Aveyron (joki)

**Aveyron** (oksitaaniksi **Aveiron**) on Garonnen sivujoen Tarnin sivujoki etelä-Ranskassa. Sen mukaan on saanut nimensä myös Aveyronin departementti, mutta joki kulkee myös Tarnin ja Tarn-et-Garonnen departementtien kautta.

## Nimen alkuperä

Aveyron-joen nimen alkumuoto on ollut Avario. Myöhemmin nimi on esiintynyt myös muodossa Veronius. Nimen on selitetty johtuvan sanoista awa (vesi) ja aar (joki).

## Maantiede
Aveyron on 290,63 kilometrin pituinen. Se alkaa Aveyronin departementista läheltä Sévérac-le-Châteauta ja laskee Tarniin Mountabaun luoteispuolella  Lafrançaisen ja Villemaden välissä.

Aveyron kulkee vaihtelevien maisemien kuten Causse de Sévéracin, Pays ruthénoisin ja  Ségalan kautta. Najacin ja Montrricoux'n välisellä osuudella se kulkee monin paikoin syvän rotkon pohjalla.

### Departementit ja tärkeimmät kaupungit

Tärkeimmät Aveyronin varrella sijaitsevat kaupungit ovat:
* Aveyronin departementissa:
** Sévérac-le-Château
** Laissac
** Rodez
** Villefranche-de-Rouergue
** Najac
* Tarnin departementissa:
** Penne
* Tarn-et-Garonnen departementissa:
** Laguépie
** Varen
** Saint-Antonin-Noble-Val
** Bruniquel
** Montricoux
** Nègrepelisse
** Albias
** Piquecos.

### Jokivarren kunnat
Aveyron-joki kulkee Aveyronin, Tarnin ja Tarn-et-Garonnen departementeissa kaikkiaan 60 kunnan alueella. Sen varrella olevista kunnista viiden nimeen sisältyy joen nimi: Agen-d'Aveyron, Clairvaux-d'Aveyron, Gaillac-d-Aveyron, Palmas d'Aveyron ja Sévérac d'Aveyron. Myös sen varrella olevasta Villeneuven kunnasta käytetään toisinaan nimeä Villeneuve-d'Aveyron.

### Valuma-alue
Aveyron kulkee 40 hydrografisen vyöhykkeen kautta, ja sen valuma-alue on 15&nbsp;100 neliökilometrin laajuinen.

### Vesihallinto
Joen yläjuoksun vesihallintoa varten on perustettu 83 kunnan ja Rodezin kaupunkialueen yhteistyöelin, *Syndicat mixte du bassin versant Aveyron amont* (SMBV2A).

## Tärkeimmät sivujoet

## Hydrologia

Aveyron on runsasvetinen joki, mutta sen virtaama vaihtelee sangen epäsäännöllisesti, kuten useimpien muidenkin Garonnen valuma-alueella olevien jokien.

### Virtaama Montaubanin kohdalla
Montaubanissa Aveyronin virtaamaa on seurattu 107 vuoden ajan, 1914–2020.

Joen keskimääräinen virtaama Montaubanin kohdalla on 52,6 m3/s}}.

Aveyronin virtaana vaihtelee suuresti vuodenaikojen mukaan. Suurimmillaan se on talvella: joulukuusta maaliskuuhun saakka virtaama on 85 ja 110 kuutiometrin välillä sekunnissa, ja kaikkein suurimmillaan se on helmikuussa. Keväällä ja alkukesällä virtaama vähenee, kunnes se on pienimmillään elokuussa, keskimäärin 7,85 kuutiometriä sekunnissa. Mutta lyhytaikaisesti joen virtaama saattaa suurestikin poiketa näistä vuoden eri kuukausille pitkän ajan kuluessa mitatuista keskiarvoista.

### Pienimmät virtaamat

Keskimäärin joka viides vuosi Aveyronin virtaama pienee joksikin ajaksi 1,7 kuutiometriin eli 1700 litraan sekunnissa. Tällöin kuivuus on jo varsin ankara, mutta kuuluu vielä alueella vallitsevaan normaaliin vaihteluun.

### Tulvat
Aveyronin tulvat voivat olla varsin huomattavia, vaikka otetaankin huomioon sen valuma-alueen laajuus. Keskimäärin joka toinen vuosi sen virtaama Montbaubanin kohdalla nousee tulvan aikana 530 ja joka viides vuosi 770 kuutiometriin sekunnissa. Suurin mitattu virtaama on 4. maaliskuuta 1930, jolloin se oli 900 m3/s.

### Sadanta ja ominaisvirtaama

Suurin osa Aveyronin valuma-alueesta on varsin runsassateista. Siellä vuotuinen sademäärä on keskimäärin 322 millimetriä, mikä vastaa 14,7 litraa sekunnissa neliökilometriä kohti.

### Virtaama joen eri kohdissa

## Vesiliikenne

Vuonna 1747 Aveyron perattiin Montricoux'hun saakka purjehduskelpoiseksi. Myöhemmin tukkeja on uitettu Aveyronissa Bruniquelista lähtien, jotta voitiin hyödyntää Grésignen seudun metsävaroja.

## Lähteet

* 

### Viitteet