open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo Turkin kansallispuistoista

**Luettelo Turkin kansallispuistoista** sisältää tietoja Turkin 46 kansallispuistosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Explore National Parks in Turkey: A Complete List House of Tours 2023
Keskiolut R-kioskeihin

**Keskiolut R-kioskeihin** oli vuonna 1980 Suomessa järjestetty kampanja, jossa vaadittiin keskioluen myynnin sallimista R-kioskeissa. Se oli vastareaktio Kristillisen raittiustyön ja saarnaaja Niilo Yli-Vainion keskiolutmarssiin, jolla oli vaadittu keskioluen siirtämistä pois kaupoista ja kahviloista ja myytäväksi yksinomaan Alkosta ja ravintoloista.

Keskiolut R-kioskeihin alkoi tarra-, juliste-, rintamerkki- ja lehtijuttukampanjalla. Tilaisuuksiin kuului 18. joulukuuta adressin luovuttaminen eduskunnassa ja 30. joulukuuta yleisötilaisuus Helsingin Rautatientorilla sekä samana iltana tukikonsertti Tavastialla. Konsertissa esiintyivät Sleepy Sleepers, Beat the Meat sekä Sekunda ja pala. Kampanjan takana oli musiikki- ja mielipidelehti *[[Uusi Laulu]]* ja sen päätoimittaja Jukka Lindfors. Mukana oli myös pilalehti *[[Pahkasika (lehti)|Pahkasika]]*. Adressia luovuttamassa eduskunnassa olivat Lindforsin lisäksi Sleepy Sleepers -yhtyeen Mato Valtonen ja Eppu Normaalin Martti Syrjä.

Rautakirjan lakimies Juha Rantasila oli 17. joulukuuta päiväämässään kirjeessä ilmoittanut, että R-kioskeihin oli viitattu ”liiketoimintaa ja arvostusta loukkaavalla tavalla”. Hän uhkaili kaikkiin mahdollisiin toimiin ryhtymisellä, jos kirjoittelu ei lopu. Rautakirjan markkinointijohtaja Matti Kinnunenkaan ei ollut iloinen olutteemasta. Sinebrychoffin toimitusjohtaja Ulf Roos suhtautui asiaan neutraalisti.

Kampanjan teemaa sivuttiin myös Sleepy Sleepers -yhtyeen vuonna 1981 ilmestyneen *[[Levyraati (albumi)|Levyraati]]*-albumin ”Kaljaa kioskeihin” -kappaleessa.

Vaatimusta keskioluen kioskimyynnistä pidettiin aikanaan mahdottomana. *Pahkasian* Markku Paretskoi totesi *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* haastattelussa, että kampanjan tarkoitus on herättää keskustelua vinoutuneesta alkoholipolitiikasta ja että isoa kalaa kannattaa pyytää vaikkei saisikaan. Alkoholilakia kuitenkin uudistettiin jo vuonna 1994 niin, että kioskimyynti tuli mahdolliseksi.

## Lähteet
Telwattan junaturma

**Telwattan junaturma** tapahtui 26. joulukuuta 2004, kun Colombosta Mataraan matkalla ollut juna törmäsi Intian valtameren maanjäristystä seuranneeseen tsunamiin, jonka myötä juna suistui raiteilta. Onnettomuus on kaikkien aikojen pahin junaturma, ja siinä kuoli ainakin 1&nbsp;700 ihmistä ja loukkaantui 150.

Junaan osui kaksi aaltoa, joista ensimmäinen pysäytti junan. Toinen aalto iskeytyi noin 15 minuutin kuluttua ja iski vaunut pois raiteilta.

## Lähteet
Fredrik Borg

**Adolf Fredrik Borg** (11. joulukuuta 1867 Pori – 15. heinäkuuta 1941 Tampere) oli suomalainen apteekkari ja yksi lääketukkuyritys Tamron perustajista.

Borg kävi alkeiskoulun Porissa ja meni sitten apteekkioppilaaksi J. F. Nevanderin omistamaan Porin I apteekkiin. Hän suoritti farmaseuttitutkinnon 1886 ja proviisoritutkinnon 1897. Vuosina 1892–1893 Borg opiskeli Pariisissa *École supérieure de pharmaciessa* ja Pasteur-instituutissa, ja kun hän vuonna 1893 palasi Suomeen, hän osti Tampereen II apteekin ja piti sitä vuoteen 1905 saakka. Vuonna 1895 neljä tamperelaista apteekkaria, Wolter Aschan, Fredrik Borg, Karl Molin ja Amil Schéele, perustivat yrityksen nimeltä *Tampereen Rohdoskauppayhtiö*, joka oli lääketukkuyritys Tamron edeltäjä. Borg oli tämän yrityksen toimitusjohtajana yli 40 vuotta. Hän oli mukana myös useissa tamperelaisissa teollisuusyrityksissä. Borg oli Apteekkariyhdistyksen hallituksen jäsenenä 1898–1899, ja 1927 hänet nimitettiin yhdistyksen kirjeenvaihtajajäseneksi.

## Lähteet
Altınbeşikin luolan kansallispuisto

**Altınbeşikin luolan kansallispuisto** on luonnonsuojelualue Turkissa, Antalyan maakunnassa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1994 ja sen pinta-ala on.1147 hehtaaria

Kansallispuisto sijaitsee Manavgatin laakson jyrkällä länsirinteellä 678 metrin korkeudessa. Puistolle nimen antanut luola on kolmen eri korkuisen luolan sarja. Kaksi alinta on veden peitossa, ylin on yleensä kuiva. Luolissa on myös tippukiviä. Maanalainen järvi on syvimmillään 15 metriä syvä. Alimpaan luolaan pääsee veneellä kesällä ja syksyllä, muulloin se on kokonaan veden alla.

## Lähteet
Meri Eskola

**Meri Eskola** (s. 1974 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja toimittaja, jonka esikoisromaani, *Ehdin rakastaa häntä*, julkaistiin keväällä 2023. Kirja on omaelämäkerrallinen ja kertoo Eskolan äidistä sekä hänen tekemästään itsemurhasta.

Kuvataiteilija Uuno Eskola oli Meri Eskolan isoisä.

## Teokset
* 

## Lähteet
Tuomion saari

**Tuomion saari** on suomalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Keke Soikkeli. 

Pienellä budjetilla kuvatun indie-elokuvan tekijäryhmä koostui sekä ammattilaisista että alan harrastajista. Suomen elokuvasäätiö ei myöntänyt elokuvalle tukea. Elokuvaa kuvattiin Kouvolassa ja Iitissä. Elokuvan pääosaa näyttelee ensimmäisessä elokuvaroolissaan fitness-urheilija Sonja Aiello (s. 1999). Muita näyttelijöitä ovat muun muassa Markku Pulli ja Konsta Hietanen.

Elokuvan ensi-ilta oli 29. joulukuuta 2023. Se sai jo ennakkonäytösten arvioinneissa kauttaaltaan heikot arvostelut.

## Juoni
Elokuva kertoo joukosta nuoria aikuisia, jotka päättävät lähteä retkeilemään järvellä sijaitsevaan saareen, josta kerrotaan tarinaa sinne aikanaan hirmutekonsa jälkeen karkotetusta lapsesta. Saarella he huomaavat, että tarinalla on kuin onkin todenperäisyyttä, kun pian jokin saarella alkaa vaania heitä.

## Arvosteluja
 Jouni Vikman, *[[Episodi (lehti)|Episodi]]*

 Tero Kartastenpää, *[[Helsingin Sanomat]]*

 Taneli Topelius, *[[Ilta-Sanomat|IS]]*

 Henri Waltter Rehnström, *[[Turun Sanomat]]*

## Katso myös
* ''Koston enkeli'' (vuoden 2024 elokuva)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Virallinen kotisivu 
* Virallinen traileri – YouTube
*
Raamattukoulu

**Raamattukoulu** on erityisesti 1970-luvulla yleistynyt ja kasvanut Raamatun kouluttamisen ja opettamisen muoto. Monet kristilliset järjestöt tunnistivat tarpeen Raamatun kouluttamiselle ja raamattukoulu on ollut erityisen hyödyllinen heille, jotka eivät aikoneet ryhtyä pastoreiksi. Myöhemmin monet kirkot ovat ottaneet mallia raamattukouluista.

Raamattukoulujen tyypillinen tausta on kristillisen fundamentalismin opetusperinteessä. Raamattukouluilla on kuitenkin eroja työtavoissa, kohderyhmissä sekä teologiassa. Raamattukoulut ovat vahvistaneet kiinnostusta Raamatun tutkimista kohtaan sekä välittäneet tunnustuskuntien oppikäsityksiä.

## Ruotsissa
Ruotsin raamattukouluja yhdistää koulujen yksinkertaisuus, mikä johtuu tiukasta budjetista ja alhaisista opintomaksuista. Raamattukouluun ei myöskään ole saanut opintotukea. 1980-luvulla koulujen kehityksessä on siirrytty yhä enemmän suuntaan, jossa on korostettu opetuksen sijasta Raamatun ilmoituksellista luonnetta. Samanaikaisesti myös seurakunnat ovat tarjonneet yhä enemmän järjestelmällistä Raamatun opetusta. Ruotsin lähetysseura on avannut raamattulinjoja Jönköpingiin 1974, Karlskogaan 1978, Lidingöön 1982, Kalixiin ja Göteborgiin 1984 sekä Härnösandiin 1985.

## Lähteet
*  

### Viitteet
Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue

**Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue** (inarinsaameksi *Samudjeegi–Vaijuvjeegi jeegijsuojâlemvijðodâh*, pohjoissaameksi *Sámmotjeakki–Vádjohjeakki jekkiidsuodjalanguovlu*) on luonnonsuojelualue, joka sijaitsee Kaldoaivin erämaa-alueen lounaisosassa. 

Alue on Suomen suurin yhtenäinen suoalue, ja sen pinta-ala on 523 neliökilometriä. Suurin osa soidensuojelualueesta sijaitsee Inarin kunnassa, mutta pohjoisosa on Utsjoen puolella. Alue on Suomen valtion omistuksessa ja kuuluu kansainvälisen kosteikkojen suojelusopimuksen mukaisiin Ramsar-alueisiin.

## Luonto
Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualueella on monenlaisia luonnonympäristöjä, kuten soita, virtaavia vesiä, lampia, järviä ja tunturikoivikkoa. Alueella on sekä aapa-, että palsasoita. Alueen läpi virtaa Vaijoki (inarinsaameksi *Vaijuuhâ*, pohjoisssaameksi *Vaddjohka*) sekä sen sivu-uomia. Suojelualue on tärkeä vesilintujen ja kahlaajien pesintäalue, ja siellä on havaittu pesivän useita vaarantuneita sekä uhanalaisia lintulajeja. 

Korkein kohta alueella on 310 metriä ja matalin 190 metriä merenpinnan yläpuolella. Soidensuojelualueella ei ole retkeilypalveluita, kuten merkittyjä reittejä, laavuja tai muita leiriytymispaikkoja, mutta alueella kulkee joitakin moottorikelkkauria.

## Lähteet
Istanbulin teknillinen yliopisto

**Istanbulin teknillinen yliopisto** (; , lyhennys **İTÜ**) on vuonna 1773 perustettu julkinen teknillinen yliopisto, joka toimii Istanbulissa Turkissa. Sillä on viisi kampusaluetta Istanbulissa.

Vuoden 2022 lopussa opiskelijoita oli 37&nbsp;092.

Kiinalaisessa ARWU-yliopistorankingissa (2023) se luokiteltiin sijaluokkaan 701–800. Tässä arvioinnissa se oli jaetulla 3. sijalla turkkilaisista yliopistoista. THE-yliopistoranking (2024) sijoitti yliopiston jaetulle 4. sijalle Turkissa ja maailmanlistan sijaluokkaan 501–600. Espanjalainen verkkonäkyvyyttä painottava yliopistolistaus sijoitti sen heinäkuun 2023 maailmanlistansa sijalle 575 ja kansallisesti sijalle 2.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fortuna Silver Mines

**Fortuna Silver Mines** on kanadalainen kaivosyhtiö, joka operoi viittä kaivosta ja tuottaa kultaa, hopeaa, lyijyä ja sinkkiä. Yhtiön nimestä huolimatta sen päätuote on kulta. Yhtiöllä on toimintaa Latinalaisessa Amerikassa ja läntisessä Afrikassa.

## Historia

Yhtiö on perustettu vuonna 2005, ja sen ensimmäinen kaivos oli Caylloma-hopeakaivos Perussa. Sen onnistuneen operoimisen jälkeen yhtiö investoi San Jose -hopeakaivokseen Meksikossa, joka avattiin ja joka kerrytti yhtiölle kassavaroja. Vuonna 2016 yhtiö osti argentiinalaisen kasaliuotukseen perustuvan Lindero-kultakaivosprojektin, jonka rakentaminen myöhästyi ja ylitti budjetin.

Vuonna 2021 yhtiö fuusioitui Afrikassa toimineen Roxgoldin kanssa ja sai fuusiossa burkinafasolaisen Yaramoko-kaivoksen ja norsunluurannikkolaisen Seguela-projektin. Projekti oli fuusiohetkellä rakentamispäätöstä vaille valmis. Kaivoksen ensimmäinen kultaerä valettiin toukokuussa 2023. Toukokuussa 2023 ilmoitti hankkivansa Chesser Resources -yhtiön ja sen senegalilaisen Diamba Sud -kultakaivosprojektin.

## Kaivokset
Yhtiöllä on viisi toiminnassa olevaa kaivosta.

*Caylloma, Peru (hopea sekä lyijyä ja sinkkiä)
*San Jose, Meksiko (pääasiassa hopea, myös kultaa)
*Lindero, Argentiina (kultaa kasaliuotuksella)
*Yaramoko, Burkina Faso (kulta)
*Seguela, Norsunluurannikko (kulta)

### Projektit
*Diamba Sud, Senegal (kulta)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://fortunasilver.com/
Henry Heine

**Henry Johannes Gabriel Heine** (13. helmikuuta 1923 Helsinki – 3. heinäkuuta 1988 Amsterdam, Hollanti) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Heinen vanhemmat olivat valokuvaaja Wolfgang Johannes Heinrich Heine ja Saima Agnes Finnberg. Hänen enskimmäinen puolisonsa vuodesta 1949 oli sihteeri Marguerita Ethel Rosvall, toinen vuodesta 1968 kirjeenvaihtaja Irma Karin Margareta Holm ja kolmas vuodesta 1972 matkatoimistovirkailija Ruth Valborg Brigitta Hasselblatt. Heine tuli ylioppilaaksi Svenska normallyceumista 1944 ja harjoitti oikeustieteen opintoja Helsingin yliopistossa 1945–1946. Hän toimi puutavara-alan harjoittelutehtävissä Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa 1946–1947 ja oli kauppaneuvos Sigurd Majorinin perustaman agentuuriliike Comptoir Finlandais S.A:n palveluksessa Brysselissä 1948–1952 ja yhtiön johtaja 1952–1955. Puunjalostus- ja paperialan myyntiyhtiö Fins Verkoopkantoorin johtaja Amsterdamissa Heine oli 1956–1983 ja johtokunnan varapuheenjohtaja 1983–1985. Hän oli myös Alankomaissa toimineen Enso B.V:n toimitusjohtaja 1979–1985. Heinella oli lisäksi useita luottamustoimia. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1985.

## Lähteet
Lois Armas

**Lois Armas** (s. 1987 Venezuela) on suomalainen kirjailija, jonka esikoisromaani, *Flora*, julkaistiin keväällä 2023. Kirja kertoo Flora-nimisestä henkilöstä, joka muuttaa parisuhteen perässä Suomeen.

## Teokset
* 

## Lähteet
Laura Finska

**Laura Finska** (s. 1996) on suomalainen kirjailija, jonka esikoisromaani, *Muut esille tulevat asiat*, julkaistiin keväällä 2023. Kirja kertoo Helsinkiin sijoittuvasta romanssista.

## Teokset
* 

## Lähteet
Svene

**Svene** on taajama Flesbergin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 373 vuonna 2022.
## Lähteet
Koutajoki (Keitele)

**Koutajoki** on Pohjois-Savossa Keiteleellä sijaitseva joki, joka on  14 kilometriä pitkä ja se muodostaa valuma-alueensa 30 kilometriä pitkän pääuomansa alajuoksun osuuden.

## Yleistä
Koutajoen jokilaakso on muodostunut Keiteleen drumliinikentässä luoteis-kaakko -suuntaisten drumliiniharjanteiden väliin. Tämä on vaikuttanut myös joen virtaamissuuntaan, joka on kohti kaakkoa. Joki alkaa Leppäselällä Koutajärven Etelälahden kaakkoispäästä. Se virtaa aluksi viljelymaiden lounaispuolella Lampilankorven soistuneen metsämaan läpi. Alue on tiheään ojitettua ja ojat on johdettu suoraan jokeen. Noin 2,5 kilometrin jälkeen joki virtaa kolme kilometriä Jauhialan peltoalueiden läpi. Hoikankosken kohdalla joki tekee mutkan, putoaa 2,0 metriä ja virtaa sitten kylätien sillan ali. Joki etenee suoraan kohti kaakkoa tehden kuitenkin pientä paikallista mutkittelua (meanderoi). Noin 2,5 kilometriä Jauhialan peltojen jälkeen joki kohtaa Kansanmäen drumliinin, jonka se kiertää siirtymällä puoli kilometriä etelään. Hamulan kylässä se virtaa Kansanmäen ja Kapulakankaan drumliinien välistä ja alittaa seututien 552 sillan. Sillan alapuolella sijaitsee Nahkakoski, jossa sijaitsee 50 metriä pitkä ja 5 metriä leveä koski. Koskessa on 0,8 metrinen pudotus. Nahkakoskesta on 1,5 kilometriä matkaa Nilakan Jokilahteen, jonne joki laskee Jokiniemen suojassa.

## Hydrologiaa
Koutajoen valuma-alueen pinta-ala on 96,5&nbsp;neliökilometriä ja sen järvisyys on 12&nbsp;%. Joen virtaamaksi on Vesihallituksen vuonna 1980 julkaistussa Koski-inventoinnissa ilmoitettu 0,9&nbsp;kuutiometriä sekunnissa.

## Historiaa
Jauhialassa sijaitsevalla Hoikankoskella (tai Koikankoski) on pudotusta 2,0 metriä, johon on vuonna 1919 rakennettu vesimylly. Alajuoksulla sijaitsevassa Nahkakoskessa on ollut pato ja vesimylly, jonka toiminta Vesihallituksen Koski-inventoinnissa ilmoitettu loppuneen 1930.

## Vesistösuhteita
Koutajoki sijaitsee Kymijoen vesistöalueessa&nbsp;(14) Rautalammin reitin valuma-alueen&nbsp;(14.7) Nilakan alueella&nbsp;(14.73), jossa se muodostaa Koutajoen valuma-alueella&nbsp;(14.732) pääuoman viimeisen osuuden. Pääuoman pituus on Paikkatietoikkunan mukaan 29,2 kilometriä, johon voidaan lisätä 2,5 kilometriä yläjuoksun ojia. Pääuoman kokonaispituudeksi tulee silloin 31,7 kilometriä eli yli 30 kilometriä. Pääuomasta jää Koutajoelle alajuoksua noin 14 kilometriä. Valuma-alueen keskusjärvi on Koutajärvi, johon suuri osa valuma-alueen vesistä kerääntyy. Koutajoella ei ole merkittäviä sivu-uomia, vaikka sen vesistöalue on tiheään ojitettua. Ainoat joen alueella sijaitsevat järvet ovat Etelälampi (5 ha) ja Lampilanlampi, joiden yhteinen laskuoja yhtyy jokeen sen yläjuoksulla.

## Lähteet
Edvard Persson

**Carl Edvard Persson** (17. tammikuuta 1888 Malmö – 19. syyskuuta 1957 Helsingborg) oli ruotsalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli 1920-luvulta 1940-luvulle yksi maansa suosituimmista elokuvakoomikoista. Hän näytteli yhteensä 51 elokuvassa ja esiintyi lisäksi kiertävänä revyyartistina. Koulutukseltaan Persson oli muurari.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tyynenmeren reuna

**Tyynenmeren reuna** on termi, joka viittaa Tyynenmeren ympärillä oleviin maihin ja alueisiin. Määrä on 38 osavaltiota tai aluetta. Alue on hyvin monipuolinen ja sillä on Hongkongin, Singaporen ja Taiwanin taloudellinen dynaamisuus, Japanin, Etelä-Korean ja Yhdysvaltain teknologinen osaaminen, Australian, Kolumbian, Filippiinien, Kanadan, Meksikon, Perun, Venäjän Kaukoidän ja Yhdysvaltojen luonnonvarat, Indonesian ja Kiinan henkilöresurssit ja muun muassa Australian, Chilen, Filippiinien, Uuden-Seelannin ja Yhdysvaltojen maatalousteollisuus.

## Tyynenmeren reunavaltiot ja muut alueet

* Itä-Aasia
** 
** 
** 
** 
** 
*** 
*** 
** 
* Kaakkois-Aasia
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 

* Oseania (suvereenit valtiot)
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 

* Oseania (epäitsenäiset alueet)
**  Australian osavaltiot ja territoriot
*** 
**  Uuden-Seelannin valtakunta
*** 
**  Ranskan merentakaiset alueet
*** 
*** 
*** 
**  Britannian merentakaiset alueet
*** 
**  Yhdysvaltain erillisalueet
*** 
*** 
*** 
** 
*** 
** 
*** 

* Pohjois-Amerikka
** 
** 
** 
* Keski-Amerikka
** 
** 
** 
** 
** 
** 
* Etelä-Amerikka
** 
** 
** 
** 

## Kauppa
Koska Tyynenmeren reuna on vilkas kauppa-alue, suurin osa 10 vilkkaimmasta konttisatamasta sijaitsee alueella, jossa sijaitsee suurin osa maailman 50 vilkkaimmasta konttisatamasta:

* 
** Busan (5. sija)
* 
** Yokohama (36. sija)
** Tokio (25. sija)
** Nagoya (47. sija)
** Kobe (49. sija)
* 
** Kaohsiung (12. sija)
*  
** Hongkong (3. sija)

* 
** Shanghai (1. sija)
** Shenzhen (4. sija)
** Ningbo (6. sija)
** Guangzhou (7. sija)
** Qingdao (8. sija)
** Tianjin (10. sija)
** Xiamen (19. sija)
** Dalian (21. sija)
** Lianyungang (30. sija)
** Yingkou (34. sija)

* 
** Manila (37. sija)
* 
** Saigon (28. sija)
* 
** Laem Chabang (22. sija)
* 
** Klangin satama (13. sija)
** Tanjung Pelepas (16. sija)
* 
** Singapore (2. sija)

* 
** Jakarta (24. sija)
** Surabaya (38. sija)
* 
** Vancouver (50. sija)
* 
** Los Angeles (17. sija)
** Long Beach (18. sija)
** Seattle/Tacoma (48. sija)
* 
** Balboa (43. sija)

## Katso myös
* Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestö

## Huomautukset
Honaz

**Honaz** () on vuori Turkissa, Denizlin maakunnassa. Vuori ja sitä ympäröivä alue on kansallispuisto vuodesta 1995. Siellä kasvaa useita kotoperäisiä kasvilajeja.

## Lähteet
Ilgaz

**Ilgaz** () on vuoristo Turkissa, Çankırın maakunnassa. Vuoristo ja sitä ympäröivä 1&nbsp;118 hehtaarin alue on kansallispuisto vuodesta 1976.

Vuorilla kasvaa havumetsää, jossa elää villisikoja, susia, karhuja ja kettuja. Ilgazin hiihtokeskus toimii 2&nbsp;850 metrin korkeudessa.

## Lähteet
Storgata

**Storgata** on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu tuomiokirkolta Nybrua-sillalle. Kadulla kulkevat monet raitiotielinjat.
## Kuvia

Storgata 1 Oslo.jpg|Storgata 1: Doblouggården (Julius Foseid, 1902)
Gunerius Shoppingsenter, Storgata 32 Oslo, interior (2).jpg|Storgata 32: kauppakeskus Gunerius
Prinds Christian Augusts Minde - 2007.04.03.jpg|Storgata 36: Prinds Christian Augusts Minde, entinen köyhien työlaitos. Laitosta ylläpitänyt säätiö perustettiin käskynhaltija Kristian Augustin muistoksi, kun tämä lähti Norjasta.
Gassverket - 2007.04.03.jpg|Storgata 36C: Entinen kaasulaitoksen konttori (Georg Andreas Bull, 1883)
Krohgstøtten sykehus.jpg|Storgata 40: Entinen sairaala (Christian H. Grosch, 1859)
Krohgstøtten.JPG|Storgata 42: Suurkäräjien puhemies ja ministeri Christian Krohgin muisto-obeliski.
Oslo-oslo-sporveier-sl-7-750578.jpg|Raitiovaunu Storgatalla helmikuussa 1975.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Inger Lise Rypdal

**Inger Lise Rypdal** (o.s. **Andersen**; s. 14. joulukuuta 1949 Østre Toten) on norjalainen laulaja ja näyttelijä. Hän nousi suosioon vuonna 1968 kappaleilla *Fru Johnsen* ja *Rome & Julie*. Laulamisen lisäksi Rypdal on luonut uraa näyttelijänä sekä elokuvissa että teatterimusikaaleissa. Rypdalin sisko on laulaja Maj Britt Andersen. Vuosina 1969–1985 Rypdal oli naimisissa jazzmuusikko Terje Rypdalin kanssa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iroh

**Iroh** on *[[Avatar (mediajatkumo)|Avatar]]*-sarjassa esiintyvä hahmo. Hän on Zukon setä ja opettaja. Hän oli ennen Tulikansan armeijan kenraali ja Tulen valtias Azulonin perijä, kunnes aseman otti hänen veljensä, Ozai. Poikansa Lu Tenin kuolemasta asti Iroh on ollut hyvin rauhantahtoinen ja leppoisa vanha mies, mutta on mahtava tulentaitaja ja kohtelee Zukoa kuin omaa poikaansa. Hän on myös Valkoisen Lootuksen seuran, eri kansoihin kuuluvien vanhusten muodostaman salaseuran, suurmestari. Toisin kuin muut tulentaitajat, hän ei ammenna voimaansa vihasta, vaan salaisuuksista, jota oppi lohikäärmeiltä ja Aurinkosotureiden heimolta.

## Animaatiosarjoissa
### Avatar
*[[Avatar (animaatiosarja)|Avatar]]*-animaatiosarjan ensimmäisellä ja toisella kaudella Iroh matkustaa Zukon kanssa ja yrittää auttaa tätä nappaamaan Aangia. Toisen kauden keskellä he erkaantuvat hetkeksi. Kuitenkin pian samalla kaudella matkustavat taas yhdessä Ba Sing Seihin, jossa he alkavat teen keittäjiksi ja tarjoilijoiksi. Irohin tee on niin hyvää, että he saavat pian oman teehuoneensa. Saman kauden lopussa Azula huijaa Zukon pettämään Irohin ja tämä pidätetään. Vankilassa Iroh alkaa salaa voimistelemaan ja karkaa voimakkaampana vähän ennen kuin Zuko pettää isänsä. Kolmannen kauden lopussa Aangin kadottua Zuko, Katara, Sokka, Toph ja Suki etsivät ja löytävät Irohin. Kun Zuko menee tapaamaan Irohia, hän pelkää, ettei tämä anna hänelle anteeksi. Kuitenkin kun hän kertoo olevansa pahoillaan, ja että tietää nyt oman kohtalonsa, joka on pysäyttää Ozai, Zukon yllätykseksi Iroh halaa häntä ja paljastaa, että ei ollut vihainen, vaan surullinen, kun pelkäsi Zukon kadottaneen tiensä. Zuko kuitenkin onnistui löytämään sen ihan itse. Iroh kuitekin kieltäytyy lähtemästä taistelemaan Ozaita vastaan, koska se on avatarin tehtävä ja se näyttäisi siltä, että hän tappaisi veljensä vallan takia. Hän kuitenkin hyökkää muiden Valkoisen Lootuksen seuran jäsenien kanssa Ba Sing Seihin ja onnistuu valloittamaan sen takaisin.

### The Legend of Korra
*[[The Legend of Korra]]* -sarjassa Iroh, saatuaan työnsä tehtyä, on jättänyt fyysisen kehonsa ja maailman ja muuttanut henkimaailmaan. Hän asuu siellä henkien kanssa. Hän on henkimaailmassa neuvonut Korraa, Jinoraa, Tenziniä, Bumia ja Kyaa.
Örebron linna

**Örebron linna** on 1200-luvulla perustettu linna Svartån-joessa sijaitsevalla saarella Ruotsin Örebrossa. Kaarle-herttua kunnostutti sen renessanssityyliseksi palatsiksi 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alussa. Seuraavina vuosikymmeninä linnaa käytettiin lähinnä vankilana ja se pääsi ränsistymään. Carl Hårlemanin ja C. J. Cronstedtin johdolla sitä kunnostettiin 1750- ja 1760-luvuilla, jolloin se muutettiin maaherran residenssiksi. Linnan nykyinen ulkoasu on 1890-luvun lopulta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tutta Rolf

**Tutta Rolf** (oik. **Solveig Jenny Rolf**, o.s. **Berntzen**; 7. lokakuuta 1907 Kristiania, Norja – 26. lokakuuta 1994 Los Angeles, Yhdysvallat) oli norjalainen näyttelijä ja laulaja. Hän aloitti uransa oslolaisissa teattereissa 1920-luvulla ja esiintyi aviomiehensä Ernst Rolfin kanssa revyissä, kunnes tämä kuoli 1932. Tutta Rolf oli 1930-luvulla yksi ruotsalaisen elokuvan suurista nimistä sekä suosittu laulaja. Vuosina 1953–1972 hän oli naimisissa Hasse Ekmanin kanssa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yedigöllerin kansallispuisto

**Yedigöllerin kansallispuisto** eli Seitsemän järven kansallispuisto on luonnonsuojelualue Turkissa, Bolun maakunnassa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1965 ja sen pinta-ala on 1623 hehtaaria.

Puiston nimessä mainitut seitsemän järveä ovat Büyükgöl, Deringöl, Seringöl, Nazlıgöl, Sazlıgöl, Incegöl ja Küçükgöl.

Puisto on suosittu ulkoilualue, joka tunnetaan kauniista maisemistaan, etenkin metsän reunustamista järvistä ja lammista. Siellä elää kauriita, villisikoja, kettuja ja oravia. Vuodesta 1969 järviin on myös istutettu kirjolohia, joiden kalastaminen on suosittu harrastus. 

## Lähteet
Pavel Mintjukov

**Pavel Mintjukov** (s. 25. marraskuuta 2003 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Mintjukov edustaa NHL-joukkue Anaheim Ducksia. Ducks varasi hänet ensimmäisellä kierroksella kymmenennellä varausvuorolla . Ennen NHL-uraansa Mintjukov pelasi OHL-juniorisarjassa Saginaw Spiritin ja Ottawa 67'sin joukkueissa. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. 

## Lähteet
Punasavannisieppo

**Punasavannisieppo** (*Empidornis semipartitus*) on sieppoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois- ja Itä-Afrikasta.

## Koko ja ulkonäkö
Punasavannisieppo kasvaa noin 18 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat hopeanharmaat. Punasavannisiepon rinta ja vatsa ovat oranssit.

## Levinneisyys ja elintavat
Punasavannisiepon levinneisyysalue ulottuu Sudanin eteläosasta Tansaniaan. Lajin elinympäristöä ovat pensaikkoiset ja yksittäisiä puita kasvavat ruohomaat. Linnun ravintoa ovat hyönteiset. Punasavannisieppo rakentaa katetun pesän ruohoista ja risuista. Naaras munii kaksi tai kolme munaa.

## Lähteet
Viktor Amadeus I

**Viktor Amadeus I** (; 8. toukokuuta 1587 Torino, Savoiji – 7. lokakuuta 1637) oli Savoijin herttua vuosina 1630–1637.

## Elämänvaiheet
Viktor Amadeus oli Savoijin herttuan Kaarle Emmanuel I:n ja Espanjan prinsessa Katariina Mikaelan poika. Hänen puolisonsa Christine de Bourbon oli Ranskan kuningas Henrik IV:n ja kuningatar Maria de’ Medicin tytär, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1619. Heillä oli neljä aikuiseksi elänyttä lasta, joista Henriette Adelaide Maria (1636-1676) avioitui Baijerin herttua Ferdinand Marian kanssa.

Kaarle Emmanuel I:n kuollessa Ranska miehitti Savoijia Mantovan perimyssodassa. Viktor Amadeus sai rauhansopimuksella osan Monferratosta, mutta joutui luovuttamaan Pinerolon ja Perosan laakson Ranskalle Cherascon sopimuksessa vuonna 1631. Vuonna 1635 hän tuki Ranskaa taistelussa Espanjaa vastaan Milanon herttuakunnasta Ranskan-Espanjan sodassa. Viktor Amadeus osoittautui viisaaksi ja suosituksi hallitsijaksi, ja hänen varhaista kuolemaansa surtiin. Vanhin poika, alaikäinen Francesco Giacinto, hallitsi vain vuoden, ja toisen alaikäisen pojan, Kaarle Emmanuel II:n valtakaudella leskiherttutar Christine toimi sijaishallitsijana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anti-Hero

**Anti-Hero** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2022. Kappaleen ovat säveltäneet ja tuottaneet Swift ja Jack Antonoff. ”Anti-Hero” on ensimmäinen single Swiftin studioalbumilta *[[Midnights]]*. Kappale julkaistiin albumin kanssa samaan aikaan 21. lokakuuta 2022. 

”Anti-Hero” nousi listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Isossa-Britanniassa. Yhdysvalloissa kappaleesta tuli Swiftin pisimpään listaykkösenä ollut kappale. Suomessa kappale nousi sijalle 10. Kappaleesta on tullut yksi Swiftin menestyneimpiä kappaleita.

## Tyyli ja sanoitukset
”Anti-Hero” on tyyliltään synth pop -musiikkia ja siinä on vaikutteita 1980-luvun rockista. Sanoitukset käsittelevät epävarmuuksia, itseinhoa ja mielenterveyden ongelmia. Swift on kertonut kappaleen kertovan hänen omista peloistaan ja epävarmuuksistaan. Swiftin mukaan kappale kertoo myös siitä, miten hänen elämästään on tullut vaikeasti hallittavaa julkisuuden myötä.

## Julkaisu
”Anti-Hero” on ensimmäinen single albumilta *[[Midnights]]*. Se julkaistiin albumin kanssa samaan aikaan 21. lokakuuta 2022. Swiftin ohjaama musiikkivideo ilmestyi samana päivänä. Kappaleesta on sittemmin julkaistu myös akustinen versio ja useita remix-versioita. Kappaleen toisen säveltäjän ja tuottajan Jack Antonoffin yhtye Bleachers on mukana yhdellä versiolla. Kyseinen versio on Swiftin ja Antonoffin duetto. Kappaleen liveversio on mukana Swiftin konserttielokuvassa *[[Taylor Swift: The Eras Tour]]*.

## Kaupallinen menestys
”Anti-Hero” on yksi Swiftin kaupallisesti menestyneimmistä kappaleista. Kappale nousi listaykköseksi Yhdysvalloissa. Kappale oli listaykkösenä yhteensä kahdeksan viikkoa. Tammikuussa 2023 siitä tuli Swiftin pisimpään listan kärjessä ollut kappale. Lokakuussa 2023 kappale oli edelleen Billboard 100 -singlelistalla. Kappale nousi listaykköseksi myös useissa muissa kuten Kanadassa, Isossa-Britanniassa, Australiassa,  Indonesiassa ja Singaporessa. Suomessa kappale nousi sijalle 10.

”Anti-Hero” oli myös maailman suosituimpia kappaleita mittaavan Billboard Global 200 -listan kärjessä. Koko vuoden listalla se sijoittui vuoden 2023 neljänneksi suosituimmaksi kappaleeksi. Spotifyssa ”Anti-Hero” päätti vuoden 2023 maailmanlaajuisesti vuoden kymmenenneksi kuunnelluimpana kappaleena.

## Palkinnot
Kappaleen musiikkivideo voitti kuusi palkintoa vuoden 2023 MTV Video Music Awards -gaalassa. Video valittiin muun muassa vuoden videoksi ja kappale vuoden lauluksi. Kappale voitti vuoden laulun palkinnon myös IHeartRadio Music Awards -gaalassa. Anti-Hero oli ehdolla vuoden levytyksen ja vuoden laulun Grammy-palkintojen voittajaksi.

## Kappalelista

 

 

## Listasijoitukset

## Myyntipalkinnot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anti-Hero -kappaleen musiikkivideo
Ludvig III (Anjou)

**Ludvig III** (; 25. syyskuuta 1403 Anjou – 15. marraskuuta 1434 Cosenza, Napolin kuningaskunta)  oli Ranskan hallitsijasukuun kuulunut Anjoun herttua, Provencen ja Mainen kreivi sekä Napolin kuningaskunnan kruununtavoittelija ja vuodesta 1423 Napolin kruununperillinen.

Ludvig III:n vanhemmat olivat Napolin kuninkaaksi julistautunut Anjoun herttua Ludvig II ja Aragonian prinsessa Jolanda. Hänen äidinisänsä oli Aragonian kuningas Juhana I ja siskonsa Ranskan kuningatar Maria Anjoulainen, kuningas Kaarle VII:n puoliso. Ludvig III oli myös Ranskan kuninkaan Juhana II:n pojanpojanpoika. Ludvig III:n isä Ludvig II oli onnistunut pitämään Napolia hallussaan 1390-luvulla mutta hävinnyt lopulta valtataistelun kuningas Ladislaukselle. Isänsä kuoltua vuonna 1417 Ludvig III peri tältä Anjoun herttuakunnan, Provencen ja Mainen kreivikunnat sekä vaatimuksen Napolin kruunuun. Ludvigin äiti Jolanda toimi Anjoun sijaishallitsijana poikansa alaikäisyyden aikana.

Paavi Martinus V kruunasi Ludvigin Napolin nimelliseksi kuninkaaksi syyskuussa 1419. Hän käytti myös titteleitä Sisilian ja Jerusalemin kuningas. Ludvig lähti valloittamaan Napolia vuonna 1420 koottuaan itselleen armeijan, johon kuului tunnettu palkkasoturipäällikkö Muzio Attendolo Sforza. Napolia hallinnut lapseton kuningatar Johanna II adoptoi vuonna 1421 kruunperijäkseen Aragonian kuninkaan Alfonso V:n, joka saapui armeijoineen puolustamaan häntä Ludvigia vastaan. Alfonson vallantavoitteluun kyllästynyt Johanna kuitenkin muutti mielensä, peruutti adoption ja adoptoikin vuonna 1423 Ludvigin uudeksi kruununperijäksi. Ludvig sai Johannalta samalla myös Calabrian herttuakunnan. Johanna perui Ludvigin adoption huhtikuussa 1433 mutta palautti sen voimaan jo saman vuoden kesäkuussa. Kuollessaan seuraavana vuonna Ludvig oli saanut pääosan Napolin kuningaskunnasta vallattua takaisin Alfonsolta.

Ludvig III:n puoliso oli Margareeta Savoijilainen, Savoijin herttuan Amadeus VIII:n (myöhempi vastapaavi Felix V) tytär, josta tuli myöhempien avioliittojensa kautta Pfalzin vaaliruhtinatar ja Württembergin kreivitär. Lapsettoman Ludvig III:n seuraajaksi ja Napolin uudeksi kruununperijäksi tuli hänen nuorempi veljensä René I, joka kohosi Napolin kuninkaaksi Johanna II:n kuoltua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kulttuuriaukio

**Kulttuuriaukio** () on kaupunkiaukio Tapiolan keskustassa kaakkoisessa Espoossa. Aukio on osa Tapiolan puutarhakaupungin valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.

Kulttuuriaukion itäreunalla sijaitsee Espoon kulttuurikeskus kirjastoineen. Eteläreunalla on niin sanottu Marimekkotalo ja länsireunalla Keilahalli. Kulttuurikeskuksen ja Marimekkotalon on suunnitellut arkkitehti Arto Sipinen. Pohjoisessa aukio rajautuu Tapionkenttään ja luoteessa Kaupinkallioon. Myös Tapiolan keskustorni ja Tapiontori liittyvät läheisesti Kulttuuriaukion kokonaisuuteen.

Kulttuuriaukiota on määrä uudistaa 2020-luvun aikana. Kulttuurikeskus aiotaan suojella asemakaavalla ja sitä laajennetaan Kulttuuriaukion pohjoispuolelle. Laajennustiloihin suunnitellaan teatteritoimintaa. Marimekkotaloa ja Keilahallia on esitetty purettaviksi.

## Lähteet
Yassin Daoussi

**Yassin Daoussi** (s. 2. kesäkuuta 2000 Vantaa) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa VPS:ää. Hän on pelipaikaltaan laita-puolustaja.

## Ura
Juniorivuosien jälkeen Daoussi pelasi kolme kautta Kakkosta Käpylän Pallon ja Nurmijärven Jalkapalloseuran riveissä siirtyen kaudeksi 2020 Mikkelin Palloilijoihin ja kaudella 2022 edelleen Ekenäs IF:n riveihin.

Daoussi teki kaudeksi 2023 sopimuksen Veikkausliigaseura AC Oulun kanssa. Hän debytoi Veikkausliigassa 5. huhtikuuta 2023 avausottelussa FC KTP:tä vastaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa Veikkausliigassa 22. heinäkuuta 2023 kotivoitossa FC KTP:tä vastaan ​​3–1.

## Lähteet
Jousenpuistonaukio

**Jousenpuistonaukio** () on kaupunkiaukio Tapiolan Urheilupuistossa kaakkoisessa Espoossa. Se rakennettiin Urheilupuiston metroaseman yhteyteen 2010-luvulla.

Jousenpuistonaukio on neljältä suunnalta rakennusten rajaama. Itä- ja eteläreunan rakennusten katutasolla on liiketiloja. Länsireunalla sijaitsee metroasema, jonne on esteetön kulku aukiolta. Asemapaviljongin molemmin puolin on kulku Koivu-Mankkaan tielle, johon aukio rajautuu lännessä. Pohjoisessa aukio rajautuu Esport Centeriin. Jousenpuistonaukion päällysteenä on mustavalkoinen betonikiveys. Aukion keskellä on istuinpenkkejä soikiomaisessa muodostelmassa, jonka keskellä on istutuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Jousenpuistonaukio Tapiola Espoo 091023.jpg|Aukio luoteesta
Tiedosto:Jousenpuistonaukion kaakkoinen jatke Tapiola 260923.jpg|Aukio jatkuu kaakkoon kävelykatuna
Tiedosto:Tapiolan urheilupuisto aukio Espoo 220521.jpg|Aukio kevätasussaan


## Lähteet
Now and Then

**Now and Then** on John Lennonin kirjoittama The Beatles -kappale, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2023. Kappaleen virallinen musiikkivideo julkaistiin 3. marraskuuta. Kappaleen lopullinen versio on työstetty Lennonin äänittämän demon pohjalta, josta Peter Jacksonin elokuvastudion kehittämän tekoälyn avustuksella on eristetty Lennonin lauluraita. Lennon kirjoitti ja demotti kappaleen 1970-luvun lopulla kotonaan New Yorkissa. Musiikkivideon on ohjannut Peter Jackson.

## Kappaleet
# 
# 

## Arvostelut
* *[[Helsingin Sanomat]]*: 

## Lähteet
Olarin talvipuutarha

**Olarin talvipuutarha** sijaitsee Simo Järvisen aukiolla, Olarissa, eteläisessä Espoossa.

Talvipuutarhan maanpäällisen suojarakennuksen julkisivut ovat teräsrakenteisia ja ikkuna-alat kookkaita. Rakennuksen keskilinjaan on sijoitettu yhdeksän akryylikupuista kattoikkunaa. Varsinainen talvipuutarha sijaitsee maan alla. Alkuaan talvipuutarhan merkitys oli huomattava ja sitä pidettiin olarilaisten trooppisena keitaana. Puutarhan kautta oli kulku Olarin nuorisotiloihin ja puutarhassa sijaitsi skeittiramppi. Puutarhan merkitys alkoi vähentyä 1990-luvulla ja viimeiset palmut poistettiin 2010-luvulla. Vuosien 2024–2025 aikana Espoon kaupunki suunnittelutti ja kilpailutti talvipuutarhan peruskorjauksen, joka valmistui lokakuussa 2025.  Uudistetussa tilassa on muun muassa U:n muotoinen istuma- ja esiintymisalue.  Tilojen käytön pilotoinnista on päätetty Espoon kaupungin valtuustossa. 

Talvipuutarha on osa kokonaisuutta, johon tiivistyy Olarin kompaktikaupunki-ihanne. Moduulikonstruktivistinen rakennejärjestelmä ilmenee julkisivumateriaalien sopusointuna, kirkkaina tehosteväreinä ja alimpien kerrosten suunnittelussa liiketiloiksi ja julkiseksi tilaksi.

## Lähteet
Agía Triáda (Attika)

**Agía Triáda** (), aiemmin **Ιppokráteios Politeía** (Ιπποκράτειος Πολιτεία), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ateenan metropolialueen pohjoispuolella. Se kuuluu hallinnollisesti Oropóksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 959 (vuonna 2011).

Agía Triádan kylä sijaitsee Párnitha-vuoren itärinteessä noin 37 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta ja noin viisi kilometriä länteen A1-valtatiestä. Se on osa Afídnesin kyläyhdyskuntaa ja rakennettu noin 600 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylässä sijaitsee pieni tekojärvi, Belétsi-järvi.

Agía Triáda syntyi yhdyskuntana, jonka rakentamisen aloitti vuonna 1968 perustettu rakennusosuuskunta nimeltä Diethnís Ιppokráteios Politeía (”Kansainvälinen hippokraattinen valtio”), mistä yhdyskunta sai aiemman nimensä. Monet osuuskunnan jäsenet olivat lääkäreitä. Alueen maat ostettiin niiden 166 alkuperäiseltä omistajalta 80 miljoonalla drakmalla. Kylä on rakennettu harvaan noin 7,6 neliökilometrin kokoiselle alueelle, ja on pyritty rakentamaan sopusoinnussa alueen luonnon kanssa. Erityisesti kylän rakennuskanta on kasvanut vuosina 1990–2008. Nykyisin alueella on noin 650 taloa. Aiemmin kylä kuului Afídnesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Oropóksen kunnan Afídnesin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Azólimnos

**Azólimnos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 727 (vuonna 2011).

Azólimnoksen kylä sijaitsee Sýroksen itärannikolla noin kuusi kilometriä etelään Ermoúpolin kaupungista. Se on kaupunkia lähin rantakohde. Kylä jakautuu hallinnollisesti kahtia ja on myös väestötilastoinnissa jaettu kahtia: sen pohjoisosa (väkiluku 604) on osa Mánnan kyläyhdyskuntaa ja eteläosa (väkiluku 123) osa Várin kyläyhdyskuntaa. Pohjoisosa kuului aiemmin Ermoúpolin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Ermoúpolin kunnallisyksikköön. Eteläosa kuului puolestaan aiemmin Poseidonían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien saman kunnan Poseidonían kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Chroúsa

**Chroúsa** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 269 (vuonna 2011).

Chroúsan kylä sijaitsee Sýroksen eteläisissä sisäosissa noin yhdeksän kilometriä etelälounaaseen Ermoúpolin kaupungista. Chroúsa muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Χρούσων, *Topikí Koinótita Chroúson*). Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu Neitsyt Marian syntymälle (*Génnisi tis Theotókou*) ja Pyhälle Spyridonille (*Ágios Spyrídonas*). Kylän lähellä on katolinen Neitsyt Marialle (*Panagía Faneroméni*) omistettu luostari.

Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Episkopeío

**Episkopeío** (; transl. myös *Episkopío*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 500 (vuonna 2011).

Episkopeíon kylä sijaitsee Sýroksen saaren keskellä noin 4,5 kilometriä länteen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Se on osa Áno Sýroksen kyläyhdyskuntaa. Episkopeío on saanut piispaan viittaavan nimensä siitä, että se oli aiemmin saaren piispanistuimen paikka. Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu profeetta Elialle (*Profítis Ilías*) ja Neitsyt Marialle (*Panagía*).

Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Foínikas (Sýros)

**Foínikas** (, ; transl. myös *Fínikas*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 716 (vuonna 2011).

Foínikasin kylä sijaitsee Sýroksen lounaisrannikolla Foínikasinlahden pohjukassa noin 12 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Kylän sanotaan saaneen nimensä siitä, että sen paikka olisi toiminut antiikin aikana foinikialaisten satamana. Kylän pääkirkko on omistettu Pyhälle Panteleimonille (*Ágios Panteleímonas*).

Foínikas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Φοίνικος, *Topikí Koinótita Foínikos*), johon kuuluu varsinaisen Foínikasin kylän lisäksi Víssan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 938. Aiemmin kylä kuului Poseidonían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Poseidonían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Galissás

**Galissás** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 437 (vuonna 2011).

Galissásin kylä sijaitsee Sýroksen länsirannikolla noin kahdeksan kilometriä länsilounaaseen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Galessoksen (myös Galessa) kaupungilta, jonka arkeologinen alue sijaitsee niemellä olevalla kukkulalla heti kylän länsipuolella. Kylässä on saaren pisin ranta.

Galissás muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γαλησσά, *Topikí Koinótita Galissá*), johon kuuluu varsinaisen Galissásin kylän lisäksi Danakóksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 515. Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Galissas. Kylän turismisivusto.
Kíni

**Kíni** (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 560 (vuonna 2011).

Kínin kylä sijaitsee Sýroksen länsirannikolla noin yhdeksän kilometriä länteen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Se on osa Áno Sýroksen kyläyhdyskuntaa. Kíni on nykyisin Sýroksen tärkeimpiä turistikeskuksia. Kylässä on pieni kalastajasatama. Kínissä on katolinen Neitsyt Marialle (*Panagía*) omistettu kirkko. Kylän lähellä sijaitsee Pyhälle Barbaralle (*Agía Varvára*) omistettu luostari.

Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Klouvás

**Klouvás** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 953 (vuonna 2011).

Klouvás on osa Mýkonoksen kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa ja sijaitsee kaupungista noin kaksi kilometriä itään. Nykyisin se on kasvanut kiinni kaupunkiin ja on käytännössä sen esikaupunkialuetta. Alueella on lukuisia hotelleja.

## Lähteet
Págos

**Págos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 363 (vuonna 2011).

Págoksen kylä sijaitsee Sýroksen saaren keskiosissa noin kuusi kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Kylän tärkein elinkeino on maanviljely. Págos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πάγου, *Topikí Koinótita Págou*), johon kuuluvat varsinaisen Págoksen kylän lisäksi kylät Agrós, Mesariá ja Parakopí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 960. Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Platýs Gialós

**Platýs Gialós** (; transl. myös *Platís Gialós*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 833 (vuonna 2011).

Platýs Gialóksen kylä, suomeksi ”Leveä ranta”, sijaitsee Mýkonoksen etelärannikolla. Se on osa Mýkonoksen kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa, ja sijaitsee kaupungista noin viisi kilometriä etelään. Kylä tunnetaan rannastaan, joka on yksi saaren suosituimpia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tholária

**Tholária** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 138 (vuonna 2011).

Tholárian kylä sijaitsee Amorgóksen koillisosissa noin 18 kilometriä koilliseen Amorgóksen kylästä eli Chórasta. Se on rakennettu noin 182 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän lähellä Víglan huipulla sijaitsee antiikin ajan Aigialen kaupungin arkeologinen alue. Tholárian pääkirkko on omistettu Pyhille palkattaparantajille (*Ágioi Anárgyroi*). Rannikolla kylän pohjoispuolella on kaksi rantaa, Megáli Vlycháda (myös Megáli Glyfáda) ja Mikrí Vlycháda (Mikrí Glyfáda).

Tholária muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Θολαρίων, *Topikí Koinótita Tholaríon*), johon kuuluu varsinaisen Tholárian kylän lisäksi sen ranta-asutus Paralía Tholaríon. Koko yhdyskunnan väkiluku on 189.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalafáti

**Kalafáti** (), myös **Kalafátis** (Καλαφάτης), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 278 (vuonna 2011).

Kalafátin kylä sijaitsee Mýkonoksen kaakkoisrannikolla noin 12 kilometriä itään Mýkonoksen kaupungista. Se on osa Áno Merán kyläyhdyskuntaa. Kylä tunnetaan rantakohteena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
612 (luku)

**612** (**kuusisataakaksitoista**) on luonnollinen luku, jota edeltää 611 ja seuraa 613.

## Matematiikassa
* 612 on Harshad-luku.
* 612 on Zuckermanin luku eli jaollinen numeroidensa tulolla kymmenjärjestelmässä.
* 612 on jaollinen myös numeroidensa summalla kymmenjärjestelmässä.
* 612 on ”koskematon luku” (), koska minkään luvun itseään pienempien tekijöiden summa ei ole 612.
* 612 on Ulamin luku, koska se voidaan muodostaa vain yhdellä tavalla pienempien Ulamin lukujen summana.
* 612 voidaan muodostaa 12 peräkkäisen alkuluvun summana.
* 612. Fibonaccin luku on jaollinen 612:lla.
* Luvun 612 tekijät sisältävät kaikki kymmenjärjestelmän numerot.
* Luvun 612 itseään pienempien tekijöiden, jotka sisältävät kymmenjärjestelmässä nollan, summa on 612.
* 612 on pienin positiivinen kokonaisluku, jonka kuutio sisältää kymmenjärjestelmässä tasan viisi kakkosta: 612^3 = 229\ 220\ 928.

## Muissa yhteyksissä
* Eurooppatie E612 kulkee Italiassa.
* Seututie 612 kulkee Sysmän ja Luhangan välillä.
* Fiktiossa B612 on Antoine de Saint-Exupéryn Pikku prinssin asteroidin nimi.
* Pikku prinssin asteroidin mukaan on nimetty B612-säätiö, jonka tarkoituksena on uudelleenohjata tai tuhota maata uhkaavat asteroidit ja komeetat.
* 612 Veronika on pikkuplaneetta.
* 6.12. on Suomen itsenäisyyspäivä.
* 612-soihtukulkue on suomalainen kansallismielinen marssitapahtuma.
* Ferrari 612 Scaglietti on auto.
* Etkö ole ihmisparka ovat virren 612 ensimmäiset sanat.

## Lähteet
Vroútsis

**Vroútsis** (; myös *Vrοútsi*, Βρούτση) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 41 (vuonna 2011).

Vroútsisin kylä sijaitsee Amorgóksen lounaisissa sisäosissa noin 12 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Amorgóksen kylästä eli Chórasta. Sen pääelinkeinot ovat kalastus ja karjankasvatus. Kylän lähellä sijaitsee antiikin ajan Arkesinen kaupungin arkeologinen alue.

Vroútsis muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βρούτση, *Topikí Koinótita Vroútsi*), johon kuuluu varsinaisen Vroútsisin kylän lisäksi Kamárin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 87.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Toúrlos (Mýkonos)

**Toúrlos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 669 (vuonna 2011).

Toúrloksen kylä on osa Mýkonoksen kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa ja sijaitsee saaren länsirannikolla noin 2,5 kilometriä kaupungista pohjoiseen. Kylässä on kaupungin uusi satama, joka mahdollistaa suurten risteilyalusten rantautumisen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Beyşehirjärven kansallispuisto

**Beyşehirjärven kansallispuisto** () on luonnonsuojelualue Turkissa, Konyan maakunnassa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1993, ja sen pinta-ala on 86&nbsp;855 hehtaaria.

Puiston alueella elää lukuisia kotoperäisiä kasvi- ja eläinlajeja. Järvessä on 33 pientä saarta, ja sitä ympäröi laaja kosteikkoalue.

## Lähteet