Viatonten valssi

**Viatonten valssi** on suomalaissäveltäjä Kari Rydmanin kolmas, vuonna 1982 julkaistu studioalbumi. Levy koostuu Rydmanin aiemman tuotannon tapaan folkhenkisistä laulelmista, joiden sanoitukset ovat pääasiassa runoilijoiden kirjoittamia. Albumi ei saavuttanut suurta menestystä, ja se jäi toistaiseksi Rydmanin viimeiseksi albumiksi. Seuraavana vuonna julkaistiin Rydmanin tuotantoa kokoava albumi *[[Kauneimmat laulut]]* (1986).

EMI julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina. CD-levynä albumi ilmestyi EMIn toimesta vuonna 2000.

## Kappalemateriaali
Levyn avausraitana on nimikappale, jonka Rydman sävelsi lempirunoilijansa Aaro Hellaakosken tekstiin vuonna 1973. Hän teki kappaleen Helsingin yhtenäiskoulun oppilaille ollessaan tuolloin koulun musiikinopetttajana. ”Lohikäärmeleija” -kappaleen Rydman sävelsi vuonna 1976 vietnamilaisen runoilija Trần Đăng Khoan tekstiin, minkä hän myös suomensi. Rydman suomensi tuohon aikaan myös muita kaukoidän runoja ”taidelauluiksi”. ”Kalaa onkimaan” on luonnonsuojelija-kalastaja Jouko Herittyn runon pohjalta tehty kappale, johon Rydman teki sävelen heti tekstin valmistuttua vuonna 1980. Se ensiesitettiin Kokemäenjoen soututapahtuman yleisötilaisuudessaan. Vuonna 1965 sävelletty ”Sano mistä” on tehty Brita Polttilan runoon. Kappaleen voi tulkita protestilauluksi, joista Rydman ei juurikaan välittänyt. A-puolen päättävä ”Suomenmaa” sävellettiin vuonna 1978 Aleksis Kiven samannimiseen runoon. Kivi kirjoitti runon alun perin Johan Ludvig Runebergin Maamme
-runon vastikkeeksi.

B-puolen avaa ”Mitä sanoisin sinulle tänään”, joka voitti Yleisradion laulukilpailun vuonna 1965. Kilpailun kolmanneksi sijoittui Erna Tauron säveltämä ja Tove Janssonin sanoittama ”Höstvisa”, josta tuli sittemmin hyvin tunnettu kappale. Höstvisan tapaan Rydmanin sävellys on hyvin surullinen, mutta onnellinen. ”Niin pieniksi kasvoimme” on poiminta Hellaakosken *Jääpeili*-runokokoelmasta vuodelta 1928. Rydman teki sävellyksen vuonna 1980 ja laulaa sen duettona nuoren Minna Kojon kanssa. ”Kotiin ennen pimeää” on sävellys myyttejä teksteissään hyödyntäneen Leena Krohnin runoon vuodelta 1977. Rydmanin sävellys samalta vuodelta muistuttaa kehtolaulua. ”God natt, du sol” on levyn ensimmäinen ruotsinkielinen kappale ja se on tehty runoilija Lennart Hellsingin runoon vuodelta 1976. Seuraavana vuonna Rydman teki runoon sävelen ja sovitti siitä lastenlaulun, jossa käsitellään värioppia. ”Hon går med vinden i sitt hår” on toinen levyn ruotsinkielinen, Claes Anderssonin runoon tehty kappale, jonka Rydman sävelsi vuonna 1971. Kappale kertoo neidosta, jota kuvataan käyskentelevänä tuulen hyväillessä hänen hiuksiaan. ”Nuku hetkinen, impeni nuori” pohjautuu Eino Leinon runoon vuodelta 1887. Rydman teki sävellyksen Valkeakoskella radiomestarin häihin vuonna 1978. Levyn päättää Hellaakosken runoon sävelletty ”Ei sarjaa loppuun saatukaan” vuodelta 1981.

## Kappaleet
Kaikki sävellykset ja sovitukset Kari Rydman.

; A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

; B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
### Muusikot
* Kari Rydman – laulu, piano
* Minna Kojo – laulu (7, 8)
* Sari Aro ja Marja-Riitta Virkki – laulu (2, 4, 12)
* Valkeakosken työväenopiston nuorisokuoro – laulu (1, 4, 5)
* Jedrzej Nowak – piano (”Hon går med vinden i sitt hår”)
* Pekka Rankka – huilu
* Markku Klemola – englannintorvi, oboe
* Timo Lehtonen – kitarat, kontrabasso
* Heikki Markkula – kitarat
* Aki Helin ja Janne Marttila – viulut
* Pentti Mikkonen – alttoviulu
* Hannu Hintze – sello

### Tuotanto
* Risto Hiltunen – tuottaja
* Mika Sundqvist – äänitys ja miksaus (MSL-studio, Lempäälä)
* Matti Kota – levykansi

## Lähteet