Paloniemen kartano

**Paloniemen kartano** (ruots. *Fagernäs gård*) oli 1600-luvulla muodostettu kartano Lohjalla, Uudellamaalla. Kartanon päärakennus tuhoutui tulipalossa 6. tammikuuta 1950, jonka jälkeen kartanoalueelle rakennettiin vanhainkoti Lohjan kunnan toimesta.

Kartanon alueella sijaitsi myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin kuuluva psykiatriseen hoitoon erikoistunut sairaala, kunnes HUS lakkautti sairaalan 2010-luvulla.

## Historia
Paloniemen kartano sijaitsi kannaksella Hormajärven ja Lohjanjärven välissä. Paloniemi on entinen ratsutila, josta muodostettiin 1600-luvulla kartano. Tilaan liitettiin 1620-luvulla toinen Paloniemen kylän tiloista. Noin vuonna 1760 kartanoon liitettiin Tervan perintötila, joka oli ollut kartanon lampuotitilana vuodesta 1707. Vuonna 1900 myös Humppilan yksinäinen perintötila liitettiin kartanoon. Vuonna 1939 kartanon maiden kokonaispinta-ala oli 400 hehtaaria. Sotien jälkeen pääosa kartanon maista jaettiin maanhankintalain nojalla Karjalasta tulleelle siirtoväelle.

Vuonna 2025 Paloniemen myynti oli esillä Lohjan kaupunginhallituksessa. Kaupungin tekninen lautakunta esitti kiinteistön myyntiä 10 500 eurolla. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin yksimielisesti olla myymättä kiinteistöä johtuen epätietoisuudesta koskien teknisen lautakunnan pohjaesitystä. Esityksestä ei käynyt ilmi ostajan tietoja, suunnitelmia tai edes mitä osaa maa-alueesta oltiin myymässä.

### Omistajat
Lista Paloniemen tilan omistajista:

### Rakennukset
Paloniemen kartanon viimeisin päärakennus rakennettiin vuosina 1898-1900 osaksi kivestä ja osaksi puusta. Sen rakennutti pietarilainen tehtailija ja konsuli Hendrik van Gilse van der Pals. Rakennuksen suunnitteli professori Eliel Saarinen ja tyylisuunnaltaan se edusti kansallisromantiikkaa. Päärakennus oli osaksi kaksikerroksinen ja osaksi kolmessa kerroksessa. Kartanon alakerrassa oli 11 huonetta ja yläkerrassa 16 huonetta, Myös päärakennuksen sisustus oli osin Saarisen suunnittelemaa. Juhlasalin runsaasti koristeltu kalusto oli verhottu punaisella nahkapäällysteellä ja seiniä peitti suuret maalaukset. Huonekalut valmisti porvoolainen Iris -tehdas. Paloniemen kartanon päärakennus tuhoutui tulipalossa 6. tammikuuta 1950. Paikalle ei enää koskaan rakennettu uutta päärakennusta vaan Lohjan kunta rakennutti tilalle vanhainkodin. Kunta oli jo vuonna 1930 ostanut rakennuksen kunnalliskodiksi. Kartanoa ympäröi hehtaarin laajuinen puisto.

Kartanon talousrakennuksista suurin osa on valmistunut myös 1800-1900-lukujen vaihteessa. Näihin rakennuksiin kuuluu muun muassa tiilinen makasiini, mylly ja kivinavetta. Kartanon kivinavetan seinässä lukee rakennusvuosi 1901 ja konsuli van Gilse van der Palsin nimikirjaimet. Kartanon alueella yhä pystyssä oleviin Eliel Saarisen suunnittelemiin rakennuksiin kuuluu Lohjanjärven rannassa sijaitseva venevaja ja metsänvartijan mökki, sekä huvimaja. Tilalla on myös aiemmin sijainnut meijeri.

## Paloniemen huvimaja

Paloniemen huvimajan on suunnitellut Eliel Saarinen 1800-1900-lukujen vaihteessa. Huvimaja on vanhin Eliel Saarisen suunnittelema huvimaja, joka Suomessa on säilynyt. Rakennuksessa on hirsi- ja rankarunko, sekä luonnonkiviharkkoperustus. Huvilan katto on jyrkkä satulakatto. Alun perin Paloniemen huvimaja toimi Leopold van der Palsin sävellysmajana. Kulttuurihistoriallisesti arvokas huvimaja on vaatinut kunnostusta pitkään. Vuonna 2023 Lohjan kaupunginvaltuusto päätti kunnostaa ja siirtää huvimajan Lohjan museon alueelle osana Lohjan 700-vuotisjuhlia. Päätöksestä tuli Lohja700-juhlapäätös. Toukokuussa 2024 kaupunginvaltuusto myönsi siirtoon investointirahaa yhteensä 180 000 euroa.

Vuodelle 2025 huvimajan korjaukseen ja siirtoon varattiin yhteensä 160 000 euroa. Kaupungin juhlahanke on kuitenkin viivästynyt erilaisista syistä. Tammikuussa 2025 kävi ilmi, että Lohjan kaupunki ei ollut tehnyt lain vaatimaa lintu- ja lepakkoselvitystä. Lisäksi huvilan vieressä sijaitseva Natura 2000 -alue on vaatinut luontoarvojen arvioimista. Kaupungin suunnitelmien mukaisesti huvila purettaisiin ensin osiin, jonka jälkeen se rakennettaisiin uudelleen Lohjan museon alueelle. Johtuen huvilan suojelustatuksesta, kaupunki tarvitsee poikkeusluvan rakennuksen purkamiselle. Lisäksi rakennuslupa tarvitaan Lohjan museon pihapiiriin. Hankkeen saaman suuren huomion vuoksi huvila kärsi ilkivallasta alkuvuodesta 2025.

Maaliskuussa 2025 kävi ilmi, että kaupunki ei ole budjetoinut tarpeeksi varoja toteuttaakseen Lohja700-juhlapäätöstä, eli Paloniemen huvilan siirtoa. Alimman tarjouksen korjaus- ja siirtourakasta jättäneen yrityksen veroton urakkahinta oli 196 000 euroa. Alunperin siirron laskettiin kustantavan 215 000 euroa, mutta Lohjan kaupunginvaltuusto varasi tarkoitukseen vain 180 000 euroa. Vuonna 2024 tästä summasta oli käytetty 20 000 euroa. Lohjan teknisen toimiston laskelmien mukaan korjauksen ja siirron toteuttamiseen vaaditut kulut, kuten suunnittelu-, valvonta-, rakentamis- ja lisätyökulut nousee summa noin 320 000 euroon.

Lohjan tekninen lautakunta päätti maaliskuussa 2025 yllättäen olla valitsematta siirto- ja korjausurakoitsijaa Paloniemen huvilalle. Sen sijaan lautakunta siirsi päätösvastuun Lohjan kaupunginhallitukselle, josta päätös etenee valtuustolle. Näin ollen huvilan kunnostus ja siirto myöhästyy entisestään aikaisintaan loppuvuoteen 2025.

## Lähteet