open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
August Liivik

**August Liivik (vuoteen 1936 Liiver)** (26. tammikuuta 1903 Särevere, Järvamaa, Vironmaan kuvernementti – 3. toukokuuta 1942 Vjatlag, Kirovin alue Neuvostoliitto) oli virolainen ampuja, joka menestyi 1930-luvun MM-kisoissa. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri.

August Liiver valmistui Paiden lukiosta 1925 ja kaksi vuotta myöhemmin sotakoulusta. Vuonna 1928 hän sai maanpuolustusopettajan pätevyyden. Hän aloitti ampumisen vuonna 1926 opiskellessaan sotakoulussa. Vuosina 1929–1940 hän oli Paiden Kaitseliiton ampumakerhon jäsen. Hän aloitti ammunnan Viron maajoukkueessa vuosina 1932–1939 ja voitti tuona aikana 16 MM-mitalia (10 kultaa, 4 hopeaa ja 2 pronssia).

## Mitalit MM-kisoissa

### Henkilökohtainen kilpailu

;Kultaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern)
;Hopeaa
*300 m vapaakivääri, pysty (1935 Rooma)
*300 m vapaakivääri, makuu (1939 Luzern)
*50 m pienoiskivääri, asennot (1939 Luzern)
;Pronssia
*50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, pysty (1939 Luzern)

### Joukkuekilpailu

;Kultaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern) 
*50 m pienoiskivääri, makuu (1939 Luzern)
*50 m pienoiskivääri, polvi (1939 Luzern)
;Hopeaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1935 Rooma)

## Ennätykset ja tunnustukset

Vuosina 1933–39 Liiver voitti Viron mestaruuden seitsemän kertaa henkilökohtaisissa ja 11 joukkueissa. Henkilökohtaiset ennätykset: 
* 1138 pistettä vapaakivääri 3 x 40 laukausta, asennot (1939),
* 562 pistettä 3 × 20 laukausta, sotilaskivääri (1938).

Hän sai vuoden 1935 urheilusuorituksistaan palkinnon Viron vuoden parhaasta urheilusuorituksesta. Vuonna 1938 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan sekä Kotkaristin ritarikunnan 5. luokan ansiomerkki.

## Urheilu-uran ulkopuolinen elämä

Vuosina 1932-1940 Liiver toimi maanpuolustuksen opettajana Paiden ja Türin lukioissa sekä Paiden ja Vodjan ammattikouluissa . Vuosina 1932–1938 hän oli Paiden Kaitsellit-rykmentin komentaja ja 1934–1940 Järvamaan rykmentin ylipäällikkönä. Vuonna 1938 hänet ylennettiin luutnantiksi. Vuosina 1936-1940 hän oli Järvamaan läänin urheiluseuran hallituksen jäsen. 

Neuvostoliiton miehitettyä kesällä 1940 Viron Liivik pidätettiin 20. joulukuuta 1940 ja vietiin sotavankileirille. Hän kuoli toukokuussa 1942 Vjatlagin työleirillä Kirovin lähellä. Laulavan vallankumouksen aikaan 22.huhtikuuta 1989 Liivikin ansioiden kunniaksi paljastettiin muistolaatta hänen talonsa seinälle Paidessa, ja muistokivi pystytettiin 24. kesäkuussa 1992 hänen kotikaupunkiinsa Põikvaan. Vuodesta 1990 lähtien hänen mukaansa nimetyt ammuntakilpailut on pidetty Vodjassa ja Kaiussa.

## Viitteet
Vaahteraliigan kausi 2023

**Vaahteraliigan kausi 2023** oli Vaahteraliigan 44. kausi. Kausi käynnistyi toukokuussa 2023 ja päättyi syyskuussa pelattuun Vaahteramalja XLIV:n. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Kuopio Steelers. Wasa Royals nousi liigaan kaudelle 2023 voitettuaan I-divisioonan kaudella 2022. Kotka Eagles putosi I-divisioonaan.

Seinäjoki Crocodiles voitti runkosarjan. Crocodiles eteni Seinäjoella pelattuun Vaahteramaljaan voittamalla välierässä Vaasa Royalsin. Toisena joukkueena Vaahteramaljaan eteni Porvoon Butchers joka puolestaan voitti välierässä kotonaan Helsinki Roostersin. Roosters palkittiin pronssimitaleilla runkosarjan parhaana finaalin ulkopuolelle jääneenä joukkueena.

Liigan parhaana pelaajan palkittiin Butchersin takapuolustaja Zachary Wright.

Vaahteramaljassa Butchers voitti Crocodilesin lukemin 27-7.

## Joukkueet
Suomen amerikkalaisen jalkapallon liitto vahvisti liigapaikkaa hakeneiden lisenssit 9. marraskuuta 2022. Wasa Royals nousi Kotka Eaglesin tilalle kaudelle 2023, Eagles putosi I-Divisioonaan.

### Päävalmentajavaihdokset

## Runkosarja
Runkosarjassa pelataan seitsemän joukkueen kaksinkertainen sarja eli jokainen joukkue pelasi 12 ottelua. Runkosarjan jälkeen neljä parasta etenivät pudotuspeleihin. Neljännen ja viidennen sijan välissä päädyttiin tasatilanteeseen, joten ensin tarkasteltiin keskinäisiä otteluita jotka olivat Royalsin ja Steelersin välillä tasan, yksi voitto kummallakin. Näin päädyttiin katsomaan seuraavana voittojen vahvuutta joka Royalsilla oli parempi ja näin Royals eteni pudotuspeleihin.

### Sarjataulukko

### Tulokset

† = Crocodiles tuomittiin häviämään ottelu edustuskelvottoman pelaajan peluuttamisen vuoksi. Kilpailusääntöjen mukaan ottelun tulokseksi jäi silti 35–14.

## Pudotuspelit
Pudotuspeleihin eteni runkosarjan neljä parasta joukkuetta, välierien voittajat kohtaavat Vaahteramalja XLIV:ssä joka pelattiin Seinäjoella OmaSp Stadionilla 9. syyskuuta 2023. Voittajaksi, ja amerikkalaisen jalkapallon Suomen mestariksi, selvisi Porvoon Butchers joka voitti Vaahteramaljassa Seinäjoki Crocodilesin lukemin 27-7.

## Lähteet
The Soloist

**The Soloist** on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut draamaelokuva jonka on ohjannut Joe Wright. Sen pääosissa ovat Jamie Foxx ja Robert Downey Jr.. Elokuva perustuu tosi tarinaan Nathaniel Ayersista lahjakkaasta muusikosta joka sairastui nuorena skitsofreniaan, ja päätyi kadulle jossa eli epäsiistinä kodittomana ostoskärryä työntäen. Los Angeles Timesin kolumnisti Steve Lopez kirjoitti Ayersista kirjan tutustuttuaan häneen, ja sen pohjalta Susannah Grant teki elokuvan käsikirjoituksen.

## Juoni
*The Soloist* -elokuva kertoo Los Angeles Timesin kolumnistista Steve Lopez (Robert Downey Jr.) joka kiertälee Los Angelesin katuja sen jälkeen kun on ollut pyöräilyonnettomuudessa, josta on toipumassa, ja kohtaa siellä kadulle mielenterveyongelmiensa takia joutuneen Nathaniel Ayersin (Jamie Foxx), joka soittaa kaksikielistä viulua. Lopez kiinnostuu soittajasta, ja tutustuttuaan tähän saa hän tietää että tämä on opiskellut Juilliardissa, mutta päätynyt Los Angelesin kadulle sairastuttuaan nuorena skitsofreniaan, ja elää siellä epäsiistinä, ostoskärryjä työntävänä kulkurina.

Kun Lopez kirjoitti Ayersista ensimmäisen kolumninsa, sen lukenut vanha sellisti liikuuttuu siitä, ja lähettää postin kautta vanhan sellonsa Lopezille jotta tämä toimittaisi sen Ayersille, ja sen mukana on kirje jossa jossa lahjoittaja kertoo että soitin on ollut hänelle merkityksellinen. Elokuvassa on kohtaus jossa Ayers kutsuttu kuuntelemaan Los Angelesin filharmonikkojen Beethovenin Kolmannen sinfonian harjoituksia joita johtaa Esa-Pekka Salonen.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
*
Toivon Tähti

**Toivon Tähti: Raamatullisen uskon todistaja** oli Pekka Brofeldtin julkaisema ja kustantama uskonnollinen lehti. Se ilmestyi 1910–1943 kerran kuukaudessa.

Brofeldt perusti lehden itse 1910, jolloin ilmestyivät näytenumerot, erottuaan *[[Kotimaa (sanomalehti)|Kotimaa]]*-lehden palveluksesta linjaerimielisyyksien vuoksi, kun *Kotimaata* alettiin suunnata enemmän yhteiskunnalliseksi ja kirkolliseksi julkaisuksi. *Toivon Tähti* oli kirkoista ja uskontokunnista riippumaton, ja aluksi se ei ollut minkään erityisen suunnan kannattaja, kuten Brofeldt ensimmäisessä näytenumerossa vielä korosti, mutta Brofeldtin liityttyä helluntailiikkeeseen myös lehden linja muuttui 1912 ja se oli linjaltaan lähinnä helluntailainen, joskin jo lokakuun 1911 numero oli helluntaihenkinen. 

Helluntailiikkeen jakauduttua 1920 lehti toimi helluntaiystävien äänenkannattajana. Lehti yhdistyi myöhemmin helluntailiikkeen yhteiseksi lehdeksi valitun *[[Ristin Voitto]]* -lehden kanssa.

Kun uskonnonvapauslaki säädettiin, lehdessä otettiin asiaan voimakkaasti kantaa ja arvosteltiin evankelis-luterilaista kirkkoa. Brofeldt vältti ottamasta lehdessä poliittista kantaa ja varoitti lukijoitakin sekaantumasta ”tämän maailman kapina- ja valtaliittoihin tai muihin semmoisiin suojeluskuntiin”, vaikka hänellä yksityisesti oli voimakas kanta esimerkiksi sisällissotaan: eräässä kirjeessään hän kirjoitti, että syttyneen kapinan kautta sosialismi oli paljastanut pahuutensa.

Brofeldt kustansi lehden nimissä myös kirjallisuutta, vuonna 1912 Kalle Korhosen kirjan *Isän lupaus* ja metodistipastori Thomas Ball Barrattin teoksen *Jeesus: ensimmäinen ja viimeinen*. sekä oman teoksensa *Helluntai-herätys Suomessa: muistelmia 20 v. ajalta*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Toivon Tähti. Vuoteen 1939 asti digitoidut numerot vapaasti verkossa.
Meleti Smotrytskyi

**Meleti **(**Meletius**)** Smotrytskyi**, , maallikkonimi: **Maksym**, (1577 Smotrytš, Podilia, Hmelnytskyin alue – 27. joulukuuta 1633 Dermanin luostari, Volynia) oli ukrainalainen pappi ja poleemikko. Hänen isänsä oli kirjailija ja opettaja Herasym Smotrytskyi.

Smotrytskyi opiskeli Ostrohin akatemiassa, Vilnan jesuiittakoulussa sekä vuodesta 1605 Leipzigissa, Nürnbergissä ja Wittenbergissä. Hän palasi 1608 Vilnaan ortodoksisen veljeskunnan koulun opettajaksi. Siellä hän kirjoitti puolaksi ortodoksisen kirkon maineikkaan puolustuksen *Trenos, to iest lament iedyney ś. powszechnej apostolskiey wschodniey cerkwie* (1610, ’Trenos eli valitusvirsi pyhän universaalin apostolisen itäisen kirkon puolesta’). Hän liittyi vilnalaiseen luostariin 1617. Hänen uskotaan olleen Kiovan Ilmestyksen veljeskunnan koulun opettajana ja rehtorina 1618–1620, ja vuonna 1620 hänestä tuli Polatskin arkkipiispa. Seuraavina vuosina hän kirjoitti poleemisia traktaatteja. Smotrytskyi kävi Konstantinopolissa ja Pyhässä maassa ja liittyi palattuaan 1627 uniaattikirkkoon ja Dermanin luostariin. Hän oli kääntynyt salaisesti ehkä jo aiemmin. Hän neuvotteli 1627–1628 Jov Boretskyin ja Petro Mohylan kanssa yhdistyneen ruteenien kirkon luomisesta Rooman kirkon yhteyteen mutta omana patriarkaattina. Neuvottelut päättyivät tuloksettomina. Ortodoksinen synodi tuomitsi hänet, ja hän joutui julkisesti perumaan kääntymisensä katolisuuteen. Poleemisessa teoksessaan Jevstahi Gizel tuomitsi hänen kääntymyksensä ja näkemyksensä, jolloin hän palasi Dermanin luostariin.

Smotrytskyin merkittävin panos kielitieteeseen on *Gramatiki slavenskija pravilnoe syntagma* (1619, ’Slaavilaisen kieliopin oikea syntaksi’, julkaistu uudelleen 1974, liitteenä Oleksa Horbachin johdanto). Teos on vaikuttanut Ukrainassa, Venäjällä, Romaniassa, Serbiassa ja Kroatiassa käytettyyn kirkkoslaaviin. Oppikirjana käytetty lyhennetty versio on julkaistu 1638. Smotrytskyin kielioppia ovat tutkineet ukrainalaiset, venäläiset ja saksalaiset kielitieteilijät. Hänen tuotannostaan on julkaistu David Frickin toimittama näköispainos 1987.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jousjärvi

**Jousjärvi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Jousjärvi, järvi Jämsässä
* Jousjärvi, järvi Mikkelissä
* Jousjärvi, itäisempi järvi Pielavedellä lähellä Löytynmäkeä
* Jousjärvi, läntisempi järvi Pielavedellä lähellä Löytynmäkeä
* Jousjärvi, järvi Puumalassa.

## Katso myös
* Joutsijärvi
* Joutsjärvi
Björn Thunström

**Björn Thunström** (1904 Mänttä – 1973) oli suomalainen taidemaalari.

Thunström opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalissa 1927–1929 ja Pariisissa Académie de la Grande Chaumièressä 1929–1930. Hänen taiteilijan debyyttinsä oli Helsingissä vuonna 1931. Thunström osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1931 ja 1933. Ulkomailla hänen töitään oli esillä Amsterdamissa ja Antwerpenissä 1931, Moskovassa 1934, Riiassa, Berliinissä, Hampurissa ja Düsseldorfissa 1935 sekä Oslossa 1936.

Thunström sai I palkinnon Noormarkun kirkon seinämaalauskilpailussa 1932 ja hän toteutti seinämaalauksen seuraavana vuonna.

## Lähteet
Kista Galleria

**Kista Galleria** on yksi Ruotsin suurimmista ja vierailluimmista kauppakeskuksista Kistan kaupunginosassa Tukholmassa. Kauppakeskuksessa on 180 liikettä sisältäen multiplex-elokuvateatterin, keilahallin, kartingradan sekä ravintolat ja kahvilat. Päävuokralaiset kauppakeskuksessa ovat H&M, System Bolaget, ICA, ÖoB, Lidl, Filmstaden, KappAhl sekä Rusta. Kauppakeskuksessa toimii myös Kistan kirjasto, kuntosali, terveyskeskus ja toimistoja. Kauppakeskuksessa käy vuosittain noin 13 miljoonaa asiakasta.

Kauppakeskus avattiin vuonna 1977, jonka jälkeen sitä on laajennettu kahteen kertaan; ensimmäisen kerran vuonna 2002 sekä toisen kerran vuonna 2009.  Kauppakeskuksessa, joka sijaitsee moottoriteiden E18 ja E4 välillä, on 2500 autopaikkaa. Vieressä on myös Kistan metro- ja linja-autoasema.

Kauppakeskuksen omistaa puoliksi suomalainen Citycon ja puoliksi Canada Pension Plan Investment Board (CPPIB). 

## Lähteet
Myyräncolo

**Myyräncolo** oli Vantaan Myyrmäessä sijaitsevassa vuonna 1975 valmistuneessa Myyrinpuhoksen liiketalossa sijaitseva kulttuuritalo, jossa toimii yli 80 kulttuurialan yrittäjää, ammatinharjoittajaa sekä muuta yhteisöä. Myyräncolon toiminta käynnistyi vuonna 2019 Kilterinmäellä Imatran Voiman entisessä keskuslaboratoriossa. Kyseisen rakennuksen purkutöiden siivittämänä Myyräncolo muutti kesällä 2021 nykyiseen kiinteistöön yhteensä noin 3&nbsp;000 m2 tiloihin.

Myyräncolossa toimi muun muassa nykytanssiteatteri Mamia Company, Jazzklubi Lobby Myyrmäki, kolme radioasemaa Roll FM länsistudio, SAYfm ja Finnradio.fm, rock-klubi Skenesali, Revolverstudio, Myyr York Times paikallislehti, MYYRMÄKI-liike, Louhela Jam, Vantaan Elävän musiikin yhdistys VELMU ry, tapahtumatuottajia, av-alan sekä äänentoistoalan yrityksiä, useampia kuoroja, big bändejä, muusikoita ja kuvataiteilijoita. Katutasosta löytyy vuokralaisia ja vieraita palveleva Myyr York Cafe, sekä kevään 2023 aikana avautuva cologalleria.

Skenesalia, kokous- ja treenitiloja sekä osaa studiotiloista oli mahdollista vuokrata myös lyhytaikaiseen käyttöön.

Kesinä 2022 - 2024 2022 Myyräncolon pysäköintialueella toimi Vantaan kaupungin tilaama urbaani puisto Myyr York Park, jossa järjestettiin kesän aikana 60 ilmaiskonserttia.

Myyräncoloa hallinnoi Osuuskunta Myyrmäen kulttuuritalo

Myyräncoloa ylläpitäneen osuuskunnan toiminta keskeytettiin toukokuun lopussa 2024. Osuuskunta jätti Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen kanteen, jossa vaaditaan vähintään 150 000 euron vahingonkorvausta Vantaan kaupungilta sopimusrikkomuksen seurauksena. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.myyrancolo.fi
Vladimir Kukk

**Vladimir Kukk** (1. toukokuuta 1911 Riika, Liivinmaan kuvernementti – 11. tammikuuta 1990 Luzern Sveitsi) oli virolainen ampuja, joka on 1930-luvun MM-kisoissa menestynyt virolaisampuja. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri. Toisen maailmansodan jälkeisen ajan Kukk asui kuolemaansa asti Sveitsin Luzernissa.

Vladimir Kukk valmistui vuonna 1930 Pärnun poikalukiosta ja vuonna 1931 sotakoulusta nuorempana luutnanttina. Urheilussa hän ensiharrastuksiaan olivat Pärnu Tervis-seurassa palloilulajit, kuten lentopallo ja koripallo. Hän aloitti säännöllisen ampumisen vuonna 1938 työskennellessään Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitissa. Hän oli  Viron maajoukkueessa vuosina 1937-1939 ja voitti kisoissa 6 maailmanmestaruusmitalia (5 kultaa ja 2 pronssia).

## Mitalit MM-kisoissa
### Joukkuekilpailu

;Kultaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
;Pronssia
*300 m sotilaskivääri, asennot (1939 Luzern)

## Sotien aikainen ja jälkeinen elämä
Vladimir Kukkin onnistui jäädä Viroon neuvostomiehityksen aikaan, ja siirtyä Suomen Jatkosodan aikaan Suomen armeijaan ns. Suomen-pojat -yksikköön. Yksikkö siirrettiin elokuussa 1944 Viroon, jossa Kukk haavoittui Narvan rintamalla. Haavoittumisen myötä Kukk siirrettiin Saksaan ja edelleen Itävaltaan, josta päätyi myöhemmin Sveitsiin. 

Sveitsiin muutettuaan Kukk osallistui aktiivisti Sveitsin urheiluelämään. Hän voitti Sveitsin mestaruuden pienoiskiväärin pystyammunnassa. Länteen paenneet virolaiset ampuja-aktiivit kokoontuivat elokuussa 1947 Tukholmaan, jossa järjestettiin ensimmäiset sodanjälkeiset ammunnan MM-kisat, ja näin Vladimir Kukk myös matkusti Ruotsiin. Virolaiset osoittivat MM-kisoja edeltävissä ammunnoissa hyvää maailman tasoa, vaikka eivät päässeet itse MM-kilpailuun Neuvostoliiton miehitettyä Viron ja maan kansainvälinen osallistuminen urheilutapahtumiin oli näin lakkautettu. Kukkista tuli myöhemmin asuinpaikkansa Luzernin ampumaseuran Lucerne Shooting Clubin rahastonhoitaja. Vanhana lentopalloilijana hän oli perustamassa Luzerniin omaa lentopalloseuraa ja oli seuran ensimmäinen valmentaja. Kukk toimi Sveitsin virolaisten oman yhdistyksen eli Sveitsin Viro-seuran puheenjohtajana 20 vuoden ajan vuosina 1953-1973. Kukk kuoli Luzernissa tammikuussa 1990, ja hänet on haudattu Kriensin hautausmaalle Luzernissa.

## Lähteet
H. C. Toft

**Hans Carl Toft** (7. tammikuuta 1914 Thisted – 29. syyskuuta 2001) oli tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1957–1975 ja toimi Tanskan sisäministerinä 1969–1971.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''H. C. Toft'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Gotlands Allehanda

**Gotlands Allehanda** (lyh. **GA**) on ruotsalainen vuonna 1872 perustettu sanomalehti, jonka toimitus on Visbyssä. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan kokoomuslainen ja kuuluu NTM-konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gotlands Allehandan ja Gotlands Tidningarin yhteiset verkkosivut
Oleksa Horbach

**Oleksa Horbach**, myös **Olexa Horbatsch** tai **Gorbach** (; 5. helmikuuta 1918 Romaniv, Bibrkan piirikunta, Galitsia – 23. toukokuuta 1997 Reichelsheim-Berfurt, Saksa) oli ukrainalainen lingvisti ja filologi.

Horbach valmistui Lvivin yliopistosta, jossa hän opiskeli opettajinaan Vasyl Simovytš, Jan Janów ja Zdzisław Stieber. Toisen maailmansodan päättyessä hän muutti 1945 Saksaan ja jatkoi opintoja Münchenin Ukrainalaisessa vapaassa yliopistossa. Hän opetti 1952–1965 länsisaksalaisissa yliopistoissa ja oli 1966–1979 slaavilaisen tutkimuksen professori Frankfurtin yliopistossa.

Horbachin väitöskirja ja monet hänen artikkelinsa käsittelevät ukrainan kielen sosiaalisia murteita. Hän kirjoitti myös tutkimuksia 1500-1800-lukujen ukrainan-, kirkkoslaavin- ja puolankielisistä teksteistä, joista tärkeimmät ovat hänen tutkimuksensa Meleti Smotrytskyin kieliopista ja Pamva Beryndan sanakirjasta. Hän kirjoitti myös kuvauksia ukrainan kielen eri murteista sekä aiemmin julkaisemattomista tai muuten vaikeasti saatavilla olevista keskiukrainalaisista teksteistä sekä tutkimuksia historiallisesta leksikologiasta, erityisesti etymologian ongelmista. Hänen kunniakseen ilmestyi 1983 juhlakirja ja 1995 Jaroslava Zakrevskan kirjoittama elämäkerta ja bibliografia. Horbach julkaisi 1998 muistelmat *Šljah’ zi sh’odu na zah’id* ('Polku idästä lähteen').

## Lähteet
Dimetomorfi

**Dimetomorfi** (C21H22NClO4) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa dimetomorfi on väritöntä tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin, asetoniin, tolueeniin ja dikloorimetaaniin. Dimetomorfilla on E- ja Z-isomeerit, joista Z-isomeeri on fungisidina tehokkaampi.

Dimetomorfin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa veratroli reagoi Friedel–Crafts-asylointireaktiolla p-klooribentsoyylikloridin kanssa muodostaen 4-kloori-3',4'-dimetoksibentsofenonia. Seuraava vaihe on joko reaktio trietyylifosfonoasetaatin kanssa ja tämän jälkeen reaktio morfoliinin kanssa tai reaktio N-asetyylimorfoliinin kanssa emäksisissä olosuhteissa.

Dimetomorfia käytetään perunan, tomaatin ja viiniköynnösten munasienitautien torjuntaan. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi kasvinsuojeluaineena muun muassa Euroopan unionin alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Dimethomorph 
* PubChem: Z-Dimethomorph 
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Dimethomorph 
* Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): Dimethomorph  pdf
Valkeinen (Rautalampi, Häkkilä)

**Valkeinen** on Pohjois-Savossa Rautalammella Häkkilän lähellä  sijaitseva järvi. Noin kuusi kilometriä itään ja Myhinpään takana sijaitsee toinen Valkeinen. Rautalammin kolmas Valkeinen sijaitsee noin 20 kilometriä pohjoiseen Liimattalan Sääksjärven kyljessä.

## Maantietoa
Valkeinen on 450 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se on muodostunut Kelpeenvuoren, Mustanlamminvuoren ja Vierunmäen väliseen notkoon. Mäkien huiput kohoavat järven ylle yli 60 metrin korkeuteen. Siinä ei ole kartan mukaan saaria.

Valkeinen on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvessä on yksi syvänne, jossa on 38,8 metriä syvää. Syvin kohta sijaitsee keskellä järveä . Noin puolet järvestä on vähintään 20 metriä syvä. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Sen metsäiset rannat ovat asumattomia. Järven länsipuolelta kulkee ohi maatilojen välinen metsäpolku ja Mustalamminvuorelta laskeutuu metsäautotiet rinteen puoliväliin.

## Luontoarvoja
Itäpuolella sijaitseva Kelpeenvuori on karttoihin merkitty luonnonsuojelualueeksi. Suojeltu alue sijaitsee ylempänä vuorella, mutta pieni osa siitä ylettyy rantaan asti.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) järvi kuuluu. Järven valuma-alue muodostuu ympäröivien mäkien rinteistä eikä siihen tule puroja tai ojia. Järven eteläpäästä alkaa Hartikkaan johtava laskupuro, joka jatkaa Kotasen ja Pieni-Kotasen kautta Vahvaseen. Hartikan vedenpinta on 116,8 metriä mpy., joten kun Valkeisen pinta sijaitsee 125,5 metrin korkeudessa kertyy laskupurolle pudotusta 8,7 metriä. Vahvanen laskee Etelä-Konneveden etelärantaan.

## Historiaa
Vuoden 1973 peruskartassa on Valkeajärven maatilalla vielä peltomaita viljelyssä. Järven pohjoispuolella sijaitsee niistä yksi pieni peltopalsta, joka on vuoden 1988 kartassa metsitetty. Samalla on maatilan peltomaasta kolmannes metsitetty. Vuoden 1997 kartoissa ovat kaikki maatilan pellot metsää.

## Lähteet
Perusvoima

**Perusvoima** tarkoittaa energiantuotannossa vakaasti samalla teholla energiaa tuottavia tuotantomuotoja, joita ovat ydinvoima, hiilivoima ja maakaasuvoima. Perusvoima muodostaa energiajärjestelmän pohjan, jonka lisäksi energiaa voidaan tuottaa uusiutuvilla energianlähteillä vastaamaan vaihtelevaan energiankulutukseen.

Tuulivoima ja aurinkovoima eivät ole perusvoimaa siksi että niiden tuotanto vaihtelee suuresti säätilan ja vuorokaudenajan mukaan.
Poul Sørensen

**Poul Sørensen** (25. kesäkuuta 1904 Roskilde – 29. kesäkuuta 1969) oli tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1941–1947 ja 1950–1969 sekä toimi Tanskan työ- ja sosiaaliministerinä 1950–1953 ja sisäministerinä 1968–1969.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Poul Sørensen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Gallagher (koomikko)

**Leo Anthony Gallagher Jr.** (24. heinäkuuta 1946 – 11. marraskuuta 2022 Palm Springs, Kalifornia), joka tunnetaan mononyymisti nimellä **Gallagher**, oli yhdysvaltalainen koomikko, josta tuli yksi 1980-luvun tunnetuimmista komediaesiintyjistä hänen rekvisiitta- ja havainnointirutiininsa ansiosta, joihin kuului mm. vesimelonin murskaaminen lavalla vasaralla. Hänellä teki urallaan 13 *Comedy Special -*standup-televisiointia Showtimelle ja useita suosittuja komediaspesiaaleja HBO:lla. Comedy Central valitsi Gallagherin vuonna 2004 kaikkien aikojen 100 parhaimman stand up -koomikon joukkoon, mutta Gallagher osoitti tyytymättömyytensä alhaisesta sijoituksestaan.

## Lähteet
Jannis Niewöhner

**Jannis Niewöhner** (s. 30. maaliskuuta 1992 Krefeld, Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänen uransa on alusta alkaen painottunut elokuva- ja televisiotuotantoihin. Hän on näytellyt historiallisissa elokuvissa, rikossarjoissa, komedioissa ja psykologisissa draamoissa.

## Ura
Niewöhner aloitti uransa lapsinäyttelijänä: hänellä oli vuonna 2002 rooli television rikossarjassa *Tatort*. Niewöhnerin ensimmäinen päärooli oli elokuvassa *TKKG – Das Geheimnis um die rätselhafte Mind-Machine* (2006). Vuonna 2008 hänet palkittiin suorituksestaan elokuvassa *Sommer*. Niewöhner pyrki 16-vuotiaana teatteritaiteita opettavaan Ernst Buschin kouluun, mutta ei päässyt sisään. Hän suuntautui elokuvanäyttelijän uralle ja tuonnempana huomasi valinneensa oikein. Hänen oli luontevampaa näytellä kameran edessä kuin teatterilavalla.

Vuonna 2013 Niewöhner näytteli Gideon de Villiersin osan fantasiaelokuvassa *Rubinrot*. Hän näytteli Gideonia myös elokuvan jatko-osissa *Saphirblau* (2014) ja *Smaragdgrün* (2016). Niewöhner näytteli menestyksekkäästi Timon roolin elokuvassa *4 Könige* (2015). Timo on yksi neljästä nuoresta, joka lähetetään viettämään joulua nuorisopsykiatriselle klinikalle, kun tilanne kotona on kärjistymässä. Niewöhner palkittiin rooleistaan elokuvissa *Jonathan* (2016) ja *Jugend ohne Gott* (2016). Vuonna 2020 hänellä oli Goldmundin rooli elokuvassa *Narziss und Goldmund*. Narzissin näytteli Sabin Tambrea. Niewöhner menestyi myös Karlin roolissaan draamaelokuvassa *Je suis Karl* (2021).

Niewöhner näytteli sivuosan Mika Kaurismäen ohjaamassa kansainvälisessä elokuvassa *[[Tyttökuningas]]* (2015).

Niewöhner näytteli pääroolin palkitussa televisiosarjassa *Beat* (2018).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Die Agenten : Jannis Niewöhner
Anarchy Reigns

**Anarchy Reigns** (Japanissa nimellä Max Anarchy) on Platinum Games:n kehittämä ja Segan julkaisema beat'em up -peli. Peli julkaistiin Japanissa vuonna 2012 ja se oli tarkoitus julkaista samana vuonna länsimaihissa, mutta se tuli lopulta markkinoille alkuvuodesta 2013. Peli perustuu post-apokalyptiseen tulevaisuuteen. Peli on vuonna 2009 julkaistun MadWorldin henkinen seuraaja.

## Pelaaminen
Pelissä on 16 pelattavaa hahmoa, joista osa on tuttuja MadWorldista. Pelin tarinassa on tarkoitus löytää Maximillian Caxton. Pelissä on eri tarinakamppanijoita, kuten esim. "Black Side" ja "White Side".

## Lähteet
Amorbach

**Amorbach** on pikkukaupunki Baijerin luoteisosassa eteläisessä Saksassa. Sen historiallista vanhaakaupunkia barokkikirkkoineen on kutsuttu "arkkitehtoniseksi korulippaaksi".

## Maantiede
Amorbach sijaitsee Odenwaldin vuoristossa 65 kilometriä Frankfurt am Mainista kaakkoon ja 240 kilometriä Münchenistä luoteeseen. Se on osa luoteisen Baijerin kattavaa Unterfrankenia. Kaupungin korkein kohta on 506 metriä merenpinnan yläpuolella ja matalin kohta 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Amorbach rajoittuu luoteessa Hesseniin.

Amorbachin kaupunginosat ovat Beuchen, Boxbrunn, Neudorf ja Reichartshausen.

## Historia
Amorbach kehittyi 700-luvulla perustetun benediktiiniläisluostarin tuntumaan. Sen nimiasu vakiintui nykyiseksi vuoden 1200 tienoilla ja se kohotettiin kaupungiksi vuonna 1253. Amorbachin myöhäisgoottilainen arkkitehtuuri on peräisin 1500-luvun taitteesta, jolloin kaupunki eli kukoistuskauttaan. Ruotsalaiset miehittivät kaupunkia kolmikymmenvuotisen sodan aikana 1630-luvulla. Alavireistä 1600-lukua seurasi 1700-luvun nousukausi, jolloin Amorbachiin rakennettiin kirkkoja, luostareita ja porvaristaloja. Kaupunki liitettiin Baijerin kuningaskuntaan 1816. Toisen maailmansodan jälkeen Amorbachin väkiluku kasvoi ripeästi ja 1970-luvulla siihen liitettiin useita maalaiskuntia, kuten Boxbrunn.

Amorbachin arkkitehtonisesti merkittäviin rakennuksiin kuuluu muiden muassa luostari Kloster Amorbach. Sen barokkikirkko on säilynyt alkuperäisessä asussaan.

## Talous ja liikenne
Amorbachin rautatieasema sijaitsee rataosuudella Seckach–Miltenberg, jota kutsutaan myös nimellä Madonnenlandbahn. Kaupungin halki kulkee Bundesstraße 47 (Nibelungenstraße) ja pyörätie 3-Länder-Radweg.

## Lähteet ja viitteet

## Aiheesta muualla
*Amorbach, Baijeri, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Ina Durchman

**Ina Durchman** (26. marraskuuta 1854 Ruovesi – 5. marraskuuta 1937 Tampere) oli suomalainen pianonsoiton opettaja ja Suomen ensimmäinen naisurkuri.

Ruoveden pappilassa syntynyt Ina Durchman kävi koulunsa Vaasassa. Hän oli sen jälkeen Helsingissä säveltäjä Richard Faltinin oppilaana useiden vuosien ajan. Durchman oli vuosina 1880–1882 urkurina Helsingin saksalaisessa kirkossa ja hän oli Suomen ensimmäinen naisurkuri. Vuonna 1893 hän muutti Helsingistä Tampereella ja toimi sitten siellä noin 30 vuoden ajan pianonsoiton opettajana. Kesät Durchman vietti Virroilla Herraskosken kanavan suulla sijainneessa Valkaman huvilassa.

J. A. Zachariassen rakensi Ina Durchmanille kamariurut, joiden jäänteet ovat säilyneet.

Lähes 83-vuotiaana kuollut Ina Durchman haudattiin Durchmanien perhehautaan Ruoveden hautausmaalle. 

## Lähteet
Iso-Rommakko

**Iso-Rommakko** on järvi Kuhmossa Kainuun itäosassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 72 kilometriä itään.

## Maantiede
Iso-Rommakon ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,5 kilometriä ja lounaasta koilliseen 1,1 kilometriä. Marjoniemi jakaa järven kaakkoisosan Talaslahteen ja Lummelahteen. Länsirannan Otanniemen kaakkoispuolella sijaitsee Koppelolahti ja luoteispuolella Tuupasenlahti. Järven luoteisin osa jakautuu Hautalahteen ja Purolahteen. Iso-Rommakon lahdet ovat suultaan avoimia, selkeimmin pääaltaasta erottuu kaakkoisosan Jokilahti. Noin 18 hehtaaria Iso-Rommakosta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven pohjoispuoliskolla. Järven eteläpuolisko on matalaa.

Iso-Rommakon kaakkoisosassa sijaitsee noin sata metriä pitkä Kätkösaari ja luoteisosassa Louhisaari. Järven itäinen ranta rajoittuu metsämaahan ja se on suoalueisiin rajoittuvaa länsirantaa syvempi. Eteläisellä ja itäisellä ranta-alueella on pientaloja. Pohjoisrannalla sijaitsee Rommakko-niminen asutus. Iso-Rommakkoon virtaa useita tulouomia ympäröiviltä soilta. Järvi kääntyy alavirtaan Jokilahden itärannalla, josta alkaa koilliseen Pieni-Rommakkoon (166,6 metriä mpy) laskeva runsaan kilometrin pituinen Rommakonjoki.

Iso-Rommakon vesitilavuus on 11&nbsp;332&nbsp;000 kuutiometriä.

Iso-Rommakko (59.914.1.012) kuuluu Mustajärven valuma-alueeseen (59.914), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Ontojärven alue (59.91) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Iso-Rommakko on Mustajärven valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Kortejärvi ja Pitkäjärvi. Alueeseen kuuluu 22 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Simunanjärvi

**Simunanjärvi** on matala, suurelta osin soiden reunustama järvi Kuhmossa Kainuun itäosassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 76 kilometriä itään.

## Maantiede
Simunanjärven ulottuvuus lännestä itään on 3,5 kilometriä. Runsaan kahden kilometrin pituinen leveydeltään vaihteleva Simunanniemi jakaa järven eteläiseen ja pohjoiseen osaan. Nimettyjä järvenosia ovat Kotilahti kaakossa, Kuikkalahti koillisessa ja Pitkäperä lännessä. Suuri osa Simunanjärvestä on vähintään metrin ja enintään kaksi metriä syvä. Syvin kohta, kuusi metriä, sijaitsee itäisen rannan tuntumassa Kuikkalahden suulla.

Simunanjärven länsirannalta suuntaa itään Koiraniemi, jonka jatkeena on noin hehtaarin laajuinen Koirasaari. Järven ranta-alue on suureksi osaksi suomaata (Kannassuo, Kotisuo, Simunansuo). Etelärannalla sijaitsee Siikalahti-niminen kyläasutus. Simunanjärveen laskee lukuisia suo-ojia. Järven lounaiselta rannalta alkaa Simunanpuro, joka virtaa kaakkoon ja laskee Ontojärveen (159,2 metriä mpy). Simunanjärven ja Ontojärven välinen etäisyys on pienimmillään alle kilometrin. Järvien välistä kulkee seututie 900.

Simunanjärven vesitilavuus on 5&nbsp;018&nbsp;000 kuutiometriä.

Simunanjärvi (59.913.1.002) kuuluu Simunanjärven valuma-alueeseen (59.913), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Ontojärven alue (59.91) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Simunanjärven valuma-alueeseen kuuluu Simunanjärven ohella runsaan hehtaarin laajuinen Paskolampi (59.913.1.001).

## Lähteet
Saapasjalkakissa (Shrek)

**[[Saapasjalkakissa]]** on hahmo ''Shrek''-elokuvasarjassa ja sen spin-offissa ''Saapasjalkakissa'' sekä sen jatko-osassa.

## Esiintymiset
### Shrek
#### Varsinainen elokuvasarja
##### Shrek 2
Elokuvassa *[[Shrek 2]]* prinsessa Fionan isä kuningas Harold palkkaa Saapasjalkakissan tappamaan Shrekin, jotta Fiona voisi mennä naimisiin prinssi Uljaan kanssa. Tappaminen epäonnistuu, ja hänestä, Shrekistä ja vastahakoisesta Aasista tulee kumppaneita.

##### Shrek kolmas
Elokuvassa *[[Shrek kolmas]]* kuningas Haroldin kuoltua ja Shrekin epäonnistuttua olemaan hyvä kuningas, Shrek lähtee Aasin ja Saapasjalkakissan kanssa etsimään uutta kuningasta, Fionan serkkua, Arthuria.

##### Shrek ja ikuinen onni
Elokuvassa *[[Shrek ja ikuinen onni]]* Tittelintuure huijaa nykyiseen elämäänsä kyllästyneen Shrekin allekirjoittamaan sopimus, jolla perutaan Shrekin Fionan pelastus. Tässä todellisuudessa Saapasjalkakissa on Fionan lihava lemmikki.

### Saapasjalkakissa
Elokuvassa ''Saapasjalkakissa'' Saapasjalkakissa on lainsuojaton, joka yrittää palauttaa kunniansa etsimällä taikapapuja, joilla saisi tehtyä pavunvarren, joilla pääsisi taivaaseen, jossa jossain on kultamunia muniva kultainenhanhi.. Elokuvassa selviää, että Saapasjalkakissa ja Tyyris Tyllerö olivat orpokodissa lapsuudenystäviä, jotka tekivät rikoksia. Kuitenkin eräänä päivänä Saapasjalkakissa halusi lopettaa rikosten teon. Kuitenkin Tyyris Tyllerö huijaa hänet mukaan pankkiryöstöön, jonka pakomatkalla itsensä petetyksi tuntenut Saapasjalkakissa hylkää selällään makaavan Tyyris Tyllerön, joka ei pääse ylös, jolloin tämä saadaan kiinni. Tyyris Tyllerö tuntee itsensä petetyksi, ja alkaa suunnittelemaan kostoa.

##### Saapasjalkakissa 2
Elokuvassa Saapasjalkakissa: Viimeinen toivomus Legendaarinen lainsuojaton saapasjalkakissa kuolee jäätyään suuren kirkonkellon alle. Herättyyään kuolleesta, saapasjalkakissa tajuaa olevansa viimeisessä, yhdeksännessä elämässään ja lähtee etsimään legendaarista toivomus tähteä, joka voi toteuttaa löytäjälleen yhden toiveen. Matka vaikeutuu, kun saapasjalka saa kantoihinsa itse kuoleman joka tahtoo saapasjalan kiittämättömälle elämälle lopun. Eikä siinä vielä kaikki, kun entinen vastustajansa ja kumppaninsa Kitty Pehmotassu, Kultakutri & Kolmekarhua ja julma Jaakko perso haluaa myös toivomus tähden toiveen.

## Lähteet
Aasi (hahmo)

**Aasi** on ''Shrek''-elokuvasarjassa esiintyvä hahmo, jonka loi William Steig. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui kuitenkin kirjassa nimeltä *[[Shrek!]]*, johon elokuvasarjakin perustuu.

## Esiintymiset
### Shrek
#### Varsinainen elokuvasarja
##### Shrek
Elokuvassa *[[Shrek]]* Aasin pitää paeta Shrekin suolle muiden satuhahmojen tavoin lordi Farquaadin takia. Lordi suostuu siirrättämään satuhahmot pois suolta, jos Shrek käy pelastamassa prinsessa Fionan hänen vaimokseen. Shrek suostuu, ja hän ja Aasi lähtevät pelastamaan häntä onnistuen siinä.

##### Shrek 2
Elokuvassa *[[Shrek 2]]* Aasi auttaa Shrekiä keksimään mikä tekisi Fionan onnelliseksi. Hän myös auttaa estämään prinssi Uljaan ja Fionan avioitumisen. He varastavat Hyvältä haltiattarelta rohdon, joka muuttaa Aasin hevoseksi ja Shrekin ja Fionan ihmisiksi. Muutos kuitenkin peruuntuu, jos Shrek ei suutele Fionaa ennen keskiyötä.

##### Shrek kolmas
Elokuvassa *[[Shrek kolmas]]* kuningas Haroldin kuoltua ja Shrekin epäonnistuttua olemaan hyvä kuningas, Shrek lähtee Aasin ja Saapasjalkakissan kanssa etsimään uutta kuningasta, Fionan serkkua, Arthuria.

##### Shrek ja ikuinen onni
Elokuvassa *[[Shrek ja ikuinen onni]]* Tittelintuure huijaa nykyiseen elämäänsä kyllästyneen Shrekin allekirjoittamaan sopimus, jolla perutaan Shrekin Fionan pelastus. Tässä todellisuudessa Aasi pelkää Shrekiä, koska heidän ystävystymiseensä johtaneita ensimmäisen elokuvan tapahtumia ei tapahtunut.

### Spin-off-elokuvat
#### Saapasjalkakissa: Viimeinen toivomus
Elokuvassa *[[Saapasjalkakissa: Viimeinen toivomus]]* Aasi ja Shrek esiintyvät lyhyesti Saapasjalkakissan muistoissa ja tekevät lyhyen cameon elokuvan alun Dreamworks-logon kohtauksessa.

#### Nimeämätön Aasin elokuva (2028)
Kesäkuun 2024 lopussa Eddie Murphy tiedotti, että Aasille on kehitteillä oma elokuva, joka on tarkoitus julkaista vuonna 2028. 

## Lähteet
Hyvä haltijatar

**[[Hyvä Haltiakummi|Hyvä haltijatar]]** on hahmo ''Shrek''-elokuvasarjassa. Hän on *[[Shrek 2]]* -elokuvan antagonisti eikä näin ollen "hyvä". Hänet loi Andrew Adamson ja häntä ääninäytteli elokuvissa Jennifer Saunders ja videopeleissä Claudia Christian.

## Esiintymiset
### Shrek 2
Elokuvassa *[[Shrek 2]]* Hyvä haltijatar yrittää järjestää poikansa prinssi Uljaan prinsessa Fionan puolisoksi mm. kiristämällä Fionan isää kuningas Haroldia. Shrek yrittää tehdä Fionan onnelliseksi, ja varastaa Hyvältä haltijattarelta rohdon, joka tekee Shrekistä ja Fionasta ihmiset ja Aasista hevosen. Tämä kuitenkin kestää vain, jos Shrek ja Fiona suutelevat ennen keskiyötä. Hyvä haltijatar tekee rohdon, jonka avulla sen juoja rakastuu ensimmäiseen suutelemaansa henkilöön. Tämän jälkeen hän pakottaa kuningas Haroldin laittamaan sitä Fionan teehen. Hän tekee näin, ja Fiona juo teen. Tämän jälkeen Shrek kiiruhtaa estämään Fionan ja Uljaan suudelman, mutta epäonnistuu. Mitään ei kuitenkaan tapahdu, jolloin kuningas Harold paljastaa antaneensa "vahingossa" väärän teen. Tästä raivostuneena Hyvä haltijatar yrittää tappaa Shrekin loitsullaan, mutta kuningas Harold heittäytyy eteen, jolloin loitsu kimpoaa haarniskasta takaisin Hyvää haltijatarta päin muuttaen tämän kupliksi. Kuningas Harold selviää, mutta muuttui sammakoksi.

### Shrek kolmas
Elokuvassa *[[Shrek kolmas]]* Hyvän haltijattaren kuva nähdään hänen poikansa prinssi Uljaan surressa kuollutta äitiään.

## Lähteet
Gustav Wilhelm Weman

**Gustav Wilhelm (Ville) Weman** (14. lokakuuta 1880 Tukholma – 21. syyskuuta 1941) oli ruotsalaissyntyinen Suomeen muuttanut hotellin- ja ravintolanjohtaja. Hän toimi Suomessa Hotelli Kämpin johtajana.

Weman kävi koulunsa Södertäljessä. Hän oli pari vuotta työssä ravintola-alalla Tukholmassa ennen Suomeen tuloaan. Weman oli viiden vuoden ajan ravintoloitsijana Suomen Höyrylaiva Oy:n laivoilla ja vuosina 1910–1922 hän hoiti Loviisan Seurahuonetta.  Weman tuli laajemmin tunnetuksi sekä Suomessa että Skandinavian maissa toimiessaan Kämpin hotellin ja ravintolan johtajana vuodesta 1919 alkaen. Wemanista tuli Kämpin hotellia ja ravintolaa hoitaneen Aktiebolaget Hotel Restaurant-yhtiön pääomistaja 1920-luvulla. Hän toimi myös Suomen Ravintoloitsijain liiton puheenjohtajana ja oli Suomen edustajana pohjoismaiden Hotelli- ja Ravintolaliiton kokouksissa. Hän oli myös Suomen hotelli- ja ravintolakoulun johtokunnan puheenjohtajana.

Wemanin kuoltua syyskuussa 1941 hänen tyttärensä Greta Lindblom (myöhemmin Berg, 1908–1972) jatkoi Kämpin hotellin ja ravintolan pitämistä aina maaliskuun 1965 loppuun saakka.

## Lähteet
Murhamysteeri

**Murhamysteeri** () on yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka julkaistiin yksinoikeudella 14. kesäkuuta 2019 Netflixissä. Sen päärooleissa esiintyvät Adam Sandler ja Jennifer Aniston, jotka esittävät pariskuntaa, jonka loman keskeyttää joutuminen keskelle rikkaan miehen murhatapausta.

*Murhamysteeristä* tuli Netflixissä vuoden 2019 katsotuin elokuva. Julkaisemista seuranneiden ensimmäisten kolmen päivän katsojaluvut tekivät siitä myös siihen mennessä kaikkien aikojen suosituimman avausviikonlopun saavuttaneen Netflix-elokuvan. Elokuvan ohjasi Kyle Newacheck. *Murhamysteeri* sai People's Choice -palkinnon vuoden parhaana komediaelokuvana 2019. Elokuvan jatko-osa *[[Murhamysteeri 2]]* julkaistiin vuonna 2023.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rauno Linja-aho

**Rauno Juhani Linja-aho** (s. 19. maaliskuuta 1963 ) on suomalainen muusikko, pääinstrumenttinaan kitara. Linja-aho on asunut pitkään Raisiossa, ja hän onkin tullut tunnetuksi raisiolaisyhtye Sigin kitaristina. Linja-aho soitti Sigissä vuosina 1979–1987  sekä uudelleen vuodesta 2019. Hän soittaa kitaran lisäksi ainakin bassoa.

## Lähteet
Ostrogožsk

**Ostrogožsk** () on kaupunki ja piirikeskus Voronežin alueen länsiosassa Venäjällä. Kaupunki sijaitsee 142 kilometriä aluekeskus Voronežista etelään. Ostrogožskissa asui 33&nbsp;842 ihmistä vuonna 2010.


Здание пожарной части.JPG|Paloaseman rakennus.
Preobrazhenskaya chur.in Ostrogozhsk.JPG|Kirkko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Michael Higgins

**Michael Higgins** -nimisiä henkilöitä ovat:

*Michael Higgins (1920–2008), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Michael Higgins (s. 1967), yhdysvaltalainen koripalloilija
*Michael Higgins (s. 2000), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
*Michael D. Higgins (s. 1941), irlantilainen poliitikko ja runoilija, Irlannin presidentti 2011–2025
*John Michael Higgins (s. 1963), yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä.
Michael Higgins (jääkiekkoilija)

**Michael Higgins** (s. 6. huhtikuuta 2000 Needham, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja. Hän laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Higgins pelasi Boston Advantagen 16U AAA-joukkueessa, kunnes Omaha Lancers varasi hänet 99. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2016. Samana kesänä Higginsin varasi myös Rimouski Océanic 194. pelaajana QMJHL:n varaustilaisuudessa, mutta hän ei kuitenkaan koskaan siirtynyt CHL:ään, jotta Higgins voisi jatkossa pelata Yhdysvaltain yliopistosarjoissa. Hän siirtyi kaudeksi 2016–2017 Lancersiin. Kauden 2017–2018 Higgins aloitti NCDC-juniorisarjan Boston Jr. Bruinsissa, josta hän siirtyi kesken kauden ensin USHL-joukkue Des Moines Buccaneersiin ja sieltä edelleen NAHL-junioriliigan Northeast Generalsiin. Kaudella 2018–2019 Higgins jakoi tehoilla 5+28=33 joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Connor Marshallin kanssa edellään Louis Boudon. Vuosina 2019–2022 hän kävi College of the Holy Crossin yliopistoa.

Kaudeksi 2022–2023 Higgins siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Slovakian Extraligan HC Prešoviin. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä 16. syyskuuta 2022 HK 32 Liptovský Mikulášia vastaan. Higgins merkittiin Prešovin ykköspuolustajapariin Dominik Jendroľin viereen. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa hän teki kuudennessa ottelussaan 7. lokakuuta 2022 HC Slovan Bratislavaa vastaan. Higgins pelasi Prešovissa yhdeksän ottelua tehopistein 3+3=6, kunnes marraskuussa 2022 hänen sopimuksensa purettiin yhteisymmärryksessä. Kahdeksan päivää myöhemmin Higginsin uutisoitiin siirtyvän loppukauden kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue TUTO Hockeyn riveihin.

Elokuussa 2023 Higgins teki vuoden mittaisen sopimuksen ECHL-joukkue Worcester Railersin kanssa. Ennen ensimmäistäkään siellä pelattua ottelua hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin lokakuussa. Seura kiinnitti Higginsin uudelleen joulukuun lopulla, mutta hänen sopimuksensa purettiin kuitenkin vain yhden ottelun jälkeen tammikuussa 2024.

### Maajoukkueura

Higgins edusti Yhdysvaltoja makkabiadeissa vuonna 2022, jolloin hän voitti kultaa.

## Muuta
Higginsin isoveli Daniel on pelannut jääkiekkoa maalivahtina. Veljesten isä Fred Higgins pelasi jääkiekkoa Saint Anselm's Collegen joukkueessa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Euro Hockey Tour 2022–2023

**[[Euro Hockey Tour]]in kausi 2022–2023** oli sarjan 27. kausi. Sarjassa pelasivat Suomen, Ruotsin, Sveitsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet.

## Kokonaispisteet

## Karjala-turnaus

## Swiss Ice Hockey Games

## Beijer Hockey Games

## Czech Hockey Games
Lauri Kartemo

**Lauri Johannes Kartemo**, vuoteen 1930 **Karlström** (6. elokuuta 1911 Pöytyä – 15. joulukuuta 1979 Kaarina) oli suomalainen pankinjohtaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Kartemon vanhemmat olivat suutari, maanviljelijä Matti Erland Kartemo, aiemmin Karlström, ja Amanda Maria Huhtala ja puoliso vuodesta 1938 Sylvi Maria Hollmén. Kartemo tuli ylioppilaaksi Turun lyseosta 1933 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi Turun yliopistosta 1937. Hän oli Turun Suomalaisen Säästöpankin toimistopäällikkö 1938–1939, Lahden seurakunnan taloudenhoitaja 1939–1942, Porin Säästöpankin toimitusjohtaja 1942–1956, Turun Mies Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1956, Kauppapojat Oy:n ja Kauppa ja Tili Oy:n toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1963 ja Lääketieteellisen tutkimuskeskus ja laboratorio Laboröntgen Oy:n perustaja, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1964. Kartemo toimi myös Lahden Kansankorkeakoulun matematiikan opettajana 1941–1942 ja oli Valtiolainajärjestön lääniasiamies Lahdessa ja Porissa sekä Turun keskinäisen vahinkovakuutusyhdistyksen vt. toimitusjohtaja 1964–1969. Porin kaupunginvaltuuston jäsen hän oli  1948–1957 ja kaupunginhallituksen jäsen 1952–1956 ja hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Kartemo sai kauppaneuvoksen arvonimen 1975.

## Lähteet
Shrek (hahmo)

**Shrek** on samannimisessä elokuvasarjassa esiintyvä jätti, jonka loi William Steig. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui kuitenkin kirjassa nimeltä *[[Shrek!]]*, johon elokuvasarjakin perustuu. Elokuvissa sekä useissa muissa spin-offeissa häntä ääninäytteli Mike Myers ja muissa spin-offeissa häntä ääninäytteli Michael Gough.

## Esiintymiset
### Varsinainen elokuvasarja
#### Shrek

Elokuvassa *[[Shrek]]* Shrek nauttii yksinäisyydestään kotonaan suolla. Rauhaisa elo keskeytyy, kun useat satuhahmot joutuvat pakenemaan suolle lordi Farquaadin takia. Shrek lähtee Aasin kanssa tapaamaan lordia, joka suostuu siirrättämään satuhahmot, jos Shrek kävisi pelastamassa hänelle prinsessa Fionan, jolloin lordista tulisi oikea kuningas. Shrek lähtee ja onnistuu pelastamaan Fionan.

#### Shrek 2

Elokuvassa *[[Shrek 2]]* Hyvä haltijatar yrittää saada poikansa prinssi Uljaan naimisiin prinsessa Fionan kanssa kiristämällä tämän isää kuningas Haroldia. Shrek myös tuntee, että Fiona ei ole onnellinen hänen kanssaan, ja yrittää keksiä tavan saada tämän onnelliseksi.

#### Shrek 3

Elokuvassa *[[Shrek kolmas]]* Shrek on kuningas Haroldin kuoltua etsimässä valtakunnalle uutta kuningasta, koska hän ei halua olla sellainen, koska jätti ei olisi hyvä kuningas. Samalla Hyvän Haltijattaren poika prinssi Uljas hyökkää muiden satupahisten kanssa ja valtaavat valtakunnan. He myös pidättävät Fionan sekä hänen kanssaan hänen raskauttaan juhlivat kuningatar Lillianin, Tuhkimon, Lumikin, prinsessa Ruususen, Tähkäpään ja toisen Tuhkimon sisarpuolista. He pakenevat Lillianin avulla, ja ryhtyvät vastarintaan.

#### Shrek ja ikuinen onni

Elokuvassa *[[Shrek ja ikuinen onni]]* Shrek on kyllästynyt elämäänsä, ja Tittelintuure huijaa Shrekin allekirjoittamaan sopimuksen, jossa Shrek saa päivän olla jätti, joka ennen ensimmäisen elokuvan tapahtumia oli, vastineeksi päivästä lapsuudestaan. Tittelintuure valitsee kuitenkin Shrekin syntymäpäivän, jolloin Shrek ei koskaan syntynytkään, jolloin hän lakkaa olemasta, kun hänen sopimuksessa saamansa päivä päättyy. Jotta sopimus mitätöityisi ja kaikki palaisi ennalleen, hänen on saatava Fionalta rakkauden suudelma. Kuitenkin tässä todellisuudessa tämä kyllästyi odottamaan pelastajaa, ja pelastautuikin itse muuttuen kylmemmäksi soturiksi, joka otti ogrearmeijan johdon, ja toimii heidän kanssaan vapaustaistelijoina kuningaskuntaa johtavaa Tittelintuurea vastaan (koska Shrek ei tässä todellisuudessa ollut pelastamassa Fionaa, Tittelintuure onnistui huijaamaan tyttärensä Fionan tilanteesta epätoivoiset kuningas Haroldin ja kuningatar Lillianin allekirjoittamaan sopimus, jossa heidän huolensa katoaisi ja vastineeksi Tittelintuure saisi vastakunnan, sopimus toteutuu kuitenkin niin, että kuningaspari katoaa kokonaan). Suudelman saaminen on näin ollen vaikeampaa.

## Lähteet