open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Filokalia (Origenes)

**Filokalia** (, ) on Origeneen katkelmista koottu teos eli eräänlainen antologia, jonka kokoajina pidetään Basileios Suurta ja Gregorios Nazianzilaista.

## Historia

Origenes eli ja kirjoitti 200-luvulla. *Filokalia* koottiin 300-luvulla, ja sen kokoajina pidetään Basileios Suurta ja Gregorios Nazianzilaista. Gregorioksen sanotaan lähettäneen teoksen Tyanan piispalle Theodorokselle. Myöhemmin Origeneen teoksia tuhottiin, koska häntä pidettiin harhaoppisina. Näin *Filokaliasta* on tullut merkittävä lähde Origeneen ajattelun ja teosten tuntemisen kannalta, sillä teokset ovat muutoin pitkälti kadonneet. *Filokaliasta* on säilynyt useita käsikirjoituksia, joista eräs on Codex Parisinus Graecus 456.

Myöhemmin teoksen nimi, suomeksi ”Kauneuden rakastaminen”, on lainattu luostari-isien opetuksia kokoavan *[[Filokalia]]*-kokoelman nimeksi.

## Sisältö

Teos koostuu 27 luvusta. Noin viidesosa sisällöstä on peräisin Origeneen teoksesta *[[Kelsosta vastaan]]*. Tekstikohdat käsittelevät erityisesti ”pyhää kirjoitusta” tai ”pyhiä kirjoituksia”, mikä viittaa tässä ennen kaikkea *[[Vanha testamentti|Vanhaan testamenttiin]]*. Sisältö luvuittain on:

:1. Pyhien kirjoitusten inspiraatiosta. Kuinka niitä tulee lukea ja ymmärtää. Miksi ne ovat epäselviä.
:2. Että pyhien kirjoitusten kaanon on suljettu ja sinetöity.
:3. Miksi Jumalan innoittamia kirjoja on luvultaan 22.
:4. Solesismeista ja huonosta tyylistä kirjoituksissa.
:5. Mitä on ”paljo puhuminen” ja mitä ovat ”monet kirjat"? Koko inspiroitu pyhä kirjoitus on yksi kirja.
:6. Koko pyhä kirjoitus on Jumalan työkalu, täydellinen ja sopiva tehtäväänsä.
:7. Pyhän kirjoituksen persoonien erityisestä luonteesta.
:8. Ettei meidän tarvitse yrittää korjata pyhien kirjoitusten solesismeja.
:9. Pyhä kirjoitus käyttää samaa termiä eri merkityksissä.
:10. Kompastuskivet pyhässä kirjoituksessa.
:11. Pyhien kirjoitusten harhaoppisesta tulkinnasta.
:12. Meidän ei tule joutua epätoivon valtaan pyhiä kirjoituksia lukiessa jos löydämme siitä vaikeita kohtia.
:13. Filosofia suhteessa pyhiin kirjoituksiin.
:14. Logiikan käyttö pyhien kirjoitusten tutkimisessa.
:15. Vastaus vastaväiteeseen, että kristinuskon totuudet ovat jo kreikkalaisten paremmin esittämiä. Herramme ruumis, jne.
:16. Jaoista kristittyjen keskuudessa.
:17. Voimmeko antaa pakanoiden nimityksiä korkeimmalle Jumalalle?
:18. Kristillisen uskon ”yksinkertaisuus”, jne.
:19. Usko Kristukseen on kiitettävää ja sopusoinnussa ihmiskunnan alkuperäisten moraalikäsitysten kanssa. Kuinka Jeesuksella saattoi jumalana olla kuolevainen ruumis.
:20. Ihminen ja järjettömät olennot (= eläimet).
:21. Vapaa tahto.
:22. Ihmiskunnan hajaannus ja kielten moninaisuus.
:23. Kohtalo, astrologia, jne.
:24. Aine ei ole luomatonta, tai pahan alkusyy.
:25. Jumalan ennaltatietäminen, predestinaatio jne.
:26. Mitkä asiat ovat todella ”hyviä” ja ”pahoja”.
:27. Faaraon sydämen kovettuminen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Käännöksiä ja tekstilaitoksia

* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Ωριγένους ''Φιλοκαλία''. 
* ''The Philocalia'' of Origen. Tertullian.org.
Filosofien luonnonopillisista mielipiteistä

**Filosofien luonnonopillisista mielipiteistä** (;  tai *Placita philosophorum*) on Plutarkhoksen *[[Moralia]]*-kokelmaan (kirja XI, 61) kuuluva tutkielma, joka käsittelee luonnonfilosofiaa ja luonnontieteitä. Se on kuitenkin epäperäinen, ja sen kirjoittajasta käytetään nimitystä Pseudo-Plutarkhos.

## Historia

Tutkielma *Filosofien luonnonopillisista mielipiteistä* on ajoitettu 100-luvun puoliväliin. Se liitettiin jo pian Plutarkhoksen teosten joukkoon. Todellisuudessa se vaikuttaa olevan jonkun muun tekemä tiivistelmä varhaisemmasta teoksesta. Perinteisesti kyseinen alkuperäinen teos on laitettu Aetioksen nimiin ja ajoitettu noin vuoteen 100. Aetioksen olemassaolo on kuitenkin myös kyseenalaistettu, ja alkutekstin ajoitukseksi on ehdotettu jo 40–30-lukuja eaa.

Eusebios Kesarealainen hyödynsi tutkielmaa laajasti lähteenään teoksessa *[[Praeparatio evangelica]]*. Hänen tavoitteenaan oli käyttää sitä osoittamaan, kuinka erilaisia ja keskenään ristiriitaisia mielipiteitä kreikkalaisilla filosofeilla oli. Giorgio Valla käänsi Pseudo-Plutarkhoksen teoksen latinaksi ja liitti sen oman teoksensa *De expetendis et fugiendis rebus* (1501) kirjoiksi XX–XXI. Sillä oli suuri vaikutus Nikolaus Kopernikuksen tietämykseen antiikin luonnonfilosofiasta. Odoardo Corsini toimitti Pseudo-Plutarkhoksen teoksen tekstilaitoksen sekä teki siitä latinankielisen käännöksen, joka julkaistiin vuonna 1750.

## Sisältö

Tutkielma oli nimensä mukaisesti yhteenveto eri filosofien ja koulukuntien mielipiteistä koskien luonnonfilosofiaa. Se koostuu viidestä kirjasta ja käsittelee yhteensä 133 eri kysymystä yhtä monessa luvussa.

* Kirja I (johdanto ja 30 lukua) käsittelee luontoa ja luonnontieteitä ja klassisia alkuaineita. Aiheina ovat muun muassa maailmankaikkeuden ikuisuus, aine, muoto, syyt ja seuraukset, tila, aika ja liike, sekä kappaleiden luonne ja muoto. Lähteinä ovat monet esisokraatikkoihin sekä Platon, Aristoteles, stoalaiset ja Epikuros.
* Kirja II (32 lukua) käsittelee edelleen maailmankaikkeutta ja sen muotoa, ikuisuutta, keskusta ja järjestystä. Aiheena ovat myös tyhjiö; taivaat ja taivaan sfäärit; tähdet ja niiden luonto, muoto ja liike; planeettojen nimet; sekä Aurinko ja Kuu.
* Kirja III (18 lukua) käsittelee meteorologian alaan antiikin aikana luettuja asioita sekä maata ja sen muotoa, sijaintia ja liikettä.
* Kirja IV (23 lukua) käsittelee psykologiaa ja aistimista.
* Kirja V (30 lukua) käsittelee biologian ja lääketieteen aloille kuuluvia kysymyksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Πλούταρχος: *[https://el.wikisource.org/wiki/Περί_των_αρεσκόντων_τοις_φιλοσόφοις_φυσικών_δογμάτων_(Πλούταρχος) Περί των αρεσκόντων τοις φιλοσόφοις φυσικών δογμάτων]. Wikisource. 
* Pseudo-Plutarch: *Placita Philosophorum*. Perseus. 
* Pseudo-Plutarch: *Placita Philosophorum''. Perseus.
Inka Kaivola

**Inka Kaivola** (s. 17. tammikuuta 1999) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän nousi FC Hongan junioreista liigajoukkueeseen kaudeksi 2019. Hän pelasi ensimmäisellä liigakaudellaan 21 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Kaudella 2020 hän pelasi 17 liigaottelua ja teki jälleen neljä maalia.

## Lähteet
Kelsosta vastaan

**Kelsosta vastaan** (; ) on Origeneen kirjoittama apologeettinen teos, joka oli nimensä mukaisesti suunnattu Kelsosta vastaan. Tutkimuksessa teos tunnetaan yleensä latinankielisellä nimellään.

## Historia

Origenes kirjoitti teoksen *Kelsosta vastaan* noin vuonna 248. Se oli suunnattu pakanallista, kristinuskoa vastustanutta filosofi Kelsosta vastaan tämän hyökättyä kristinuskoa kohtaan teoksessaan *Todellinen oppi*. Näin teos on tärkeimpiä lähteitä siihen, miten pakanalliset oppineet näkivät kristinuskon 100–200-luvuilla. Nykyisin *Kelsosta vastaan* on Origeneen pisin säilynyt teos ja näin hänen pääteoksensa. On sanottu, että teos on idän kirkolle samassa asemassa kuin Augustinuksen *[[Jumalan valtio]]* lännen kirkossa. Se on merkkiteoksia myös antiikin pakanallisen ajattelun ja kristillisen teologian yhteensovittelun kannalta.

Teos on säilynyt nykyaikaan yhden Vatikaanissa olevan käsikirjoituksen kautta. Se on peräisin 1200-luvulta. Sen lisäksi teoksesta on säilynyt joitakin katkelmia muun muassa Origenes-lainauksia yhteen koonneessa *[[Filokalia (Origenes)|Filokaliassa]]* sekä papyruksissa.

## Sisältö

*Kelsosta vastaan* koostuu kahdeksasta kirjasta. Origenes käy siinä läpi Kelsoksen teosta *Todellinen oppi* kohta kohdalta ja vastaa siinä esitettyihin syytöksiin. Teos tuo ilmi, että Origenes ja Kelsos jakavat platonilaisen ajattelun, mutta ovat suuresti erimielisiä monista muista asioista. Origenes pyrkii vastaamaan Kelsoksen syytöksiin siitä, että kristinusko on karkea ja maalaismainen hyökkäys perinteistä uskontoa ja filosofista sivistystä vastaan, ja osoittamaan, että myös filosofinen mieli voi toimia kristillisessä viitekehyksessä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Käännöksiä ja tekstilaitoksia

*  Kreikankielinen teksti.
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Origen: *[https://www.newadvent.org/fathers/0416.htm Contra Celsum]*. New Advent. 
* Celsus' view of Christians and Christianity. Excerpts from Contra Celsus by Origen.
Kuuluisia miehiä

**Kuuluisia miehiä** () voi viitata seuraaviin teoksiin:

* *[[Kuuluisia miehiä (Hieronymus)|Kuuluisia miehiä]]*, Hieronymuksen kirjoittama elämäkertateos
* *[[Kuuluisia miehiä (Nepos)|Kuuluisia miehiä]]*, Cornelius Nepoksen kirjoittama elämäkertateos
* *[[Kuuluisia miehiä (Petrarca)|Kuuluisia miehiä]]*, Francesco Petrarcan kirjoittama elämäkertateos
* *[[Kuuluisia miehiä (Suetonius)|Kuuluisia miehiä]]*, Suetoniuksen kirjoittama elämäkertateos
* *[[De viris illustribus urbis Romae]]*, elämäkertateos 300-luvulta

## Katso myös

* *[[Kuuluisien miesten elämäkertoja]]*, Plutarkhoksen kirjoittama elämäkertateos
Katariina Kosola

**Saara Katariina Kosola** (s. 24. helmikuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Kansallisessa liigassa Helsingin Jalkapalloklubin joukkueessa kausina 2020–2021. Ensimmäisellä liigakaudellaan hän pelasi 18 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 2021 hän pelasi 23 liigaottelua ja teki niissä kuusi maalia.

Kosola on pelannut kaudesta 2022 alkaen Ruotsin pääsarjassa. Kaudella 2022 hän pelasi Umeå IK:n joukkueessa 24 sarjaottelua ja teki niissä kaksi maalia. Seuraavan kauden hän aloitti Örebrossa, jossa hän pelasi 17 sarjaottelua. Hän siirtyi elokuun 2023 lopulla Ruotsin kärkiseuroihin kuuluvaan Häckeniin, jossa hän pelasi kauden lopulla yhdeksän sarjaottelua ja teki niissä yhden maalin. Kaudella 2024 hän pelasi huhtikuussa alkaneen nilkkavamman vaivaamana vain neljä sarjaottelua. Hän siirtyi tammikuussa 2025 Malmö FF:ään kolmivuotisella sopimuksella.

Kosola on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2018 ja aiemmin samana vuonna saman ikäluokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joissa Suomi sijoittui kolmanneksi ja varmisti siten paikkansa MM-kilpailuihin. Hän pelasi naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2022 Walesia vastaan. Hän on pelannut kesäkuun 2025 loppuun mennessä 22 naisten maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.

## Lähteet
Tuuli Enkkilä

**Tuuli Enkkilä** (s. 18. kesäkuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut Liigassa Tampereen Ilvestä kausina 2017–2020. Hän pelasi Ilveksessä 57 liigaottelua ja teki niissä neljä maalia. Kaudeksi 2021 hän siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin, jossa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 17 liigaottelua. Kaudella 2022 hän pelasi HJK:ssa 13 liigaottelua ja teki niissä yhden maalin. Kaudella 2023 hän pelasi 19 liigaottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kaudella 2024 hän voitti liigamestaruuden ja Suomen Cupin ja pelasi 14 liigaottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kaudella 2025 hän voitti toistamiseen liigamestaruuden ja Suomen Cupin. Hän pelasi kauden aikana 16 liigaottelua, joissa hän teki yhden maalin.

Enkkilä on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2018 ja aiemmin samana vuonna saman ikäluokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joissa Suomi sijoittui kolmanneksi.

## Lähteet
Annika Huhta

**Annika Huhta** (s. 29. tammikuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut Liigassa Helsingin Jalkapalloklubia kaudesta 2018 alkaen. Hän on ennen kautta 2023 pelannut Liigassa 60 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Kesäkuussa 2021 Huhta siirtyi Yhdysvaltoihin Pohjois-Carolinan yliopiston joukkueeseen. Vuonna 2022 hän siirtyi University of Central Floridaan. Yliopistojen kesätauon ajaksi Huhta palasi pelaamaan Kansallista liigaa HJK:n joukkueeseen.

Huhta on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Suomen joukkueessa alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2018. Aiemmin samana vuonna Suomi varmisti MM-kisapaikkansa sijoittumalla alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa kolmanneksi, ja Huhta teki tuossa turnauksessa kolme maalia alkulohko-ottelussa Liettuaa vastaan sekä Suomen ensimmäisen maalin Englantia vastaan pelatussa ottelussa kolmannesta sijasta.

## Lähteet
Arto Mieskolainen

**Arto Juhani Mieskolainen** (s. 1980 Helsinki) on vantaalainen palvelumuotoilija ja yrittäjä. 

## Tausta
Arto Mieskolainen kirjoitti ylioppilaaksi Lahden Kannaksen lukiosta vuonna 2000. Lahden ammattikorkeakoulusta hän valmistui vuonna 2005 restonomiksi palvelujen tuottamisen ja johtamisen koulutusohjelmasta. Hän on toiminut myös eri tapahtumien vetäjänä. Hän on juontanut Euroviisujen oheistapahtumakylän päälavan ohjelman vuonna 2007. 

## Palvelumuotoilu
Mieskolainen on palvelumuotoilualan yrittäjä. Hän on perustanut Meliorem Consulting Oy:n vuonna 2019. Tätä ennen hän on työskennellyt F-Secure Plc:ssä Global Brand Managerin tehtävissä vuosina 2016-2018 ja Telia Sonera Finland Plc:n Engagement Managerina vuosina 2011 – 2013. Hänen palvelumuotoilun osaamiseen kuuluu yritysten fasilitointi ja niiden kehittäminen, asiakasymmärryksen kerääminen sekä brändin johtaminen ja hallinta.

Mieskolainen opiskelee parhaillaan taiteen maisteriksi Lapin yliopistossa palvelumuotoilun monialaisessa maisteriohjelmassa.

## Politiikka
Mieskolainen on toiminut kansainvälisissä luonnonsuojelutehtävissä vuonna 2014 Thaimaassa kenttäjohtajana merikilpikonnien suojelussa erityisesti pesinnän aikana. Hän on tehnyt toiminnastaan suojelutyössä videon, jossa näytetään erittäin uhanalaisten juuri syntyneiden merikilpikonnien ensimmäiset askeleet.

Lisäksi hän on tullut tunnetuksi interaktiivisista MegatrendiLIVE -lähetyksistä, joissa joka viikko keskustellaan yhdestä Sitran lanseeraamista maailmanlaajuisista kehityssuunnista tai jännitteistä.  

Paikallispolitiikassa hän on ajanut erityisesti Vantaan Keimolanmäen ja Kivistön alueen palvelujen ja asukaspysäköinnin parantamista.  

## Lähteet
Kaarle McCulloch

**Kaarle McCulloch** (s. 20. tammikuuta 1988 Campbelltown, Uusi-Etelä-Wales, Australia) on australialainen ratapyöräilyn olympiamitalisti ja nelinkertainen maailmanmestari. Hän on pituudeltaan 168&nbsp;cm.

McCulloch kuului Australian joukkueeseen, joka saavutti olympiapronssia joukkuesprintissä Lontoossa 2012. Hän voitti saman lajin maailmanmestaruuden Pruszkówissa 2009, Kööpenhaminassa 2010, Apeldoornissa 2011 ja Pruszkówissa ​2019. MM-hopeaa hän saavutti joukkuesprintissä Melbournessa 2012, Hongkongissa 2017 ja Berliinissä 2020 sekä keirinissä Pruszkówissa ​2019. MM-pronssia hän sai joukkusprintissä Yverlines'ssä 2015 ja  Pruszkówissa ​2019.

McCulloch saavutti Kansainyhteisön kisoissa New Delhissä 2010 kultaa joukkuesprintissä ja hopeaa 500 metrin aika-ajossa sekä Gold Coastissa 2018 kultaa 500 metrin aika-ajossa ja joukkuesprintissä, hopeaa keirinissä ja pronssia eräajossa. Oseanian kisoissa hän on saavuttanut pronssia 500 metrin aika-ajossa ja eräajossa 2006. Pyöräilyn Oseanian-mestaruuden hän on voittanut 500 metrin aika-ajossa 2007, 2015, 2017, 2018 ja 2019, keirinissä 2007, joukkuesprintissä 2007, 2013, 2014, 2018, 2019 ja 2020 sekä eräajossa 2017. Hän on saavuttanut Oseanian-mestaruuskilpailuissa lisäksi hopeaa keirinissä 2012 ja eräajossa 2018 sekä pronssia eräajossa 2007, 2013, 2014, 2019 ja 2020 ja keirinissä 2018.

McCulloch on voittanut maailmancupin osakilpailun joukkuesprintissä Kööpenhaminassa 2009, Manchesterissa ja Astanassa 2011 sekä Aguascalientesissa 2013.

## Lähteet
Armas Siitonen

**Armas Aleksanteri Siitonen** (16. joulukuuta 1883 Pietari – 22. kesäkuuta 1952 Loppi) oli suomalainen arkkitehti.

Siitonen pääsi ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1906 ja suoritti diploomiarkkitehtitutkinnon vuonna 1911 Teknillisessä korkeakoulussa. Aluksi hän työskenteli professori Gustaf Nyströmin ja Usko Nyströmin arkkitehtitoimistoissa. Vuodesta 1912 alkaen hän oli arkkitehtinä yleisten rakennusten ylihallituksessa. Tässä toimessaan hän valvoi ja johti muun muassa useita valtion uudis- ja muita rakennustöitä. Siitonen jatkoi arkkitehtinä vuonna 1936 uudelleen järjestetyn rakennushallituksen suunnitteluosastolla. Yksityistöinään Siitonen suunnitteli useita uudisrakennuksia Helsinkiin ja maaseudulle.

Armas Siitosen vanhemmat olivat nuohooja Kaarlo Siitonen ja Viktoria (o.s. Kuhlberg). Siitosen puoliso oli Olga (o.s. Wentz). Heidän poikansa oli arkkitehti Maunu Siitonen.

## Suunnittelutöitä
* Konsuli Wladimir Sofronoffin perheen asuintalon julkisivut, Valtakatu 7, Rauma (1912)
* Edelfeltintie 1 – Armfeltintie 18, Eira, Helsinki (1916)
* Edelfeltintie 11 – Hornintie 4, Eira, Helsinki (1918)
* Hornintie 4 – Tehtaankatu 34 a, Eira, Helsinki (1918)
* Tehtaankatu 34 b, Eira, Helsinki (1920)
* Edelfeltintie 13, Eira, Helsinki (1920)
* Kasarmikatu 23, Julkisivun muutos ja korotus, Helsinki (1920)
* Albertinkatu 9 – Merimiehenkatu 25, Punavuori, Helsinki (1928)
* Valtion maanviljelyskemiallinen laboratorio, Mariankatu 28, Helsinki 1931 

## Lähteet
Gottfried von Strassburg

**Gottfried von Strassburg** (k. noin 1215) oli keskiaikainen saksalainen eeppinen runoilija, kolmas Wolfram von Eschenbachin ja Hartmann von Auen ohella. Hänen pääteoksensa on eepos *Tristan und Isolde*, joka jäi kesken. Siinä hän kuvaa rakkauden kaikkivaltaa vastavoimana yhteiskunnalliselle ja jumalalliselle järjestykselle.

## Suomennettua tuotantoa
* *Tristan ja Isolde: katkelma XXX laulusta*, suom. Yrjö Jylhä, *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Saksan kirjallisuuden kultainen kirja]]*, WSOY 1930

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oravalanlampi

**Oravalanlampi** on Vihdin länsiosassa läntisellä Uudellamaalla sijaitseva 28 hehtaarin laajuinen järvi. Se on rehevä ja jossain määrin humuspitoinen. Etäisyys Nummelasta on kuusi kilometriä pohjoiseen ja Helsingin keskustasta 43 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Oravalanlammen pituus on 800 metriä ja leveys 500 metriä, järven rannat ovat loivamutkaisia ja suurimmalta osin metsän reunustamia. Järvi on saareton. Oravalanlammen länsipuolella sijaitsee Hiidenvesi, noin kaksi kilometriä koilliseen on Vihdin kirkonkylä. Oravalanlammen luoteisrannalta virtaa noin puolen kilometrin mittainen laskuoja Hiidenveteen.

Oravalanlampi (23.031.1.002) kuuluu Hiidenveden lähialueeseen (23.031), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Hiidenveden alue (23.03). Hiidenveden lähialueen ainoat yli hehtaarin laajuiset vakavedet ovat Hiidenvesi ja Oravalanlampi.

## Lähteet
Krishna Jwala Devkota

**Krishna Jwala Devkota** () on nepalilainen toimittaja, joka työskentelee tällä hetkellä kansallisen sanomalehden *Naya Patrika* päätoimittajana.

## Lähteet
Suvi Uski

**Suvi Uski** (s. 1983 Vantaa) on suomalainen sosiaalipsykologi, sosiaalisen median tutkija ja start up -yrittäjä.

Uski on koulutukseltaan sosiaalipsykologian tohtori. Hän väitteli ihmisen identiteetin rakentamisesta ja aitoudesta digitaalisessa yhteiskunnassa. Uski on Suomen ensimmäisiä sosiaalisen median tutkijoita. Hänet tunnetaan kansainvälisesti sosiaalisen median tutkimuksen kehittäjänä, jonka vahvuus on somen ymmärtäminen ihmisen näkökulmasta. 

Uski puhuu paljon sosiaalisessa mediassa tapahtuvasta häirinnästä ja hänen mielestään sosiaalisen medioiden alustoja tulisi muuttaa.

Vuonna 2017 Uski perusti Someturva-yrityksen yhdessä Jenny Rontun ja Minttu Salmisen kanssa. Yritys auttaa somessa kiusattuja sekä ihmisiä, jotka ovat joutuneet verkossa seksuaalirikoksen uhreiksi, tarjoamalla oikeudellista ja psykologista apua teknologian avulla. Someturva hyödyntää tekoälyä: palvelussa voi vastata kysymyksiin, jolloin se kertoo, millainen rikos on mahdollisesti kyseessä ja miten asiassa kannattaisi edetä. Kansainvälisesti start up -yritys toimii nimellä Somebuddy.

Uskilla pitää sosiaalisen median -kurssia Helsingin yliopistossa.

## Lähteet
Hochheim am Main

**Hochheim am Main** on kaupunki Main-Taunuksen piirikunnassa Hessenin osavaltiossa keskisessä Saksassa. Se on osa Reinin–Mainin konurbaatiota.

## Maantiede

Hochheim am Main sijaitsee Mainin alajuoksulla 26 kilometriä Frankfurt am Mainin keskustasta lounaaseen, 11 kilometriä Wiesbadenista kaakkoon ja kuusi kilometriä Mainzin keskustasta itäkoilliseen. Frankfurtin lentoasema sijaitsee Hochheimin itäpuolella.

Hochheim am Main koostuu kantakaupunki Hochheimista ja Massenheimista, joka liitettiin Hochheimiin 1977. Mainin rannalla on Hochheim-Südstadt, jota erottaa kantakaupungista muutaman sadan metrin levyinen viininviljelyvyöhyke.

## Historia
Hochheimista on löydetty kelttien hautoja, ja roomalaisten aikana alue oli jo sangen tiheäänasuttua viininviljelyseutua. Nimi Hochheim on perua alemannien ajalta, näiden jälkeen tulivat frankit. Hochheim mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensi kerran 754, Massenheim puolestaan 819. Keisari Fredrik III myönsi 1484 Hochheimin kylälle oikeuden järjestää markkinat kahdesti vuodessa. Syysmarkkinoista kehittyi merkittävä karjamarkkina, joka tunnetaan nimellä Hochheimer Markt. Viinikukkuloille rakennettiin 1730 kirkko St. Peter und Paul, joka on nykyisin kaupungin tunnusmerkki. Hochheim ja Massenheim kuuluivat lukuisiin hallinnollisiin kyhäelmiin, kunnes niistä tuli osa Preussia vuonna 1866. Toisen maailmansodan jälkeen ne liitettiin uuteen Hessenin osavaltioon.

Hochheim am Mainin historiallisia rakennuksia ovat Sankt Peter und Paul -kirkon ohella muun muassa lukuisat ristikkotalot, Schloss Massenheim 1700-luvulta ja vesitorni (Burgeffstraße 42) 1800-luvun lopulta.

## Talous ja liikenne
Viininviljely on edelleen tärkeä Hochheimin elinkeino. Kaupungissa pidetään viinijuhla joka heinäkuun ensimmäinen viikonloppu. Sijaintinsa ansiosta Hochheimiin on asettunut lukuisia keskisuuria yrityksiä.

Hochheim on Frankfurt am Mainin paikallisjunaliikenteen piirissä Taunus-rautatien varrella. Hochheimin rautatieasema, Bahnhof Hochheim (Main), on 28,4 kilometriä Frankfurtin päärautatieasemalta länteen. Taunus-rautatien pituus on 41,2 kilometriä. Kun sitä rakennettiin 1830-luvulla, se ulottui kolmen itsenäisen valtion alueelle: Frankfurtin vapaakaupunki, Nassaun herttuakunta ja Hessenin suurherttuakunta.

Keskeisiä maanteitä ovat moottoritiet Bundesautobahn 671 ja Bundesstraße 40. BAB 3 ja BAB 66 risteävät Hochheimin keskustan pohjoispuolella. 258-kilometrinen pyörätie Hessischer Radfernweg R3 kulkee Hochheimin kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Hochheim am Main, Hessen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Kaisa Juvonen

**Kaisa Juvonen** (s. 7. tammikuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.  Hän pelasi Naisten Liigassa Tampereen Ilveksen joukkueessa kymmenen ottelua kaudella 2019 ja teki maalin heinäkuussa Jyväskylän Pallokerhoa vastaan.

Juvonen on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Suomen joukkueessa alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2018 ja aiemmin samana vuonna saman ikäluokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joissa Suomi sijoittui kolmanneksi ja Juvonen teki maalin voitokkaassa alkulohko-ottelussa Alankomaita vastaan.

## Lähteet
Maaria Roth

**Maaria Roth** (s. 13. kesäkuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut Liigassa Tampereen Ilvestä kausina 2015–2017 sekä Helsingin Jalkapalloklubia kausina 2018–2021 ja uudelleen kaudesta 2023 alkaen. Hän on pelannut kauden 2025 loppuun mennessä 214 liigaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia. Hän on voittanut liigamestaruuden kausina 2019, 2024 ja 2025 sekä samoina kausina myös Suomen Cupin. Kausilla 2024 ja 2025 Roth oli joukkueen kapteeni. Vuonna 2022 hän työskenteli Yhdysvalloissa ja piti taukoa jalkapallon pelaamisesta.

Roth on pelannut jalkapalloa Suomen nuorisomaajoukkueissa. Vuonna 2025 hän kuului Kansojen liigassa naisten maajoukkueeseen ja pelasi ensimmäiset naisten maaottelunsa avauskokoonpanossa toukokuussa Valko-Venäjää ja kesäkuussa Serbiaa vastaan. EM-kilpailuissa 2025 hän pelasi kahdessa ottelussa lyhyen ajan tultuaan vaihdosta kentälle.

Roth on pelannut futsalia liigassa FC Nokian joukkueessa kausina 2015–2017 ja kaudella 2021–2022.

## Lähteet
Katherine Ryan

**Katherine Ryan** (s. 30. kesäkuuta 1983) on kanadalais-irlantilainen koomikko, kirjoittaja ja näyttelijä. Hän on syntynyt Kanadan Ontariossa, mutta asuu ja työskentelee tällä hetkellä Lontoossa.

Katherine on tuottanut ja käsikirjoittanut kuusiosaisen Netflix-sarjan *The Duchess*, jossa hän myös näyttelee pääosaa. Hän on tehnyt Netflixille kaksi stand up -spesiaalia: *Katherine Ryan: In Trouble* ja *Katherine Ryan: Glitter Room*.

Koomikkona Ryan on vieraillut säännöllisesti useissa paneeliohjelmissa, kuten *[[QI]]*, *[[Have I Got News for You]]*, *Mock the Week* ja *8 Out of 10 Cats*. Hän on joukkueenjohtaja komediaohjelmassa *Safeword*.

Ryan on näytellyt muun muassa sarjoissa *Campus*, *[[Amerikan frendi]]* ja *Badults*. Hän emännöi tositelevisiosarjaa *Hair*, jossa amatöörikampaajat kilpailevat toisiaan vastaan erilaisissa tehtävissä.

Ryanin äiti on kanadalainen ja isä irlantilainen. Ryanilla on molempien maiden kansalaisuudet. Hänellä on kaksi siskoa ja tytär nimeltä Violet entisen puolisonsa kanssa. Hänen nykyinen puolisonsa on Bobby Kootstra.

Ryan on opiskellut kaupunkisuunnittelua Toronton yliopistossa.

Vuonna 2013 Ryan suututti filippiiniläisen yleisönsä vitsaillessaan *Mock the Week* -ohjelman improvisaatio-osuudessa. Panelisteja pyydettiin keksimään lauseita, joita epätodennäköisesti kuulisi kosmetiikkamainoksessa. "Emme testaa tuotteitamme eläimillä. Käytämme filipinolapsia", Ryan veisteli. Vaikka vitsi oli kohdistettu kosmetiikkayritysten epäeettiseen toimintaan, Ryan sai useita vihaisia viestejä ja jopa tappouhkauksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mäiskälän seisake

**Mäiskälän seisake** oli rautatieliikennepaikka, jossa on ollut kivilouhimo ja puunlastausraide. Mäiskälän kivilouhimosta louhittiin kivet ensin Vaasan radan ja myöhemmin Tampereen rakennusten perustuksiin, siltoihin ja laitureille. Seisake käytössä se on ollut vuosina 1936-1948. Kivilouhimon ja puunlastauksen pistoraiteet ovat olleet käytössä eri aikoina ja eri puolilla rataa.

## Lähteet
Erika Vik

**Erika Vik** (s. 1982 Hyvinkää) on suomalainen kirjailija. 

Vik on koulutukseltaan taiteen maisteri. Kirjailijan työnsä ohella hän on toiminut vuosina 2020–2024 lasten, nuorten ja nuorten aikuisten kirjallisuusfestivaali LANU!:n vastaavana tuottajana. Vik on myös tuottanut ja toteuttanut osan tapahtumassa esitetyistä lyhytdokumenteista. 

## Kirjallinen ura
;Kaksosauringot-trilogia
Vikin esikoisromaani on *Hän sanoi nimekseen Aleia*, joka ilmestyi vuonna 2017. Teos aloitti quest-tyyppistä seikkailufantasiaa edustavan Kaksosauringot-trilogian, jonka toinen osa *Seleesian näkijä* julkaistiin saman vuoden syyskuussa. Kolmas osa *Nefrin tytär* ilmestyi syksyllä 2018. Sarjan on kustantanut Gummerus. Kaksosauringot-trilogia käsittelee toiseutta ja rasismia.

Vik on kertonut, että hän alkoi kirjoittaa Kaksosaurinkojen maailmasta ensimmäistä kertaa 13-vuotiaana vuonna 1996, muttei silloin vielä päässyt alkua pidemmälle. Uudelleen hän palasi tarinan pariin vasta vuonna 2007. Ensimmäinen versio trilogiasta ei saanut kustannussopimusta, joten Vik kirjoitti ensimmäisen osan kokonaan uudelleen ja sijoitti tapahtumat 1800-luvun lopun viktoriaaniseen miljööseen. Kaksosauringot-trilogia on saanut vaikutteita muun muassa steampunk- ja weird west –kirjallisuudesta.

;Esikoisdekkari Luonasi ikuisesti
Keväällä 2022 Vik solmi Atenan kanssa kustannussopimuksen ensimmäistä aikuisten romaanistaan *Luonasi ikuisesti* (2023). Teos on psykologinen trilleri, jonka päähenkilönä on rockmuusikko. 

;Realistiset nuortenkirjat
Elokuussa 2023 Vik julkaisi ensimmäisen realistisen nuortenromaaninsa *Olivia online* joka käsittelee grooming-ilmiötä 12-vuotiaan tytön näkökulmasta. Kirjan on kustantanut S&S.

;Muut julkaisut
Alkuvuodesta 2018 Vikiltä ilmestyi Me Naiset –lehdessä julkaistu kahdeksanosainen jatkokertomus *Kuin jumalatar*, joka yhdisti antiikin myyttejä nykynaisen kipuiluun lapsettomuudesta.

## Ura tuottajana
Vik on toiminut vuodesta 2020 lasten, nuorten ja nuorten aikuisten kirjallisuusfestivaali LANU!:n vastaavana tuottajana. Hän on myös tapahtuman alkuperäinen ideoija.

## Tunnustuksia
Kaksosauringot-sarja sai Kuvastaja-sarjakunniamaininnan ansiokkaana jo päättyneenä fantasiasarjana vuonna 2021. Sarjan miespäähenkilö Corildon Ma’Bathae valittiin myös Vuoden YA-hahmoksi yleisöäänestyksellä vuoden 2018 Hel YA! festivaalilla. *Seleesian näkijä* oli vuonna 2017 Toisinkoinen-palkintoehdokkaana.

Vikin luotsaama LANU! festivaali on palkittu Kirja-alan edistämispalkinnolla (2022), Onnimanni-palkinnolla (2021) ja huomioitu Read Hour –ehdokkuudella (2021).

Vik sai Otavan Rikos 2019 -kirjoituskilpailussa yhden kolmesta kunniamaininnasta rockmaailmaan sijoittuvalla käsikirjoituksellaan *Luonasi ikuisesti*. Vik saavutti menestystä myös realistisella nuortenromaanillaan *Olivia online* Kustantamo S&S:n Kirjalliset ystävät kirjoituskilpailussa vuonna 2022. Hänen teoksensa oli yksi kilpailun neljästä voittajasta.

## Teokset
### Kaksosauringot-sarja
* 
* 
* 

### Psykologiset trillerit
* 

### Nuortenromaanit
* 

### Muut
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Erika Vikin kotisivu
* Kaksosauringot-sarjan kotisivu
* Gummeruksen kirjailijaprofiili
Hannah Reid

**Hannah Reid** (s. 30. joulukuuta 1989, Lontoo) on englantilainen laulaja ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan London Grammarin laulajana. Hänen äänialansa on kontra-altto.

Ennen uraansa musiikin parissa hän haaveili näyttelemisestä, mutta hän kärsi pahasta lavakammosta. Reid tapasi London Grammarin kitaristin Dan Rothmanin Nottinghamin yliopistossa vuonna 2009 ja Rothman auttoi Reidia voittamaan esiintymispelon. 

London Grammar on indie pop -bändi, joka perustettiin vuonna 2012 Nottinghamissa ja nousi nopeasti suureen suosioon. Reidin ja Rothmanin lisäksi yhtyeeseen kuuluu Dominic Major.

Reid on nostanut esiin musiikkialan seksismiä ja naisvihaa. Hän sairastaa fibromyalgiaa.

## Lähteet
Vian Dakhil

**Vian Dakhil** (s. 1971 Mosul, Irak) on irakilainen poliitikko, joka kuuluu Irakin jesidivähemmistöön. Hän on valmistunut biologiasta, mutta hän ajautui vuonna 2007 politiikkaan yliopiston vähemmistöjen sorron kautta. Hänet valittiin vuonna 2010 ensimmäisen kerran Irakin parlamenttiin, ja vuonna 2014 hän sai kansainvälisä huomiota tunteikkaalla puheella, jolla hän vaati parlamenttia auttamaan jesideitä  Isisin hyökkäyksen alla.

## Elämäkerta
Vian Dakhil syntyi vuonna 1971 Mosulissa. Hän oli yläluokkaisen yhdeksänlapsisen perheen vanhin lapsi. Dakhil opiskeli Arbilin Salahaddin-yliopistossa, missä hän suoritti mikrobiologiasta alemman korkeakoulututkinnon ja maisterin tutkinnon biologiasta. Hän työskenteli sen jälkeen yliopistossa tutkimusavustajana ja apulaisluonneoitsijana. Dakhilista tuli myöhemmin Hawlerin lääketieteellisen yliopiston luennoitsija.

Dakhil astui mukaan politiikkaan, kun Mosulin yliopistossa hyökättiin vuonna 2007 uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan. Hänestä tuli Irakin Kurdistanin parlamentin jesidiasioiden neuvonantaja. Kurdistanin demokraattisen puolueen listoilta Dakhil valittiin vuonna 2010 Irakin parlamenttiin.

Dakhilista tuli kansainvälisesti tunnettu, kun hän elokuussa 2014 vaati Irakin parlamenttia pelastamaan jesidit. Kaksi päivää aiemmin hän oli saanut viestin Isisin jesideihin kohdistamasta kansanmurhasta. Tuhannet kurdit joutuivat pakenemaan Sindžarin vuoristoon, missä he jäivät ilman kunnollisia vesi- ja ruokavaroja. Dakhilin harjoittelematon ja tunteellinen puhe katsottiin YouTubessa satojatuhansia kertoja, ja se herätti myös monien ulkomaiden huomion. Yhdysvaltain presidentti Barack Obama määräsi kaksi päivää puheen jälkeen ilmaiskun, jolla pyrittiin rikkomaan Sindžarin saarron.

Dakhili itse oli itse muutamia päiviä puheensa jälkeen kuljettamassa erilaisia tarvikkeita Sindžarin vuoristoon. Dakhilin helikopteri joutui matkalla onnettomuuteen. Helikopterin kuljettaja kuoli onnettomuudessa, mutta Dakhili selvisi murtuneella jalalla.

## Tunnustukset
Dakhili on palkittu sekä Irakissa että maailmalla monilla ihmisoikeuspalkinnolla työstä jesidien hyväksi. Vuonna 2014 hän sai Anna Politkovskaja -palkinnon ja hänet valittiin CNN:n vuoden naiseksi. Bruno Kreisky -palkinto hänelle puolestaan myönnettiin vuonna 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karri Kapanen

**Karri Vesa Valtteri Kapanen** (s. 8. marraskuuta 2000 Savonlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Kapanen osasi pelata myös laidassa. Hän pelasi uransa ainoan pääsarjaottelun SM-liigajoukkue KooKoossa huhtikuussa 2021 tehden siinä myös maalin. Kapanen pelasi kasvattajaseuransa Savonlinnan Pallokerhon Mestis-joukkueessa kauden 2021–2022, jonka jälkeen hän lopetti uransa vain 21-vuotiaana keskittyäkseen jatkossa opintoihinsa.

## Ura
### Seuraura
Kapanen on Savonlinnan Pallokerhon kasvatti. Kaudella 2014–2015 hän oli C-nuorten Suomi-sarjassa joukkueensa paras maalintekijä kymmenellä osumallaan. Kesken kauden 2015–2016 Kapanen siirtyi Kalevan Pallon C-nuoriin. Kaudella 2016–2017 hän toimi seuran B-nuorten varakapteenina. Kapanen voitti kauden päätteeksi B-nuorten Suomenmestaruuden.

Huhtikuussa 2018 Kapanen teki KalPan kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden 2018–2019 kuitenkin kokonaan seuran A-nuorissa. Toukokuussa 2019 Kapanen teki sopimuksen KooKoon kanssa. Hän pelasi kauden 2019–2020 kokonaan seuran A-nuorissa, joiden kapteeniksi Kapanen nousi. Hän oli tehoilla 11+26=37 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Olli Korhosen jälkeen. 

Myös kauden 2020–2021 Kapanen pelasi lähes kokonaan KooKoon U20-junioreissa. Hän pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa runkosarjan päätöskierroksella 13. huhtikuuta 2021 vieraissa JYPiä vastaan. Kapanen merkittiin KooKoon nelosketjun vasempaan laitaan Kasperi Ojantakasen ja Joonas Odenin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.06 minuuttia. Kapanen teki ottelussa myös liigauransa avausmaalin heti ensimmäisessä vaihdossaan ajassa 1.33. Hänen 0–2-johtomaalinsa jäi lopulta KooKoon 1–4-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Jamie Mattie valitsi Kapasen ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi.

Kapanen palasi kaudeksi 2021–2022 vuoden mittaisella Mestis-sopimuksella kasvattajaseuraansa Savonlinnan Pallokerhoon. Hänen tulokaskautensa toi siellä 46 runkosarjaottelussa tehot 8+9=17 ja kymmenessä karsintasarjan ottelussa tehot 6+2=8. SaPKon edustusjoukkue ajautui kauden jälkeen konkurssiin, jonka myötä Kapasen ajatukset pelaajauransa lopettamisesta kirkaustuivat ja hän päätti keskittyä jatkossa rakennusinsinöörin opintoihin Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa.

### Maajoukkueura
Kapanen pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016. Yhteensä Kapanen on pelannut 18 poikien maaottelua.

## Muuta
Kapanen valmistui ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lukiosta syksyllä 2019.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Miila Westin

**Miila Westin** (s. 1987 Oulu) on suomalainen kuvittaja ja sarjakuvantekijä. Hän voitti vuonna 2020 lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon kirjailija Anja Portinin kanssa teoksella *Radio Popov*. Hän asuu Helsingissä.

Westin valmistui Aalto-yliopiston visuaalisen muotoilun laitoksesta taiteen maisteriksi vuonna 2020, painottaen opinnoissaan visuaalista tarinankerrontaa. Maisteriopintojen opinnäytetyössä hän käsitteli visuaalisesti suomalaisen muinaisuskon myyttisiä olentoja. 

Westinin muraaleja löytyy muun muassa Vantaan Havukoskelta (2018), Louhelasta (2018), Vantaan varapormestarin työhuoneen seinästä (2018), Konepajan Brunolta (2017), Jyväskylän Green Star Hotellista (2018), vuoden 2017 Flow Festivaaleilta sekä Triplan kauppakeskuksesta.

Vuonna 2023 Westin debytoi myös sarjakuvantekijänä, kun S&S julkaisi häneltä *Myyttiset*-lastensarjakuvan ensimmäisen osan. Itämerensuomalaisesta tarustosta ammentava seikkailusarja käsittelee muun muassa ilmastonmuutosta ja kuolemaa lapsen näkökulmasta. Sarjan ykkösalbumi on myös vuoden 2023 Sarjakuva-Finlandia-palkinnon finalistiehdokkaana.

Westin oli Kuvittajat ry:n hallituksessa vuosina 2021–2023, ja hän kuuluu Grafia ry:hyn, Sarjakuvaseuraan sekä G-Rex katutaidekollektiiviin.

## Julkaisut
* 
* 
* Ilona Ahti: *Stop Secret: Hikisukka Hirmunen*. Tammi, 2023. . 
* *Myyttiset 1: Loputon talvi*. S&S, 2023. .
* *Myyttiset 2: Vaarallinen uni*. S&S, 2024. . Ilmestyy huhtikuussa 2024.
* Ilona Ahti: *Stop Secret: Kuralätäkön kummitus*. Tammi, 2024. . Ilmestyy syyskuussa 2024.

## Näyttelyt
* Myyttiset (14.8.2020 – 19.9.2020), Galleria Kuvitus, Helsinki
* Mythical (22.4.2021 – 9.5.2021), Tokyo Metropolitan Central Library, Japani

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* 2020 Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia teoksesta *Radio Popov*
* 2024 Runeberg Junior -kunniamaininta teoksesta *Stop Secret: Hikisukka Hirmunen*
* 2024 Punni-kunniamaininta teoksesta *Myyttiset 1: Loputon talvi*
* 2024 Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokkuus teoksesta *Stop Secret: Hikisukka Hirmunen*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Miila Westinin kotisivut
* Lindström, Titta: Miila Westin ja myyttien maailma Kirjavinkit.fi. 9.6.2023.
Mahapajapati Gotami

**Mahapajapati Gotami** oli buddhalaisuuden perustajan Siddhartha Gautaman täti ja kasvatusäiti. Perimätiedon mukaan hän oli myös ensimmäinen nainen, jonka Siddhartha vihki buddhalaiseksi nunnaksi (bhikkhuni).

## Elämäkerta
Mahapajapatin kerrotaan olleen Siddharthan äidin, Mayan, sisko. Mayan kuoltua melko pian poikansa kuoleman jälkeen Mahapajapati adoptoi Siddharthan. Mahapajapati oli myös naimisissa kuningas Śuddhodanan kanssa. Mahapajapatin syntyessä ennustajan kerrotaan sanoneen, että Mahapajapatista tulee suuren joukon johtaja (mihin hänen nimensäkin viittaa). Lisäksi hänestä tulisi vanhemman siskonsa Mayan tavoin joko suuren uskonnollisen tai maallisen johtajan äiti..

Ottopoikansa Siddharthan lisäksi Mahapajapatilla oli kaksi omaa lasta: poika Nanda ja tytär Nanda. Miehensä kuoleman jälkeen Mahapajapati päätti omistaa loppuelämänsä henkisille asioille, ja hänen poikansa Nanda oli jo antanut munkinlupauksensa. Mahapajapati lähestyi Buddhaa ja pyysi tätä sallimaan myös nunnien viettää luostarielämää. Kun Buddha kieltäytyi tästä kolme kertaa ja lähti paikkaan nimeltä Vesali, Mahapajapati leikkasi hiuksensa, pukeutui kaapuun ja taittoi jalan yli 240 km matkan pyytääkseen Buddhaa harkitsemaan uudelleen. Buddhan oppilaan Anandan suosituksen jälkeen Buddha suostui vihkimään Mahapajapatin nunnaksi..

Mahapajapatin, ja sen jälkeen myös kaikkien muidenkin naisten, tuli seurata kahdeksaa muuta luostarisääntöä, joita noudattavat vain naiset. Mahapajapati ja hänen kanssaan sanghaan liittyyneet naiset hyväksyivät loppujen lopuksi nämä ja perustivat sen jälkeen ensimmäisen naisille tarkoitetun buddhalaisen yhteisön.

Mahapajapatin kerrotaan eläneen 120-vuotiaaksi.

## Merkitys
Jo buddhalaisuuden varhaisessa historiassa oltiin yksimielisiä siitä, että naiset voivat saavuttaa valaistumisen siinä missä miehetkin. 

Mahapajapatin hyväksymät kahdeksan lisäsääntöä, joita nunnien tulee noudattaa ovat:

# Nunnan, vaikka tämä olisi ollut luostarissa 100 vuotta, tulee kunnioittaa munkkia jo tämän ensimmäisenä päivänä luostarissa.
# Nunnat eivät saa viettää sadekautta paikassa, jossa ei ole ollenkaan munkkeja.
# Nunnien tulee vahvistaa vihkimyksensä viimeistään kahden vuoden päästä.
# Nunna ei voi torua munkkia.
# Nunna ei voi opettaa munkkia, vaan asian pitäisi olla päinvastoin.  
# Nunnan on kahdesti kuukaudessa kysyttävä munkilta, missä luostarisääntö luetaan ääneen ja pyydettävä pääsemään neuvomaan sellaisia nunnia, jotka ovat suistuneet polulta.
# Sadekauden lopussa pidettävään retriittiin tulee osallistua nunnien lisäksi myös munkkeja.
# Joitain luostarisääntöjä rikkoneen nunnan tapaus pitää ratkaista sekä nunnien että munkkien läsnäollessa. Lievemmät rikkomukset voidaan ratkaista nunnien kesken.

Mahapajapati oli ensimmäinen buddhalainen nunna ja toimi sitä kautta esimerkkinä koko nunnalaitokselle. Hän kuuluu myös niihin buddhalaisiin, joiden luostarivihkimys tuli suoraan Buddhalta.

## Katso myös

* Bhikkhuni

## Lähteet
Baskien alkuperä

**Baskien alkuperä** on kiistanalainen aihe, joka on herättänyt lukuisia hypoteeseja. Baskin kieli on Euroopan ainut isolaattikieli ja sitä on puhuttu Euroopassa kauemmin kuin mitään maanosan nykyisistä indoeurooppalaisista kielistä. Baskien on sen vuoksi pitkään arveltu olevan jäännös väestöstä joka asui Iberian niemimaalla ennen indoeurooppalaisen väestön saapumista.

Tärkeimmät hypoteesit baskien ja heidän kielensä alkuperästä ovat:
* **Alkuperäiskansan hypoteesi** on suosituin teoria, jonka mukaan baski olisi kehittynyt yli vuosituhannen ajan kokonaan Iberian niemimaan pohjoisosan ja nykyisen Etelä-Ranskan välillä ennen muiden nykyisten alueella puhuttujen kielten saapumista.
* **Baskin ja ibeerin kielisukulaisuus** tarkoittaa teoriaa kielisukulaisuudesta baskin ja ibeerin kielen välillä. Ibeeriä ei ole kuitenkaan pystytty luokittelemaan, sillä vaikka sen tekstejä pystytään lukemaan, itse kieli on suurelta osin tuntematon. Vaikka baski muistuttaa ibeeriä fonologisesti paljon, baskista ei ole tähän mennessä ollut juurikaan hyötyä ibeerin tekstien ymmärtämisessä.
* **Kaukasialaisen alkuperän teoria** esittää, että baskin kielellä ja kaukasialaisilla kielillä on yhteisiä kieliopillisia piirteitä, joita ei esiinny indoeurooppalaisissa kielissä, joten ne saattaisivat olla sukulaisia.

Vuonna 2015 tehdyn geneettisen analyysin mukaan baskit ovat peräisin Iberiaan muuttaneista varhaisista maanviljelijöistä, jotka sekoittuivat paikallisiin metsästäjä-keräilijöihin.

## Lähteet
Namysłów

**Namysłów** () on kaupunki Namysłówin kunnassa, Namysłówin piirikunnassa, Opolen voivodikunnassa Puolassa. Namysłówin väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 16&nbsp;596. Se on sekä kuntansa että piirikuntansa hallintokeskus.

## Maantiede
Namysłówin pinta-ala on noin 23&nbsp;neliökilometriä. Kaupunki rajoittuu Namysłówin kunnassa Smarchowice Małen, Ziemiełowicen, Smarchowice Wielkien, Kamiennan, Łączanyn ja Ligotkan kyliin. Sen alue sijaitsee fyysis-maantieteellisesti Oleśnican tasangolla. Kaupungin pinta-alasta noin 46 prosenttia on maataloskäytössä ja noin 29 prosenttia metsää. Widawa-joki virtaa Namysłówin halki.

## Historia
Namysłówin alueella on ollut asutusta 1200-luvulta lähtien. Se sai kaupunkioikeudet vuoden 1249 tienoilla. Vuosina 1313–1323 Namysłówista hallittiin herttuakuntaa. Vuonna 1348 kaupungista tuli Namysłówin sopimuksen mukaisesti osa Böömin kuningaskuntaa. Tuhoisat palot koettelivat Namysłówia vuosina 1377, 1466 ja 1483. Kaupungista tuli 1400-luvulla tärkeä keskus Wrocławin ja Krakovan välisellä kauppareitillä ja se tuli myöhemmin kuuluisaksi tekstiiliteollisuudestaan. Vuodesta 1526 se oli Habsburgien hallinnossa.

Kolmikymmenvuotisessa sodassa Ruotsin joukot piirittivät ja valloittivat kaupungin. Vuonna 1633 kulkutauti surmasi 1&nbsp;300 namysłówilaista. Vuonna 1742 kaupunki siirtyi Preussin hallintoon. Seitsenvuotisen sodan aikana Itävallan ja Venäjän joukot miehittivät Namysłówin. Vuonna 1787 kaupungin väkiluku oli 2&nbsp;521. Neljännen liittokunnan sodassa Namysłów joutui ranskalaisten miehittämäksi. Vuonna 1868 rautatieyhteydet Namysłówista Wrocławiin ja Kluczborkiin valmistuivat. Toisessa maailmansodassa, tammikuussa 1946 Neuvostoliitto miehitti kaupungin. Sodan taisteluissa tuhoutui noin 40 prosenttia kaupungin rakennuksista.

## Talous
Namysłówin työttömyysaste oli vuonna 2019 noin 7,8&nbsp;prosenttia. Työssäkäyvistä asukkaista 34,7&nbsp;prosenttia työskenteli teollisuus- tai rakennusalalla, 25,8&nbsp;prosenttia maatalousalalla, 10,5&nbsp;prosenttia palvelualalla ja 2,2&nbsp;prosenttia rahoitusalalla.

## Väestö
Vuoden 2019 joulukuussa Namysłówissa asui 16&nbsp;596&nbsp;asukasta, joista 52,6&nbsp;prosenttia oli naisia ja 47,4&nbsp;prosenttia miehiä. Vuonna 2000 kaupungin väkiluku oli 16&nbsp;956. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 joulukuussa 17,3&nbsp;prosenttia, työikäisten 58,4&nbsp;prosenttia ja eläkeikäisten 24,4&nbsp;prosenttia. Väestön keski-ikä oli 42,4&nbsp;vuotta.

## Liikenneyhteydet
Namysłówin alueen läpi kulkevat valtatie 39, voivodikunnan tiet 451 ja 454 sekä rautatielinjat 143, 301 ja 307.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Selles-sur-Cher

**Selles-sur-Cher** on kunta Ranskassa Loir-et-Cherin departementissa Centre-Val de Loiren alueella.  Se sijaitsee Cherjoen varrella, noin 40 kilometriä Bloisin kaupungista etelään. Joen lisäksi kaupunkia halkoo myös kanava Canal de Berry.

## Nähtävyyksiä

Kaupunki on kehittynyt 500-luvulla perustetun luostarin ympärille. Luostari on tuhoutunut useita kertoja niin normannien hyökkäyksissä 800-luvulla, satavuotisen sodassa 1300- ja 1400-luvuilla ja uskonsodissa 1500- ja 1600-luvuilla. Lopulta Ranskan suuri vallankumous karkotti munkit luostarista vuonna 1790. Sen jälkeen luostari on toiminut kaupungintalona, postina ja museona.

Luostarikirkko *Notre Dame-la-Blanche* rakennettiin 1100-luvun alussa, ja se on yksi huomattavimmista kirkoista Cherin laaksossa.

Kaupunkia suojaamaan rakennettiin linnoitus *Château of Selles-sur-Cher* noin tuhat vuotta sitten. Vuosisatojen kuluessa se on tuhoutunut useasti. 1600-luvulla linna sai nykyisen kaltaisen ulkomuotonsa, kun arkkitehti Jacques II Androuet du Cerceau piirsi linnaan kaksi paviljonkia ja 30 metriä pitkän siiven. Vuonna 2012 joukko vapaaehtoisia osti linnan kunnostaakseen ja avatakseen sen yleisölle.

## Gastronomia

Paikallinen Selles-sur-Cher -vuohenjuusto on saanut vuonna 1975 suojatun alkuperänimityksen.


Tiedosto:Selles01.jpg|Château of Selles-sur-Cher
Tiedosto:Selles-sur-cher_1.jpg|Selles-sur-Cher -vuohenjuusto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taru Luojola

**Taru Luojola** (s. 1980) on suomalainen kirjailija, kääntäjä ja kustannustoimittaja. Hän on kirjoittanut kaksi absurdin synkkää humoristista velopunk-romaania (*Ei kaikki pinnat kireällä*, 2018, ja *Myöhempien aikojen liiketoimintamahdollisuuksia*, 2019). Samaan kuvitteelliseen maailmaan sijoittuvia novelleja on myös julkaistu sekä suomeksi että Yhdysvalloissa englanniksi. Hän on myös kirjoittanut ja kääntänyt teoksia taiteilijanimellä **Aulis Hård**.

Luojola sai novellillaan *Mielenmuutos* Nörttityttöjen kirjoituskilpailun jaetun voittosijan, ja Etelä-Savon taidetoimikunnan lastenkirjakilpailun ensimmäisen palkinnon romaanikäsikirjoituksellaan *Pikavuoro keijumaahan.* Hän on Osuuskumma-kustantamon perustajajäsen, ja toimi hallituksen puheenjohtajana sen ensimmäisen kauden, 2012–2015.

## Julkaisut

### Kirjallisuus

* Myöhempien aikojen liiketoimintamahdollisuuksia. Osuuskumma-kustannus 2019, .
* Ei kaikki pinnat kireällä. Osuuskumma-kustannus 2018, .
* Beasts of Bataranam. Teoksessa Dragon Bike: Fantastical Stories of Bicycling, Feminism, & Dragons, Microcosm Publishing 2020, .
* Pure mun ananasta. Teoksessa Äänellä jonka kuulet, Ääres 2019, .
* Mielenmuutos. Nörttityttöjen kirjoituskilpailun voiton jakanut novelli, 2018.
* Herr Maximilian Dunkelhaus och hans tivoli (ruots. Linn Alice Wilhelmsson). Teoksessa Trollguld och andra berättelser, Osuuskumma-kustannus 2018, .
* Herr Maximilian Dunkelhaus and his Circus (engl. Jukka Särkijärvi). Teoksessa Boundaries and Other Horror Stories From Finland, Nysalor-kustannus 2017, .
* Herra Maximilian Dunkelhaus ja hänen tivolinsa. Teoksessa Ruumiittomat, Osuuskumma-kustannus 2014, .
* Missä paikkasi, tiedätkö sen? Teoksessa Steampunk! — Höyryä ja helvetinkoneita, Osuuskumma-kustannus 2013, .
* Kuuntele Tomppaa. Teoksessa Kumman rakas, Osuuskumma-kustannus 2012, .
* Valioyksilö. Teoksessa Lastuja, Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukri ry 2011, .
* Miehet, jotka katsovat autiota hiekkarantaa. Teoksessa Suolaa hiuksissa — Tarinoita tsunamista, Tmi Saara Kuha 2011, .
* Glitterin hinta nousussa. Teoksessa Ajantakojat – Kummalinnun munia 3, Osuuskumma-kustannus 2017, .
* Lomaparatiisin huumassa. Teoksessa Ajantakojat – Kummalinnun munia 3, Osuuskumma-kustannus 2017, .

### Näytelmät

* Missä paikkasi, tiedätkö sen? Julkaisematon näytelmäkäsikirjoitus, kantaesitys Tukkateatterissa Tampereella 6.9.2014, ohjaus Katja Pilvi.

### Toimitetut

* Kumman rakas (toim. Taru Luojola ja Tarja Sipiläinen), Osuuskumma-kustannus 2012, .
* Ursula, numerot 1/2012, 2/2012 ja 1/2013, Osuuskumma-kustannus, ISSN 2243-1608.

## Julkaisut nimellä Aulis Hård

### Käännökset

* Phil Andros: Kreikkalainen naimajuttu (Greek Ways). Into Kustannus 2013, .
* Phil Andros: Kädet ylös, housut alas! (The Boys in Blue). Into Kustannus 2013, .

### Omakustanteet

* Rallikaupungin kukkulat. Romaani, 2012, .

* Posliinimestari. Novellikokoelma, 2011, .
* Posliinimestari ja kaikkien aikojen kesä. Novellikokoelma, 2012, .

## Lähteet