open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Euroopan valuuttakurssin mekanismi

**Euroopan valuuttakurssijärjestelmä II** (ERM II) on Euroopan unionin talousjärjestelmä, joka on ollut voimassa vuodesta 1999. Se on jatkoa edeltäjälleen, ERM:lle, ja sen tarkoituksena on vahvistaa euroalueen valuuttojen vakautta ja edistää talouskasvua ERM II:een osallistuu tällä hetkellä vain kaksi valuuttaa: Tanskan kruunu ja Bulgarian lev.

## ERM II:n toimintaperiaatteet
ERM II toimii samankaltaisesti kuin ERM, mutta sen keskeinen ero on, että siinä ovat mukana vain euroalueen jäsenmaiden valuutat. Kunkin maan valuutan arvo suhteessa euroon määritellään tarkasti, ja jokaisen maan keskuspankki sitoutuu ylläpitämään valuuttansa arvoa tietyssä vaihteluvälissä euroon nähden. Jos jonkin maan valuutta uhkaa laskea liikaa, muut maat voivat ostaa sen valuuttaa, mikä vahvistaa sen arvoa ja ylläpitää kurssivakautta.

## ERM II:n edut ja haasteet
ERM II:llä on monia etuja. Se edistää talouskasvua ja vahvistaa euroalueen valuuttojen välistä vakautta. Se myös auttaa ehkäisemään valuuttakurssien liiallista heilahtelua, joka voi haitata kauppaa ja taloudellista vakautta. ERM II:n ansiosta euroalueen maat voivat myös helpommin käydä kauppaa keskenään ja edistää taloudellista yhdentymistä.

ERM II:llä on myös haasteita. Järjestelmä edellyttää, että kaikki maat noudattavat tiukkaa talouspolitiikkaa ja pitävät budjettialijäämänsä ja velkamääränsä tietyissä rajoissa. Tämä voi rajoittaa maiden taloudellista vapautta ja vaikeuttaa taloudellisten ongelmien ratkaisemista. Lisäksi ERM II ei ole täydellinen suoja valuuttakurssien heilahteluilta, ja sen valuuttakurssit voivat silti vaihdella tietyissä tilanteissa.

## ERM II:n vaikutukset
ERM II on ollut merkittävä askel kohti Euroopan taloudellista yhdentymistä. Se on edistänyt yhteistyötä euroalueen maiden välillä ja auttanut vakauttamaan Euroopan taloutta. Se on myös auttanut edistämään talouskasvua ja helpottanut kauppaa euroalueen sisällä. ERM II on myös vahvistanut euroalueen valuuttojen asemaa maailmanmarkkinoilla.

## Lähteet
* ”ERM II” Euroopan keskuspankki (https://www.ecb.europa.eu/explainers/tell-me-more/html/erm2.fi.html)

* ”What Is the European Exchange Rate Mechanism (ERM II)?” The Balance (https://www.thebalance.com/european-exchange-rate-mechanism-erm-ii-4165142)

* ”The European Exchange Rate Mechanism (ERM II): Challenges Ahead” IMF Working Paper (https://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2004/wp0456.pdf)
Aarit

**Aarit** ovat omoottinen etninen ryhmä, joka on kotoisin eteläisestä Etiopiasta Omo-joen laaksosta. He ovat yksi alueen monista pienistä kieliryhmistä ja puhuvat eteläomoottilaista aarin kieltä, vaikka yli puolet heistä on monikielisiä ja osaa puhua muita kieliä, kuten pääkieltä amharaa. Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Etiopiassa on 289 835 etnistä aaria, mikä on noin 0,29 prosenttia maan koko väestöstä.

## Elinkeinot ja uhanalaisuus

Aarit ovat asuneet alueellaan jo yli tuhannen vuoden ajan. He ovat perinteisesti eläneet maanviljelyn, karjanhoidon ja metsästyksen avulla. Aarit ovat pitkään olleet yksi Etiopian syrjityimmistä vähemmistökansoista, ja he ovat kärsineet epäoikeudenmukaisesta kohtelusta sekä henkisesti että fyysisesti. 

Nykyään aarien tilanne on parantunut hieman, ja he ovat saaneet enemmän huomiota kansainvälisesti. Etiopian hallitus on myös myöntänyt aareille joitain oikeuksia ja suojellut heidän kulttuuriperintöään. Aarin kieli on edelleen uhanalainen, mutta joitakin toimia on jo otettu sen säilyttämiseksi. Esimerkiksi aarien oma kulttuurikeskus on perustettu, ja heidän kieltään opetetaan paikallisissa kouluissa.

## Kulttuuri

Aarien kulttuuri on rikas ja monimuotoinen. He ovat taitavia käsitöissä, kuten korien ja mattojen kudonnassa. Kulttuuriin kuuluu myös monia perinteisiä tansseja ja lauluja, jotka liittyvät heidän uskomuksiinsa ja seremonioihinsa. Heillä on myös monia mielenkiintoisia perinteitä, kuten esimerkiksi "varkausseremonia", jossa naapurikylästä varastettu esine palautetaan juhlallisesti.

## Yhteiskunta

Aarien yhteiskunta on perinteisesti ollut patriarkaalinen ja perustunut klaaniperinteisiin. Heillä on myös monia seremonioita ja rituaaleja, jotka liittyvät elämän eri vaiheisiin, kuten syntymään, avioliittoon ja kuolemaan. Nämä seremoniat ovat tärkeitä aareille, sillä ne vahvistavat yhteisön siteitä ja juhlistavat elämän merkityksellisiä hetkiä.
## Lähteet

*  

*  

*  

*
Irjanteen museot

**Irjanteen museot** on Eurajoen Irjanteella toimiva museokokonaisuus, johon kuuluu viisi eri museota. Ne sijaitsevat Irjanteen kirkonmäellä, jossa on myös vuonna 1731 rakennettu Irjanteen kirkko kellotapuleineen, kirkkotarhoineen ja muistomerkkeineen. Alueeseen liittyvät myös Kylä-Laurilan ja Kohnan tilojen rakennukset. Lisäksi kirkon takana virtaavan Eurajoen toisella puolella on entisen Faltun sahan historiallinen saha-ja myllyrakennus.

## Museot
### Kotiseutumuseo

Vuonna 1963 perustettu Eurajoen kotiseutumuseo toimii kirkon edustalla sijaitsevassa entisessä pitäjänmakasiinissa, joka on rakennettu vuonna 1833. Sen kokoelmissa on noin 2 000 esinettä.

### Maatalousmuseo
Eurajoen maatalousmuseo avattiin vuonna 1984 ja rakennusta laajennettiin 1989. Sen katolla olevassa tornissa on Lavilan tilan entinen vellikello. Museon kokoelmissa on yli 2 500 esinettä, jotka ajoittuvat 1800-luvulta aina 1950-luvu7lle saakka. Pienemmän esineistön ohella näyttelillä on muun muassa höyrykone, traktoreita, tappureita, hevoskierto, tuulimoottori ja yhdistelmäkylvökone. Lisäksi rakennuksessa on huone, johon on sijoitettu Munakarissa sijainneen kalastajatilan esineistöä.

### Palokalustomuseo
Palokalustomuseo toimii kirkonmäellä sijaitsevassa vuonna 1908 rakennetussa ruiskuhuoneessa. Vuonna 1985 avatussa museossa on Eurajoen ja Kuivalahden VPK:oiden vanhaa palokalustoa.

### Asemuseo
Vuonna 1992 avattu asemuseo sijaitsee maatalousmuseon yhteyteen rakennetuissa kellaritiloissan. Sen kokoelmissa on noin 150 ampuma-asetta.

### Koulumusoe
Irjanteen koulumuseo sijaiseen vuosina 1934-1973 toimineessa Irjanteen kansakoulussa. Vuonna 1998 perustettu koulumuseo siirtyi nykyisiin tiloihinsa vuonna 2020. Koulumuseon kokoelma sisältää noin 600 esinettä. Museoon on kalustettu koululuokka, jonka toisessa päässä on kiertokouluihin liittyvää esineistöä.

## Lähteet
Lloyd Geering

**Lloyd Geering** ONZ GNZM CBE (s. 26. helmikuuta 1918 Rangiora) on uusiseelantilainen teologi.

Geering sai humanististen tieteiden kandidaatin ja maisterin oppiarvot Uuden-Seelannin yliopistosta. Teologian kandidaatin arvon hän sai Melbourne College of Divinitysta ja teologian tohtorin arvon Otagon yliopistosta. Hän toimi Emmanuel Collegen (Queenslandin yliopisto) Vanhan testamentin tutkimuksen professorina Brisbanessa vuosina 1956–1960. Vuosina 1960–1971 hän oli Knox Collegen (Otagon yliopisto) Vanhan testamentin tutkimuksen professori ja vuosina 1971–1984 Wellingtonin Victoria-yliopiston uskontotieteen Foundation-professori. Geering, vannoutunut pasifisti, sai vapautuksen toisen maailmansodan aikaisesta asepalveluksesta. Hänet vihittiin presbyteerien papiksi.

Geering julkaisi vuonna 1966 artikkelin *The Resurrection of Jesus* ja vuonna 1967 artikkelin *The Immortality of the Soul*. Näissä artikkeleissa hän kyseenalaisti Jeesuksen ylösnousemuksen ja sielun kuolemattomuuden. Hän kyseenalaisti myös Jeesuksen aseman ihmiseksi tulleena Jumalana ja esitti, että ylösnousemus oli "idea" eikä niinkään "fakta". Tämä johti kaksivuotiseen julkiseen teologiseen kiistaan, joka kulminoitui siihen, että Presbyterian Church of Aotearoa New Zealandissa syytettiin Geeringiä oppivirheestä ja kirkon rauhan sekä ykseyden häiritsemisestä. Kaksipäiväisen televisioidun käsittelyn päätteeksi kirkon yleiskokous totesi, ettei oppivirhettä ollut toteennäytetty. Syytökset hylättiin ja tapaus suljettiin. Geering keskittyi sittemmin akateemiseen uraansa, mutta pysyi aktiivisena myös kirkon piirissä. Hän alkoi toimia progressiivisessa St Andrew's on the Terrace -kirkossa. Hän ei kuitenkaan ole enää ollut pappi vuoden 1971 jälkeen.

Geeringistä tuli kysytty luennoitsija ja uskontoon liittyvien aiheiden kommentaattori televisiossa sekä radiossa. Hän pysyi aktiivisena kirjoittajana ja kommentaattorina vielä eläkkeelle vuonna 1984 jäätyään. Hän julkaisi säännöllisesti kolumneja *[[Auckland Star]]issa* ja *[[New Zealand Listener]]issä*. Geering on julkaissut yli kaksikymmentä kirjaa, joista suosituimmaksi nousi *Christianity without God*. Hänen muita teoksiaan ovat *God in the New World*, *Tomorrow's God*, *Wrestling With God: the Story of My Life*, *Portholes to the Past* ja *From the Big Bang to God*. Hän kirjoitti myös pyöräilyaiheisen kirjan *On me bike: Cycling around New Zealand 80 years ago*. Geering sai vuonna 1988 Brittiläisen imperiumin ritarikunnan *Companion*-arvon ja vuonna 2001 Uuden-Seelannin ansioritarikunnan *Principal Companion* -arvon. Uuden-Seelannin ritarikunnan jäsen Geeringistä tuli vuonna 2007.

Geering on ollut kiinnostunut ympäristöasioista ja kuuluu Uuden-Seelannin vihreään puolueeseen. Vuonna 2021 hän liittyi Intergenerational Climate Ambassadors -ryhmään, jonka olivat perustaneet vuonna 2020 tieteilijä Jim Salinger ja poliitikko Sophie Handford. Geering on ollut kolmesti naimisissa. Hän sai kaksi lasta ensimmäisen vaimonsa Nancyn kanssa ja yhden lapsen toisen vaimonsa Elainen kanssa. Avioliitto Elainen kanssa kesti 50 vuotta ja päättyi vaimon kuolemaan vuonna 2001. Geeringin kolmas vaimo Shirley kuoli vuonna 2021.

## Lähteet
Helmer Timgren

**Helmer Viktor Timgren**  (28. toukokuuta 1901 Saarijärvi – 18. tammikuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Timgrenin vanhemmat olivat piirikuntapäällikkö, ylimetsänhoitaja Gustav Oskar Timgren ja valokuvaaja Jenny Olivia (Vivi) Richter ja puoliso 1933–1975 voimistelunopettaja Inkeri Maria Ståhlberg. Timgren tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1920 ja valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi ja metsänhoitajaksi 1928. Hän oli Serlachius & Heinin palveluksessa Salmissa 1926, Haukijärven kartanon hoitaja Hämeenkyrössä 1928 ja 1929 ja Hammarén & Co Ab:n, vuodesta 1941 Oy Kyro Ab, metsänhoitaja ja metsäpäällikkö 1929–1966. Timgrenillä oli myös useita alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1959. Suomen sisällissotaan Timgren osallistui valkoisten puolella ja toimi muun muassa Vapaussoturien Huoltosäätiön Pirkka-Hämeen avustustoimikunnan varapuheenjohtajana 1956–1976.

## Julkaisuja
* *Utdrag ur Haukijärvi gårds historia*, 1929
* *Lanthushållningen på Haukijärvi gård under senare tiden*, 1929. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Timgren

**Timgren** on ruotsinkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Beatrice Timgren (s. 1989), ruotsalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
*Carl Johan Timgren (1852–1916), suomalainen virkamies ja senaattori
*Ellen Svinhufvud (o.s. *Timgren*, 1869–1953), Suomen presidentti Pehr Evind Svinhufvudin puoliso
*Gustaf Timgren (1859–1920), suomalainen virkamies, Suomen ensimmäinen kamarineuvos, Carl Johan Timgrenin veli
*Helmer Timgren (1901–1986), suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos
*Ray Timgren (1928–1999), kanadansuomalainen jääkiekkoilija.
N. T. Rama Rao Jr.

**Nandamuri Taraka Rama Rao Jr.** (s. 20. toukokuuta 1983 Hyderabad, Andhra Pradesh, Intia), myös **Jr NTR**, on intialainen näyttelijä, joka työskentelee pääasiassa telugunkielisissä elokuvissa. Hänen voittamiinsa palkintoihin kuuluvat kaksi Filmfare Awards South -palkintoa ja kaksi Nandi Awards -palkintoa. Hän on näyttelijä-poliitikko N. T. Rama Raon pojanpoika.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Teru teru bōzu

**Teru teru bōzu** (jap. てるてる坊主 tai 照る照る坊主) on perinteinen japanilainen nukke, joka on peräisin Edo-kaudelta. Teru teru bōzu tehdään usein valkoisesta kankaasta tai paperista ja puuvillasta, ne ripustetaan narulla ulos ikkunan eteen. Nuket ovat talismaaneja, joilla sanotaan olevan taikavoimia tuoda aurinkoista säätä ja estää sadetta. Jos toivoo sateista päivää, on Teru Teru bōzu ripustettava väärinpäin.
Kirkkojoki

**Kirkkojoki** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
## Kylä
* Kirkkojoki, kylä Venäjällä Pitkärannassa

## Joki
* Kirkkojoki, joki Joroisten Hallamäellä
* Kirkkojoki, joki Joroisten Kollinjoella
* Kirkkojoki, joki Luumäellä
* Kirkkojoki, joki Padasjoella
* Kirkkojoki, joki Pieksämäellä
* Kirkkojoki, joki Polvijärvellä
* Kirkkojoki, joki Pudasjärvellä
* Kirkkojoki, joki Siuntiossa
* Kirkkojoki, joki Venäjällä Pitkärannassa
Bake-danuki

**Bake-danuki** (jap. 化け狸) on ystävällinen *[[yōkai]]* japanilaisessa mytologiassa. Ne ovat tunnettuja henkiolentoja kansanperinteessä ympäri Japania, ja ne yhdistetään usein japanilaisiin supikoiriin eli tanukeihin. Kerrotaan, että Bake-danukit osaavat laulaa ja muuttaa muotoaan esineiksi tai ihmisiksi. Erityisiä kykyjä omaaville Bake-danukeille annettiin nimiä ja niille suoritettiin jopa rituaaleja.
Karstilähde

**Karstilähde** on lähde, joka on muodostunut karstimaalle tai karstimuodostumien yhteyteen. Karstilähde voi sijaita jokisuistossa. Lähde voi sijaita myös maan alaisten veden virtaamien yhteydessä. Karstilähde voi sijaita myös järven pohjan alapuolella, kuten on esimerkiksi Albanian ja Montenegron rajaseudulla sijaitsevan Skutarijärven alueella. Karstilähteistä vesi voi tulla toisinaan voimakkaina vesisuihkuina ja lähteet voivat aiheuttaa kylmiä vesipyörteitä.

## Lähteet
Valbonën laakson kansallispuisto

**Valbonën laakson kansallispuisto** on Albaniassa sijaitseva kansallispuiso. Se sijaitsee Albaanien Alpien eli Prokletijen vuoriston lomassa. Puiston lähimaastossa virtaa joki nimeltä Drin. Puiston alueella virtaa Valbonën joki, jonka ympärillä on karstimaata. Seudulla on lähteitä ja vesiputouksia. Puistossa on metsää, jossa kasvavia havupuulajeja ovat makedonianmänty, bosnianmänty, mustamänty ja metsämänty. Joen varrella kasvavia lehtipuulajeja ovat huopapaju, raita ja harmaaleppä. Puiston alueella on ilveksiä, kettuja ja sakaaleja. Alueella on karstiluolia, joissa elää lepakoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://davidsbeenhere.com/2021/03/12/top-thing-to-see-and-do-in-valbona-albania
* https://thethi-guide.com/about-valbona-valley/
Bordon

**Bordon** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikkoja:
* Bordon, maalaiskunta Njurbanin piirissä Sahan tasavallassa Venäjällä
* Bordon, maalaiskunta Suntarin piirissä Sahan tasavallassa Venäjällä

;henkilöitä:
* Luis Bordón (1926–2006), paraguaylainen harpisti ja säveltäjä
* Marcelo Bordon (s. 1976), brasilialainen jalkapalloilija.
Satori (mytologia)

**Satori** (jap.覚 "tietoisuus") on japanilaisessa mytologiassa esiintyvä apinamainen yōkai, joka pystyy lukemaan ajatuksia. Satorien kerrotaan asuvan Hidan ja Minon vuorilla Japanissa, missä niihin voi törmätä vaelluksilla. Koska Satori pystyy lukemaan ihmisten ajatuksia, se sanoo ajatukset ääneen nopeammin kuin ihminen itse pystyy. Satori voi tappaa ja syödä ihmisiä, mutta jos jotain yllättävää tapahtuu (esim. puun oksa tippuu Satorin päälle) se pelästyy ja jouksee piiloon. Toinen vaihtoehto Satorin voittamiseksi on olla ajattelematta mitään, jolloin se tylsistyy ja lopulta lähtee pois.
Noah Pallas

**Noah Pallas** (s. 9. helmikuuta 2001 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Norjan Eliteserienissä pelaavaa Vålerengaa. Pallas on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.

## Seurajoukkueet
Pallas on Käpylän Pallon kasvatti, josta hän siirtyi FC Hongan kautta AC Ouluun kaudeksi 2022. KäPa:n ja Hongan Akatemian riveissä Pallas ehti pelata kausilla 2019–2021 yhteensä 46 ottelua Kakkosessa.

Pallas teki debyyttinsä Veikkausliigassa 24. huhtikuuta 2022 AC Oulun vierastappioon päättyneessä ottelussa IFK Mariehamnia vastaan. Ensimmäisellä kaudellaan Pallas pelasi yhteensä 23 liigaottelua. Ensimmäisen maalinsa Veikkausliigassa hän teki runkosarjan päätöskierroksen kamppailussa 11. syyskuuta 2022, kun AC Oulu kaatoi HIFK:n Bolt Arenalla peräti maalein 1–6.

Pallas siirtyi kaudelle 2024 Veikkausliigan hallitsevan mestarin HJK:n riveihin kolmen vuoden sopimuksella. Pallas ehti edustaa HJK:ta kuitenkin vain yhden kauden ennen siirtoaan Norjan Eliteserieniin Vålerengan joukkueeseen tammikuussa 2025.

## Maajoukkue
Pallas ei ole saanut tililleen juniorimaaotteluita, mutta A-maajoukkueen mukaan hänet kutsuttiin tammikuussa 2023 harjoitusotteluihin Ruotsia ja Viroa vastaan loukkaantuneen Tuomas Ollilan tilalle. Debyyttinsä hän teki 0–1-tappioon päättyneessä ottelussa Viroa vastaan 12. tammikuuta 2023. Hän pääsi myös kentälle EM-karsintaottelussa San Marinoa vastaan kesäkuussa 2023.

## Lähteet
Hakuzōsu

**Hakuzōsu** (jap.白蔵主) on japanilainen tunnettu kitsune, joka teeskenteli olevansa munkki japanilaisessa mytologiassa.

Buddhalainen munkki Hakuzōsu asui Osakassa Shōrin-ji -temppelissä. Hän uskoi Inari Ōkamiin ja piti Inarin temppelissä kitsuneja, joita hän käytti ennustaakseen tulevaisuutta. Hakuzōsun legendasta on tehty näytelmä Kyōgen.

## Lähteet
Kodama

**Kodama** (jap.木霊, 木魂 tai 木魅) on japanilaisen mytologian henki, joka asuu puissa. Kodamat suojelevat metsän puita. Jos Kodaman suojelemaa puuta yrittää kaataa, tulee kirotuksi. Myös Kodaman suojelemaa puuta sanotaan Kodamaksi, ne näyttävät usein aivan tavallisilta puilta. Yleensä kylien vanhukset levittävät suullista perimätietoa uusille sukupolville siitä, mitkä puut alueella ovat Kodamien suojelemia.

## Lähteet
Yamabiko (mytologia)

**Yamabiko** (jap.山彦 "kaiku") on vuoren jumala ja yōkai japanilaisessa mytologiassa. Kerrotaan, että vuorilla ja kanjoneissa äänen kaiun aiheuttaa Yamabiko.  On yleistä kuulla Yamabikon vastaus kaikuun, mutta hyvin harvinaista nähdä itse olento, sillä ne asuvat syvällä vuoristossa. Yamabiko kuvataan usein harmaaturkkisena eläimenä, jolla on luppakorvat ja iso virnistys, se muistuttaa koiran ja apinan risteytystä. 

## Lähteet
Kolbe–Schmitt-reaktio

**Kolbe–Schmitt-reaktio** on kemiallinen reaktio, jossa fenoli tai sen johdannainen reagoi emäksisissä oloissa hiilidioksidin kanssa muodostaen aromaattisen hydroksikarboksyylihapon. Reaktion nimetty kehittäjiensä Hermann Kolben ja Rudolf Schmittin mukaan. Kolbe–Schmitt-reaktio on hyödyllinen menetelmä salisyylihapon ja salisyylihappojohdannaisten valmistamiseen.

## Reagenssit ja mekanismi
Hermann Kolbe raportoi vuonna 1860 reaktion, jossa fenoli reagoi hiilidioksidin kanssa natriumin vaikutuksesta muodostaen salisyylihappoa. Rudolf Schmitt kehitti reaktiota edelleen ja suoritti reaktion natriumfenoksideilla ja hiilidioksidilla korkean paineen alaisena. Scmitt julkaisi tuloksensa 1885.

Kolbe–Schmitt-reaktio tapahtuu fenolille ja useille sen johdannaisille. Emäksenä käytetään natrium- tai kaliumhydroksidia tai kalium- tai cesiumkarbonaattia. Lämpötila Kolbe–Schmitt-reaktiossa on tavanomaisesti 120&ndash;180 °C ja hiilidioksidin paine 0,3&ndash;0,5 MPa. Kolbe–Schmitt-reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa emäs vastaanottaa protonin feenolilta ja muodostuu fenoksidi-ioni. Seuraava vaihe on elektrofiilinen aromaattinen substituutio, jossa hiilidioksidi on elektrofiili.
:

Kolbe–Schmitt-reaktion aikana muodostuu kompleksi fenoksidi-ionin, alkalimetallikationin ja hiilidioksidin välille. Natriumhydroksidia käytettäessä reaktiossa karboksyyliryhmä liittyy enimmäkseen ortoasemaan. Kalium tai cesiumin emäksiä käytettävissä karboksyyliryhmä liittyy sen sijaan enimmäkseen para-asemaan steerisen esteen vuoksi erityisesti korkeissa lämpötiloissa.

## Lähteet
Kalmah (albumi)

**Kalmah** on suomalaisen melodista death metallia soittavan samannimisen yhtyeen yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 26. toukokuuta 2023 levymerkillä Ranka Kustannus. Albumin kansitaiteesta vastaa Niklas Sundin. Albumin rummut ja bassot äänitettiin D-Studiolla Klaukkalassa ja loput Kemissä Tico Tico Studiolla.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Pekka Kokko – laulu, rytmikitara
* Antti Kokko – soolokitara
* Timo Lehtinen – basso
* Janne Kusmin – rummut
* Veli-Matti Kananen – kosketinsoitin

## Arvostelut
* Imperiumi: 9+/10
* Kaaoszine: 
* Soundi: 
* V2.fi: 
* Inferno: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nappityräkki

**Nappityräkki** (*Euphorbia umbellata*) on keskisessä Afrikassa savanneilla esiintyvä tyräkkilaji. Se kasvaa pensaaksi tai jopa kymmenen metriä korkeaksi puuksi. Nappityräkin levinneisyysalueeseen kuuluvat muun muassa Etelä-Sudan, Uganda, Kenia, Tansania ja Kongon demokraattinen tasavalta.

Lajin on alun perin kuvannut Ferdinand Albin Pax tyyriöiden (*Synadenium*) sukuun ja laji on siirretty tyräkkien sukuun 2000-luvun alussa. Tyyriälaji *Synadenium grantii* eli tyyriä yhdistetään samaan lajiin kuin nappityräkki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Nappityräkki – ''Euphorbia umbellata''
Kirkkojoki (Padasjoki)

**Kirkkojoki** on Päijät-Hämeessä Padasjoen kirkonkylässä virtaava 1,7 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa 16 kilometriä pitkästä Padasjoen reitin alajuoksun osuuden .

## Joen kulku
Joki virtaa lännestä kohti itää. Se alkaa Kirkkolammin kaakkoisrannasta ja alittaa kirkon kodalla kaksi siltaa. Joki alittaa yhteensä kolme siltaa, josta yläjuoksun sillat kuuluvat Kirkkotiehen (yhdystie 3143) ja Kellosalmentiehen ja alimmainen silta on yksityinen. Kahden ylimmän sillan välissä sijaitsee suvantomainen laajentuma, jonka pohjoisrannalla on puisto. Kirkon yhteydessä on rantaan asti ulottuva kirkkomaa. Joki laskee verkkaisesti kohti itää, jossa pohjoisrannassa on asuinalue, mutta eteläpuolella aukeavat peltomaat. Saksalan kartanon kohdalla on pieni silta, jonka jälkeen joki virtaa luonnonsuojelualueelle. Se muodostuu kosteikosta ja rantametsistä. Joki laskee Päijänteeseen Padasjoenselän pieneen lahteen.

## Historiaa
Joen vanhin tunnettu nimi on Padasjoki, jota on käytetty jo vuonna 1442. Padasjoki äännetään yleensä *Patasjoki*, mutta murteellisista ääntämyksistä *Palasjoki*, *Paasjoki* ja *Parasjoki* on tietoja Nimiarkiston paikannimikokoelmissa.

Saksalan kartanon kohdalla, joen eteläpuolella, sijaitsee kaksi rautakauteen ajoitettua asuinpaikkaa. Myöhemmin keskiajalla on samassa kohtaa sijainnut 11 maatilan Jokioisten kylä yhdessä viereisen 3 talon Inkilän kylän kanssa. Jokioinen mainitaan vuonna 1442 ja Inkilästä on maakirja merkintä vuodelta 1539. Kylän on myöhemmin yhdistetty ja 1560-luvulla on siinä ollut 15 maatilaa. Sen sanotaan olleen tyypiltään ryhmäkylä.

Kun Padasjoen kirkko on sijainnut joen vasemmalla rannalla luusuan tuntumassa, on pappila sijainnut vastarannalla joen oikealla rannalla. Siitä on karttatietoa vasta 1700-luvulta, jolloin se sijaitsi edellä kerrotussa paikassa.

## Lummennen ja Vesijaon valuma-alue

Joki kuuluu Lummennen ja Vesijaon valuma-alueeseen, joka kuuluu Kymijoen vesistön (14) Suur-Päijänteen alueeseen (14.2). Sillä on Päijänteessä poikkeuksellisesti kaksi lasku-uomaa, kun Kirkkojoen lisäksi Päijänteeseen laskee myös Lummenneestä alkunsa saava vesireitti Harmoistenjokena. Vesistöalue on todellisuudessa trifurkaatio, sillä yläjuoksulla ovat Vesijako yhteydessä Lummenneen ja Vehkajärveen, ja Vesijako laskee myös länteen päin Palsanjokena. Palsanjoki kuuluu siten Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), joka laskee Kokemäenjokena mereen Porissa.

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Formula E Gen3

**Formula E Gen3**, tunnetaan myös nimillä **Spark Gen3** ja **Gen3**,  on Formula E -sarjassa käytettävä kilpa-auto. Gen3 otettiin käyttöön kaudeksi 2022–2023. Nimensä mukaisesti se on Formula E -sarjan kolmannen sukupolven auto ja seuraaja Spark SRT05e autolle. Auton on rakennuttanut Spark Racing Technology ja se toimii pohjana kaikille Formula E -sarjan autoille.

Gen3 auto esiteltiin huhtikuussa 2022 Monacossa. Formula E:n ja FIA:n mukaan Gen3 on kaikkien aikojen tehokkain auto hyötysuhteeltaan, sillä yli 40 prosenttia auton käyttämästä energiasta tulee energian talteenotosta jarruttaessa. Gen 3 on myös ensimmäinen formula-auto ilman takajarruja sekä voimansiirto niin taka- kuin etupyörillä. Vuoden 2014 ensimmäisen sukupolven autoon verrattuna Gen3 on 75 prosenttia tehokkaampi, huippunopeus on 95 km/h nopeampi ja talteenottokapasiteetti kuusinkertainen.

## Kehitys

Heinäkuussa 2020 ilmoitettiin, että SRT rakentaa auton rungon ja toimittaa etuakselit. Akkujen toimittajana on Williams Advanced Engineering ja rengastoimittajana Hankook.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
Rørvik

**Rørvik** on kaupunki Norjassa. Kaupunki on Nærøysundin kunnan hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Trøndelagin läänin pohjoisosassa. Kaupungissa on hieman yli 4 450 asukasta ja kunnan asukasluku on 10 014 (2023). Rørvik sijaitsee tyypillisessä rannikkomaisemassa, ja rakennukset koostuvat pääosin vanhemmista ja uudemmista puutaloista. Kaupunki on ollut Hurtigrutenin säännöllinen käyntisatama sen perustamisesta vuonna 1893 lähtien, ja etelään ja pohjoiseen suuntautuva Hurtigruten kohtaavat Rørvikissä joka ilta. Ilmasto on merellistä, ja jopa täällä 65° N on tavallista, että puutarhoissa on omena- ja luumupuita.

Rørvikistä on nopea laivayhteys etelään Abelværiin ja Namsokseen ja pohjoiseen Lekaan, ja sieltä on bussiyhteys mm. Namsokseen, Grongiin (rautatieasema) ja Brønnøysundiin. Rørvikin lentoasema Ryum lähtee Widerøen kanssa Trondheimin lentokentälle Værnes, Namsoksen lentokentälle ja Oslon Gardermoenin lentokentälle.

Rørvik on merkittävä kalasatama ja Telenorilla on yksi asiakaspalvelukeskuksistaan ​​täällä. Rørvikin tärkeimmät ammatit kaupan ja palveluiden lisäksi ovat kalastus, vesiviljely, laivateollisuus ja tietoliikenne. Monet Rørvikin työpaikat liittyvät myös tietointensiivisiin yrityspalveluihin, kuten laki- ja kirjanpitopalveluihin, pankki- ja vakuutuspalveluihin, mediaan, IT-toimintapalveluihin ja ohjelmistokehitykseen. Rørvikin satama on Keski-Norjan suurin satama, jossa käy vuosittain yli 15 000 laivaa. Rørvik on myös useiden risteilyalusten käyntisatama.

Rørvikissä on rannikko- ja kulttuurikeskus "Norveg", jossa on näyttelyitä rannikkokulttuurista yli 10 000 vuoden ajalta. Täällä on myös sekä galleria että kahvila. Gudmundur Jonssonin suunnittelema jännittävä rakennus vihittiin käyttöön vuonna 2004. Museo omistaa myös Berggårdenin Rørvikin keskustassa, ja yhdessä Nærøysundin kunnan kanssa he hallinnoivat suurinta osaa historiallisesti tärkeistä rakennuksista hylätyssä Sør-Gjæslinganin kalastajakylässä.

Rørvikin vanha kirkko, vuodelta 1898, paloi maan tasalle vuonna 2012. Paikalle rakennettiin uusi kirkko, joka vihittiin käyttöön joulukuussa 2019.

Rørvikdagan, jossa on musiikkifestivaali, martna, huvipuisto ja muuta toimintaa, järjestetään joka vuosi heinäkuussa.

Skreifestivalen, ruoka- ja rannikkokulttuurin festivaali, on järjestetty Rørvikissä joka vuosi vuodesta 1998 lähtien.


Tiedosto:Rørvik.jpg|Berggården
Tiedosto:Rørvik 09 Fra Rørvik havn.jpg|Rørvikin satamasta
Tiedosto:Sjømannens hustru II.jpg|*Merimiehen vaimo* vanhan kaupungin aukiolla
Tiedosto:Nye Rørvik kirke natt 2019 (cropped).jpg|Rørvikin kirkko
Veikko Matilainen

**Veikko Matilainen** (5. huhtikuuta 1921 Kuopio – 11. huhtikuuta 2022 Vesanto) oli suomalainen muovitehtailija ja toisen maailmansodan veteraani. Matilainen palveli koko jatkosodan ajan pioneeripataljoona 13. palveluksessa. 100-vuotiaana Matilainen julkaisi jatkosodan aikana pitämistään päiväkirjoista ja rintamalla ottamistaan valokuvista koostetun kirjan *Pioneerin päiväkirja* (Vesannon Sotaveteraanit ry 2021), jonka Pohjois-Savon kotiseutuyhdistysten liitto valitsi vuoden kirjaksi vuonna 2022. 

101-vuotiaaksi elänyt Matilainen oli useiden vuosien ajan kotikuntansa Vesannon vanhin mies. Matilainen tunnettiin positiivisuudestaan ja jatkuvasta halustaan oppia uutta. Vielä yli 90-vuotiaanakin Matilainen oli päivittäin etäyhteydessä palvelukodissa asuneeseen puolisoonsa ja käytti sujuvasti verkkoa.

Graafikko Jaana Aalto on Matilaisen tytär.

## Lähteet
* Hytönen, Anu: Kiitollisena Pioneerin päiväkirja -projektista. *Kotipihlaja* toukokuu 2022, s. 10–11. 

## Aiheesta muualla
*Vuorinen, Terho: Sotamies Veikko Matilainen lähetti nimipäivä­onnittelut isälleen rintamalta kesällä 1942 – Tammikuussa 2019 kortti palautui lähettäjälle. *Ilta-Sanomat* 18.1.2019, viitattu 20.3.2023.
Miesten Ykköspesis-kausi 2023

**Ykköspesis-kausi 2023** oli Suomen pesäpallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykköspesiksen 43. kausi. Kauteen osallistui 12 joukkuetta. 

## Joukkueet





## Runkosarja

## Pudotuspelit
### Turnauspuu

## Aiheesta muualla
* Pesis.fi − Miesten Ykköspesiksen sarjajärjestelmä 2023
Lasse Jortikka

**Lasse Toivo "Late" Jortikka** on kuvitteellinen hahmo Yle TV2:n tuottamassa *[[Maalaiskomedia]]*-televisiosarjassa. Häntä kutsutaan useimmiten Lateksi. Hahmo tulee sarjaan sen toisella tuotantokaudella *[[Peräkamaripojat]]* ja jatkaa seuraavilla kausilla *[[Mooseksen perintö]]* ja *[[Turvetta ja timantteja]]*.

Late on kauppiaspariskunta Hillevi ja Toivo Jortikan poika ja ainoa jälkeläinen. Hän on yksi neljästä peräkamaripojasta tuotantokaudella *Peräkamaripojat*. Muut ovat Oskari Fräntilä, Valdemar "Valtsu" Åkerlund ja Ilmari Piiparinen.

Naisenpuutteessa elävä Late yrittää itsemurhaa, mutta epäonnistuu, kun palkki johon hän solmii hirttoköyttä ei kestä hänen painoaan. Late luopuu aikeestaan ja päättää perustaa kauppa-autoyrityksen. Kauppa-autosta tulee hänen vanhempiensa kyläkaupan sivuliike. Auto on tosin käytetty ja vaatii perusteellisen korjauksen. Samaan aikaan Late etsii naiskumppania lehti-ilmoituksella, joka on hänen kaverinsa Fräntilän Oskarin mielestä huonosti muotoiltu, sillä siinä haetaan kumppanin ohella työntekijää Laten kauppa-autoon.

Paula eli Paukku vastaa Laten ilmoitukseen, ainoana hakijana. Hän on ollut jo 15-vuotiaasta maankiertäjä eikä Kuusniemi ole hänelle ennestään tuttu. Late on jossain määrin mammanpoika, joka elää äitinsä valvonnan alla. Tämä ei hyväksy myymäläautoa kauppansa sivuliikkeeksi, mutta Late ja Paukku saavat kuin saavatkin auton kannattamaan. Lopulta se osoittautuu niin kannattavaksi, että pääliike menee konkurssiin.

Late ja Paukku ihastuvat toisiinsa ensisilmäyksellä. He tapaavat toisensa ensimmäisen kerran Jortikan myymälän takapihalla, minkä jälkeen heidät esitetään sarjassa enimmäkseen parina, usein samassa kuvassa keskenään. Heidän suhteestaan muodostuu mutkaton ja huoleton. He jakavat saman kaksimielisyyksiin perustuvan huumorintajun ja rennon elämänasenteen. Vaikka pariskunta on seksuaalisesti aktiivinen, Paukku ei tule vuosienkaan vieriessä raskaaksi, mikä varjostaa Laten ja Paukun elämää.

Late on yritteliäs. Kun kauppa-auto simahtaa lopullisesti, hän perustaa Paukun kanssa tanssilava Kesä-Hillevin. Hän toimii myös Kuusniemen seurakunnan suntiona.

Laten ensimmäinen tulkitsija on Panu Vauhkonen. Sittemmin Latea on näytelty kesäteatterien *Maalaiskomedia*-tuotannoissa, muun muassa Pyynikillä ja Jämsässä.

## Lähteet
Oravaisten työväentalo

**Oravaisten työväentalo ** oli Vöyrin kunnassa entisen Oravaisten kunnan alueella sijainnut työväentalo. Talo sijaitsi Oravaisten tehtaan alueella.

## Historiaa
Oravaisten työväentalo rakennettiin talkoilla vuonna 1922. Varat talon rakentamiseen oli saatu keräyksin ja huvitoiminnan tuotoilla. Työväentalon pinta-ala oli 140 m², ja se sijaitsi 5&nbsp;000 m²:n tontilla. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen. Oravaisten työväenyhdistyksen toiminta lakkautettiin vuonna 1934, ja talo myytiin pakkohuutokaupalla Oravaisten Verkatehtaalle. Taloa käytettiin muun muassa elokuvateatterina. Oravais Folkdemokratiska förening sai talon takaisin vuonna 1948. Talo oli vuokrattuna Voimistelu- ja urheiluseura Gnistanille 1980-luvun alussa.

## Lähteet
Jyrki Tuulari

**Jyrki Tuulari** (s. 6. toukokuuta 1959 Lapua) on suomalainen psykologi ja kirjailija, joka voitti vuonna 1987 ensi kertaa järjestetyn, esikoiskäsikirjoituksille tarkoitetun WSOY:n Mika Waltari -kilpailun teoksellaan *Musta*.

Etelä-Pohjanmaan Lapualta kotoisin oleva Tuulari opiskeli psykologiaa Jyväskylän yliopistossa, josta hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1985. Sen jälkeen hän on kouluttautunut ylemmän erityistason kognitiiviseksi psykoterapeutiksi vuonna 2007. 1990-luvulla Tuulari toimi Vaasan läänin läänintaiteilijana.

Tuulari on kirjoittanut myös kirjallisuusarvosteluja, kuunnelmia, näytelmiä ja romaanidramatisointeja sekä laatinut ja suomentanut psykoterapia-alan tietokirjoja.

## Teoksia
* *Musta: romaanisia kertomuksia*, WSOY 1987, .
* *Sirpaleita: lyhyttä proosaa*. WSOY 1990, .
* *Ihmeellinen sulka*, Mukula 1993.
* *Pyydys*, WSOY 1998, .
* *Provinssirock : ihmisten juhla : historiallinen kooste Provinssirockista ja sen tekijöistä 1979-2000,* toimitustyö, Seinäjoki : Rytmi-instituutti, 2000. .
* *Skeemapsykoterapia käytännössä*. Yhdessä Irma Karilan kanssa, Kognitiivisen psykoterapian keskus Luote Oy 2017. .

## Lähteet
Oininki

**Oininki** on erittäin matala järvi varsinainen Saimaan Äitsaarella Ruokolahden länsiosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä ja keskisyvyys alle metrin. Etäisyys Lappeenrannasta on 36 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Oiningin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on kolme kilometriä. Järven eteläosan muodostaa Haudanselkä ja pohjoisosan Maikonlahdenselkä. Selkävesiä erottaa Suurisaari ja Paavonsaari, joka nimestään huolimatta on niemimaa. Rantaviivaltaan varsin mutkaisella järvellä on useita lahtia. Aivan etelässä sijaitsee Jurkkalahti, lännessä Angaslahti ja idässä Kotilahti. Oiningin rantaviiva on paikka paikoin epämääräinen. Vain noin kaksi hehtaaria järvestä on vähintään kolme metriä syvä. Syvin alue sijaitsee keskellä Haudanselkää.

Oiningin saariluku on yhdeksäntoista. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja, kuusitoista saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Suurisaari järven keskiosassa on pinta-alaltaan yli kymmenen hehtaaria. Oiningin rannat ovat pääosin metsää, monien lahtien rannat ovat soistuneet. Järven koillispuolella sijaitsee Lempiälän kylä ja eteläpuolella Kurjalan kylä.

Oiningin luusua sijaitsee järven lounaisosan Jokilahden perukassa, josta alkaa länteen virtaava Suuroja. Lasku-uoma kulkee Lääväsuon ja Mäkräsuon halki ja päätyy Saimaan Mäkrälahteen.

Oiningin vesitilavuus on 2&nbsp;548&nbsp;000 kuutiometriä. Lähes neljä viidesosaa järven vesimäärästä on enintään metrin syvyydessä.

Oininki (04.112.1.036) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi.

## Lähteet
Villalan työväentalo

**Villalan työväentalo ** oli Villalan kyläkeskuksessa Kesälahdella nykyisessä Kiteen kunnassa sijainnut työväentalo. Talon nykyisestä tilanteesta ei ole tietoa.

## Historiaa
Villalan työväentalo rakennettiin talkoilla vuonna 1939.  Talon rakentaminen rahoitettiin yksityisillä lainoilla. Työväentalon pinta-ala oli 170 m², ja se sijaitsi 3&nbsp;000 m²:n tontilla. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, keittiö, eteinen ja asunto yläkerrassa. Talo ei ole ollut kunnallistekniikan piirissä. Taloa lämmitettiin aluksi puu-uuneilla, jotka korvattiin kuumailmakehittimellä.

Talo on ollut pääasiassa yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa ja juhlia. 1980-luvulla tiloissa toimi myös kansalaisopisto.

## Lähteet
Jouhtjärvi (Ruokolahti, eteläinen)

**Jouhtjärvi** on mäkisen metsämaan ympäröimä sokkeloinen järvi Ruokolahden keskustan koillispuolella Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 47 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Jouhtjärvi muodostuu lähinnä salmista ja lahdista. Etäisyys järven kaakkoiskulmalta luoteiskulmaan on 2,9 kilometriä. Järven eteläista ja pohjoista osaa erottaa Jouhtjärvenniemi ja yhdistää niemen itäpuolinen puolisen kilometriä pitkä Jouhtjärvensalmi. Järven pohjoinen osa jakautuu useisiin lahtiin (Kurikkalahti, Sourlahti, Matalalahti, Peltlahti). Noin kolmasosa Jouhtjärvestä on enintään kolme metriä syvä, niin ikään kolmasosa on kolmesta kuuteen metriä syvä ja kolmasosa vähintään kuusi metriä syvä. Syvin piste, kaksitoista metriä, sijaitsee järven eteläosassa. Myös järven luoteisosassa on lähes yhtä syviä alueita.

Jouhtjärven saariluku on kolme. Saarista yksi on alle aarin laajuinen luoto, kaksi saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Jouhtjärvenniemen korkeimmat kohdat ovat noin 125 metriä merenpinnan yläpuolella.

Jouhtjärven vesitilavuus on 5&nbsp;184&nbsp;000 kuutiometriä. Siitä noin miljoona kuutiometriä on vähintään kuuden metrin syvyydessä.

Jouhtjärvi (04.119.1.013) kuuluu Käringin valuma-alueeseen (04.119), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Käringin valuma-alueella on kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kärinki ja Jouhtjärvi ovat laajimmat. Kolmanneksi laajin on Pieni-Kärinki.

Ruokolahdella on toinenkin Jouhtjärvi (04.112.1.018). Se sijaitsee nelisen kilometriä Käringin valuma-alueen Jouhtjärveltä luoteeseen. Myös Äänekoskella (Jouhtjärvi (Äänekoski)) ja Viitasaarella (Jouhtjärvi (Viitasaari)) on Jouhtjärvi-niminen vakavesi.

## Lähteet
Storsved Folkets Hus

**Storsved Folkets Hus ** oli Uudenkaarlepyyn kunnassa entisen Munsalan kunnan Storsvedin kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Andelslaget Storsved Folkets Hus -yhdistys rakennutti työväentalon vuosina 1917–1918. Talon rakentaminen rahoitettiin keräyksin, ja se tehtiin talkootyönä. Talon pinta-ala oli 300 m², ja se sijaitsi 3&nbsp;200 m²:n tontilla. Talossa oli juhlasali, keittiö, ravintola, eteinen ja vaatesäilö. Talossa on ollut pärekatto, joka myöhemmin vaihdettiin tiilikatoksi. Talon on ollut autiona jo 1960-luvulla.

## Lähteet
Sonja Leinamo

**Sonja Leinamo** (s. 20. helmikuuta 2002) on suomalainen ampuma- ja maastohiihtäjä. Hän edustaa Ahveniston Ampumahiihtäjiä ja Pohti Ski Teamia.

Leinamo kilpaili ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa alle 19-vuotiaiden sarjassa Obertilliachissa vuonna 2021. Hän sijoittui viestissä yhdeksänneksi, takaa-ajossa 32:nneksi, pikamatkalla 42:nneksi ja normaalimatkalla 52:nneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui Soldier Hollow'n MM-kilpailuissa alle 22-vuotiaiden sarjassa viestissä yhdeksänneksi, pikamatkalla 32:nneksi ja takaa-ajossa 34:nneksi. Vuonna 2023 hän sijoittui Madonassa nuorten avoimissa Euroopan-mestaruuskilpailuissa sekaviestissä 11:nneksi ja henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan 19:nneksi pikamatkalla. Samana talvena nuorten MM-kilpailuissa Štšutšinskissa hän sijoittui sekaviestissä kymmenenneksi, pikamatkalla 25:nneksi, normaalimatkalla 29:nneksi ja takaa-ajossa 31:nneksi.Hän saavutti nuorten avoimissa EM-kilpailuissa hopea pikamatkalla Jakuszycessä 2024. Saman talven nuorten MM-kilpailuissa Otepäässä hän sijoittui yhteislähtökilpailussa kuudenneksi, sekaviestissä seitsemänneksi, normaalimatkalla ja viestissä 13:nneksi sekä pikakilpailussa 14:nneksi.

Leinamo osallistui ampumahiihdon yleisen sarjan arvokilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 2023 Lenzerheidessa avoimissa Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hän sijoittui sekaviestissä 19:nneksi, pikamatkalla 23:nneksi, takaa-ajossa 35:nneksi ja normaalimatkalla 78:nneksi. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän oli normaalimatkalla 53:s, pikakilpailussa 82:s, sekaviestissä yhdeksäs ja naisten viestissä viidestoista. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui normaalimatkalla 29:nneksi, pikakilpailussa 70:nneksi ja viestissä seitsemänneksi.

Leinamo kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Holmenkollenilla maaliskuussa 2023. Hän sijoittui pikamatkalla 76:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan kaudella 2024–2025 Kontiolahden pikakilpailussa 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran samalla kaudella Oberhofin pikakilpailussa, jossa hän oli kahdeksas. Kauden 2025–2026 ensimmäisessä henkilökohtaisessa kilpailussa Östersundissa Leinamo saavutti uransa parhaan sijoituksen oltuaan normaalimatkan kilpailussa toinen.

Leinamo kilpaili maastohiihtäjänä nuorten talviolympialaisissa 2020 Lausannessa. Hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 24:nneksi, skicrossissa 37:nneksi ja perinteisen hiihtotavan 5 kilometrillä 46:nneksi.

## Lähteet
Rautjärvi (järvi Rautjärvellä)

**Rautjärvi** on osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Rautjärven asemanseudun itäpuolella Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 56 kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Rautjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,7 kilometriä. Suurimmat lahdet ovat Silmäsillanlahti kaakossa ja Taipaleenlahti lännessä. Laajin niemi on itäisen rannan nimetön niemi. Rautjärvi on matala: vain noin 17 hehtaaria sen alasta on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven itäosassa.

Kartan perusteella Taipaleenlahden eteläosassa Kuokkosken tuntumassa on muutama luoto. Rautjärven rannoilla on suhteellisen paljon pientaloja. Järven itäosan Viljakanlahden ja Järvenpäänlahden rannoilla ei kuitenkaan ole rakennuskantaa. Lahtien välissä on Suurivuori-niminen jyrkänne, jonka itäpuolisella Palomäellä maasto kohoaa yli 140 metriä merenpinnan yläpuolelle. Rautjärven eteläpuolitse kulkee yhdystie 3991.

Rautjärveen virtaa Hinkanoja Karssuon kautta pohjoisesta Untamojärveltä (95,9 metriä mpy). Untamojärven länsipuolella sijaitsevalta Pyöriälammelta (99,4 metriä mpy) virtaa runsaan kilometrin mittainen Jaakkimajoki Rautjärven luoteiskulmaan. Luoteesta Houkkalanlammelta (94,2 metriä mpy) virtaa Hinkkalanjoki järven luoteisrannalle. Rautjärven luusua on Kuokkoski, joka laskee Helisevänjokeen.

Rautjärven vesitilavuus on 7&nbsp;235&nbsp;000 kuutiometriä.

Rautjärvi (04.194.1.001) kuuluu Rautjärven lähialueeseen (04.194), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Vuoksen alue (04.19) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Rautjärven lähialueella on yksitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Rautjärvi ja Untamojärvi ovat laajimmat.

Rautjärvi on neljänneksi laajin Rautjärven kunnan yli sadasta vakavedestä. Se on myös neljänneksi laajin Suomen kahdeksasta Rautjärvestä.

## Lähteet
Untamojärvi

**Untamojärvi** on latvajärvi Rautjärven asemanseudun koillispuolella Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 59 kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Untamojärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 1,7 kilometriä. Laajin niemimaa on itärannan Kokinniemi, jonka vastarannalla sijaitsee Haukkaniemi. Kokinniemen eteläpuolella sijaitsee Taltielahti ja pohjoispuolella Paalahti. Luoteessa järvi kapenee Pehmytlahdeksi. Lounaassa sijaitsee rantaviivaltaan epämääräinen Joenlahti. Noin kymmenesosa Untamojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvänne sijaitsee järven luoteisosassa.

Untamojärven saariluku on kolme. Laajin saarin on Kokinniemen lounaispuolella sijaitseva Suurisaari, jonka lounaispuolella lähellä järven lounaisrantaa sijaitsee Pienisaari. Joenlahdella sijaitsee muutaman aarin laajuinen luoto. Untamojärven pohjois- ja itärannoilla on melko paljon pientaloja. Järven koillispuolella sijaitsee Paalahdensuo. Pehmytlahden rantaviivaa mukailee järven pohjoispuolitse kulkeva yhdystie 14907. Tien vieritse kulkee rautatie.

Untamojärveen virtaa useita metsäojia ja niiden myötä humuspitoista vettä. Untamojärvi laskee järven lounaiskulmasta alkavaa Hinkanojaa Karssuon kautta etelään Rautjärveen (89,7 metriä mpy). Rautjärvi laskee Helisevänjokeen.

Untamojärven vesitilavuus on 4&nbsp;956&nbsp;000 kuutiometriä.

Untamojärvi (04.194.1.003) kuuluu Rautjärven lähialueeseen (04.194), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Vuoksen alue (04.19) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Rautjärven lähialueella on yksitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Rautjärvi ja Untamojärvi ovat laajimmat.

## Lähteet
Magnus Andersen

**Magnus Kristoffer Andersen** (20. maaliskuuta 1916 Andøy – 11. joulukuuta 1994 Bø) oli norjalainen kalastaja ja työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1965–1973 ja toimi Norjan kalastusministerinä 1963–1965 sekä 1972.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Magnus Andersen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Bortenin hallitus

**Bortenin hallitus** oli Norjan hallitus 12. lokakuuta 1965 – 17. maaliskuuta 1971. Se oli Keskustapuolueesta, Høyrestä, Venstrestä ja Kristillisestä kansanpuolueesta koostunut enemmistöhallitus.
## Ministerit
**Pääministeri**
* Per Borten (Keskustapuolue)
**Ulkoministeri**
* John Lyng (Høyre) 12.10.1965–22.5.1970
* Svenn Stray (Høyre) 22.5.1970–17.3.1971
**Valtiovarainministeri**
* Ole Myrvoll (Venstre)
**Kirkko- ja opetusministeri**
* Kjell Bondevik (Kristillinen kansanpuolue)
**Maatalousministeri**
* Bjarne Lyngstad (Venstre) 12.10.1965–21.8.1970
* Hallvard Eika (Venstre) 21.8.1970–17.3.1971
**Liikenne- ja viestintäministeri**
* Håkon Kyllingmark (Høyre)
**Palkka- ja hintaministeri**
* Dagfinn Vårvik (Keskustapuolue)
**Ulkomaankauppa- ja merenkulkuministeri**
* Kåre Willoch (Høyre) 12.10.1965–5.6.1970
* Otto Grieg Tidemand (Høyre) 5.6.1970–17.3.1971
**Oikeusministeri**
* Elisabeth Schweigaard Selmer (Høyre) 12.10.1965–3.10.1970
* Egil Endresen (Høyre) 3.10.1970–17.3.1971
**Elinkeinoministeri**
* Sverre Walter Rostoft (Høyre) 
**Sosiaaliministeri**
* Egil Aarvik (Kristillinen kansanpuolue)
**Kalastusministeri**
* Oddmund Myklebust (Keskustapuolue) 12.10.1965–8.11.1968
* Einar Hole Moxnes (Keskustapuolue) 8.11.1968–17.3.1971
**Kunta- ja työministeri**
* Helge Seip (Venstre) 12.10.1965–29.8.1970
* Helge Rognlien (Venstre) 29.8.1970–17.3.1971
**Perhe- ja kuluttajaministeri**
* Elsa Skjerven (Kristillinen kansanpuolue) 
**Puolustusministeri**
* Otto Grieg Tidemand (Høyre) 12.10.1965–5.6.1970
* Gunnar Hellesen (Høyre) 5.6.1970–17.3.1971

## Lähteet
Tietopolitiikka

**Tietopolitiikalla** tarkoitetaan yhteisesti sovittuja periaatteita ja linjauksia tietojen tuottamista, hankintaa, liikkumista, avaamista, jakamista, käyttöä, ylläpitoa ja säilyttämistä koskevista toimintatavoista ja menettelyistä. Se hakee muotoaan, kun samalla tunnistamme yhä paremmin tiedon merkityksen yhteiskunnalle.

Tiedon avoimuus, tiedon liikkuvuus ja ihmisten omien tietojen hallinta edellyttävät johdonmukaista tietopolitiikkaa, joka edistää tiedon monipuolista hyödyntämistä huomioiden kansalaisten ja organisaatioiden oikeudet, vastuut ja riskit.

Lukuisista määrittelyistä huolimatta tiedolle ei ole yhtä yleispätevää määrittelyä. Ihmisillä on erilaisia käsityksiä siitä, mitä tieto on. Platonilta peräisin oleva määritelmä, jonka mukaan tieto on hyvin perusteltu tosi uskomus, on edelleen usein käytetty määritelmä.

Jos tietopolitiikka nähdään eri hallinnonala- ja sektorirajat läpileikkaavana yhteiskuntapolitiikkana, on luontevaa puhua horisontaalisesta, valtioneuvostotasoisesta politiikka-alueesta. Toinen vaihtoehto on vahvistaa tietopolitiikasta oma politiikkalohkonsa esimerkiksi talous- ja ympäristöpolitiikan tapaan, jolloin se nykyisessä hallintorakenteessa merkitsisi omaa ministeriötä sekä toimeenpanevaa virastoa.

## Tausta
Suomelle tietoyhteiskuntaperiaate on erittäin tärkeä. Maa kilpailee kansainvälisessä työjaossa korkealla osaamisella ja siihen perustuvilla vientituotteilla, eikä esimerkiksi työvoiman halvalla tuntihinnalla. Suomi tarvitsee kansainvälisiltä markkinoilta paljon erilaisia raaka-aineita ja muita tuotteita. Jotta se pystyy hankkimaan näitä, pitää sen pystyä viemään omia tuotteitaan maailmalle.

Uudet politiikkakohteet ovat syntyneet hakemaan ratkaisuja uuteen kriisiin tai yhteiskunnan muutokseen. 1960-luvulla Pekka Kuusen julkaisema 60-luvun sosiaalipolitiikka -kirjan määrittelemälle sosiaalipolitiikalle oli vahva sosiaalinen tilaus sen aikaisissa rakennemuutoksissa, ja kirja antoi perustan pitkäjänteisen sosiaalipolitiikan kehittämiselle. Energiapolitiikka muodostettiin vastauksena 1970-luvun öljykriisiin. 1990-luvulla havaittiin ympäristöongelmien vaativan vahvempaa toimenpiteiden linjaamista ja kokonaisuuden haltuunottoa ympäristöpolitiikan ja sen mukaisten toimien kautta.

Tietoa on käytettävissä enemmän kuin koskaan ja toisin kuin raaka-aineet ja energia, se ei kulu käytössä. Päinvastoin, tietoa jakamalla voidaan luoda uutta tietoa ja tietoa jalostamalla lisätä sen arvoa. Tieto on yhteiskunnan toiminnan ja kehittymisen perusta siinä missä ympäristö ja energiakin.

## Lähteet
Hardanger Folkeblad

**Hardanger Folkeblad** on norjalainen vuonna 1949 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Odda. Se ilmestyy kahdesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin. Lehdessä on artikkeleita sekä kirjanorjaksi että uusnorjaksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut