open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heikki Hakola

**Heikki Jalmari Hakola** (11. joulukuuta 1929 Lapua – 29. maaliskuuta 2016 Lapua) oli suomalainen painija. Hän edusti Suomea Rooman olympialaisissa 1960 vapaapainin alle 52-kiloisten sarjassa ja sijoittui 14:nneksi. Hän edusti Suomessa Lapuan Virkiää, Vaajakosken Terää ja Kotkan Painimiehiä. Hän voitti sekä kreikkalais-roomalaisessa painissa että vapaapainissa yhden Suomen-mestaruuden.

Hakola otteli Rooman olympialaisissa alle 52-kiloisten sarjassa kaksi ottelua ja sijoittui 14:nneksi. Ensimmäisellä kierroksella hän paini ratkaisemattoman tasapelin puolalaisen Stefan Hajdukin kanssa. Toisella kierroksella hän hävisi belgialaiselle Maurice Mewisille selätyksellä ajassa 10.47 ja putosi jatkosta.

Hakola voitti SM-kultaa alle 52-kiloisten sarjassa vapaapainissa vuonna 1959 ja kreikkalais-roomalaisessa painissa vuonna 1960. Vapaapainissa hän saavutti lisäksi hopeaa alle 57-kiloisten sarjassa vuonna 1956. Kreikkalais-roomalaisessa painissa hän saavutti alle 52-kiloisissa hopeaa vuosina 1957, 1958 ja 1961 sekä pronssia vuonna 1955.

## Lähteet
Eero Virtanen

**Eero Arvid Virtanen** (22. lokakuuta 1915 Jyväskylä – 1. kesäkuuta 2003 Jyväskylän maalaiskunta) oli suomalainen painija. Hän edusti Suomea Lontoon olympialaisissa 1948 kreikkalais-roomalaisen painin alle 67-kiloisten sarjassa ja sijoittui kuudenneksi. Hän edusti Suomessa Vaajakosken Kuohua. Hän voitti kreikkalais-roomalaisen painin alle 66-kiloisten sarjassa TUL:n mestaruuden vuonna 1945.

Virtanen sijoittui Lontoon olympialaisissa 1948 alle 67-kiloisten sarjassa kuudenneksi. Ensimmäisellä kierroksella hän hävisi tšekkoslovakialaiselle Václav Tuhýlle pistein 0–3. Toisella kierroksella hän oli lepovuorossa. Kolmannella kierroksella hän voitti alankomaalaisen Johannes Munnikesin pistein 3–0. Neljännellä kierroksella hän hävisi sittemmin hopeaa saaneelle norjalaiselle Aage Eriksenille ja putosi jatkosta.

## Lähteet
Vampulan seurakunta

**Vampulan seurakunta** on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka sijaitsi Loimaan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Vampulan seurakunta liitettiin Huittisten seurakuntaan vuonna 2009 ja muodostettiin siihen kuuluvaksi kappeliseurakunnaksi. Seurakunnan pääkirkkona toimi Vampulan kirkko.

## Lähteet
Leipeen hautausmaa

**Leipeen hautausmaa** on Rovaniemen seurakunnan hautausmaa Rovaniemen lounaisosassa. Rovaniemen keskusta on 46 kilometrin päässä, ja Tervolan kunnanrajalle on vain pari kilometriä.

Hautausmaa on perustettu leipeeläisten toiveiden perusteella. Maanviljelijä Ville Lammassaari lahjoitti hautausmaaksi 0,66 hehtaaria maata Jaatilasta lähtevän Pisantien ja Leivejoen välistä. Seurakunta otti lahjoituksen vastaan ja päätti hautausmaan perustamisesta heinäkuussa 1951. Alue saatettiin käyttökuntoon, ja se vihittiin käyttöön 14. toukokuuta 1953.

Hautausmaa on seurakunnan pienin, ja siellä on vain muutama hautaus vuodessa. Hautapaikkoja on noin 650 vainajalle. 

## Lähteet
Maailman kasvisruokapäivä

**Maailman kasvisruokapäivä** on lokakuun 1. päivänä vietettävä maailmanlaajuinen päivä, jonka perusti pohjoisamerikkalainen North American Vegetarian Society (NAVS) -yhdistys vuonna 1977 Kansainvälisen vegetaristien liiton innoittamana vuonna 1978. 

Se tuo tietoisuutta eettisistä, ympäristöllisistä, terveydellistä ja humanitaarisista syistä.

Kasvisruokapäivä suosittelee ruokavaliota, joka voi vähentää sydänkohtauksen ja syövän riskiä. Lisäksi toiminta ehkäisee ilmaston lämpenemistä.

## Lähteet

## Katso myös
* Maailman vegaanipäivä
* Kasvissyönti

## Aiheesta muualla
* Viralliset verkkosivut
Palazzo Montecitorio

**Palazzo Montecitorio** on Rooman keskustassa sijaitseva barokkityylinen palatsi, jossa Italian edustajainhuone kokoontuu. Se sijaitsee Colonnan kaupunginosassa Piazza di Monte Citorio -aukion luona lähellä Via del Corso -katua. Viereisessä korttelissa on Italian hallituksen ja pääministerin käytössä oleva Palazzo Chigi.

Paavi Innocentius X määräsi arkkitehti Gian Lorenzo Berninin suunnittelemaan palatsin asuinkäyttöön Ludovisin suvulle, ja se tunnettiinkin alkujaan nimellä Palazzo Ludovisi. Rakentaminen alkoi vuonna 1650 mutta keskeytyi vuosikymmeniksi Innocentius X:n kuoltua. Paavi Innocentius XII käynnisti rakennustyöt uudelleen, ja palatsi valmistui vuonna 1694 Berninin piirustuksia täydentäneen arkkitehti Carlo Fontanan johdolla.  Innocentius XII sijoitti palatsiin paavin tuomioistuimen (*Curia apostolica*). Rooman tultua yhdistyneen Italian pääkaupungiksi Palazzo Montecitoriosta tuli edustajainhuoneen talo vuonna 1871. Alkuperäisen palatsin taakse rakennettiin vuosina 1902–1927 arkkitehti Ernesto Basilen suunnittelema suuri laajennusosa, missä yhteydessä alkuperäiset takasiivet purettiin.

Palatsissa on Berninin suunnittelema kupera julkisivu, jonka 25 ikkuna-akselia on ryhmitelty viiteen osaan. Keskimmäinen osa muodostaa julkisisivusta ulkonevan risaliitin, johon kuuluu sisäänkäyntiä ympäröivä pylväsportaali. Fontana säilytti julkisivun ilmeen Berninin suunnitelman mukaisena ja lisäsi siihen kellotornin. Palatsin ollessa paavin tuomioistuimen käytössä tornin pääkelloa soitettiin istuntojen alkamisen merkiksi; nykyään sitä soitetaan vain silloin, kun uusi Italian presidentti valitaan. Piazza di Parlamenton puoleinen julkisivu korttelin toisella puolella sekä edustajainhuoneen nykyinen istuntosali kuuluvat Basilen suunnittelemaan laajennusosaan.

Palatsin tiloissa on taideteoksia eri vuosisadoilta, muun muassa Carlo Carràn, Giorgio de Chiricon ja Renato Guttuson töitä. Istuntosalissa on Giulio Aristide Sartorion kankaalle maalaama friisi, joka esittää vertauskuvallisesti Italian kansan historiaa, sekä Giovanni Beltramin toteuttama värillinen lasikatos.

Palatsi ja sen edessä oleva Piazza di Monte Citorio -aukio sijaitsevat paikalla, jossa antiikin Rooman aikaan suoritettiin kuolleiden Rooman keisareiden tuhkaus. Myös Antoninus Piuksen pylväs oli aikanaan tällä paikalla. Aukiolla sijaitseva Montecitorion obeliski tuotiin Roomaan Egyptin Heliopoliista keisari Augustuksen aikana, mutta nykyiselle paikalleen se pystytettiin vasta vuonna 1792.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viki ja Köpi Show

**Viki ja Köpi Show** on Ville ”Viki” Eerikkilän ja Juuso "Köpi" Kallion luotsaama ohjelma, jota lähetetään suorana Yle Areenassa tiistaista torstaihin klo 13–15. Ylex Aamusta tuttu kaksikko siirtyi radiosta uuden ohjelman pariin syksyllä 2022. 

Ohjelman ensimmäinen jakso lähetettiin 4. lokakuuta 2022 ja sitä on julkaistu tähän mennessä seitsemän tuotantokautta. Ohjelma on yksi Ylen suosituimmista sisällöistä.   

Viki ja Köpi Show -ohjelman lähetysten sisältö koostuu ohjelmaosioista. Pääjuontajien lisäksi keskusteluissa äänessä ovat myös ohjelman kuvaaja-leikkaaja Oskari Joutsen ja taustatoimittaja Johannes Mollberg. Lisäksi ohjelmassa on satunnaisesti vieraita haastateltavana tai osallistujana ohjelmaosiossa.  

Ohjelma on luonteeltaan interaktiivinen. Kuulijat voivat lähettää viestejä ohjelman juontajille Whatsapp-numeron kautta ja siten osallistua keskusteluihin tai ohjelmaosioihin. Lisäksi mainoslauseissa toistuu, että ohjelmaa voi kuunnella suorana Yle Areenasta tai "milloin vain sulle sopii".  

## Ehdokkuudet ja palkinnot
Vuonna 2024 *Tekoäly valtaa Viki & Köpi shown* -tekoälykokeilu sai kunniamaininnan Grand One -gaalassa kategoriassa Paras tekoälyn tai uuden teknologian käyttö.

*Viki ja Köpi Show* voitti vuoden 2025 keskusteluohjelman Kultaisen Venlan ja vuoden ohjelman Kultaisen Venlan yleisöpalkinnon Kultainen Venla -palkintogaalassa tammikuussa 2026.

## Ohjelman vieraat

### Ensimmäinen tuotantokausi
   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Viki ja Köpi Show'' Yle Areenassa
Loiman koulu

**Loiman koulu** oli vuosiluokat 1–6 käsittävä vuonna 2024 lakkautettu peruskoulu Huittisten Loimassa. Koulu remontoitiin vuonna 2002. Koulussa oli viimeisenä lukuvuotena 15 oppilasta.

## Lähteet
Lauttakylän koulu

**Lauttakylän koulu** on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Huittisten Lauttakylässä. Koulussa on 360 oppilasta ja sen yhteydessä toimii myös esikoulu. Koulun toiminta on hajautettu neljään toimipisteeseen vuodesta 2013 alkaen sisäilmaongelmien takia.

## Historia
Lauttakylän koulu on perustettu vuonna 1873. Tytöt pääsivät opiskelemaan Lauttakylän kouluun vuonna 1925. Uuden rakennuksen koulu sai vuonna 1952. Rakennusta laajennettiin vuonna 1991 ja se poistettiin käytöstä vuonna 2013. Uusi rakennus valmistuu vuonna 2024.

## Lähteet
Misin hautausmaa

**Misin hautausmaa** on Rovaniemen seurakunnan hautausmaa Rovaniemen Misin kylässä 52 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1950.

Misin kyläläiset olivat vuonna 1948 esittäneet, että saisivat perustaa ja itse rakentaa kylälle yksityisen hautausmaan. Hautausmaaksi lahjoitettava maa-aluekin oli tiedossa. Seurakunnan kirkkovaltuusto laati ja hyväksyi keväällä 1949 hautausmaasuunnitelman, jossa Sodankylään ja Kemijärvelle johtavien teiden suunnassa olevien hautausmaiden sijaintia kaavailtiin. Suunnitelmassa misiläisten toive ei saanut kannatusta, koska kylän katsottiin olevan liian kaukana muista kylistä ja asukasluvultaankin liian pieni. Seuraavaksi kirkkohallintokunta esitti kesällä 1949, että Misiin rakennettaisiin hautausmaa yhdessä Kemijärven seurakunnan kanssa. Rovaniemen seurakunta kuitenkin muutti aikaisempaa kantaansa ja päätti perustaa hautausmaan Misiin Arvi Kontion lahjoittamalle 0,75 hehtaarin maa-alueelle, johon mahtuu noin 900 hautapaikkaa. Hautausmaa vihittiin käyttöön 12. marraskuuta 1950. Hautauksia on muutamia vuodessa.

Misin sankarivainajien muistolaatta oli aikaisemmin kylän koululla. Maamiesseuran aloitteesta kivitaulu kiinnitettiin hautausmaalle hankittuun luonnonkivipaateen vuonna 1993. Kivipaaden vieressä on kynttiläkivet muualle haudattujen vainajien muistamista varten. 

## Lähteet
Sammun koulu

**Sammun koulu** on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Huittisten Sammussa. Koulussa opetetaan noin 130 oppilasta. Koulu sijaitsee osoitteessa Norrintie 18. Koulun yhteydessä toimii myös esikoulu, jossa on noin 20 oppilasta.

## Lähteet
Sallilan koulu

**Sallilan koulu** on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Huittisten Sallilassa entisen Vampulan kunnan alueella. Koulussa opetetaan 66 oppilasta. Koulu sijaitsee osoitteessa Sallilantie 63.

## Lähteet
Peltosalmen rautatieasema

**Peltosalmen rautatieasema** () on linjavaihde Peltosalmella Iisalmessa rataosalla . Se avattiin pysäkkinä rataosan valmistuessa 1. heinäkuuta 1902. Asemarakennus valmistui samana vuonna, ja se rakennettiin Bruno Granholmin piirustusten mukaan. Rakennusta laajennettiin vuosina 1904 ja 1954. Vuonna 1944 Peltosalmi korotettiin asemaksi, mutta se palautettiin laiturivaihteeksi 1958. Henkilöliikenne lakkautettiin 3. kesäkuuta 1984.

## Lähteet
Vanhankylän koulu

**Vanhankylän koulu** -nimisiä kouluja on Suomessa seuraavilla paikkakunnilla:

* Vanhankylän koulu, alakoulu Tuusulassa
* Vanhankylän koulu, alakoulu Ulvilassa.
James Anderson

**James Anderson** (n. 1680 Aberdeen, Skotlanti – 25. toukokuuta 1739 Lontoo) oli skotlantilainen Skotlannin kirkon pappi ja kirjailija. Andersonin laatima "vapaamuurarien perussäännöstö" (*The Constitutions of the Free Masons*, 1723) loi pohjan nykyaikaiselle vapaamuurariudelle.

## Elämä ja ura
Anderson kävi koulua Aberdeenissa ja suoritti luultavasti maisterin ja tohtorin tutkinnot. Vuonna 1710 hänet nimitettiin Lontoossa Swallow Streetin presbyteerisen kirkon papiksi, josta hänet siirrettiin vuonna 1734 vastaavaan tehtävään Lisle Streetille, Leicester Fieldsiin. Hänen sanotaan olleen "hyvin tunnettu Lontoossa asuvien kyseisen vakaumuksen edustajien keskuudessa", ja häntä kuvataan "oppineeksi mutta varomattomaksi mieheksi, joka menetti huomattavan osan omaisuudestaan vuonna 1720". Useita hänen saarnojaan painettiin. 

Vuonna 1721, vapaamuurariuden elvyttyä Englannissa, Englannin suurloosi päätti laatia yhteenvedon veljeskunnan "perussäännöistä", ja suurmestari John Theophilus Desaguliers antoi tehtävän Andersonille. Työnsä suoritettuaan hän esitteli loosille teoksensa *The Constitutions of the Free Masons; containing the History, Charges, Regulations, &c. of that Most Ancient and Right Worshipful Fraternity.* vuonna 1723. Valtavirran eli Englannin suurloosin tunnustamat vapaamuurarit pitävät tätä teosta edelleen standardisäännöstönä ja toiminnan ohjensääntönä, ja se on käännetty useille eri kielille. Anderson kirjoittaa säännöstön johdannossa ilmeisesti vakavissaan, että Mooses, Salomo ja Nebukadressar II olivat vapaamuurarien suurmestareita. Vuonna 1738 säännöstöstä julkaistiin toinen painos, joka oli omistettu Walesin prinssille ("mestarimuurari ja loosimestari"). Tässä painoksessa Anderson väittää, että myös Serubbabel ja Kaarle Martel olivat järjestön suurmestareita.

Anderson julkaisi myös vapaamuurariutta puolustaneen *A Defence of Masonry* -teoksen (1738?) ja aatelissukujen sukutauluja esittelevän suurteoksen *Royal Genealogies; or, the Genealogical Tables of Emperors, Kings, and Princes, from Adam to these times* (1732).

## Lähteet
Ulvilan yhteiskoulu

**Ulvilan yhteiskoulu** on peruskoulu Ulvilan Friitalassa. Koulussa on noin 500 oppilasta.

Koulu perustettiin vuonna 1964 nimellä Ulvilan keskikoulu. Koulu on toiminut peruskouluna vuodesta 1976.

## Lähteet
Vanhankylän koulu (Ulvila)

**Vanhankylän koulu** on peruskoulu Ulvilan Vanhakylässä. Koulussa on noin 330 oppilasta.

Koulurakennuksen uudistamishanke valmistui v. 2018 arkkitehti Esa Säkkisen suunnittelemana.

## Lähteet
Kaasmarkun koulu

**Kaasmarkun koulu** on peruskoulu Ulvilan Kaasmarkussa. Koulun yhteydessä toimii myös esikoulu.

## Lähteet
Veratraldehydi

**Verataldehydi** eli **o-metyylivanilliini** eli **3,4-dimetoksibentsaldehydi** on lääketeollisuudessa käytetty aine. Lääketeollisuuden tarpeita varten verataldehydistä tehtyjä tuotteita tehdään synteettisin menetelmin. Aine on väriltään valkoista tai kellertävää ja se muodostuu kristallia muistuttavista kiteistä. Hyviä liuottimia ovat etanoli ja etyylieetteri.

Veratraldehydin kemiallinen kaava on C9H10O3 ja CAS-numero 120-14-9. Sulamispiste on 40-43&nbsp;°C ja kiehumispiste 281&nbsp;°C. Veratraldehydin moolimassa on 166,17&nbsp;g/mol.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Käyttöturvallisuustiedote: 3,4-dimetoksibentsaldehydi 
* PubChem: 3,4-Dimethoxybenzaldehyde 
* Human Metabolome Database (HMDB): 3,4-Dimethoxybenzaldehyde 
* Food Component Database (FooDB): 3,4-Dimethoxybenzaldehyde 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Veratraldehyde 
* PheroBase: Floral Compound - veratraldehyde 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: 3,4-Dimethoxy-benzaldehyde
Maijasen hautausmaa

**Maijasen hautausmaa** on Rovaniemen seurakunnan hautausmaa Ounasjokivarressa, joen itäpuolella. Sieltä on Kittiläntietä pitkin matkaa Rovaniemen keskustaan 82 kilometriä. Hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1948, ja se on Rovaniemen hautausmaista pohjoisin.

Ounasjokivarren kylissä alettiin 1940-luvulla kaivata hautausmaita pääasiassa pitkien matkojen takia, lisäksi tuolloiset hautausmaat alkoivat täyttyä. Maijasen kylän Hepokankaalle saatiin ensimmäisenä perustettua kaivattu hautausmaa. Seurakunta osti elokuussa 1947 kahden hehtaarin alueen Vieno Marjomaalta. Hautausmaan vihki 7. syyskuuta 1948 käyttöön Oulun piispa Väinö Malmivaara. Hautausmaalla on noin 1&nbsp;300 hautapaikkaa. Hautauksia kertyy vuosittain alle kymmenen.

Kyläläisten lahjoittamat hirret odottivat jo hautausmaalla, kun rukoushuonetoimikunta esitti siunaustilaksi sopivan rakennuksen tekoa. Multaushuone ja kellotorni valmistuivat vuonna 1950. Sinunauskappelin rakentamiseksi tehtiin aloite 1968, mutta kesti vuoteen 1977 saakka, ennen kuin rakennusmestari Toivo Lukkariniemen suunnittelema siunauskappeli valmistui hautausmaan viereen. Kappeli vihittiin käyttöön 9. huhtikuuta 1977. Sitä on laajennettu vuonna 1990.

Hautausmaalla on muualle haudattujen vainajien muistamiseen tarkoitettu kynttiläkivi.          

## Lähteet
* 

### Viitteet
Sansibarin kansantasavalta

**Sansibarin kansantasavalta** (swahiliksi *Jamhuri ya watu wa Zanzibar*) oli Sansibarin saaristossa sijainnut, vuonna 1964 perustettu lyhytikäinen valtio. Se lakkautettiin alle vuoden olemassaolon jälkeen, kun se yhdistettiin Tanganjikan kanssa Tanganjikan ja Sansibarin yhdistyneeksi tasavallaksi, joka nimettiin myöhemmin Tansaniaksi.

## Historia
Kansantasavalta sai alkunsa Sansibarin vallankumouksesta alkuvuonna 1964, kun kommunistisissit alkoivat kapinoida maata hallinnutta monarkiaa vastaan. Valtio oli itsenäistynyt Isosta-Britanniasta vain kahta kuukautta aiemmin. 

Noin kuukausi vallankumouksen jälkeen maa oli palaamassa taas entiselleen. Esimerkiksi poliisivoimat palasivat virkaansa, ryöstettyjä kauppoja alettiin avata uudelleen ja sissien vankeja alettiin tuomita oikeudessa. Yksi vastarintaliikken jäsenistä, John Okello, perusti omat puolisotilaalliset joukkonsa, jotka päivystivät kaduilla ja varastelivat arabialaisten omaisuutta.  

Huhtikuussa maan presidentti Abeid Karume julisti, että Sansibar yhdistyisi Tanganjikan kanssa uudeksi Tansanian valtioksi.

## Lähteet
Dries Vanthoor

**Dries Vanthoor** (s. 20. huhtikuuta 1998 Heusden-Zolder, Belgia) on belgialainen autourheilija. Nykyään hän kilpailee GT World Challenge Europe -sarjassa ja on Sprint Cup -sarjan mestari vuosilta 2020, 2021 ja 2022. Hänen vanhempi veljensä Laurens Vanthoor on myös autourheilija.

## Ura

Dries Vanthoor aloitti kilpauransa pikkuformuloissa vuonna 2015 ja ajoi Eurocup Formula Renault, Formula Renault NEC -sarjoissa.

Vuodesta 2016 Vanthoor on kilpaillut GT World Challenge Europe Sprint Cup ja Endurance Cup -sarjoissa Audin Team WRT -tallissa. 

Vuonna 2020 Vanthoor voitti GT World Challenge Europe Sprint Cupin mestaruuden aisaparinaan maanmiehensä Charles Weerts. He uusivat sarjan mestaruuden vuosina 2021 ja 2022.

Tämän lisäksi Vanthoor on ajanut muun muassa GT-autoilla Intercontinental GT Challenge, ADAC GT Masters -sarjoissa. Vuonna 2018 Vanthoorin autokunta voitti Bathurstin 12 tunnin ajon. Vuonna 2019 Vanthoor voitti Audilla Nürburgringin 24 tunnin ajon.

Vanthoor on kilpaillut lisäksi GTE Am ja LMP2 -autoilla FIA World Endurance Championship -sarjassa osallistuen muun muassa perinteiseen Le Mansin 24 tunnin ajoon.

## Lähteet
Tomi Latvala

**Tomi Latvala** (s. 30. huhtikuuta 1974) on suomalainen pesäpalloilija. Latvala edusti urallaan Superpesiksessä Oulun Lippoa ja Kankaanpään Mailaa. Oulun Lipossa pelatessaan Latvala saavutti yhden SM-kullan kaudella 1998 ja yhden SM-pronssin kaudella 2000. Hän pelasi etenijäjokerina. Latvala pelasi 46 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden tavallisen juoksun, toi 38 juoksua ja keräsi 112 kärkilyöntipistettä. Latvala pelasi 14 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän toi viisi juoksua ja keräsi 16 kärkilyöntipistettä. Latvala pelasi kuusi Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja kaksi tavallista juoksua, toi kolme juoksua ja keräsi 19 kärkilyöntipistettä. 

## Lähteet
Isovanilliini

**Isovanilliini** on vanilliinin isomeeri. Se on tyypiltään 4-metoksibentsaldehydi ja sen molekyyleissa on hydroksyyliryhmä. Sillä on sienten leviämistä ehkäisevää vaikutusta. Sillä on yhteys metabolismiin. Se on ihoa ärsyttävää. Isovanilliinin kemiallinen kaava on C8H8O3 ja sen moolimassa on 152,15&nbsp;g/mol. Isovanilliinin CAS-numero on 621-59-0.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* GuideChem: Isovanillin 
* ChemBlink: Isovanillin
GT World Challenge Europe

**GT World Challenge Europe** (aiemmin nimellä **Blancpain GT Series**) on autourheilusarja, jonka järjestää SRO Motorsports Group. Sarjassa ajetaan Gran Turismo -urheiluautoilla, jotka on muunnettu tuotantoautoista FIA GT3 -sääntöjen mukaan.

Sarja on jaettu kahteen eri mestaruussarjaan, GT World Challenge Europe Sprint Cup sekä GT World Challenge Europe Endurance Cup. Jokainen kilpailu koostuu yksinomaan vain toisen sarjan kilpailusta.

Sarja oli vuoden 2019 loppuun saakka nimetty sponsorin Blancpainin mukaan. Tämän sopimuksen päätyttyä sarja nimettiin uudelleen ja samoin GT World Challenge America ja GT World Challenge Asia nimettiin uudelleen.

## Mestaruudet
### Kuljettajien mestaruudet

### Talli

## Lähteet
Molekyylilääketiede

**Molekyylilääketiede** tarkoittaa terveiden ja sairaiden molekyylien mekanismien selvittämistä solu- ja molekyylibiologian, kemian, biokemian ja lääketieteen menetelmin. Tehdyt löydökset auttavat tutkijoita tunnistamaan ja hoitamaan sairauksia paremmin. Perustan molekyylilääketieteelle loi Linus Paulingin vuonna 1949 julkaisema, sirppisoluanemiaa koskeva tutkimus.

## Lähteet
Charles Weerts

**Charles Weerts** (s. 1. maaliskuuta 2001 Verviers, Belgia) on belgialainen autourheilija.

## Ura

Weerts aloitti uransa formulaluokissa ja ajoi Formula 4 UAE -sarjassa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Seuraavalla kaudella hän voitti koko sarjan mestaruuden. Vuonna 2017 Weerts ajoi ADAC Formula 4 -sarjassa saavuttaen ensimmäisellä kaudellaan kolme pistettä ollen sarjapisteissä 22:s. Vuonna 2018 Weerts jatkoi ADAC F4 -sarjassa saavuttaen yhden voiton ja neljä palkintosijaa sijoittuen sarjapisteissä viidenneksi.

Vuonna 2019  Weerts siirtyi GT-autoihin ja kilpaili GT World Challenge Europe -sarjassa Audin Team WRT -tallissa. Vuonna 2020 Weerts voitti sarjan mestaruuden yhdessä maanmiehensä Dries Vanthoorin kanssa. He uusivat sarjan mestaruuden vuosina 2021 ja 2022.

## Lähteet
Rokkiporkkana

**Rokkiporkkana** on Helsingin Jätkäsaaressa sijaitseva 44 metriä pitkä oranssinvärinen teräksinen ristikkosilta, joka on tarkoitettu pyöräilylle ja jalankululle. Se ylittää Välimerenkadun ja yhdistää Hyväntoivonpuiston Selkämerenpuistoon, mahdollistaen sujuvan liikenteen Jätkäsaaren asuinkortteleiden ja Ruoholahden metroaseman välillä. 

Länsisatamankadun ylittävä Rööriporkkana avattiin käyttöön 31. lokakuuta 2023. Se on Rokkiporkkanan kanssa hyvin samankaltainen mutta hieman lyhyempi ja kapeampi.

## Suunnittelu
Sillan pääsuunnittelija oli VSU maisema-arkkitehdit. Siltaan haettiin Länsisatamasta muistuttavien merikonttien ja satamanostureiden värimaailmaa ja estetiikkaa. Se on myös osa tarinaa Hyväntoivonpuiston alla asuvasta ”örkistä”, jonka selkärankaa silta esittää. Siltarunko valmistettiin Liettuassa ja kuljetettiin meriteitse Virosta syksyllä 2016, ja avajaisia vietettiin 16. helmikuuta 2018.

## Katso myös
* Atlantinsilta
* Crusellinsilta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Meltauksen hautausmaa

**Meltauksen hautausmaa** on Rovaniemen seurakunnan hautausmaa Ounasjokivarressa, joen länsipuolella. Sieltä on matkaa Rovaniemen keskustaan 56 kilometriä. Hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1950.

Ounasjokivarren kylissä alettiin 1940-luvulla kaivata omia hautausmaita pääasiassa pitkien matkojen takia, lisäksi tuolloiset hautausmaat alkoivat täyttyä. Maijasen hautausmaa perustettiin Kittiläntien vuonna 1948 ja seuraavana vuonna seurakunta osti Meltauksesta hautausmaaksi sopivan alueen maanviljelijä Veikko Tarsalta. Hautausmaa vihittiin käyttöön 19. marraskuuta 1950. Hautapaikkoja siellä on liki 1&nbsp;200. Hautauksia on vuosittain yli kymmenen.

Hautausmaan viereen, vuonna 1954 hankitulle tontille, tehtiin rakennusmestari Toivo Lukkariniemen suunnittelema kappeli, joka valmistui vuonna 1960. Kappelin vieressä on erillinen kellotorni vuonna 1962 saatuine kelloineen.

Vuonna 1993 hautausmaalle tuotiin muualle haudattujen kynttiläkivi, jonka suunnitteli suntio Sauli Haapa-aro. Lapin sodan aikana Meltaukseen putosi lentokoneita, joiden lentäjien muistomerkki on hautausmaalla.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Koskin koulu

**Koskin koulu** on vuosiluokat 1 - 6 käsittävä peruskoulu Ulvilassa Koskin kylässä entisen Kullaan kunnan alueella.

## Lähteet
Mercedes-Benz EQS

**Mercedes-Benz EQS** (**V297**) on Mercedes-Benzin vuodesta 2021 lähtien valmistama liftback-tyyppinen loistoautoihin kuuluva sähköautomalli. Se on Mercedes-Benzin ensimmäinen vain sähköautoja varten suunniteltua perusrakennetta käyttävä malli.

Vuoden 2021 Euro NCAP -kolaritestistä EQS sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

## Mallit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marie-Denise Villers

**Marie-Denise Villers**, syntyjään **Lemoine** (1774–1821) oli ranskalainen taidemaalari. Myös hänen kaksi sisartaan Marie-Victoire Lemoine ja Marie-Élisabeth Gabiou sekä sukulaisensa Jeanne-Elisabeth Chaudet olivat taidemaalareita. Villers maalasi etupäässä muotokuvia.

Marie-Denise Villers solmi avioliiton vuonna 1794 arkkitehdiksi opiskelevan Michel-Jean-Maximilien Villersin kanssa. Ennen tätä vuotta signeerattuja miniatyyrejä ei nykyään pidetä hänen töinään, sillä ennen avioliittoa hän olisi signeerannut työnsä nimellä Lemoine. Työt ovat todennäköisesti jonkun toisen tekemiä.

Villersin töitä oli ensimmäisen kerran esillä vuonna 1799 Pariisin salongissa, missä hänellä oli esillä kolme työtä. Hän sai sieltä 1500 frangin palkinnon työstä, joka esittää maalausta maalaavaa naista. Kriitikot kiittelivät työtä, jonka uskotaan olevan hänen omakuvansa. Lienee kuitenkin niin, että hän ei koskaan saanut hänelle myönnettyä apurahaa. Hänen tiedetään varmuudella esitelleen töitään Pariisin salongissa vuosina 1801, 1802 ja 1814.

Viimeisen kerran Villiersin töitä oli esillä vuonna 1814 ja on luultavaa, että hänen taiteellinen toimintansa on loppunut tämän jälkeen. Hänen perunkirjoituksessaan ei ole mitään mainintaa maalaustarvikkeista tai ateljeesta. 1800-luvun loppupuolella hänet oli enimmäkseen unohdettu ja hänen työnsä laitettiin toisten taiteilijoiden tekemiksi.

## Lähteet
Karl-Johan Hansson

**Karl-Johan Olof (Jocke) Hansson** (20. huhtikuuta 1939 Teerijärvi – 3. joulukuuta 2022 Kauniainen) oli suomalainen (suomenruotsalainen) teologi ja musiikintutkija, Åbo Akademin professori.

Hansson opiskeli teologiaa ja musiikintutkimusta Åbo Akademissa. Hän väitteli siellä filosofian tohtoriksi vuonna 1986 ja teologian tohtoriksi 1992.

Työuransa Hansson aloitti Åbo Akademissa käytännöllisen teologian assistenttina, työskenteli sitten opiskelijapastorina Helsingissä ja Turussa vuosina 1968–1970 ja toimitti Yleisradion ruotsinkielisiä hartausohjelmia 1972–1978. Hän osallistui ruotsinkielisen virsikirjakomitean työhön sihteerinä 1978–1983 ja johti suomenruotsalaista kansanmusiikki-instituuttia (FMI) 1983–1985. Vuosina 1985–1993 hän kirjoitti musiikkiarvosteluja *[[Vasabladet]]iin*.

Abo Akademissa Hansson toimi musiikkitieteen vt. professorina 1986–1987 ja 1992, käytännöllisen teologian lehtorina 1987–1995 ja professorina 1997–2003. Vuosina 1993–1997 hän työskenteli Ruotsissa Växjön hiippakunnanlehtorina.

## Julkaisuja
**Koralpsalmboken 1697: En undersökning av dess tillkomst och musikaliska innehåll* (1967)
**Tradition och förnyelse: Fakta och synpunkter inför den finlandssvenska psalmboksrevisionen* (1977) 
**En levande församlingssång: 1968 års svenska koralrevision i Finland – idé och verklighet* (1985)
**Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland* (1987)
**Psalmer för högmässan: Psalmförslag i anslutning till 1968 års kyrkohandbok och 1986 års svenska psalmbok i Finland* (1992) 
**Palmcrons sångpsaltare: En svensk 1600-talshandskrift, dess ursprung, innehåll och plats i spänningsfältet mellan reformert och luthersk tradition* (1992)
**Att leva av tro: En undersökning av den prästerliga profilen i Växjö stift* (1996)

## Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Mercedes-Benz EQE

**Mercedes-Benz EQE** (**V295**) on Mercedes-Benzin vuodesta 2022 lähtien valmistama sedan-tyyppinen edustusluokan sähköautomalli. Se käyttää vain sähköautoja varten suunniteltua perusrakennetta.

Vuoden 2022 Euro NCAP -kolaritestistä EQE sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vintersaga

**Vintersaga** on ruotsalaisen Ted Strömin musiikkikappale vuodelta 1984. Se kertoo lumimyrskyn riepottelemasta Ruotsista. Kappaleen teki suosituksi Monica Törnellin laulama versio, ja myöhemmin sen ovat levyttäneet monet muutkin artistit.

Kappaleessa mainitaan seuraavat ruotsalaiset paikkakunnat tai paikat: Merenkurkku, Ullevin stadion, Tornion raja-asema, Landsortin majakka, Mariaberget Tukholman Södermalmilla, Härnösand, Kiiruna, Visbyn satama, Malmö, Tjörnin silta, Pajalan elokuvateatteri, Marstrand, Tukholma, Dockstan huoltoasema, Skärholmenin metroasema Tukholmassa, Österlenin alue Skånessa, Luulaja sekä *Mommas krog* -baari Kiirunassa.
## Lähteet
Pasilan työväentalo

**Pasilan työväentalo** oli Helsingissä Pasilan kaupunginosassa sijainnut työväentalo.
 
## Historiaa
Helsingin pitäjän Fredriksbergiin eli nykyiseen Pasilaan perustettiin työväenyhdistys vuonna 1904. Vuoden 1908 puoluetilaston mukaan yhdistyksellä oli 100 jäsentä ja työväentalo. Reetuvuoren Työväentalo Osakeyhtiön yhtiöjärjestys vahvistettiin Senaatin talousosaston päätöksellä vuonna 1906. Yhtiön tarkoituksena oli aikaansaada Fredriksbergin huvila-alueelle huoneistoja, jotka soveltuvat työväenyhdistykselle ja sen toiminnalle. Yhdistyksen rakentama huoneisto myytiin vuonna 1912 Fredriksbergin Uudelle Työväenyhdistykselle. Tämä yhdistys liittyi sisällissodan jälkeen Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja se lakkautettiin vuonna 1925. Vuonna 1925 perustettiin Pasilan työväenyhdistys, jolle lakkautetun yhdistyksen omaisuus siirtyi. Lapualaisvuonna 1930 yhdistys päätti itse sulkea työväentalon. Yhdistys päätettiin purkaa vuonna 1931.

Työväentalo siirtyi vuonna 1931 perustetun Pasilan Sos.dem. työväenyhdistyksen käyttöön. Valtioneuvoston päätöksellä talo kuitenkin luovutettiin vuonna 1947 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton Pasilan yhdistykselle. Talo on myöhemmin purettu.

## Lähteet
Östberg

**Östberg** tai **Østberg** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Carolina Östberg (1853–1924), ruotsalainen oopperalaulaja
* Frida Östberg (s. 1977), ruotsalainen jalkapalloilija
* Gustaf Fredrik Östberg (1847–1924), ruotsalainen poliitikko
* Harald Østberg Amundsen (s. 1998), norjalainen maastohiihtäjä
* Ingvild Flugstad Østberg (s. 1990), norjalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
* Kaarlo Kustaa Östberg (1875–1954), suomalainen filosofian maisteri ja yliopettaja
* Lennart Östberg (1915–1988), suomalainen turkistarhausalan yrittäjä, järjestövaikuttaja ja yritysjohtaja
* Mads Østberg (s. 1987), norjalainen ralliautoilija
* Ragnar Östberg (1866–1945), ruotsalainen arkkitehti.
Tähtiomenat

**Tähtiomenat** (*Chrysophyllum*) on sapotillapuukasveihin kuuluva kasvisuku, joka esiintyy Amerikassa tropiikissa ja subtropiikissa, Karibian alueella, Keski- ja Etelä-Amerikassa. Sukuun kuuluu 53 lajia. Tähtiomenista erotetaan mahdollisesti suku *Gambeya*, joka esiintyy Keski-Afrikassa.

## Lajeja
* valkotähtiomena (*Chrysophyllum albidum*, syn. *Gambeya albida*)
* kultatähtiomena (*Chrysophyllum cainito*)
* ruskotähtiomena (*Chrysophyllum gorungosanum*, syn. *Gambeya gorungosana*)
* rusotähtiomena (*Chrysophyllum oliviforme*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Chrysophyllum''
* Suomen Lajitietokeskus: Tähtiomenat – ''Chrysophyllum''
Herttoniemen työväentalo

**Herttoniemen työväentalo** oli Helsingissä Herttoniemen kaupunginosassa sijainnut työväentalo. Nykyinen talo toimii nimellä Herttoniemen Säätiötalo.

## Historiaa
Herttonaisten työväenyhdistys perustettiin huhtikuussa vuonna 1917. Yhdistyksen nimi muutettiin Herttoniemen työväenyhdistykseksi vuonna 1934 ja edelleen Herttoniemen Sos.dem. työväenyhdistykseksi. Yhdistykseen ilmoittautui heti koemerkinnässä 74 jäsentä. Samana vuonna yhdistys osti kaksi huvilaa ja vuokraoikeuden tonttiin, jolla huvilat sijaitsivat. Työväentalo oli suojeluskunnan hallussa sisällissodan aikana, kunnes talo päätyi valtion takavarikkoon syksyllä 1918. Talo saatiin takaisin vuonna 1919 huonossa kunnossa. Yhdistyksessä oli tuolloin enää 13 jäsentä, mutta he aloittivat innokkaasti talon kunnostuksen..

## Rakennus
Ensimmäinen työväentalo oli muokattu vuonna 1917 ostetuista huviloista. Yhdistyksellä ei ollut varaa uuden talon hankintaan, joten vanhaa kunnostettiin mahdollisuuksien mukaan. Vuoden 1938 aikana talon lämmityslaitteet uusittiin, mikä lisäsi talon viihtyisyyttä. Toisen maailmansodan jälkeen toiminta virisi taas vilkkaana. Työväentalo jouduttiin kuitenkin myymään vuonna 1948 edullisesti, koska tontin vuokraoikeutta ei saatu jatkettua. Työväentalo purettiin. Työväenyhdistykselle jäi enää pieni kokoustila, joka sekin menetettiin vuonna 1955.

Työväenyhdistys sai vuonna 1955 Helsingin kaupungilta tontin Herttoniemestä osoitteesta Näätätie 21. Tälle tontille rakennettiin vuonna 1957 talo, jossa oli 20 vuokra-asuntoa sekä pohjakerroksessa juhlasali, 4 kerhohuonetta, keittiö ja muut tarpeelliset tilat. Näiden tilojen pinta-ala on noin 250 m². Talon omistaa Herttoniemen säätiö. 

## Lähteet
Gustaf Fredrik Östberg

**Gustaf Fredrik Östberg** (1847–1924) oli ruotsalainen poliitikko, joka toimi Maltillisen kokoomuksen (tuolloiselta nimeltään *Allmänna valmansförbundet*) ensimmäisenä puheenjohtajana 1904–1905 sekä myöhemmin 1908–1912. 

Östberg istui valtiopäivien toisessa kamarissa 1885–1896 ja ensimmäisessä 1897–1916. Lisäksi hän oli Tukholman maakäräjien jäsen 1878–1895 sekä Tukholman kaupunginvaltuutettu 1899–1912.

Östberg oli konservatiivi, joka kannatti protektionismia. Ensimmäisinä vuosinaan valtiopäivillä hän kuului löyhiin yhteenliittymiin kuten maamiespuolueeseen (*[[Lantmannapartiet]]*) ja protektionistiseen puolueeseen. Hän kuitenkin ymmärsi, että konservatiivien täytyy järjestäytyä vahvemmin, ja hänen aloitteestaan perustettiin *Allmänna valmansförbundet*, nykyinen Maltillinen kokoomus.

Poliittisten tehtäviensä ohella hän toimi myös elinkeinoelämässä ollen Ruotsin työnantajien keskusjärjestön SAF:n puheenjohtaja 1902–1907.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viskisota

**Viskisota** (tunnettu myös nimellä **Liköörisota**) oli Tanskan ja Kanadan välinen rajakiista Hansinsaarella siitä, kummalle saari kuului. Kesäkuussa 2022 julistettiin, että maiden hallitukset olivat sopineet rajasta, joka kulkisi saaren läpi, ja joka jakaisi sen Kanadan territorion Nunavutin ja Tanskan itsehallinnollisen alueen Grönlannin kesken.
## Tausta
Hansinsaari sijaitsee Kennedyn kanaalissa Ellesmerensaaren ja Grönlannin välissä. Tanskan ja Kanadan välinen raja kulkee teoriassa kanaalin läpi, mutta maat eivät pystyneet sopimaan Hansinsaaren statuksesta vuonna 1973 solmitun rajasopimuksen jälkeen.
## Konflikti
Vuonna 1984 kanadalaiset sotilaat rantautuivat saarelle, pystyttivät Kanadan lipun ja jättivät pullon kanadalaista viskiä. Myöhemmin samana vuonna Tanskan Grönlannin-asiain ministeri meni itse saarelle Tanskan lipun, snapsipullon ja kirjeen kanssa, johon oli kirjoitettuna lause "Tervetuloa tanskalaiselle saarelle" (). Maat jatkoivat kilpailua asettamalla lippuja ja viskipulloja.

Maat sopivat kiistan ratkaisemisesta vuonna 2005 ja pääsivät vuonna 2022 lopulta yhteisymmärrykseen, minkä jälkeen saarelle vedettiin virallinen raja Kanadan ja Tanskan välille. Rajanvedon myötä Hansinsaarelle tuli EU:n pohjoisin raja. 

## Lähteet
Neulamot

**Neulamot** (*Uncarina*) on seesamikasveihin kuuluva kasvisuku, joka esiintyy Madagaskarissa. Sukuun kuuluu 14 lajia. Lähes kaikki neulamot kasvavat saaren kuivassa osassa aavikkoelinympäristössä.

## Lajeja
* sormineulamo (*Uncarina decaryi*)
* nuppineulamo (*Uncarina grandidieri*)
* samettineulamo (*Uncarina roeoesliana*)
* ankkurineulamo (*Uncarina stellulifera*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Uncarina''
* Suomen Lajitietokeskus: Neulamot – ''Uncarina''
Mercedes-Benz EQS SUV

**Mercedes-Benz EQS SUV** (**X296**) on Mercedes-Benzin vuodesta 2022 lähtien valmistama crossover-tyyppinen sähköautomalli. Se käyttää samaa perusrakennetta kuin Mercedes-Benz EQS. EQS SUV:stä on viisipaikkaisen lisäksi myös seitsemänpaikkainen versio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Markiisipuut

**Markiisipuut** (*Marquesia*) on siipipuukasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on kolme lajia. Ne ovat trooppisessa Keski-Afrikassa (Angola, Gabon, Päiväntasaajan Guinea, Sambia, Tansania, Zaire ja Zimbabwe) esiintyviä kookkaita puita. Ne kasvavat joko kausikuivissa metsissä tai sademetsissä.

## Lajit
* suippumarkiisipuu (*Marquesia acuminata* (Gilg) R.E.Fr.)
* gaboninmarkiisipuu (*Marquesia excelsa* R.E.Fr.)
* siipimarkiisipuu (*Marquesia macroura* Gilg)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Marquesia''
Pitäjänmäen työväentalo

**Pitäjänmäen  työväentalo** oli Helsingissä Pitäjänmäen kaupunginosassa sijainnut työväentalo.
 
## Historiaa
Pitäjänmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Pitäjänmäki oli tuolloin Helsingin pitäjään kuuluva maalaiskylä. Yhdistys sai ostaa vuonna 1911 Mäkkylän sotilasvirkatalon maalla vuokratontilla sijainneen huvilan. Sitä alettiin laajentaa työväentaloksi. Vuonna 1915 venäläinen joukko-osasto majoittui työväentalolle perheineen. Upseerit ottivat työväentalon itselleen kirkoksi ja poistuivat vasta vuoden 1916 talvella. Vuonna 1918 työväenyhdistyksen jäseniä oli vangittuina omalla talollaan. Yhdistys sai talon takaisin vuonna 1919 huonossa kunnossa..

## Rakennus
Ostettua huvilaa laajennettiin vuonna 1914, sen yhteyteen rakennettiin juhlasali ja näyttämö. Talo vaati jatkuvia korjauksia. Talo oli vanha, eikä se vastannut enää yhdistystoiminnan muuttuneisiin tarpeisiin. Talo vuokrattiin myöhemmin ulkopuoliseen käyttöön. Se tuhoutui tulipalossa vuonna 1994.

## Toimintaa työväentalolla
Kansalaissodan jälkeen toiminta työväentalolla monipuolistui ja vilkastui. Vuonna 1924 perustettiin menestynyt Pitäjänmäen Työväen näyttämö ja seuraavana vuonna urheiluseura Pitäjänmäen Tarmo. Työväentalon kunnostamiseksi ja rakennusrahaston kartuttamiseksi järjestettiin arpajaisia. Vuonna 1926 järjestettiin arpajaiset, joissa oli myynnissä 10&nbsp;000 yhden markan arpaa. Voittoina oli muun muassa salin kalusto, arvoltaan 1&nbsp;800 markkaa tai ruokapöydän kalusto. Voittoina oli myös polkupyörä, gramofoni ja sänkytäkki.

## Lähteet
Sinetän hautausmaa

**Sinetän hautausmaa** on Rovaniemen seurakunnan hautausmaa Ounasjokivarressa Rovaniemen Sinetän kylässä. Hautausmaa on noin 23 kilometrin päässä Rovaniemen keskustasta. Se on vihitty käyttöön 1951, samana päivänä myös siunattiin hautausmaan ensimmäinen vainaja, kolmen kuukauden ikäisenä kuollut lapsi.

Ounasjokivarren kylissä alettiin 1940-luvulla kaivata hautausmaita pääasiassa pitkien matkojen takia, lisäksi tuolloiset hautausmaat alkoivat täyttyä. Maijasen vuonna 1948 ja Meltauksen vuonna 1950 vihittyjen hautausmaiden jälkeen toteutui hautausmaa Sinetän Suvannonkankaalle. Päätös rakentamisesta oli tehty 1948, maapala ostettu Lindrothin perikunnalta, ja hautausmaa voitiin vihkiä ja ottaa käyttöön 2. joulukuuta 1951. Hautausmaalla on tilaa liki 2&nbsp;500 vainajalle. Hautauksia on vuosittain noin kaksikymmentä.

Hautausmaalle rakennettiin vaatimaton suoja ja myös kello saatiin vuonna 1956. Siunauskappelin paikasta päättäminen kesti vuosia. Paikaksi päätettiin lopulta hautausmaan vierusta, ja rakennusmestari Toivo Lukkariniemen suunnittelema rakennus valmistui 1965. Kappelia laajennettiin 1980-luvun puolivälissä, suunnitelmat laati arkkitehti Jukka Teppo. Kappelilaajennuksen yhteydessä valmistui hautausmaalle portti-kellotorni -yhdistelmä, joka sai nimekseen *Rukoilevat kädet*. Laajennettu kappeli vihittiin käyttöön elokuussa 1986.  

## Lähteet
* 

### Viitteet
Harjunpään koulu

**Harjunpään koulu** on peruskoulu Ulvilan Harjunpäässä. Koulu sijaitsee osoitteessa Katinhännäntie 17 ja sen rehtorina toimii Lasse Ohvo.

Rakennuksen peruskorjaus valmistui vuonna 2015, arkkitehtina ja rakennesuunnittelijana Esa Säkkinen.

## Lähteet
Jemanet

**Jemanet** (*Gmelina*) on huulikukkaiskasveihin (aiemmin verbenakasveihin) kuuluva Kaakkois-Aasiassa esiintyvä kasvisuku. Siihen kuuluu 32 lajia. Jemaneja kasvaa alkuperäisenä muun muassa Pakistanissa, Intiassa, Etelä-Kiinassa, Indokiinassa, Filippiineillä, Indonesiassa, Uudessa-Guineassa, Itä-Australiassa ja Melanesiassa.

## Jemanelajeja
* intianjemane (*Gmelina arborea*)
* siaminjemane (*Gmelina asiatica*)
* malesianjemane (*Gmelina elliptica*)
* australianjemane (*Gmelina leichhardtii*)
* filippiinienjemane (*Gmelina philippensis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Gmelina''
* Suomen Lajitietokeskus: Jemanet – ''Gmelina''
Virginian kansalliskaarti

**Virginian kansalliskaarti** () on Virginian osavaltiossa toimiva Yhdysvaltain kansalliskaartin alainen sotilasreservi. Kansalliskaarti sai alkunsa vuonna 1607, jolloin perustettiin puolisotilaalliset joukot Jamestownin siirtokunnan suojelemiseksi.

Mikäli Yhdysvaltain presidentti ei ole erikseen ottanut komentoa, kansalliskaartia komentaa Virginian kuvernööri.

Kansalliskaartin vahvuus on 7200 sotilasta, 1200 lentosotamiestä, 300 puolustusjoukkojen sotilasta sekä 400 muuta henkilöä, jotka ovat joko siviilejä tai liittovaltion palveluksessa.

Vuonna 2021 Yhdysvaltain kongressitalon valtauksen yhteydessä Virginian kansalliskaarti lähetti joukon kaartilaisia rauhoittamaan tilanteen. Myös Marylandin ja Columbian liittopiirin kansalliskaartit lähettivät joukkoja.

Virginian kansalliskaarti myöntää seuraavia ansiomerkkejä:

*  Virginia National Guard Commendation Medal
*  Virginia National Guard Emergency Service Ribbon
*  Virginia National Guard Homeland Defense Ribbon
*  Virginia National Guard Legion of Merit
*  Virginia National Guard Perfect Attendance Ribbon
*  Virginia National Guard 3-year Service Ribbon
*  Virginia National Guard Strength Maintenance Ribbon

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kansalliskaartin verkkosivut
Sergatšin kihlakunta

**Sergatšin kihlakunta** (,  - myös nimellä *piirikunta*) oli Nižni Novgorodin kuvernementtiin vuosina 1779-1929 kuulunut kihlakunta. Suurin osa Suomen tataarien esivanhemmista oli kotoisin Sergatšin kihlakunnan kylistä, etenkin Aktukista. Vuonna 1897 kihlakunnassa oli 159&nbsp;117 asukasta, joista 73,8&nbsp;% oli venäläisiä, 17,1&nbsp;% tataareja ja 8,9&nbsp;% mordvalaisia.

## Lähteet
Pavoniat

**Pavoniat** (*Pavonia*) on malvakasveihin kuuluva laaja kasvisuku, joka on läheinen hibiskuksille (*Hibiscus*). Pavonioihin kuuluu noin 290 lajia, joita esiintyy vanhan ja uuden maailman tropiikissa tai subtropiikissa Amerikassa, Afrikassa ja Aasian eteläosassa. Kasvumuodoltaan ne vaihtelevat yksivuotisista ruohoista puuvartisiin pensaisiin.

## Lajeja
* varsipavonia eli varsimalva (*Pavonia cauliflora*)
* tulipavonia eli pavonia (*Pavonia multiflora*)
* poltepavonia (*Pavonia urens*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Pavoniat – ''Pavonia''
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Pavonia''
Huittisten terveyskeskus

**Huittisten terveyskeskus** on satakuntalaisessa Huittisten kaupungissa toimiva julkisen palvelun terveysasema. Se palvelee normaalisti arkisin aamukahdeksasta klo 16 saakka.

## Lähteet
Taisto Lempinen

**Taisto Armas Lempinen** (4. lokakuuta 1914 Kymi – 2. huhtikuuta 1970 Kymi) oli suomalainen painija. Hän edusti Suomea Lontoon olympialaisissa 1948 kreikkalais-roomalaisen painin alle 57-kiloisten sarjassa ja sijoittui neljänneksi. Hän edusti Suomessa Tiutisen Pyrintöä ja Popinniemen Ponnistusta. Hän voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa Suomen-mestaruuden alle 57-kiloisten sarjassa vuonna 1948 sekä TUL:n mestaruuden alle 61-kiloisissa vuonna 1944 ja alle 62-kiloisissa vuonna 1947.

Lempinen sijoittui Lontoon olympialaisissa 1948 alle 57-kiloisten sarjassa neljänneksi. Ensimmäisellä kierroksella hän hävisi unkarilaiselle Lajos Benczelle pistein 1–2. Toisella kierroksella hän voitti ranskalaisen Jésus Arenzanan selätyksellä ajassa 8.16. Kolmannella kierroksella hän voitti kreikkalaisen Nikolaos Birisin selätyksellä ajassa 3.53. Neljännellä kierroksella hän hävisi sittemmin kultaa voittaneelle ruotsalaiselle Kurt Pettersénille selätyksellä ajassa 14.17 ja putosi jatkosta.

Taisto Lempisen veljet Vilho ja Tauno olivat myös maaottelupainijoita ja Vilho lisäksi työläisolympialaisten kultamitalisti.

## Lähteet
Näsikit

**Näsikit** (*Thymelaea*) on näsiäkasvien heimon tyyppisuku. Suvussa on 33 kasvilajia, joita esiintyy alkuperäisinä Euroopassa, Pohjois-Afrikassa sekä Länsi- ja Keski-Aasiassa. Näsikit ovat kasvumuodoltaan ruohoja tai pensaita.

## Lajeja
* Karvanäsikki (*Thymelaea hirsuta*)
* Varpusennäsikki (*Thymelaea passerina*)
* Hopeanäsikki (*Thymelaea tartonraira* tai *tarton-raira*), lajilla viisi alalajia, muun muassa
** egeanhopeanäsikki (subsp. *argentea*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: näsikit (''Thymelaea'')
* Suomen Lajitietokeskus: Näsikit – (''Thymelaea'')
* iNaturalist: Suku ''Thymelaea''
* ITIS: ''Thymelaea'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Thymelaea'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Thymelaea''
Volotšysk

**Volotšysk** (; vuoteen 1545 saakka Volotšyštše ) on kaupunki Ukrainan Hmelnytskyin alueen H’melnytskyin piirissä. Volotšysk sijaitsee Dnestrin vesistöön kuuluvan Zbrutšjoen varrella, 69 kilometriä alue- ja piirikeskus H’melnytskyistä länteen. Eurooppatie  ja Ukrainan rautateiden rataosuus H’melnytskyi–Ternopil kulkee kaupungin kautta; nämä yhdistävät kaupungin myös Kiovan ja Lvivin suuntaan.

Tammikuun keskilämpötila -5,6 ja heinäkuun +18,4 celsiusastetta. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä 565 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 18&nbsp;604 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuonna 2001 väkiluku oli 20&nbsp;958 ja väestö oli etniseltä taustaltaan pääosin ukrainalaisia.

Volotšyskin seutu on ollut asuttua jo parituhatta vuotta ennen ajanlaskun alkua. Tästä todistavat arkeologiset löydöt: veitsiä, kaapimia (raaputtimia), piikiven palasia, piikivestä tehtyjä nuolenkärkiä. Hevosaitauksen jälkiä, jäänteitä pronssikaudelta, rautakauden alusta (900–1000-luvuilta eaa.) - Kiovan Rusin aikoihin saakka (1100–1200-luvut jaa.). Paikkakunta mainitaan kirjallisesti ensimmäisen kerran 9. heinäkuuta 1463.

Kaupungin aseman Volotšysk sai 1970. Ukrainan vuonna 2020 tehdyn aluehallintouudistuksen jälkeen kaupunki on kuulunut H’melnytskyin piiriin; tätä ennen se oli vuodesta 1923 lähtien ollut Volotšyskin piirin hallintokeskus.


Волочиськ (станція).jpg|Volotšyskin rautatieasema.
НВК.jpg|Koulukeskus.
Volochysk Yunist Stadium 1.jpg|Urheilukenttä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupunkiin keskittynyt verkkosivusto  (volochysk.com.ua)
Pistoslehdet

**Pistoslehdet** (*Vepris*) on ruutakasvisuku, jossa on noin 90 lajia. Ne ovat puuvartiskasveja, jotka kasvavat pensaiksi ja puiksi. Pistoslehtiä esiintyy Afrikassa (pohjoisosaa lukuun ottamatta), Madagaskarissa, Maskareeneilla, Saudi-Arabiassa ja Intiassa. Arabiassa ja Intiassa kasvaa kummassakin yksi laji ja loput kasvavat Afrikassa.

## Lajeja
* taitanpistoslehti (*Vepris fadenii*)
* uljaspistoslehti (*Vepris nobilis*)
* tansanianpistoslehti (*Vepris simplicifolia*)
* peijapistoslehti (*Vepris trichocarpa*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Pistoslehdet – ''Vepris''
Jouttikeron hautausmaa

**Jouttikeron hautausmaa** on Rovaniemen seurakunnan vuonna 1950 käyttöön otettu hautausmaa Rovaniemen Yli-Namman kylässä, valtatie 4:n varrella. Hautausmaalta on matkaa Rovaniemen keskustaan noin 53 kilometriä.

Nammankyläläisten toiveena oli saada hautausmaa kylien rajalle Mustavaaraan, mutta kirkkovaltuusto päätti 9. huhtikuuta 1949 hautausmaatoimikunnan esityksen mukaisesti, että hautausmaa tehdään Jouttikerolle. Hautausmaa vihittiin käyttöön 12. marraskuuta 1950 – samana päivänä kuin Misin hautausmaakin. Hautoja Jouttikeroon mahtuu 1&nbsp;500. Vuodessa hautauksia on yli kymmenen.

Jouttikerolle haluttiin siunauskappeli, koska hautausmaa oli kaukana kylän ulkopuolella ja paikka koettiin kylmäksi. Kirkkovaltuustolle esitettiin kesäkuussa 1963 kappelimäärärahan varaamista talousarvioon ja rakentamispäätös tehtiin vielä saman vuoden syksyllä. Siunauskappeli tehtiin rakennusmestari Toivo Lukkariniemen suunnitelmien mukaisesti. Kappeli vihittiin käyttöön 26. marraskuuta 1965. 

Hautausmaalla on muualle haudattujen vainajien muistamiseen tarkoitettu kynttiläkivi.

## Lähteet
* 

### Viitteet