open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lambert–Eatonin myasteeninen oireyhtymä

**Lambert–Eatonin myasteeninen oireyhtymä** (LEMS) on hermo-lihasliitoksen autoimmuunisairaus tai paraneoplastinen oireyhtymä, joka johtuu jänniteriippuvaiseen kalsiumkanavaan kohdistuvista vasta-aineista. 50–60 prosentissa tapauksista taustalla on kasvain. Tällöin kyse on 90 prosentissa tapauksista pienisoluisesta keuhkosyövästä. 

Lambert–Eatonin myasteenisen oireyhtymän ensimmäinen oire on yleensä alaraajojen heikentyneen tyvilihaksiston aiheuttama kävelyvaikeus. Oireita kehittyy myös lantioon ja yläraajoihin. Tyypillisiä piirteitä ovat jänneheijasteiden puuttuminen ja autonomisen hermoston häiriöt, jotka voivat aiheuttaa muun muassa suun kuivuutta, ummetusta ja pystyasennossa liian alhaista verenpainetta. Kasvoissa, nielussa ja silmissä oireita esiintyy noin 70 prosentissa tapauksista. Lambert–Eatonin myasteeniseen oireyhtymään liittyy joskus pikkuaivoataksia, jolloin taustalla on melkein aina keuhkosyöpä. Lähes aina Lambert–Eatonin myasteeninen oireyhtymä ilmenee ennen mahdollisen keuhkosyövän toteamista. Kalsiumkanavan vasta-aineet estävät sairastuneilla asetyylikoliinin vapautumista, mikä aiheuttaa lihasheikkouden. Oireyhtymän diagnostiikka perustuu oirekuvan lisäksi vasta-aineiden toteamiseen ja/tai toistostimulaatiotestiin.

Lambert–Eatonin myasteeniseen oireyhtymään sairastuneet ovat useimmiten yli 40-vuotiaita. Esiintyvyys on arviolta 1/250&nbsp;000 – 1/333&nbsp;300. Hoidossa käytetään amifampridiinia (3,4-DAP), johon voidaan yhdistää pyridostigmiini. Joskus käytetään immunosuppressiivisina lääkkeinä prednisonia ja sen rinnalla mahdollisesti atsatiopriinia. Oireita voidaan tilapäisesti helpottaa plasmafereesillä ja suuriannoksisella suonensisäisellä immunoglobuliinilla. Jos Lambert–Eatonin myasteeninen oireyhtymä johtuu kasvaimesta, voi kasvaimen hoito helpottaa myös sen oireita. Lambert–Eatonin myasteeninen oireyhtymä ei parane, mutta sen oireenmukainen hoito tuottaa yleensä hyvän vasteen. Jos taustalla ei ole kasvainta, oireyhtymä ei vaikuta elinajanodotteeseen. Lambert–Eatonin myasteeninen oireyhtymästä kärsivistä keuhkosyöpäpotilaista noin joka viides saavuttaa pitkäaikaisremission tai parantumisen. Ennuste on suhteellisen hyvä, sillä ilman Lambert–Eatonin myasteenista oireyhtymää pienisoluista keuhkosyöpää sairastavista vain alle kaksi prosenttia saavuttaa pitkäaikaisen remission tai paranee.

## Lähteet
Synnynnäinen myasteeninen oireyhtymä

**Synnynnäinen myasteeninen oireyhtymä** (CMS) on synnynnäinen myasteeninen oireyhtymä. Sitä aiheuttavat hermo-lihasliitoksen eri proteiineja tuottavien geenien virheet. Tiedossa ovat yli 20:n eri geenin mutaatioista johtuvat tautimuodot.

Synnynnäisen myasteenisen oireyhtymän oireet alkavat lähes poikkeuksetta vastasyntyneisyyskaudella tai varhaislapsuudessa. Yleisimmin oireita on silmien ja kasvojen lihaksissa, mutta synnynnäinen myasteeninen oireyhtymä voi aiheuttaa myös pysyvän laajemmalla alueella ilmenevän lihasheikkouden. Jo vastasyntyneellä voi olla hypotonian ja lihasheikkouden lisäksi hengitysvaikeuksia. Elimistön rasitustilaan voi liittyä kohtauksittaisia hengityshalvausoireita. Ptoosi voidaan todeta yhdessä tai molemmissa silmäluomissa. Synnynnäiset nivelten virheasennot ovat harvinaisia. Eri tautimuodot aiheuttavat huomattavasti vaihtelevia taudinkuvia. Taustalla olevasta geenivirheestä riippuen esimerkiksi silmänliikuttajalihakset voivat olla toimintakykyiset tai pysyvästi halvaantuneet.

Synnynnäisen myasteenisen oireyhtymän aiheuttavan geenivirheen yksilöiminen vaikuttaa lääkitysvalintoihin. Vääränlainen lääkitys saattaa pahentaa oireita. Eri tautimuodot ovat peittyvästi tai vallitsevasti periytyviä. Vaikeusaste ja taudinkulku ovat hyvin vaihtelevia mutaatiosta riippuen. Synnynnäisen myasteenisen oireyhtymän esiintyvyys on 1–9/1&nbsp;000&nbsp;000. Suomessa on Suomen MG-yhdistyksen mukaan yhdeksän potilasta.

## Lähteet
VIPooma

**VIPooma** on erittäin harvinainen neuroendokriininen kasvain, joka erittää vasoaktiivista intestinaalista peptidiä eli VIP-hormonia. Se on aina pahanlaatuinen eli syöpä ja saa alkunsa noin 90 %:ssa tapauksista haimasta. Harvemmin VIPooma voi saada alkunsa keuhkoista, suolistosta, maksasta tai lisämunuaisista.

VIPooma kasvaa pahanlaatuisuudestaan huolimatta usein hitaasti. Tyypillisimmin se leviää maksaan ja imusolmukkeisiin. VIPooma tuottaa yleensä suuria määriä VIP-hormonia, jonka kasvanut taso elimistössä aiheuttaa niin kutsutun Verner–Morrisonin oireyhtymän. Se koostuu vetisestä ripulista, hypokalemiasta ja aklorhydriasta. Ripuli esiintyy yli 90 %:ssa tapauksista ja voi olla vaikea. Yli 80 %:ssa tapauksista todetaan myös dehydraatio ja hypokalemia. Ihon punoitusta ilmenee noin 20 %:lla sairastuneista. Muita mahdollisia oireita ovat tahaton laihtuminen ja vatsakipu, joka yleensä on lievä. Oireet ovat yleensä hitaasti kehittyviä.

VIPooman vuosittainen ilmaantuvuus on vain noin 1/10&nbsp;000&nbsp;000. Noin kaksi sadasta vuosittain todetusta haiman neuroendokriinisestä kasvaimista on VIPoomia. Aikuisilla VIPooma todetaan yleensä 30:n ja 50:n ikävuoden välillä. Tällöin useimmissa tapauksissa etäpesäkkeitä on jo muodostunut ennen sairauden toteamista. VIPoomaa esiintyy myös lapsilla. Heillä se todetaan tyypillisesti 2–4 vuoden iässä. Aikuisista poiketen lapsilla VIPooma sijaitsee useimmiten keskushermostossa ja on tyypiltään ganglioneurooma tai ganglioneuroblastooma. Pääasiallinen hoitomuoto on leikkaus, jonka yhteydessä saatetaan joskus poistaa myös maksassa sijaitseva etäpesäke. VIPooman harvinaisuus vaikeuttaa eloonjäämistietojen kattavaa keräämistä. Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan selviytymisen mediaani kuitenkin oli noin kahdeksan vuotta.

VIPooma johtuu noin viidessä prosentissa tapauksista tyypin 1 multippelista endokriinisesta neoplasiasta. VIPooma kuvattiin ensimmäisen kerran vuonna 1958 ja yhdistettiin VIP-hormoniin vuonna 1973.

## Lähteet
Orup (täsmennyssivu)

**Orup** voi viitata seuraaviin ruotsalaisiin henkilöihin:

* Orup (s. 1958), oik. Thomas Eriksson, muusikko
* Bengt Orup (1916–1996), kuvataiteilija
* Lars Orup (1918–2007), toimittaja
Valtakunnanoikeus (Norja)

**Valtakunnanoikeus** (norj. *Riksrett*) on norjalainen erityistuomioistuin, joka käsittelee Norjan hallituksen, korkeimman oikeuden ja suurkäräjien jäseniä vastaan nostettuja viranhoitoon liittyviä syytteitä. Valtakunnanoikeus koostuu kuudesta suurkäräjien kuudeksi vuodeksi kerrallaan valitsemasta tuomarista sekä viidestä korkeimman oikeuden pisimpään palvelleesta tuomarista (korkeimman oikeuden puheenjohtaja kuuluu tähän joukkoon virkaiästään riippumatta). Valtakunnanoikeuden toiminnasta säädetään Norjan perustuslain 86. pykälässä. Historian saatossa valtakunnanoikeudessa on käsitelty kahdeksaa tapausta, viimeksi pääministeri Abraham Bergeä ja hänen hallitustaan vastaan vuonna 1927.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tietoa suurkäräjien verkkosivuilla
Pauli Leimio

**Pauli Antero Leimio** (s. 12. huhtikuuta 1940 Kuorevesi) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja,  joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Pauli Leimio syntyi asentaja Antti Leimion ja keittäjä Anni Alina Helpiölän perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1965 oli käsityön- ja erityisopettaja Kirsti Marjatta Hakala ja 1990–2006 johtaja, ylioppilasmerkonomi Sirkka-Liisa Elisabeth Kannel, aiemmin Valtonen. Leimio valmistui somistajaksi 1963 ja mainoshoitajaksi 1966 Myynti- ja mainoskoulusta, keskikoulun hän suoritti 1968 ja sittemmin useita liikkeenjohdon kursseja ja koulutusohjemia. Leimio oli Osuusteurastamo Itikan asiapoika, nuorempi myyjä ja myyjä Mäntässä 1954–1957, K-kauppa Talikan myymälänhoitaja Vilppulassa 1957–1961, Lassila & Tikanojan myynninedistäjä 1963–1966 sekä Mainosyhtymä Oy:n copywriter ja yhteyspäällikkö 1966–1969.

Oy Valitut Palat – Reader's Digest Ab:n markkinointipäällikkö Leimio oli 1969–1975, Oy Fazerin Musiikkikerho Ab:n toimitusjohtaja 1975–1982, Suuri Suomalainen Kirjakerho -yhtiön toimitusjohtaja 1982–1985 ja 1988–2003 sekä hallituksen jäsen 1986–1987 ja 2004–2005 ja vielä Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n toimitusjohtaja 1985–2003 ja hallituksen jäsen 2003–2004. Leimio on lisäksi toiminut Sysmän Kirjakylä Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana sekä Sysmän Kirjakylälehden päätoimittajana. Hänellä on myös ollut useita asiantuntija - ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Leimio sai 2003 ja Mainonnan monitaho -palkinnon 1995.

## Julkaisuja
* *Elämästä ja rakkaudesta: suomalainen rapsodia*, 1995, Martti Wallénin kanssa
* *Sydämessä Sysmä*, 2003, muiden kanssa
* *Lapsuuteni Sysmä*, 2005, muiden kanssa
* *Apteekki Sysmässä vuodesta 1870*, 2007, Liisa Eskelisen ja Sakari Korhosen kanssa
* *Mika Waltarin Hartola, Pornainen ja sota*, 2008, muiden kanssa
* *Muistojeni Sysmä*, 2010, Hannu Jolulan ja Kyösti Piipon kanssa
* *Huumori kukkii Itä-Hämeessä: kaskuja, sanontoja, tarinoita*, 2016 (toim.)
* *Huumorin kukka kaunehin kukka: itähämäläiset ihmiset kertovat*, 2021 (toim.)

## Lähteet
Valkeisenlampi (täsmennyssivu)

**Valkeisenlampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Valkeisenlampi, *Valkeinen*, lampi Kuopiossa
* Valkeisenlampi, lampi Keuruulla
* Valkeisenlampi, lampi Multialla
* Valkeisenlampi, lampi Mänttä-Vilppulassa.
British European Airways

**British European Airways** (BEA) oli vuosina 1941–1974 toiminut lentoyhtiö. BOAC oli brittiläinen valtion lentoyhtiö, joka hoiti lentoja Britannian sisällä ja Eurooppaan. 

British European Airways perustettiin 1. marraskuuta 1945, kun Britannian hallitus ilmoitti järjestelevänsä toisen maailmansodan jälkeisen lentotoiminnan kolmeen yhtiöön: BEA:n ja BOAC:in lisäksi syntyi British South American Airways (BSAA), joka  alkoi hoitaa lentoja Etelä-Amerikkaan ja Karibialle.

Yhtiö  fuusioitui British Overseas Airways Corporation -yhtiön (BOAC) kanssa muodostaen British Airways -yhtiön vuonna 1974.

## Kalusto
Ensimmäisinä toimintavuosina BEA:n pääasiallinen konetyyppi oli Douglas DC-3, mutta käytössä oli myös saksalaisia Junkersin Ju52-koneita. Yhtiö otti suihkumoottorikoneet käyttöön jo varhain. Kaikkiaan se operoi vuosien varrella 326 eri lentokoneella.

## Onnettomuuksia
Yhtiölle ei sattunut lentomääriin nähden tavallista enempää onnettomuuksia, mutta monet niistä olivat erikoisia ja johtivat alan käytäntöjen ja määräysten muuttamiseen.

Münchenin lentoturmassa 6. helmikuuta 1958 yhtiön Airspeed Ambassador murskaantui yrittäessään nousta jäiseltä kiitotieltä lumimyrskyn keskellä Münchenin Riem-lentokentältä. 23 matkustajaa 
sai surmansa.

Yhtiön suurimmassa onnettomuudessa vuonna 1972 sakkausvaroittimen poiskytkeminen ja kapteenin sydänkohtaus johtivat 118 ihmisen kuolemaan.

## Lähteet
Viron metsät

**Viron metsät** käsitävät maan maapinta-alasta noin 50%. Yksityisomistuksessa on 33%, julkisen sektorin omistuksessa 44%, yritysten omistuksessa on 15% ja muuiden yhteisöjen omistuksessa on 11%. Yleisimpiä puulajeja Viron metsissä ovat mänty, kuusi ja koivu. Virossa tehdään kymmenen vuoden välein metsätaloutta koskeva kehittämissuunnitelma, joka koskee metsien käyttöä, uudishakkuita, metsien uudistamista ja metsäluonnon monimuotoisuuden turvaamista. Yksityisten metsänomistajien yhtymistä merkittävimpinä ovat eräänlaiset yksityismetsäliitto ja metsäteollisuusjärjestö. Virossa tehdyistä metsähakkuista saadaan vuosittain noin 8 kuutiometriä puuta. Raakapuusta viedään ulkomaille noin kolmannesosa ja siitä suurin osa on kuitupuuta. Eniten puutavaraa viedään Saksaan, Suomeen ja Ruotsiin. Viron metsäalasta on kolmasosa viimeisen 70 vuoden aikana uusiutunutta metsää. Metsäpuuston ikä vaihtelee huomattavasti eri metsäalueiden välillä. Alle 30 vuotiaita metsiä on noin 27&, yli 60 vuotta vanhoja metsiä on noin 40& ja yli 100 vuotta vanhoja metsiä on noin 7%.

Viron metsistä vain noin 2% on luonnontilaista vanhaa metsää. Luonnonsuojelualueidenkin metsistä merkittävä osa on nuorta metsää. Metsistä kuitenkin löytyy lahopuuta ja metsäluonto on suhteellisen monipuolinen. Viron luonnossa on paljolti petoeläimiin kuuluvia nisäkkäitä, kuten susia ja karhuja. Soomaan kansallispuistossa on keväisin oivalliset mahdollisuudet lintujen tarkkailuun.

## Lähteet
Matinkylän lukio

**Matinkylän lukio** on Espoon Matinkylässä sijaitseva yleis- ja kuvataidepainotteinen lukio. Lukiossa on noin 600 opiskelijaa ja suunnilleen 50 opettajaa. Harri Henttonen on toiminut Matinkylän lukion rehtorina vuodesta 2004.

## Historia

Koulun toiminta alkoi vuonna 1966 nimellä Vapaaniemen yhteiskoulu. Peruskoulu-uudistuksen myötä koulu jaettiin hallinnollisesti kahtia yläasteeksi ja lukioksi. Samalla sen nimi vaihdettiin Kaitaan kouluksi ja lukioksi.

Vuonna 2023 Kaitaan lukion nimeksi vaihtui Matinkylän lukio, sillä lukion muutto Matinkylään oli jo varmaa. Lukio muutti uusiin tiloihin Matinkylään osoitteeseen Tynnyritie 2 helmikuun 2024 alussa.

Matinkylän lukiossa tulee olemaan noin 840 oppilaspaikkaa. Koulussa on kuvataidepainotus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Matinkylän lukion sivut Espoon kaupungin sivustossa
* Hagerlund.net: Espoon koulut: Matinkylän lukio
Lars Orup

**Lars Orup** (2. lokakuuta 1918 Lindesberg – 15. helmikuuta 2007 Lidingö) oli ruotsalainen toimittaja ja radio- sekä televisiojuontaja. Hän työskenteli Sveriges Radion palveluksessa vuosina 1957–1983 ja tuli tunnetuksi erityisesti uutisohjelma *[[Aktuellt]]in* juontajana – hän sai jopa lempinimen "Mr Aktuellt". Orup oli yksi "kolmesta O:sta", millä nimellä kutsuttiin hänen, Gustaf Olivecronan ja Åke Ortmarkin muodostamaa kolmikkoa, joka veti television vaalitenttejä.

Orupin veli oli kuvataiteilija Bengt Orup.
## Kuvia

Olivecrona erlander 380.jpg|"Kolme O:ta" – Orup, Olivecronan ja Ortmark – tenttaamassa Tage Erlanderia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Andranik Ozanjan

**Andranik Torosi Ozanjan** (; 1865–1927) oli armenialainen komentaja ja vapaustaistelija. Hän taisteli vapaaehtoisten armenialaisjoukkojen johtajana Osmanien valtakuntaa vastaan vuosina 1901–1904. Balkanin sodassa vuosina 1912–1913 Ozanjan taisteli osmaneja vastaan Bulgarian kuningaskunnan armeijaan liittyneiden vapaaehtoisten armenialaissotilaiden komentajana. Hän kunnostautui taisteluissa ja palkittiin bulgarialaisella kunniamerkillä. Ensimmäisessä maailmansodassa Ozanjan komensi Venäjän keisarilliseen armeijaan vapaaehtoisina liittyneitä armenialaissotilaita Kaukasuksella. Ansioistaan Venäjän keisarillisessa armeijassa hänet palkittiin Pyhän Yrjön ristillä.

Vuonna 1922 Ozanjan muutti Kaliforniaan ja ryhtyi keräämään varoja armenialaisille pakolaisille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bohdan Kistjakivskyi

**Bohdan Oleksandrovytš Kistjakivskyi** (; 4. marraskuuta 1868 Kiova – 16. huhtikuuta 1920 Jekaterinodar (nyk. Krasnodar), Kuban, Venäjän SFNT) oli vaikutusvaltainen ukrainalainen juristi, sosiologi ja oikeusfilosofi.

Kistjakivskyin isä oli Oleksandr Kistjakivskyi, hänen veljiään olivat juristi Ihor Kistjakivskyi ja kemisti Volodymyr Kistjakivskyi ja poikansa kemisti George Bohdan Kistiakowskyi (Heorhi Bohdan Kistjakivskyi). Hän opiskeli Kiovan yliopistossa 1888–1890, Harkovan yliopistossa 1890 ja Tarton yliopistossa 1890–1892. Hän sai filosofian tohtorin arvon Strassburgin yliopistosta 1899. Hän hylkäsi 1902 marxismin ja filosofisen materialismin ja omaksui uuskantilaisuuden. Hän kiinnostui yhteiskuntatieteiden ja yhteiskuntateorian tietoteoreettisista ja metodologisista perusteista.

Kistjakivskyillä oli läheiset yhteydet Galitsian radikaaleihin, muun muassa Ivan Frankoon ja Myh’ailo Pavlykiin sekä Pjotr Struven ympärille kerääntyneisiin venäläisiin liberaaliemigrantteihin. Hän avusti Struvea aikakauslehden *Osvoboždenije* (1902–1905) toimittamisessa. Hänellä oli myös molempia hyödyttävä yhteys filosofi Max Weberiin.

Kistjakivskyi toimi opettajana yliopistoissa ja muissa venäläisissä oppilaitoksissa mutta palasi Kiovaan 1917 Kiovan yliopiston professoriksi. Hän oli vuodesta 1912 lainopillisen julkaisun *Juriditšeski vestnikin* (Moskova 1913–1917) päätoimittaja. Hän tuki koko elämänsä ajan Ukrainan nationalistista liikettä. Hän palveli komissiossa, joka luonnosteli Ukrainan kansalaisuuslain ja vasta perustetun Ukrainan tiedeakatemian (UAN) peruskirjan. Hänet valittiin 1919 UANin täysjäseneksi.

Kistjakivskyi kirjoitti artikkeleita (myös salanimellä Ukrainets) venäläisiin aikakauslehtiin, käänsi läntisiä tieteellisiä artikkeleita venäjäksi ja oli aikakauslehden *Kritišeskoje obozrenije* (Moskova 1907–1910) päätoimittaja. Väitöskirjansa *Gesellschaft und Einzelwesen: Eine methodologische Untersuchung* (1899) lisäksi hän julkaisi oikeustieteen alalta muitakin arvostettuja teoksia. Hän kirjoitti salanimellä Hattšenko moskovalaiseen ukrainalaismieliseen aikakauslehteen *Ukrainskaja žizn* (1912–1917). Hän toimitti Myh’ailo Drahomanovin teokset ja kirjoitti niihin laajoja johdantoesseitä. Hän oli saanut Drahomanovilta vaikutteita näkemyksiinsä.

Kistjakivskyitä pidetään merkittävänä uuskantilaisuuden ja formaalisen sosiologian edustajana Länsi-Euroopassa ja Venäjällä. Alexander Vucinich on omistanut luvun hänen elämälleen ja ajatuksilleen teoksessaan *Social Thought in Tsarist Russia: The Quest for a General Science of Society, 1861–1917* (1976). Larysa Depentšukin teos *Bohdan Kistjakivskyi* ilmestyi Kiovassa 1995.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sikstuslampi

**Sikstuslampi** on Keski-Suomessa Saarijärvellä kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Sikstuslampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 0,17 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 6,9 metriä. Syvimmässä kohdassa on 15,3 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Saarijärven–Lumperoisten alueeseen (14.614) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy.

## Lähteet
Ruotsin geologia

**Ruotsin geologia** käsittelee Ruotsin geologiaan liittyviä seikkoja kuten kallioperää, maaperää ja niistä löytyviä luonnonvaroja.

## Kallioperä
Varhaisimpia Ruotsin geologiaan liittyviä tapahtumia oli Svekokarelideihin kuuluneen Svekofennidien vuoriston synty noin 1,9 miljardia vuotta sitten. Tämä muinainen vuoristo oli olemassa vain joitakin satoja miljoonia vuosia, koska siihen kohdistui voimakkaita eroosiota ja rapautumista aiheuttavia voimia. Varhainen geologinen tapahtuma oli myös Svekonorjalainen orogenia, joka tapahtui noin 1050-920 miljoonaa vuotta sitten.

Ruotsin geologiaan paljolti vaikuttavia tekijöitä ovat olleet viimeisimmän jääkauden, Veikselin jälkeiset Itämeren vaiheet. Jäätikön sulamisen alettua noin 15&nbsp;000 vuotta sitten syntyi ensin Baltian jääjärvi. Kun jäätikkö vetäytyi Etelä-Ruotsin pohjoispuolelle, jäätikön eteläpuolelle syntyi Närken salmi, jonka alueella nykyisin sijaitsevat järvet Vänern ja Vättern. Salmen syntymisen myötä muodostui yhteys Atlantiin, ja näin syntyi Yoldiameri. Maan kohoamisen myötä Närken salmi kaventui Sveajoeksi. Tällöin syntyi Ancylusjärvi, jonka laskujokena oli aluksi Sveajoki. Myöhemmin muodostui toinen laskujoki nykyisten Tanskan salmien kohdalle, minkä myötä Sveajoki kuivui. Myöhemmin uusi laskujoki laajentui, jolloin syntyivät Juutinrauman ja Iso-Beltin salmet, mikä johti Litorinameren syntyyn.

Jääkauden jälkeen alkanut maan kohoaminen jatkuu edelleen Pohjanlahden rannikolla ja tämä seikka on synnyttänyt tiettyjä geologisia geologisia muodostumia, kuten Ruotsin rannikolla olevan Korkeanrannikon. Korkearannikko on Unescon maailmanperintölistalla, ja tähän kohteeseen on yhdistetty Merenkurkun saaristo.

## Maaperä
Podsoli on vallitseva maannos maan pohjois- ja keskiosassa. Gävlestä etelään on myös savipitoista maaperää, varsinkin rannikoilla.

## Kaivannaiset
Ruotsista on kaivettu kuparia, kultaa ja rautaa keskiajalta asti.

Kiirunan rautakaivokset perustettiin 1800-luvun lopulla. Bolidenin alueella Norrlannissa on monia metalleita. Maan keskiosien kupari-, hopea- ja rautavarat on joko kaivettu jo tyhjiin tai sen, mitä on jäljellä, kaivaminen ei ole enää kannattavaa nykyisillä hinnoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Soil types 1:25 000-1:100 000 SGU
Meksikon kansalaisuus

**Meksikon kansalaisuus** on laillinen suhde Meksikon yhdysvaltojen ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan sekä ius soli- että ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Meksikon perustuslain mukaan syntyperäisiä Meksikon kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Meksikon maaperällä (huolimatta vanhempiensa kansalaisuudesta), tai joiden vanhemmista vähintään toinen on maan kansalainen. Meksikon maaperäksi lasketaan myös meksikolaiset sotilas- tai siviilialukset sekä lentokoneet.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksen perusteella Meksikon kansalaisuus voidaan myöntää, mikäli hakija täyttää seuraavat ehdot:

* on esittänyt kansalaisuushakemuksensa Meksikon ulkoministeriölle
* todistanut luopuneensa muista kansalaisuuksistaan
* todistanut osaavansa espanjaa ja tuntevansa Meksikon historiaa ja kulttuuria
* on oleskellut laillisesti maassa vähintään viisi vuotta ennen hakemuksensa jättämistä

Vaadittua oleskeluaikaa lyhennetään kahteen vuoteen, mikäli hakija on:

* Meksikon kansalaisen jälkeläinen
* syntyperäisen Meksikon kansalaisen ulkomaalainen vanhempi
* jonkun toisen Latinalaisen Amerikan maan tai Espanjan kansalainen
* ansioitunut Meksikon hyväksi, minkä seurauksena ulkoministeriö on antanut lyhennyspäätöksen

## Kaksoiskansalaisuus
Meksiko on sallinut kaksoiskansalaisuuden vuodesta 1998 lähtien. Kaikkien kansalaisten, myös kaksoiskansalaisten, tulee kuitenkin saapuessaan maahan ja poistuessaan maasta todistaa olevansa Meksikon kansalaisia.

## Lähteet
Jokkantii (albumi)

**Jokkantii** on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Erkki Liikasen neljäs studioalbumi vuodelta 1976. Albumi sisältää muun muassa vuoden 1976 Syksyn sävel -laulukilpailun voittajakappaleen *[[Jokkantii]]*, josta tuli suuri hittikappale. Kappale oli parhaimmillaan Suomen jukeboxien toisiksi soitetuin single ja neljänneksi myydyin single. Itse albumi kohosi parhaimmillaan Suomen virallisen listan kahdeksanneksi pysyen listalla yhteensä 18 viikon ajan.

Albumi julkaistiin Discophonin toimesta RCA Victor -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina eikä sitä ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Kaj Westerlund, ellei toisin mainita.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
### Muusikot
* Erkki Liikanen – laulu

#### Risto Pellin orkesteri (1)
* Risto Pelli – orkesterin johto
* Esa Katajavuori – kosketinsoittimet 
* Jari Lappalainen
* Heikki Laurila – kitarat 
* Matti Oiling – rummut 
* Aarno Raninen
* Ilpo Saastamoinen – kitarat 
* Heikki Virtanen

#### Kaj Westerlundin orkesteri (2-11)
* Kaj Westerlund – orkesterin johto, piano, kosketinsoittimet
* Olli Haavisto – dobro, steel-kitara (3-7) 
* Aikka Hakala – rummut
* Kalle Lae – kitara
* Timo Tarvainen – bassokitara (2-3, 9)
* Timo Vakkilainen – akustinen kitara
* Heikki Virtanen – bassokitara (1, 4-8, 11)
* Jukka Virtanen – laulu (10)
* Vesa Enne – taustalaulu
* Heikki Liikanen – taustalaulu
* Risto Pelli – taustalaulu
* Timo Tervo – taustalaulu 

### Tuotanto
* Harald Burgon – äänitys (Mainos-TV)
* Jouko Ahera – äänitys (Finnvox-studiot)
* Henrik Schütt – kannen valokuva 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumi Suomen äänitetietokannassa
Irlannin kansalaisuus

**Irlannin kansalaisuus** on Irlannin ja yksittäisen henkilön välinen laillinen suhde. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Irlannissa noudatettiin 1. tammikuuta 2005 asti ius soli -periaatetta, eli kaikki Irlannin maaperällä syntyneet henkilöt ovat automaattisesti Irlannin kansalaisia. Ennen vuotta 2005 Irlannin saarella, siis myös Pohjois-Irlannissa, syntyneet henkilöt voivat saada Irlannin kansalaisuuden syntyperänsä perusteella.

Nykyään syntyperäisiä Irlannin kansalaisia ovat henkilöt, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista ehdoista:

* vähintään toinen vanhemmista on joko Irlannin tai Yhdistyneen kuningaskunnan kansalainen lapsen syntyessä Irlannin maaperällä
* vähintään toinen vanhemmista on Irlannin kansalainen lapsen syntyessä Irlannin ulkopuolella
* Irlannin maaperällä syntyneet lapset, jotka eivät voi saada minkään maan kansalaisuutta
* Ulkomaalaisten vanhempien lapselle, jos edes toinen vanhemmista on asunut Irlannissa tai Pohjois-Irlannissa kolme vuotta neljästä ennen lapsen syntymää tai heillä on oikeus asua Irlannissa tai Pohjois-Irlannissa ilman oleskeluaikaa koskevia rajoituksia.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksen perusteella Irlannin kansalaisuuden voi saada, mikäli hakija täyttää seuraavat ehdot:

* vähintään 18-vuotias
* on asunut Irlannissa viisi vuotta viimeisen yhdeksän vuoden aikana
* osoittaa halukkuutensa jäädä Irlantiin
* on todettu hyvämaineiseksi
* osallistuu kansalaistamisseremoniaan ja vannoo uskollisuudenvalan

Irlannin kansalaisuuden voi saada rekisteröinnin kautta sellaiset Irlannin ulkopuolella syntyneet henkilöt, joiden isovanhemmista vähintään yksi oli syntynyt Irlannissa.

## Kaksoiskansalaisuus ja kunniakansalaisuus
Irlanti hyväksyy kaksoiskansalaisuuden. Irlantilaiset ovat automaattisesti myös Euroopan unionin kansalaisia.

Irlannin presidentti voi maan hallitusta kuultuaan myöntää Irlannin kunniakansalaisuuden sellaiselle henkilölle, joka on tehnyt jonkun poikkeuksellisen palveluksen kansakunnan hyväksi. Huolimatta siitä, että kyseessä on nimellisesti "kunniakansalaisuus", sen saaneilla henkilöillä on kaikki Irlannin kansalaisuuteen liiittyvät oikeudet. Kunniakansalaisuus on myönnetty vain 11 henkilölle:

* Alfred Chester Beatty (1957)
* Tiede Herrema ja vaimonsa Elizabeth (1975)
* Tip O'Neill ja vaimonsa Mildred (1986)
* Alfred Beit ja vaimonsa Clementine (1993)
* Jack Charlton ja vaimonsa Pat (1996)
* Jean Kennedy Smith (1998)
* Derek Hill (1999)

Vuonna 1963 Irlannin pääministeri Seán Lemass suunnitteli kunniakansalaisuuden myöntämistä Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedylle. Ideasta kuitenkin luovuttiin, koska Yhdysvaltain kongressin olisi pitänyt antaa erillinen lupa kunniakansalaisuuden hyväksymiseen, koska muuten Kennedyn olisi rikkonut perustuslain kohtaa, joka kieltää Yhdysvaltain viranomaisia ottamasta vastaan lahjoja ja titteleitä ulkomailta.

## Lähteet
Whole Lotta Red

**Whole Lotta Red** on yhdysvaltalaisen rap-artisti Playboi Cartin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 25. joulukuuta 2020 AWGE:n ja Interscope Recordsin kautta. Albumi koostuu 24 kappaleesta ja levyllä vierailee Kanye West, Kid Cudi sekä Future. Kanye West toimi albumin vastaavana tuottajana. Tuotannosta vastasivat myös Westin lisäksi Cartin kappaleita useasti tuottanut Pi'erre Bourne, yhdessä Maaly Rawin, Wheezyn, F1lthyn, sekä monen muun tuottajan kanssa.  Albumi sai enimmäkseen positiivisia arvosteluja kriitikoilta. Albumi debytoi Billboard 200-listan kärjessä, saavuttaen 100 000 myydyn albumin rajan, tehden siitä Cartin ensimmäisen listan kärjessä esiintyneen albumin. 

## Kansikuva
22. joulukuuta 2020 Carti julkisti Whole Lotta Redin kansikuvan sosiaalisessa mediassa. Sen suunnitteli Jung "Art Dealer" Chung. Kannessa on mustavalkoinen kuva Cartista, jossa on valkoinen ääriviiva ja sana Red isoilla punaisilla kirjaimilla kannen yläosassa. Kansi perustuu 70-luvun lopun punk-rock-lehti Slashin kanteen. Carti esittää itsensä albumissa rock-tähdeksi ja käyttää hänen tunnusomaista "vauvaääntään" koko albumin ajan.

## Mainostus

16. huhtikuuta 2020 single "@ Meh" julkaistiin. Kappale nousi sijalle 35 US Billboard Hot 100 -listalla.  Sen musiikkivideo julkaistiin samana päivänä kuin kappale, ja sen ohjasivat Carti itse ja Nick Walker.

25. joulukuuta 2020, albumin julkaisupäivänä, julkaistiin musiikkivideo kappaleesta "M3tamorphosis", jossa vieraileva artistina oli Kid Cudi. Sen on ohjannut Nico Ballesteros.

## Kappaleet

## Tuottajat

* Kanye West – vastaava tuottaja
* Matthew Williams – vastaava tuottaja
* Art Dealer – 11, 14, 17, 19, 20, 22, 23
* F1lthy – 1, 3, 6, 9, 15, 16
* Abraham – 1, 8, 9
* Lukrative – 3, 15
* Wheezy – 2
* Ssort – 3
* Outtatown – 3, 11, 14, 22
* Lil 88 – 4
* Ken Carson – 4
* Richie Souf – 5, 24
* Gab3 – 6
* Roark Bailey – 7, 24
* KP – 8, 12
* Maaly Raw – 10
* Star Boy – 11, 14, 17, 22
* Jasper Harris – 12
* Lucian – 15
* Ojivolta – 16
* Pi'erre Bourne – 18

## Lähteet
Luettelo televisiosarjan Mūmin jaksoista

Tämä on **luettelo [[Mūmin (vuoden 1969 sarja)|''Mūmin'']]-animaatiosarjan jaksoista**. *Mūmin* on japanilainen animaatiosarja vuodelta 1969. Sarja perustuu löyhästi Tove Janssonin muumikirjoihin.

;Ohjaajat:

* Masaaki Osumi (jaksot 1–26)
* Rintaro (jaksot 27–65)

## Lähteet
*https://moomin.fandom.com/wiki/Moomin_(1969_TV_series)
Kirjallisuusvuosi 1755

**Kirjallisuusvuosi 1755** käsittelee vuoden 1755 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Immanuel Kant valmistui maisteriksi. Hän julkaisi samana vuonna väitöskirjansa *Principiorum Primorum Cognitionis Metaphysicae Nova Dilucidatio*.

## Julkaisuja
* Francis Hutcheson &ndash; *A System of Moral Philosophy*
* Eliza Haywood alias Exploralibus &ndash; *The Invisible Spy*
* Samuel Johnson &ndash; *A Dictionary of the English Language*
* Morelly &ndash; *Le Code de la nature*
* Jean-Jacques Rousseau &ndash; *l’inégalite parmi les hommes* (suom. *[[Tutkielma ihmisten välisen eriarvoisuuden alkuperästä ja perusteista]]*, 2000)
* Cajsa Warg &ndash; *Hjelpreda I hushållningen för unga Fruentim(b)er* (keittokirja)
Hedelmäleipä

**Hedelmäleipä** on hiivalla kohotettu sekaleipä, jonka taikinaan on sekoitettu kuivattujen hedelmien paloja, jotka ovat tämän leipätyypin olennaisin asia. Ananaskuutiot, aprikoosi(rouhe), karpalot, luumut, omena, papaijakuutiot, päärynä, rusinat, viikunat tai muunlaiset kuivahedelmät pilkotaan pieniksi paloiksi ja sekoitetaan nesteen ja jauhojen kanssa taikinaksi. Pääosa jauhoista on vehnäjauhoja, joiden lisänä käytetään muun muassa grahamjauhoja, kauraleseitä tai ruisjauhoja. Neste koostuu vedestä, jogurtista, maidosta tai piimästä tai näiden seoksesta. Taikinaan käytetään myös hiivaa, juoksevaa margariinia tai kasviöljyä sekä maustamiseen esimerkiksi jauhettua pomeranssinkuorta, pähkinärouhetta ja siirappia sekä suolaa. Taikinan voi muotoilla sämpylöiksi, pyöreiksi tai pitkänomaiseksi leiviksi tai vuokaleiviksi, ja paistaa uunissa.

## Lähteet
Hansikaskaappi

**Hansikaskaappi** on tiiviisti eristetty työtila, joka mahdollistaa työskentelyn erillään kaapin sisäoloista. Hansikaskaappia käytetään silloin, kun käsiteltävät aineet reagoivat erittäin kiivaasti veden tai hapen kanssa, ovat myrkyllisiä tai haitallisia esimerkiksi radioaktiivisuuden tai mikrobiologisen tartuntavaaran vuoksi.

Hansikaskaappi koostuu tiiviistä metallisesta rungosta, jossa on läpinäkyvä ikkuna ja joustavat kumihansikkaat, joita käytetään kaapin sisällä työskentelyyn. Kaapin sivussa on ilmalukko, jonka kautta kaappiin lisätään käytettäviä aineita ja työvälineitä. Käytettäessä kosteus- tai ilmaherkkiä aineita hansikaskaappi täytetään reagoimattomalla suojakaasulla, kuten typellä tai argonilla, joista on poistettu happi ja vesi. Suojakaasun paine on normaalia ilmanpainetta suurempi, jotta vuototilanteessa ilma tai kosteus eivät pääse sisään hansikaskaappiin. Kun käytetään myrkyllisiä tai radioaktiivisia aineita, on paine kaapissa alempi, jotta estetään aineiden leviäminen hansikaskaapin ulkopuolelle. Näissä kaapeissa on lisäksi erityisen tehokkaat ilmansuodatinjärjestelmät ja säteilysuojattu ikkuna.

## Lähteet

## Katso myös
* Vetokaappi
Japanin kansalaisuus

**Japanin kansalaisuus** on laillinen suhde Japanin ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Syntyperäisiä Japanin kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toisella on Japanin kansalaisuus lapsen syntyessä. Mikäli toinen vanhemmista on ulkomaalainen ja vanhemmat eivät ole naimissa, lapsi saa Japanin kansalaisuuden ilmoituksella sen jälkeen, kun vanhemmuus on todistettu.

Japanin maaperällä syntyneet lapset, joiden vanhemmat ovat jääneet tuntemattomiksi tai vanhempien kansalaisuus epäselväksi, saavat Japanin kansalaisuuden asuttuaan maassa kolme vuotta. Mikäli ulkomaalainen lapsi on japanilaisten vanhempien adoptoima, lapsi saa kansalaisuuden asuttuaan maassa vuoden.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksen perusteella Japanin kansalaisuus voidaan myöntää sellaiselle henkilölle, joka täyttää seuraavat ehdot:

* on asunut maassa laillisesti vähintään viisi vuotta
* on iältään vähintään 20-vuotias ja täysivaltainen kotimaassaan
* on todettu hyvämaineiseksi 
* pystyy elämään Japanissa joko itsenäisesti tai perheensä avulla
* on luopunut muista mahdollisista kansalaisuuksistaan, jos mahdollista; tai on kokonaan valtioton
* ei ole ollut mukana toiminnassa, jonka tarkoitus on kaataa Japanin nykyinen valtiomuoto

## Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuudesta luopuminen
Japani ei lähtökohtaisesti salli kaksoiskansalaisuutta. Japanilaiset, jotka ottavat vapaaehtoisesti vastaan jonkin muun maan kansalaisuuden, menettävät Japanin kansalaisuutensa. Tokion korkein oikeusaste antoi helmikuussa 2023 päätöksen, jonka mukaan kaksoiskansalaisuuden kielto on perustuslain mukainen, koska kaksoiskansalaisuuden katsottiin kyseenalaistavan henkilön oikeudet ja velvollisuudet useampaan maahan.

Alle 20-vuotiaat voivat olla kaksoiskansalaisia, mutta näiden tulee viimeistaan ennen 22. syntymäpäiväänsä päättää, pitävätkö he Japanin kansalaisuutensa vai eivät.

Hakemuksen perusteella kansalaisuuden saaneet henkilöt joutuvat luopumaan aikaisemmista kansalaisuuksistaan, mikäli pystyvät. Mikäli toinen maa ei salli kansalaisuudesta luopumista, hakijan kohdalla tehdään poikkeus, jonka nojalla hänelle voidaan myöntää myös Japanin kansalaisuus.

## Lähteet
Luettelo Cambridgen yliopiston kanslereista

Tämä on luettelo **[[Cambridgen yliopisto]]n kanslereista**. Cambridgen yliopistolla on ollut nimetty kansleri noin vuodesta 1215 lähtien.

## Kanslerit

## Lähteet
Luettelo Oxfordin yliopiston kanslereista

Tämä on luettelo **[[Oxfordin yliopisto]]n kanslereista**. Oxfordin yliopistolla on ollut nimetty kansleri noin vuodesta 1224 lähtien.

## Kanslerit

## Lähteet
Licq-Athérey

**Licq-Athérey** on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Saison-joen varrella, noin 31 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista lounaaseen.

Saison-joen ylittää silta *Pont des Laminak*. Silta on nimetty laminakin mukaan, joka on Baskimaan mytologiaan kuuluva hahmo. Laminakit ovat puoliksi ihmisiä ja puoliksi eläimiä ja heidän tiedetään olevan erinomaisia siltojen rakentajia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skultuna

**Skultuna** on taajama Västeråsin kunnan pohjoisosassa Ruotsin Västmanlandin läänissä. Vuoteen 1971 Skultuna oli itsenäinen kunta, jota vastaa nykyinen Skultunan kunnanosa. Se kattaa noin neljänneksen Västeråsin pinta-alasta ja Skultunan taajaman lisäksi Mungan, Romfartunan, Svanån ja Harakerin. Asukkaita kunnanosassa on noin 5&nbsp;900.

Skultunan taajama on vuonna 1607 perustetun messinkivalimon ympärille muodostunut ruukkiyhdyskunta. Ruukkimiljöössä toimii paikan historiasta kertova museo ja hotelli. Kvarnbackaparken-nimisessä puistossa on tehtaan vanhoja verstaita nykyajan käsityöläisten käytössä.

Skultunassa valmistetut messinkiesineet ovat keräilijöiden arvostamia, vaikka messinkiesineitä ei Ruotsissa ollut pakko leimata kuten esimerkiksi Saksassa. Kirkolliseen käyttöön valmistetut messinkiesineet alettiin Skultunassa 1700-luvulla kuitenkin leimata esimerkiksi merkinnällä SK.

## Lähteet
Mirha (kumihartsi)

**Mirha**, myös **mirhami** tai **myrha**, on kumihartsia, jota valutetaan joidenkin mirhapuiden, kuten afrikanmirhapuun kuoren halkeamista. Sen väri vaihtelee keltaisesta tummanruskeaan.

Mirhapuu tuottaa vuodessa noin neljä kilogrammaa kumihartsia. Nimitys tulee arabian kielen sanasta *murr*, joka tarkoittaa kitkerää ja viittaa aineen makuun.

## Käyttö
Mirhasta lähtee miellyttävä tuoksu, kun sitä lämmitetään. Sen vuoksi sitä on jo vuosituhansien ajan käytetty hajusteena ja suitsukkeena. Mirhaan on poltettaessa usein lisätty muitakin hajusteita. 

Mirhaa on käytetty myös ruumiiden palsamointiin, kaunistumiseen, haavojen hoitoon sekä viiniin liuotettuna kipulääkkeenä. Mirhalla on antibakteerisia ominaisuuksia, ja se tappaa muun muassa *borrelia*-bakteereita. Mirhan on myös tutkimuksissa havaittu lievittävän turvotusta ja kipua sekä trikomoniaasi-sukupuolitautia.

## Historia
Mirha oli Arabiassa ja muualla Lähi-idässä yhtä arvostettua ja kallista kuin olibaanihartsi eli frankinsensi. Siinä kun läpinäkyvä ja kevyt frankinsensi edusti maskuliinisuutta ja taivaan henkiä, tiheämpi ja läpinäkymätön mirha edusti feminiinisyyttä sekä maan henkeä ja maan aistikkuutta. Mirhaa pidettiin muinaisen jumalattaren pihkana sekä initiaationa naispuoliseen jumaluuteen ja tämän energiaan.

Muinaiset egyptiläiset uskoivat mirhan polttamisen antavan naisille aistillisen mielialan. Israelissa morsiamet voitelivat ihonsa mirhasta tehdyllä öljyllä vuoden ajan ennen häitä. Heprealaisille mirha ei ollut aivan yhtä tärkeää kuin frankinsensi, vaikka se mainitaankin heprealaisessa Raamatussa yhtä usein. Mirhapuun kaarnasta saatu *stakte* oli arvokkaampaa kuin kumihartsi. Sitä käytettiin kuningas Salomon aikoina temppelin pyhissä rituaaleissa.

Uuden testamentin Matteuksen evankeliumissa mirha mainitaan yhtenä itämaan tietäjien vastasyntyneelle Jeesukselle tuomista lahjoista. He toivat Jeesus-lapselle tiettävästi staktea eivätkä kumihartsia. Jeesus sai myös mirhalla maustettua viiniä kipulääkkeeksi ennen kuolemaansa, kuten oli tapana.

## Lähteet
Honlei

**Honlei** on kiinalainen mopovalmistaja. Honlein suosituin mopo on Honlei monkey, jonka valmistus on lopetettu muutama vuosi sitten. (Honlei monkey on Japanilaisen Honda monkeyn kopio)
Afrikan tähden ritarikunta (Belgia)

**Afrikan tähden ritarikunta** (, ) oli belgialainen ritarikunta. Se perustettiin 30. joulukuuta 1888 ja alkujaan se oli Kongon vapaavaltion ritarikunta, mutta vuonna 1908 se otettiin osaksi Belgian ritarikuntajärjestelmää. Sitä myönnettiin tunnustuksena Kongon, tai ylipäänsä Afrikan, hyväksi tehdyistä ansioista lähinnä virkamiehille, piispoille ja toimitusjohtajille. Ritarikunta lakkautettiin Kongon demokraattisen tasavallan itsenäistymisen myötä vuonna 1960. Belgialaisten kuningas oli ritarikunnan suurmestari.

Kunniamerkkiä jaettiin viidessä luokassa ja kolmessa mitaliluokassa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari
*  kultamitali
*  hopeamitali
*  pronssimitali

## Lähteet
Peter Birch-Reichenwald

**Peter Birch-Reichenwald** (29. marraskuuta 1843 Kristiania – 2. heinäkuuta 1898) oli norjalainen juristi ja Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1892–1894 ja toimi Norjan työministerinä 1889–1891 sekä sisäministerinä 1894–1895. Birch-Reichenwald oli Oslon pormestari vuonna 1889.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leijonan kuninkaallinen ritarikunta

**Leijonan kuninkaallinen ritarikunta** (, ) oli belgialainen ritarikunta. Se perustettiin 9. huhtikuuta 1891 kuningas Leopold II:n käskystä. Sitä myönnettiin tunnustuksena sellaisista ansioista Kongossa tai sen ulkopuolella, joiden ei kuitenkaan katsota olevan Afrikan tähden ritarikunnan arvoisia.

Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1962, kaksi vuotta Kongon demokraattisen tasavallan itsenäisyysjulistuksen jälkeen. Belgialaisten kuningas oli ritarikunnan suurmestari.

Kunnianosoitusta jaettiin viidessä luokassa sekä kolmessa mitaliluokassa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari
*  kultamitali
*  hopeamitali
*  pronssimitali

## Lähteet
Arild Hermstad

**Arild Hermstad** (s. 15. lokakuuta 1966 Bergen) on norjalainen vihreä poliitikko ja puolueensa puheenjohtaja vuodesta 2022. Tätä ennen hän oli varapuheenjohtaja 2020–2022 ja toinen puolueen kahdesta puhehenkilöstä 2018–2020. Hermstad on opiskellut taloutta Norjan kauppakorkeakoulussa sekä maantiedettä Bergenin yliopistossa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Benjy Fish

**Benjy ”benjyfishy” Fish** (s. 2. huhtikuuta 2004) on brittiläinen ammattilaistason *[[Valorant]]*-pelaaja ja ammattilaisuransa lopettanut *[[Fortnite]]*-pelaaja. Monet pitävät häntä Fortniten historian parhaimpina pelaajina.

Fish tunnettiin Fortnitessa erityisesti urastaan NRG:n riveissä ja hän saavutti monia merkittäviä sijoituksia Mongraalin ja Mitr0:n kanssa.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1754

**Kirjallisuusvuosi 1754** käsittelee vuoden 1754 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Columbian yliopisto perustettiin New Yorkissa Ison-Britannian kuninkaan Yrjö II:n myöntämällä erioikeudella.

## Julkaisuja
* Charles Bonnet &ndash; *Essai de psychologie*
* Thomas Chippendale &ndash; *The Gentleman and Cabinet Maker's Director*
* Jane Collier & Sarah Fielding &ndash; *The Cry: A New Dramatic Fable*
* David Hume &ndash; *The History of England* (volume 1)
* Sarah Scott &ndash; *Agreeable Ugliness*
* Sarah Scott &ndash; *A Journey Through Every Stage of Life*
Maailmankisat 1985

**19. [[Maailmankisat]]** järjestettiin vuonna 1985 Helsingissä 4. heinäkuuta. Kilpailupaikkana oli Olympiastadion. Kansainväliset yleisurheilukilpailut olivat Helsingin Kisa-Veikkojen järjestämät. Yleisömäärä oli yksipäiväisissä kisoissa lähes 20 000 katsojaa.

## Naiset

Kisojen parhaalle urheilijalle jaettava Timo Sarpanevan suunnitteleman kiertopalkinnon sai kolmiloikkaaja Yhdysvaltain Willie Banks.

## Lähteet
*
LK-99

**LK-99** (**Lee-Kim-1999**) on väitetty normaalipaineen ja huoneenlämpötilan suprajohde. Materiaalin keksi ja valmisti ensimmäisenä eteläkorealainen tutkijaryhmä, johon kuuluvat muun muassa Sukbae Lee ja Ji-Hoon Kim Korean yliopistosta. Ryhmän mukaan aine toimii suprajohteena alle 400 K (127 °C) lämpötilassa.

Aineen keksineet tutkijat jakoivat videon, jossa aineesta valmistettu kappale näytti osittain leijuvan magneetin päällä. Suprajohtimien läheisyydessä voidaan havaita leijumista Meissnerin ilmiön vuoksi.  Toisen tutkijaryhmän mukaan LK-99:n leijumisen selittää kuitenkin arkinen ferromagnetismi eikä Meissnerin ilmiö. 

Marylandin yliopiston Condensed Matter Theory Centerin (CMTC) mukaan LK-99 ei ole suprajohtavaa huoneen lämpötilassa eikä alhaisissa lämpötiloissa vaan se on korkean vastuksen materiaalia. Tutkijaryhmän jäsenet ovat sanoneet, että materiaali on itseasiassa eriste eikä johde.

LK-99 sisältää lyijyä, kuparia, fosforia ja happea.

## Huomio
Julkaisu sai paljon huomiota tiedemaailmassa ja herätti skeptisyyttä väitteiden merkittävyyden vuoksi. Ryhmän artikkelia ei ole vielä vertaisarvioitu. Itsenäiset tutkijaryhmät pyrkivät toistamaan korealaisen ryhmän työtä. 

Aihe herätti huomiota, koska se olisi ollut tieteellinen sensaatio. Huoneenlämpötilan ja normaalipaineen suprajohteella olisi suuri vaikutus elektroniikan ja sähkönsiirron energiakustannuksiin. Sähkön lämpöhäviöt vähenisivät. 

## Replikaatioyritykset
Itsenäiset ryhmät ovat aloittaneet yritykset toistaa ryhmän tuloksia. Kiinalainen ryhmä Huazhongin tiede- ja teknologiayliopistossa raportoi valmistaneensa pieniä hiutaleita, jotka osoittivat diamagneettista levitointia. Ryhmä Kiinan Southeast Universitystä väittää onnistuneensa LK-99:n syntetisoinnissa ja mitanneensa suprajohtavuutta 110 Kelvin-asteen lämpötilaan asti. 

## Lähteet
Sainte-Engrâce

**Sainte-Engrâce** on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee noin 41 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista lounaaseen.

Navarralainen Leiren luostari perusti Santa Grazin kirkon vuonna 1085. Kirkko on nimetty nuoren portugalilaisen aatelisnaisen mukaan, joka pakeni tänne vainolta. Luostarista tuli tärkeä etappi pyhiinvaeltajille matkalla Santiago de Compostelaan, koska siellä oli myös sairaala. Kirkko on tyyliltään romaaninen ja se kätkee sisäänsä harvinaista arkkitehtuuria.

Sainte-Engrâcen kylä on metsien, sammaleisten kukkuloiden ja niittyjen ympäröimä. Matkailu onkin maatalouden lisäksi kuntalaisille tärkeä elinkeino. Kunnan luontokohteisiin kuuluu *Gorges de Kakuetta*, eli Kakuettan rotko. Sen pohjalla kulkeva joki muodostaa turkoosin värisen järven ja yli 20 metriä korkean vesiputouksen. Vähän matkan päästä rotkosta on *Grotte de La Verna*, eli Vernan luola. Siellä on kooltaan yksi maailman suurimmista maanalaisista ”huoneista”, jonka halkaisija on 245 metriä ja korkeus 194 metriä. 


Tiedosto:Eglise de Sainte-Engrace (XIe_s.).jpg|Santa Grazin kirkko
Tiedosto:FR64 Gorges de Kakouetta29.JPG|Kakuettan rotko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
August Friedrich Schenck

**August Friedrich Albrecht Schenck** (23. huhtikuuta 1828 Glückstadt, Tanska – 1. tammikuuta 1901 Écouen, Ranska) oli tanskalaissyntyinen taidemaalari, joka teki suurimman osan urastaan Pariisissa. Hänet muistetaan eläimiä ja etenkin lampaita esittävistä maalauksistaan.

## Elämä ja ura

Schenck opiskeli École des Beaux-Arts -taidekoulussa Pariisissa. Hänen todennäköisesti tunnetuin teoksensa on öljyvärimaalaus *Angoisse* eli "tuska", joka esittää kärsivää uuhta kuolleen karitsansa ruumiin äärellä korppien keskellä. Tämä maalaus on nykyään näytteillä National Gallery of Victoria -taidemuseossa Melbournessa.

## Jälkimaine

Schenck ei ole nykyään laajasti tunnettu taiteilija, ja asiantuntijat ovat usein kritisoineet hänen maalauksiaan sentimentaalisuudesta. *Angoisse* kuuluu kuitenkin edelleen NGV-museon suosituimpiin taideteoksiin.

## Lähteet
Hämähäkkiluomi

**Hämähäkkiluomi** on yleinen ihomuutos, angiooma. Siinä on pienestä valtimosta koostuva kirkkaanpunainen keskus, josta lähtee punaisina juovina näkyviä laajentuneita hiusverisuonia. Nämä juovat muistuttavat hämähäkin jalkoja. Hämähäkkiluomen haitta on kosmeettinen ja poistuu yleensä ajan mittaan itsestään, vaikka uusiutuminen on yleistä. Jos hämähäkkiluomia on paljon, taustalla voi kuitenkin olla muu sairaus. 

Vähintään yksi hämähäkkiluomi on lähes 38&nbsp;%:lla terveistä lapsista ja lähes 60&nbsp;%:lla raskaana olevista. Hämähäkkiluomille näyttää altistavan estrogeenin suuri määrä kehossa. Ne ovatkin yleisempiä naisilla, erityisesti raskaina olevilla ja ehkäisypillerien käyttäjillä. Keskimääräistä yleisempiä hämähäkkiluomet ovat myös lapsilla, nuorilla, aliravituilla, hepatiittipotilailla, kirrootikoilla ja nivelreumasta tai tyreotoksikoosista kärsivillä. Jos hämähäkkiluomia on yli kolme, taustalla voi olla hoitoa vaativa sairaus. Hämähäkkiluomi on kivuton muutos ja voi ilmetä missä tahansa iholla. Yleensä se ei vaadi hoitoa. Hämähäkkiluomen keskus kuitenkin voidaan poistaa sähköneulalla tai verisuonilaserilla polttamalla tai nestetypellä jäädyttämällä. 

## Lähteet
Spitzin luomi

**Spitzin luomi** on melko harvinainen hyvänlaatuinen ihon kasvain, joka koostuu melanosyyteistä. Se poistetaan usein tutkittavaksi, koska voi muistuttaa melanoomaa.

Spitzin luomi voi esiintyä missä tahansa iässä, mutta on yleisin lapsuusiässä. 70 prosenttia tapauksista ilmeneekin kahdenkymmenen ensimmäisen elinvuoden aikana. Keski-ikäisillä Spitzin luomi on hyvin harvinainen. Harvinaisissa tapauksissa Spitzin luomi on esiintynyt synnynnäisenä. Tyypillisesti Spitzin luomi on keskikasvojen alueella, mutta se voi kehittyä myös muualle päähän, kaulalle tai alaraajoihin. 

Klassisessa muodossaan Spitzin luomi on kuvunmuotoinen punainen tai punertavanruskea papula. Joskus Spitzin luomi on pigmentoitunut, jolloin se voi olla keltaruskea tai ruskea papula tai nodula. Spitzin luomiin kuuluvat myös niin kutsutut Reedin pigmentoituneet sukkulasolukasvaimet, jotka ovat sinertäviä tai mustia papuloita. Yleensä Spitzin luomi on yksittäinen ja läpimitaltaan alle kuuden millimetrin suuruinen. Sen koko voi kuitenkin vaihdella millimetreistä jopa kahteen senttimetriin, ja joskus Spitzin luomia on samalla potilaalla useampi. Spitzin luomelle tyypillistä on nopea kasvu kuukausien ajan, minkä jälkeen se voi pysyä samanlaisena vuosien ajan. Muutos voi myöhemmin hävitä spontaanisti. Joskus esiintyy epätyypillisiä Spitzin luomia eli spitzoidiluomia. Niiden taustalla ovat mutaatio ja ihon mosaikismi. Epätyypillinen Spitzin luomi voi olla rakenteeltaan epäsymmetrinen.

Spitzin luomen syy on tuntematon, mutta vaalea iho lisää sen riskiä. Lapsilla Spitzin luomen kehitystä voidaan seurata, mutta isommilla lapsilla ja aikuisilla se yleensä poistetaan näytteenottoa varten. Samoin tehdään, jos Spitzin luomella on epäyhtenäinen rakenne. Epätyypillinen spitzoidiluomi voi olla histologisesti vaikeasti erotettavissa spitzoidisesta melanoomasta. Spitzin luomi on nimetty Sophie Spitzin mukaan.

## Lähteet