapahtumat

Keski-Pohjanmaalla on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Keski-Pohjanmaalla on järjestetty vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja Perhossa kaksi kertaa vuosina 1981 ja 2005 ja Toholammilla vuonna 1995. Herännäisyyden Herättäjäjuhlat on järjestetty Kälviällä vuonna 1996.

Lohtajan kirkkomusiikkijuhlat on valtakunnallisesti tunnettu jokakesäinen musiikkitapahtuma, jonka useimmat ohjelmanumerot esitetään Lohtajan kirkossa.

## Yhteiskunnallinen vaikutus
### Keskipohjalainen papisto säätyvaltiopäivillä
1720-luvulla muodostettujen valtiosäätyjen osana perustettiin pappissääty. Pikkuvihan jälkeen myssyillä oli jatkuvasti vankka kannatus Pohjanmaan papistossa. Kappalainen Anders Chydenius nousi vaikutusvaltaiseksi valtiopäivämieheksi ja osoittautui finanssipolitiikan erikoistuntijaksi, sensuurin jyrkäksi vastustajaksi ja vapaakaupan kiihkeäksi puolustajaksi. 

Kaustisen kirkkoherra Gustaf Gideon Forsman edusti papistoa vuosien 1885 ja 1888 valtiopäivillä. Hän teki ehdotuksen Vaasan suomalaisen lyseon laajentamisesta. Kokkolan v.t. kirkkoherra Ivar Rudolf Forsman puolestaan osallistui valtiopäiville vuosina 1897–1905. Hänen aloitteisiinsa kuuluivat Vaasan suomalaisen tyttökoulun valtiollistamisen ohella rautateiden rakentaminen Suupohjaan sekä Kokkolasta Suolahteen. Tämän lisäksi hän vaati 1900-luvun alussa venäläisten santarmiosastojen lakkauttamista ja yhdessä Kannuksen kirkkoherra Isak August Björklundin kanssa laillisen järjestyksen palauttamista maahan sekä asevelvollisuusasetuksen nojalla käytettyjen pakkokeinojen lakkauttamista. Björklund teki ehdotuksen Kokkolan yhteiskoulun valtiollistamisesta.

## Katso myös
* Uskonto Kokkolassa

## Lähteet