open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miro Järvenpää

**Miro Järvenpää** (s. 1. heinäkuuta 2003 Jääli) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta pelaa myös laitahyökkääjänä.

## Ura
### Seuraura
Järvenpää aloitti jääkiekkoilun kolmevuotiaana Oulun Kärpissä. Hän pelasi juniorina sittemmin Kiimingin Kiekko-Pojissa, josta Järvenpää siirtyi varsinaiseen kasvattajaseuraansa Kiekko-Laseriin. Hän siirtyi sieltä jälleen Kärppiin, jossa Järvenpää voitti kauden 2018–2019 päätteeksi C-nuorten Suomen-mestaruuden. Kaudella 2020–2021 hän toimi seuran U18-joukkueen kapteenina. Järvenpää valittiin kauden päätteeksi U18 SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2021–2022 hän oli Kärppien U20-joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 15+28=43. 

Kaudeksi 2022–2023 Järvenpää siirtyi Rauman Lukon U20-joukkueeseen. Hänelle suositteli seuraa Järvenpään kummisetä Kimmo Lotvonen, joka pelasi omalla urallaan Lukossa puolustajana seitsemän kautta. Hän oli 49 tehopisteellä joukkueensa toiseksi paras pistemies Jeremi Tammelan jälkeen. Järvenpää sijoittui koko U20 SM-sarjan pistepörssissä kuudenneksi. Hän debytoi kauden aikana myös Lukon SM-liigajoukkueessa, jossa Järvenpää pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 16. helmikuuta 2023 Tapparaa vastaan. Hänelle avautui paikka Lukon kokoonpanosta, kun joukkueesta oli useita pelaajia sivussa sairastumisten vuoksi. Järvenpää merkittiin vain kolmella täydellä hyökkäysketjulla otteluun lähteneen Lukon nimelliseen kakkosketjuun yhdessä toisen U20-joukkueen hyökkääjän Lenni Hämäläisen kanssa. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta 6.22 minuuttia.

Järvenpää pelasi kauden 2023–2024 suurimmaksi osaksi Lukon U20-joukkueessa. Tammikuussa 2024 seura vuokrasi hänet Mestis-joukkue Tuton riveihin paikkaamaan loukkaantumisia. Järvenpää pelasi siellä kaksi ottelua. Helmikuussa Lukko lainasi hänet viikon ajaksi Iisalmen Peli-Karhuihin, jossa Järvenpää pelasi myös kaksi ottelua. Maaliskuussa Lukko lainasi hänet loppukaudeksi kauden kolmanteen Mestis-joukkueeseensa, Rovaniemen Kiekkoon.

Kaudeksi 2024–2025 Järvenpää siirtyi 1+2-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureihin. Hän pelasi kautensa suurimmaksi osaksi yli-ikäisenä seuran U20-joukkueessa, jonka toiseksi paras pistemies Järvenpää oli tehoilla 18+21=39. SM-liigassa hän pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kauden jälkeen huhtikuussa 2025 Jukurit vahvisti, että Järvenpään sopimuksessa ollutta optiota ei käytetä, eikä hän jatka seurassa.

Järvenpää siirtyi kaudeksi 2025–2026 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue KeuPa HT:hen.

## Muuta
Järvenpään isä Miikka pelasi omalla urallaan hyökkääjänä alemmissa sarjoissa. Hän toimii nykyään Turun Palloseuran U20-joukkueen apuvalmentajana. Järvenpään kummisetä on omalla urallaan SM-liigaa Lukossa ja Kärpissä pelannut puolustaja Kimmo Lotvonen, joka voitti Kärpissä myös kaksi Suomen-mestaruutta (2004 ja 2005).

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Dries Holten

**Dries ”Andres” Holten** (30. tammikuuta 1936 Cimahi – 15. huhtikuuta 2020) oli indonesialaissyntyinen alankomaalainen laulaja. Holten tuli vuosina 1966–1975 tunnetuksi Sandra Reemerin duettokumppanina. Duo valittiin sisäisesti edustamaan Alankomaita Eurovision laulukilpailussa 1972, ja edustuskappaleeksi valittiin julkisessa karsinnassa ”Als het om de liefde gaat”. Duo sijoittui Eurovision laulukilpailussa neljänneksi.

Vuosina 1975–1977 Holten teki uraa laulaja Rosy Pereiran duettokumppanina. Duo osallistui Alankomaiden euroviisukarsintaan 1976 kappaleella ”I was born to love” ja sijoittui karsinnassa neljänneksi.

Holten kuoli syöpään 84-vuotiaana vuonna 2020.

## Diskografia
### Albumit
**Ramé Ramé* (1980)
**Soleram* (1982)
**Tropical Dreams With Andres* (1993)
**Heimwee Naar Indie - Deel 8* (1998)
**Klamboe Dromen* (1999)

## Lähteet
*

### Viitteet
Rohtokirata

**Rohtokirata** (*Andrographis paniculata*) on akanttikasvilaji, jota käytetään Aasiassa lääkekasvina.

Se on ruohovartinen, yksivuotinen kasvi joka kasvaa monihaaraiseksi noin 50 cm korkeaksi puskaksi. Se kasvaa luonnonvaraisena Intiassa ja Sri Lankalla, ja viljeltynä laajoissa osissa Aasiaa.

Rohtokiratassa on tulehdusta alentavia ja viruksia vastustavia ainesosia, minkä takia se herätti huomiota mahdollisena hoitoa tukevana rohtona COVID-19 -pandemiassa. Rohdon parantavasta vaikutuksesta ei ole kiistatonta näyttöä.

## Lähteet
Tiitta Spout

**Tiitta Spout** (oik. **Maija-Riitta Häggroth**, s. maaliskuu 1954 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän aloitti uransa 1960-luvun lopulla ja oli aktiivisimmillaan 1970–1980-luvuilla. Hän levytti kaksi singleä Love Recordsille ja toimi taustalaulajana lukuisten artistien levyillä. Hän on työskennellyt myös kielenkääntäjänä.

## Tausta
Spout vietti lapsuutensa Vantaalla. Hän sai seitsemänvuotiaana enonsa vanhan seitsemänkielisen venäläisen kitaran ja pääsi 12-vuotiaana opiskelemaan klassista kitaraa. Hän opiskeli lukion ohella laulua ja kitaransoittoa Vantaan musiikkiopistossa. Spout kirjoitti ylioppilaaksi Simonkylän yhteiskoulusta vuonna 1973. Hän alkoi opiskella Helsingin yliopistossa englantilaista filologiaa, taidehistoriaa, brittiläistä ja amerikkalaista kulttuurintutkimusta (opintokirjan mukaan.). Musiikkia hän opiskeli Vantaan musiikkiopistossa ja Oulunkylän Pop & Jazz -opistossa.

## Ura
Spoutia houkutteli 1960-luvun lopulla laulajanuralle ensimmäisenä Finnlevyn Erkki Pälli. Spout olisi kuitenkin halunnut laulaa englanniksi, mihin Pälli ei suostunut. 

Spout tutustui 1970-luvulla Dave Lindholmiin ja oli mukana hänen esiintymisissään ja levyillään. Isokynä & Orfeusin vuonna 1974 ilmestyneellä *[[Musiikkia]]*-albumilla Spout laulaa Lindholmin kanssa duettona kappaleen ”Kaunis”. Spout lauloi myös taustoja lukuisille Love Recordsin artisteille.

Spout löysi musiikillisen linjansa Joni Mitchellin ja Carole Kingin välimaastosta ja levytti Love Recordsille 1970-luvun puolivälissä kaksi singleä. Vuonna 1974 ilmestyi ”Linnut laulaa niinkuin ennenkin” / ”Sataa & 22”, jonka molemmat kappaleet on kirjoittanut Dave Lindholm. Kaksi vuotta myöhemmin julkaistiin ”Lapsi tuulen” / ”Niinkuin eilen”, jonka A-puoli on Spoutin sanoittama versio Rolling Stonesin kappaleesta ”Ruby Tuesday”. 1970-luvulla Spout keikkaili aktiivisesti ja esiintyi myös festivaaleilla.

Siviiliammattinaan Spout on työskennellyt Finnairin virkailijana.  

Spout oli 1980-luvulla mukana erilaisissa projekteissa muun muassa Heinäsirkan, Liisa Akimoffin, Elisa Korjuksen, Kauko Röyhkän ja Mikael Wiikin kanssa. Hän kuului myös kokoonpanoihin Suomen Naiset Allstars ja Pikku Naisia. Hän on harrastanut myös piirtämistä sekä ollut mukana nukke- ja musiikkiteatteri Ilonassa, jonka ryhmä teki vuonna 1976 Calle Lindholmin albumin *[[Pikkuväen lauluja]]*.

Aivoinfarkti pakotti Tiitta Spoutin sairauseläkkeelle 2010.

## Diskografia

### Soolosinglet
*”Linnut laulaa niinkuin ennenkin” / ”Sataa & 22” (Love Records LRS 2059, 1974)
*”Lapsi tuulen” / ”Niinkuin eilen” (Love Records LRS 2114, 1976)

### Vierailijana
* Isokynä & Orfeus: 
* Calle Lindholm: 
* Pen Lee: 
* Jim & Mike and The Lead-Swingers: ”Street Cafe” / ”Jordanian Holiday” (1978)
* Kauko Röyhkä & Narttu: 
* Kauko Röyhkä & Narttu: 
* Heinäsirkka: 
* Heinäsirkka: ”Linnuntiet” / ”Rakas, etkö sä näe” (1985)
* Mike Westhues Band / Fyyralyyra: 

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Discogs: Tiitta Spout
Supermies Pirx

**Supermies Pirx** (televisioesityksessä **Lentäjä Pirksin kuulustelu**, puol. *Test pilota Pirxa*) on Marek Piestrakin ohjaama puolalais-neuvostoliittolainen tieteiselokuva vuodelta 1978 tai 1979. Se perustuu Stanisław Lemin kertomukseen *Rozprawa*, jonka pohjalta käsikirjoituksen on laatinut ohjaaja Piestrak yhdessä Vladimir Valutskin kanssa. Näyttelijät ovat Puolasta ja Tallinnasta.

## Juoni
Yhdysvaltalaisten testilento avaruuteen on aluksen komentajalle Pirxille tavoitteiltaan tuntematon. Mitä lennosta tietävät Harry Brown tai John Calder, vai ovatko he ihmisen muodon saaneita robotteja?

## Roolit

Lähde: 

## Vastaanotto
Elokuva sai pääpalkinnon, ”Kultaisen asteroidin”, Triesten 27. tieteiselokuvafestivaaleilla Italiassa 1979.

*Supermies Pirx* sai Suomessa ensi-iltansa 30. lokakuuta 1981 Kosmos-Filmin helsinkiläisteatterissa Kosmos 1. Se sai 37 katsojaa, vähiten kaikista sen vuoden 272 ensi-iltaelokuvasta Suomessa. Elokuva esitettiin Ylen kakkoskanavan ohjelmistossa elokuussa 1982. *Helsingin Sanomien* Mikael Fränti piti teosta kuivakiskoisena ja jähmeänä tieteiselokuvana, jonka kiinnostavin osa on Arvo Pärtin säveltämä musiikki. Hän arvelee, että Lemin teksti saattaa olla aivan kunnollista ja päteväã avaruusfilosofiaa, mutta Piestrakille tieteiselokuvien huikea kuvallinen maailma on jäänyt vain kaukaiseksi haaveeksi. Tarinan sijoittaminen Yhdysvaltoihin vie Fräntin mielestä loputkin elokuvan uskottavuudesta.

## Lähteet
Lehtisalo

**Lehtisalo** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Anneli Lehtisalo, mediatutkija
* Antti Lehtisalo (s. 1964), prikaatikenraali evp. 
* Jussi Lehtisalo (s. 1972), muusikko
* Toivo Lehtisalo (1887–1962), professorin arvonimen saanut kieli- ja kansatieteilijä 
* Uuno Lehtisalo (1889–1961), metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos, Toivo Lehtisalon veli.
Harjavallan keskustaajama

**Harjavallan keskustaajama** on Harjavallan kaupungin hallinnollinen keskus. Se ei muodosta omaa taajamaansa vaan kuuluu Porin keskustaajamaan. Palveluihin lukeutuu muun muassa kirjasto ja terveyskeskus.

## Lähteet
Tappaja (vuoden 1954 elokuva)

**Tappaja** (tv-esityksessä 1987 nimellä *Ei armoa*, *Suddenly*) on Lewis Allenin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1954. Film noir -tyylisessä tarinassa pääosia, Yhdysvaltain presidenttiä tappamaan tullutta palkkamurhaajaa ja tämän kidnappaamaa pikkukaupungin seriffiä, näyttelevät Frank Sinatra ja Sterling Hayden.

## Juoni
Suddenly-nimisen kalifornialaisen pikkukaupungin seriffille (Hayden) tulee aamulla tieto, että Yhdysvaltain presidentti tulee siirtymään iltapäivällä kaupungin rautatieasemalla junakuljetuksesta autoon jatkaakseen matkaa maanteitse. Aseman viereisellä mäellä asuva Bensonin perhe saa vieraikseen kolme siistiä pukumiestä (johtajaa John Baronia näyttelee Sinatra), jotka esittäytyvät salaisen palvelun agenteiksi ja jäävät taloon, jonka olohuoneen ikkunasta on suora näkymä asemalaiturille. Kun talossa tulee käymään seriffi aidon salaisen palvelun päällikön kanssa, kolmikko ampuu päällikön ja ottaa seriffin panttivangikseen taloon Bensonin perheen tavoin. Selviää, että roistot aikovat salamurhata presidentin ikkunasta ampumalla. Tunnelma talossa tiivistyy, mutta myös talon ulkopuolella olevat poliisit saavat vihiä sala-ampujan mahdollisesta oleskelusta kaupungissa. Niinpä suunnitelmia muutetaan ja presidentin juna ohittaa Suddenlyn yllättäen pysähtymättä. Salamurhaajat hämmästyvät tilannetta, ja panttivangit saavat äkkiä yliotteen heistä. Päätekijä Baron kuolee talon emännän ampumiin luoteihin.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*Tappaja* on esitetty Suomen televisiokanavilla ainakin lokakuussa 1987 (Viihdekanava, nimellä *Ei armoa*), maaliskuussa 1991 (FilmNet), kesäkuussa 1994 (FilmNet), marraskuussa 1995 (Yle TV2) ja tammikuussa 1998 (Yle TV2) ja heinäkuussa 2013 (Yle Teema). Se on julkaistu suomenkielisin tekstein DVD:llä 2009. *Helsingin Sanomien* Mikael Fränti piti *Tappajaa* napakkana trillerinä, jossa etenkin Frank Sinatra ja Sterling Hayden loistavat rooleissaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Paimion tasoristeysturma

**Paimion tasoristeysturma** tapahtui 14. helmikuuta 1938 Paimiossa Toikkalan ylikäytävällä, kun pikajuna törmäsi linja-auton takaosaan, murskasi sen ja raahasi autoa mukanaan 15 metrin matkan. Onnettomuudessa kuoli kaksi linja-auton matkustajaa.

Turusta kello 14.15 Saloon lähtenyt Turku–Salo–Kisko-linjalla ajanut Reo-merkkinen linja-auto T7143 ja Turusta kello 14.20 Helsinkiin lähtenyt pikajuna saapuivat kumpikin kello 14.45 aikoihin Toikkalan ylikäytävälle, joka sijaitsi noin 2 kilometriä Paimion rautatieasemalta Turkuun päin. Linja-autossa oli kuljettaja, rahastaja ja 15 matkustajaa. Pikajuna törmäsi ylikäytävällä linja-auton takaosaan, joka murskautui, ja raahasi sitten autoa mukanaan 15 metrin matkan. Linja-auto pyörähti törmäyksessä ympäri mutta jäi lopulta pyörilleen. Osa matkustajista sinkoutui ulos autosta. Onnettomuudessa kuoli heti yksi linja-auton matkustaja, ja toinen matkustaja kuoli matkalla Turun sairaalaan. Loukkaantuneista matkustajista vietiin pahimmin loukkaantuneet viisi Turun sairaalaaan ja muut lievemmin loukkaantuneet Salon sairaalaan. 

Kuljettajan mukaan linja-auton sivulasit olivat jäässä, joten hän ei havainnut ajoissa junaa ajaessaan ylikäytävälle. Havaitsemista vaikeutti myös se, että maantie leikkasi rautatien ylikäytävällä noin 45 asteen kulmassa ja parinkymmenen metrin päässä radasta sijainnut ratavartijan rakennusryhmä peitti myös näkyvyyttä. 28-paikkaisen onnettomuusauton omisti kiskolainen autoilija Kaarlo Haapasalo.

## Lähteet
Suomen eduskunta 100 vuotta

**Suomen eduskunta 100 vuotta** on vuosina 2006–2008 julkaistu 12-osainen kirjasarja eduskunnan historiasta. Eduskunnan julkaiseman kirjasarjan tutkimusjohtajana ja päätoimittajana oli dosentti Juhani Mylly.

Eduskunta päätti vuonna 2000 tilata Turun yliopistolta satavuotisjuhlansa kunniaksi 12-osaisen kirjasarjan suomalaisesta demokratiasta ja eduskunnan toiminnasta. Seitsemän vuotta kestäneen tutkimusprojektin nimi oli *Suomen eduskunta 100 vuotta – Eduskunta ja suomalainen demokratia*. Hankkeen arvioitiin maksavan yli 14,8 miljoonaa markkaa, jotka eduskunta maksoi osissa vuosittain kustannusarvion mukaan. Hankkeessa oli tutkimusjohtaja ja projektisihteeri, minkä lisäksi kirjoitussopimuksilla työskenteli 20-25 kirjoittajaa. Teossarjan myötä Turun yliopistoon perustettiin Eduskuntatutkimuksen keskus, jonka tehtävänä on edistää eduskuntaa sekä suomalaista demokratiaa ja parlamentarismia koskevaa tutkimusta.

Kirjasarja maksoi lopulta 2,7 miljoonaa euroa. Se oli noin puolet koko eduskunnan satavuotisjuhlien 5,5 miljoonan euron budjetista. Kirjaprojekti sai aikanaan paljon arvostelua sen korkeana pidettyjen kustannusten takia.

## Kirjasarjan osat
* Osa 1: Juhani Mylly: *Edustuksellisen kansanvallan läpimurto*. 2006..
* Osa 2: Antero Jyränki & Jaakko Nousiainen: * Eduskunnan muuttuva asema*. 2006..
* Osa 3: Vesa Vares, Mikko Uola & Mikko Majander: *Kansanvalta koetuksella*. 2006..
* Osa 4: Irma Sulkunen, Maria Lähteenmäki & Aura Korppi-Tommola: *Naiset eduskunnassa*. 2006..
* Osa 5: Anne Ollila & Heikki Paloheimo: *Kansanedustajan työ ja arki*. 2007..
* Osa 6: Mikael Hidén & Helena Honka-Hallila: *Miten eduskunta toimii*. 2006..
* Osa 7: Voitto Helander, Kyösti Pekonen, Jouni Vainio & Tapani Kunttu: *Valiokunnat lähikuvassa*. 2006..
* Osa 8: Tapani Paavonen & Olli Kangas: *Eduskunta hyvinvointivaltion rakentajana*. 2007..
* Osa 9: Ville Pernaa & Allan Tiitta: *Sivistyksen ja tiedon Suomi*. 2007..
* Osa 10: Ville Pernaa, Tuula H. Laaksovirta & Pentti Lumme: *Ensimmäinen ja neljäs valtiomahti*. 2007..
* Osa 11: Jorma Kallenautio, Ilkka Seppinen, Teija Tiilikainen, Tapio Raunio & Reino Paasilinna: *Kansainvälinen eduskunta*. 2007..
* Osa 12: Jaakko Nousiainen, Seppo Tiitinen, Tytti Isohookana-Asunmaa, Seppo Hentilä, Jorma Kalela, Paavo Lipponen, Raija Julkunen, Marjatta Hietala, Martti Häikiö, Mervi Kaarninen, Marianne Liljeström, Antti Kuusterä, Arto Haveri & Hannu Salmi: *Suomen ja kansanvallan haasteet*. 2008..

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Juhani Mylly

**Pentti Juhani Mylly** (22. heinäkuuta 1942 Oulu – 8. kesäkuuta 2024 Kaarina) oli suomalainen historiantutkija. Mylly oli valtiotieteen tohtori, poliittisen historian dosentti Turun yliopistossa, ja toimi myös vt. professorina. Hän tutki etenkin Maalaisliittoa.

Mylly toimi Eduskuntatutkimuksen keskuksen ensimmäisenä johtajana 2002–2007. Hänellä oli keskeinen rooli keskuksen perustamisessa ja sen sijoittamisessa Turun yliopiston yhteyteen.

Mylly oli eduskunnan 12-osaisen satavuotishistoriasarjan, ”Suomen eduskunta 100 vuotta – Eduskunta ja suomalainen demokratia”, tutkimusjohtaja ja päätoimittaja. UKK-palkinnon Mylly sai vuonna 1979.

Opettajana Mylly antoi tilaa erilaisille mielipiteille ja hänen vastauspuheenvuoronsa saattoivat olla pienoisesitelmiä. Tutkijana hän oli suomalaisen puoluejärjestelmän, poliittisen kulttuurin ja kansallisen historiantutkimuksen asiantuntija. Hän teki tärkeää työtä myös metodioppaiden kirjoittajana sekä tutkielmien ja väitöskirjojen ohjaajana.

## Lähteet
Taatila (Lieto)

**Taatila** on kylä Liedossa.
Taatila sijaitsee noin 1–2 km Liedon keskustasta.
Naapurikyliä ovat Hyvättylä, Karvala, Kahloja ja joen vastarannalla Viikka.

Taatilassa on Taatilan yhtenäiskoulun alakoulu.

## Lähteet
Pseudo Echo

**Pseudo Echo**  on vuonna 1982 perustettu australialainen uutta aaltoa soittava yhtye. Yhtye jäi tauolle vuonna 1990, mutta on ollut toiminnassa taas vuodesta 1998 lähtien. Yhtyeen perustanut Brian Canham on ainoa yhä mukanaoleva alkuperäinen jäsen yhtyeessä.

## Jäsenet
### Alkuperäiset jäsenet
* Brian Canham (laulu, 1982–)
* Pierre Gigliotti (bassokitara, koskettimet; 1982–2012)
* Tony Lugton (koskettimet, kitara; 1982–1984)

### Nykyiset jäsenet
* Brian Canham (laulu, 1982–) 
* James Mudd (koskettimet, keytar; 2018–) 
* Matty Ray (keytar, 2016–) 
* Cameron Smith (rummut, 2018–)

## Albumit
* *Autumnal Park* (1984)
* *Love an Adventure* (1985)
* *Race* (1988)
* *Teleporter* (2000)
* *Ultraviolet* (2014)
* *Acoustica* (2020)
* *After Party* (2020) 
* *1990 The Lost Album Demos* (2021)
* *Ultimate* (2022)

## Aiheesta muualla
Hauhuu

**Hauhuu** on kylä, joka oli merkitty Virtain maarekisteriin. Se sijaitsee Hauhusselän rannalla keskustasta 10 kilometriä kaakkoon.

Hauhuulla oli toiminnassa Hauhuun työväentalo, jonka Hauhuun työväenyhdistys rakennutti vuonna 1913. Se purettiin 1980-luvulla.

## Lähteet
Vehmaan kirkonkylä

**Vehmaan kirkonkylä** sijaitsee paikallisteiden 12365 ja 12366 varsilla noin kaksi kilometriä Vehmaan kunnan keskustaajaman Vinkkilän länsipuolella. Kirkonkylän eteläpuolella kulkee Mynämäeltä Lokalahdelle johtava seututie 194. 1400-luvun alussa rakennetun Vehmaan kirkon ohella kirkonkylässä sijaitsevat muun muassa kirkkoherranvirasto, terveysasema ja vanhainkoti, urheilukenttä sekä Vehmaan työväentalo. Kirkonkylän kansakoulu valmistui vuonna 1884, mutta se tyhjeni lopullisesti uuden yhtenäiskoulun valmistuttua Vinkkilään vuonna 2019. Nykyään sen tiloissa toimii päiväkoti.

## Lähteet
Kerttulinkatu

**Kerttulinkatu** (ruots. Gertrudsgatan) on Turun keskustassa I kaupunginosassa sijaitseva 800 metriä pitkä katu. Kerttulinkatu alkaa Henrikinkadulta läheltä Turun tuomiokirkkoa ja päättyy Kupittaankadulle Kupittaanpuiston reunalle. 

Vuonna 1828 C. L. Engelin ruutukaavan mukaiset nykyisen Kerttulinkadun paikalla sijainneet kadut saivat nimeksi Rehtorin katu (ruots. *Rectors Gatan*) ja Pyhän Gertrudinkatu (ruots. *St Gertruds Gatan*). Vuonna 1830 Kerttulinmäen erottamat kadut yhdistettiin eli myös Vähä Hämeenkadun ja Kaarinankadun väli muutettiin kaduksi ja sille annettiin nimeksi Pyhän Kerttulin katu. Katu nimettiin viereisen Kerttulinmäen mukaan, joka oli saanut nimensä keskiajalla siellä sijainneiden Pyhän Kerttulin killan rakennuksista. Vuonna 1890 kadunnimiä haluttiin yksinkertaistaa ja kaikilta keskustan kaduilta poistettiin Pyhä-etuliite, niin myös Kerttulinkadulta.

Kerttulinkadun poikkikatuja ovat Koskenniemenkatu, Hämeenkatu, Vähä Hämeenkatu, Kaarinankatu, Sirkkalankatu ja Itäinen Pitkäkatu.

## Rakennuksia

* Turun Ylioppilaskyläsäätiön (TYS) asuntokohde Henrikki, valmistuneet 1831–1834 (Erik Johan Wennerquist), 1897–1898 (G. Ekestubbe) ja 1907 (Adrian Thomander), muutettu opiskelija-asunnoiksi 1991–1992, arkkitehtitoimisto Casagrande & Haroma (Kerttulinkatu 2)
* Asunto Oy Hovi, valmistunut 1829-1830 Charles Johnsson sekä 1912-1915 Alexander Nyström (Kerttulinkatu 4)
* Asunto Oy Kirkontaus, valmistunut 1961 (Kerttulinkatu 3), arkkitehti, professori Aarne Ehojoki.
* Asunto Oy Hämeenkatu 7, valmistunut 1963
* Turun työterveystalo, entinen Vilénin tehdas, valmistunut 1940, laajennettu 1942 ja 1948, arkkitehti Erik Bryggman (Kerttulinkatu 5)
* Asunto Oy Kerttulinhaka (Hämeenkatu 8)
* Asunto Oy Vähä-Hämeenkatu 9, valmistunut 1963
* Asunto Oy Kerttulinkatu 10, valmistunut 1968, arkkitehti Veijo Kahra (Vähä Hämeenkatu 7)
* Asunto Oy Vähä-Hämeenkatu 10 a, valmistunut 1911 (Kaarlo Thomander) ja 1914 (Adrian Thomander)
* Asunto Oy Kerttulinkatu 12, valmistunut 1961
* Asunto Oy Kaarina, valmistunut 1977 (Kerttulinkatu 14)
* Asunto Oy Kaarinankatu 2, valmistunut 1927 (Vietti Nykänen) ja 1928 (J. E. Arola)
* Asunto Oy Kerttulinkatu 11, valmistunut 1961
* Asunto Oy Kerttulinkatu 16 b, valmistunut 1956
* Asunto Oy Kerttulinkartano, valmistunut 1967, arkkitehti Pekka Pitkänen (Kerttulinkatu 18)
* Asunto Oy Sirkankartano, valmistunut 1970, kiinteistön liikerakennuksessa sijaitsee nykyisin K-Market Kerttuli (Kerttulinkatu 13)
* Asunto Oy Sirkkalankerttu, valmistunut 1929 (August Krook) ja 1939 (Matti Heikura) (Kerttulinkatu 15)
* Asunto Oy Sirkanhovi, valmistunut 1964 (Kerttulinkatu 20)
* Asunto Oy Turun Itäinenkatu 9, valmistunut 1966
* Asunto Oy Kerttulinkatu 22, valmistunut 1960
* Asunto Oy Kupittaankartio, valmistunut 1983 (Itäinen Pitkäkatu 16)
* Asunto Oy Kupittaankatu 11-13, valmistunut 1968, arkkitehti Jorma Lahti (Itäinen Pitkäkatu 12-14)

## Lähteet
Alppihiihto talviuniversiadeissa 1970

**Alppilajit [[Talviuniversiadit 1970|vuoden 1970 talviuniversiadeissa]]** kilpailtiin 5.–7. huhtikuuta Kemijärven Pyhätunturilla.

## Miesten pujotelu

Suomen Pentti Pätiälä oli 36. ja Juha Hänninen 37:s.

## Naisten pujottelu

Suomen Tytti Nuorlehto oli 22. ja Susan Wittin 30:s.

## Miesten suurpujottelu

## Naisten suurpujottelu

## Miesten alppiyhdistetty

Suomen Juha Hänninen oli 15.

## Lähteet
Victor/Victoria

**Victor/Victoria** on vuonna 1982 ilmestynyt elokuvamusikaali, jonka on kirjoittanut ja ohjannut Blake Edwards. Elokuvan pääosissa olivat Julie Andrews, James Garner ja Robert Preston. 

Elokuva kertoo naisesta, joka tekeytyy naisena esiintyväksi mieheksi.

Elokuvasta sovitettiin vuonna 1995 Broadway-musikaali, jonka pääosassa Julia Andrews oli myös. 

Elokuva oli ehdolla seitsemään Oscar-palkintoon ja voitti Oscarin parhaasta alkuperäiskappaleesta (Henry Mancini ja Leslie Bricusse). Yhdysvaltalainen National Board of Review of Motion Pictures palkitsi Robert Prestonin sivuosastaan.

## Lähteet
Väinö Sirkiä

**Väinö Sirkiä** (s. 28. helmikuuta 2001 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Hokej Ligan Zagłębie Sosnowiecissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.

## Ura
Sirkiä on Turun Palloseuran kasvatti. Hän toimi kaudella 2016–2017 seuran C-nuorten Mestiskarsinnoissa TPS Akatemian varakapteenina. Sirkiä pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin TPS:n C-nuorissa, jossa hän voitti SM-pronssia. Kaudella 2018–2019 Sirkiä toimi seuran B-nuorten varakapteenina ja kaudella 2020–2021 U20-joukkueen varakapteenina. Kaudella 2021–2022 Sirkiä nousi TPS:n U20-joukkueen kapteeniksi. Hän oli tehoilla 12+15=27 joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies.

Alkukauden 2022–2023 Sirkiä pelasi yli-ikäisenä TPS:n U20-joukkueessa. Hän johti joukkueen sisäistä maalipörssiä 18 osumallaan yhdessä Viljami Marjalan kanssa, kunnes siirtotakarajalla helmikuussa 2023 TPS lainasi Sirkiän loppukaudeksi SM-liigajoukkue Vaasan Sportiin. Hänen sopimuksensa sisältää myös tryoutin 1+1-vuotisesta sopimuksesta kaudelle 2023–2024. Vastaavasti Sport lainasi TPS:ään loppukaudeksi ruotsalaishyökkääjä Sebastian Stålbergin. Sirkiä sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 15. helmikuuta 2023 JYPiä vastaan. Hänet merkittiin vain kolmella täydellä hyökkäysketjulla otteluun lähteneen Sportin nelosketjuun yhdessä Jure Povšen kanssa. Sirkiä jäi ottelussa lopulta ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa hän sai seuraavassa ottelussa 18. helmikuuta 2023 KalPaa vastaan. Sirkiä merkittiin heti Sportin ykkösketjuun Teemu Väyrysen ja Lari Heikkisen viereen. Sirkiä sai ottelussa jääaikaa 15.08 minuuttia. Hän avasi maalitilinsä SM-liigassa kahdella osumalla runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 10. maaliskuuta 2023 Porin Ässiä vastaan. Ari-Ville Syrenius valitsi Sirkiän ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Maalit jäivät hänen kauden ainoiksi tehopisteikseen Sirkiän 11 pelaamassa SM-liigan runkosarjaottelussa.

Sirkiä ei jatkanut Sportissa enää koejaksonsa päätteeksi, vaan hän siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Jokereihin. Hän pelasi sarjassa tulokaskautensa aikana 36 runkosarjaottelua tehopistein 4+13=17 ja viisi pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä. Kaudeksi 2024–2025 Sirkiä siirtyi jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Tuton riveihin. Tammikuussa 2025 hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin yhteisymmärryksessä ja Sirkiä siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella Puolan Polska Hokej Ligan Zagłębie Sosnowieciin. Toukokuussa 2025 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Tuotantomusiikki

**Tuotantomusiikki** on elokuvien trailereissa, tv- ja radiomainoksissa, tv-ohjelmissa, nettivideoissa tai myymälöissä soivaa taustamusiikkia. Tuotantomusiikkia voidaan myös kutsua nimillä **katalogimusiikki** tai **kirjastomusiikki**.

Tuotantomusiikkia ei tavallisesti julkaista äänitteinä tai kuluttajille suunnatuissa musiikkipalveluissa. Aiemmin tuotantomusiikkia on voinut ostaa vain suoraan tuotantomusiikkia julkaisevista yrityksistä, Nykyisin tuotantomusiikkia voi ostaa musiikkilisenssejä eli musiikin käyttölupia myyvistä palveluista. Tunnettuja tuotantomusiikkia tekeviä ja myyviä yrityksiä ovat muun muassa APM Music, KPM Music, Bruton Music, Amphonic Music Ltd, Editions Montparnasse 2000, Gemell, Selected Sound, Audiomachine ja Two Steps from Hell.

## Lähteet
Natriumvetyfluoridi

**Natriumvetyfluoridi** (NaHF2) eli **natriumbifluoridi** tai **natriumvetydifluoridi** on natrium- ja vetyfluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa lasin etsaukseen ja puhdistusaineissa. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa natriumvetyfluoridi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen. Kuumennettaessa natriumvetyfluoridia yli 160 °C:n lämpötilaan se hajoaa natriumfluoridiksi ja vetyfluoridiksi.

Natriumvetyfluoridia valmistetaan natriumhydroksidin tai -karbonaatin ja vetyfluoridin reaktiolla.
:NaOH + 2 HF → NaHF2 + H2O

Natriumvetyfluoridia käytetään pyykinpesuaineissa, ruosteenpoistoaineissa ja rakennusten tiili- tai kiviulkosivujen puhdistamiseen. Yhdistettä käytetään myös lasin etsauksessa ja kalsiumionien saostamiseen.

## Lähteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1965

**Suomen yleisluistelumestaruuksista 1965** kilpailtiin Pieksämäellä 16.–17. tammikuuta (miehet) ja Harjavallassa 23.–24. tammikuuta (naiset). Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 21 mies- ja 17 naisluistelijaa.

### Miehet






### Naiset






## Lähteet
* Suomen mestaruuskilpailut 1965 (miehet)
* Suomen mestaruuskilpailut 1965 (naiset)
Dorian Electra

**Dorian Electra** (oik. **Dorian Electra Fridkin Gomberg** 25. kesäkuuta 1992) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, kuva- ja performanssitaiteilija.

Hänen debyyttialbuminsa *Flamboyant* julkaistiin vuonna 2019, ja sitä seuraava albumi *My Agenda* vuonna 2020. Kolmas albumi *Fanfare* ilmestyi vuonna 2023. Omien julkaisujen lisäksi hän on tehnyt yhteistyötä useiden muusikoiden kanssa, merkittävimpinä kappale CharliXCX:n Pop 2 mixtapella "Femmebot" ja Lady Gagan Dawn of Chromatica -remix albumilla kappaleella "Replay" (remix-versio). Hänet tunnetaan poikkeavasta pukeutumistyylistään, queer-estetiikasta ja eksperimentaalisesta pop-musiikista. Hän on yksi hyperpop-genren tunnetuimmista artisteista. Hänen taiteessaan näkyvät usein queer-teemat, politiikka sekä meemit. Electra identifioituu genderfluidiksi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Komsi (Teuva)

**Komsi** on Teuvalla sijaitseva kylä. Elonkerjuu-yhtye on kotoisin Komsista. Kylällä on oma kyläseura. Kylän maisemaan kuuluvat punamultaiset pohjalaistalot. 

## Historia
Kylälle perustettiin kansakoulu vuonna 1911, joka lakkautettiin vuonna 2013 osana kunnan kouluverkkouudistuksia. Vuonna 1913 valmistui kylän läpi kulkeva Suupohjan rata. Aikanaan kylällä oli oma Auralan pysäkki. Kylän yhteistoiminta järjestäytyi aluksi Komsin-Teirilän maamiesseuran ja Varsalan pienviljelijäyhdistyksen kautta, jota on jatkanut Komsin kyläseura vuodesta 1999 lähtien. Sotien jälkeen kylään muutti lisää asukkaita, kun sinne asutettiin Karjalasta tulleita perheitä. Silloin Komsin kylään rakennettiin Varsalan koulu, joka ehti toimia kansakouluna noin kymmenen vuotta, jonka jälkeen rakennukseen perustettiin apukoulu ja sitä myöhemmin vanhainkoti. 

## Lähteet

## Katso myös

* Kylän omat sivut
Lewis Allen (ohjaaja)

**Lewis Allen** (25. joulukuuta 1905 Oakengates, Shropshire, Englanti – 3. toukokuuta 2000 Santa Monica, Kalifornia, Yhdysvallat) oli brittiläinen, valtaosan urastaan Yhdysvalloissa tehnyt teatteri-, elokuva- ja televisio-ohjaaja.

Englannin Shropshiren kreivikunnassa syntynyt Allen työskenteli kouluvuosiensa jälkeen neljä vuotta merimiehenä ja siirtyi sitten teatterialalle ensin näyttelijäksi, sitten näyttelijöiden manageriksi Lontoossa. 1930-luvun puolivälissä hän muutti New Yorkiin ja ryhtyi ohjaamaan Broadway-tuotantoja. Vuonna 1941 hän sai elokuvaohjaajan paikan Paramount Pictures -yhtiöltä Hollywoodissa.

Allen ohjasi 1940-luvulta 1960-luvun alkuun 17 hyvin erityylistä elokuvaa, joista tunnetuimpia ovat esikoisohjaus *[[Kutsumattomat vieraat]]* (1944) ja Frank Sinatran tähdittämä trilleri *[[Tappaja (vuoden 1954 elokuva)|Tappaja]]* (1954). 1950-luvun lopulla Allen siirtyi Yhdysvalloissa televisio-ohjaajaksi. Viimeisenä pitkänä elokuvanaan hän tuotti ja ohjasi Suomessa esittämättömän, kuvitteellisen itäblokin maan epäonnistuneesta vallankumouksesta kertovan elokuvan *Decision at Midnight* (1963).

## Filmografia
### Teatterielokuvat
*1944: Kutsumattomat vieraat (*The Uninvited*)
*1945: Talo, missä kauhu asui (*The Unseen*)
*1947: Riitapukarit (*The Perfect Marriage*)
*1947: Nainen tuuliajolla (*The Imperfect Lady*)
*1947: Rikosten erämaa (*Desert Fury*)
*1948: Sinetöity tuomio (*Sealed Verdict*)
*1948: Paha rakkaus (*So Evil My Love*)
*1949: Chicagon alamaailma (*Chicago Deadline*)
*1949: Nunna ja poliisiasiamies (*Appointment with Danger*)
*1951: Valentino, suuri rakastaja (*Valentino*)
*1951: Muskettisotureiden pojat (*At Sword's Point*)
*1954: Tappaja (*Suddenly*)
*1955: Rikospoliisi iskee (*A Bullet for Joey*)
*1955: Syytön mies murhattu (*Illegal*)
*1958: Sotakirjeenvaihtajan rakkaus (*Another Time, Another Place*)
*1959: Pako Reinillä (*Whirlpool*)
*1963: Decision at Midnight

### Televisiosarjoja
Lewis Allen ohjasi 1960-luvulla jaksoja muun muassa televisiosarjoihin *[[Bonanza]], [[Perry Mason yllättää]], [[Kuuma kesä (televisiosarja)|Kuuma kesä]]* ja *[[Takaa-ajettu (televisiosarja)|Takaa-ajettu]] sekä 1970-luvulla sarjoihin *Cannon* ja *Pieni talo preerialla''.
GRASP

**GRASP** (GRaphic Animation System for Professionals) oli multimediaesitysten tekoon tarkoitettu ohjelmisto IBM PC:lle ja yhteensopiville tietokoneille 1980-luvulla.

Sen kehittivät Doug Wolfgram ja John Bridges. He olivat kehittäneet myös PCPaintin (myöhemmin Pictor Paint).
PCPaintia levitettiin Mouse Systemsin hiiren mukana miljoonia kopioita 1980-luvun loppupuolella. GRASP 1.0 julkaisiin sharewarena alkuvuodesta 1985. Levittäjänä oli Wolfgramin yhtiö Microtex Industries.  GRASP 2.0:sta tuli kaupallinen ohjelma.

GRASP sisältää yksinkertaisen skriptikielen, jolla voi animoida PCPaintin ja Pictorin luomia .PIC ja .CLP-tiedostoja. Esitykseen voi lisätä tekstiä eri fonteilla ja soittaa yksinkertaisia ääniä PC:n kaiuttimesta. Skripti voi myös odottaa käyttäjän näppäimenpainalluksia. GRASP pakkaa esityksen .GL-päätteiseen tiedostoon, jonka esittämiseen käytetään GRASPRT.EXE-ohjelmaa.

John Bridges julkaisi GRASPin seuraajaksi vuonna 1996 GLPron Windowsille.
Myös GLPro toimi samaan tapaan käyttämällä tekstipohjaista skriptikieltä yhdistämään kuvia, fontteja ja animaatioita. GLPro sisältää AG-kääntäjän, joka kääntää FORTH:in ja Lispin pinomalliin perustuvan skriptikielen soitto-ohjelman ajettavaksi.
Tämä ei enää 1990-luvulla riittänyt käyttäjille, koska täysin graafisia ohjelmia kuten Macromedia Director oli olemassa.
GLProta kehittänyt GMedia lopetti toimintansa 2000-luvun alussa.

Bridges on myöhemmin julkaissut ilmaisohjelmana samaa filosofiaa noudattavan AfterGRASP-ohjelman.

## Viitteet
Vellua

**Vellua** on Uudenkaupungin kylä, joka sijaitsee noin 10 kilometriä kaupungin keskustan kaakkoispuolella. Se kuului aikaisemmin Kalannin kuntaan.

Keskiajalla Vellua oli Uudenkirkon kappeliseurakunta, joka liitettiin emäseurakuntaan 1500-luvun alussa. Kylässä toimi vuonna 1990 lakkautettu  Uudenkaupungin radan Velluan seisake.

## Lähteet
Vehmaskoski

**Vehmaskoski** on Virtain Kotalan kylässä sijaitseva koski, joka on suosittu kalastuskohde. Koski on toinen koski Jyrkeejärvestä Vehmasjärveen laskevassa joessa. Vehmaskoski on osa Kotalan koskia.

Vehmaskoski on nimensä mukaisesti rannoiltaan vehmas. Noin puolen kilometrin mittainen koski putoaa noin 7 metriä. Silta ylittää kosken puolivälissä.

Vehmaskosken luontaisia kalalajeja ovat järvitaimen, hauki ja ahven. Koskeen on istutettu järvitaimenta ja harjusta. Luonnonvaraisella järvitaimenella on rasvaevä, joka on istutetulla leikattu pois. Vain istutettuja, alamitan ylittäviä järvitaimenia saa ottaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
We Are One (Wild Youthin kappale)

**We Are One** on irlantilaisen Wild Youth -yhtyeen kappale. Yhtye edusti Irlantia vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.

## Listasijoitukset

*  (Irish Singles Chart): 93

## Lähteet
Abu Fuad

**Fouad Hanafi-Eweiss**  (s. 1945 Kairo), tunnettu nimellä **Abu Fuad**, on tamperelainen ravintoloitsija, joka avasi kebab-ravintolan Tampereelle vuonna 1982 ja oli yksi Suomen ensimmäisiä kebab-ravintoloitsijoita. 

Fuad Hanafi-Eweiss kouluttautui Egyptin armeijan lentäjäksi. Hän kuitenkin riitautui ilmavoimien akatemian johtajan Hosni Mubarakin kanssa ja joutui muuttamaan Ruotsin kautta Suomeen 1971.
Hän työskenteli Tampereella kahviloissa, ravintoloissa ja pubeissa, kunnes perusti ensin Sadat Padat -ravintolan ja vuonna 1982 omaa nimeään kantavan Abu Fuadin.

Alkuperäinen Abu Fuad -ravintola Koskikeskuksessa suljettiin 2012.
Sittemmin Abu Fuad -nimellä on toiminut ravintoloita Rautatieaseman ruokatorilla, Nokia Arenalla ja Pirkkalan Prismassa. Abu Fuad jäi eläkkeelle vuonna 2016. Teivon Liha ja myöhemmin Tapola lisensoi Abu Fuad -tuotemerkin ja myy nimellä tuotteita päivittäistavarakaupassa.

## Lähteet
Chen Yupeng

**Chen Yupeng** (; s. 15. tammikuuta 1984) on kiinalainen musiikkituottaja sekä elokuva-, televisio- ja pelimusiikin säveltäjä.

Chen syntyi perheeseen, jonka äiti oli eläkkeelle jäänyt laulaja ja isä opiskellut pääaineenaan matematiikkaa. Hän suoritti varhaisia opintoja Shenzhenin taidekoulussa klarinetinsoitossa ja sai myös sävellysopetusta. Vuonna 2002 Chen muutti Shanghaihin ja jatkoi opintojaan Shanghain musiikkikonservatoriossa. Hänen pääaineenaan siellä oli aluksi klarinetinsoitto, mutta hän vaihtoi sen musiikkisuunnitteluun ja -tuotantoon. Chen valmistui konservatoriosta kunniamaininnoin.

Chen työskenteli televisio- ja elokuvamusiikin parissa ennen liittymistään MiHoYo-peliyhtiön palvelukseen. Hänen yhteistyökumppaneitaan elokuva-alalla ovat olleet muiden muassa Chan Kwong-wing ja Raymond Yip. Chen teki musiikin *[[Genshin Impact]]* -peliin (2020) ja sai tästä palkinnon tulokkaan tai läpimurron tekijän kategoriassa Annual Game Music Awards -jaossa samana vuonna. Kertomansa mukaan Chen sai suurimman osan luovasta innoituksestaan *Genshin Impactin* musiikkiin klassisesta musiikista ja kiinalaisesta kansanmusiikista.

## Lähteet
Wild Youth

**Wild Youth** on irlantilainen indie rock -yhtye, joka perustettiin Dublinissa vuonna 2016. He edustivat Irlantia Eurovision laulukilpailussa 2023 kappaleella We Are One.

## Diskografia

### Singlet

* "We Are One" (2023)

## Lähteet
Mama šč!

**Mama ŠČ!** () on kroatialaisen Let 3 -yhtyeen kappale. Se edusti Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa voitettuaan Kroatian euroviisukarsinnan. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 123 pistettä ja sijoittui kolmanneksitoista.

## Lähteet
Alavuden kirkonkylän työväentalo

**Alavuden Kirkonkylän Työväentalo** on Alavuden kunnan keskustaajamassa sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Alavuden Kirkonkylän Työväenyhdistys perustettiin 10. tammikuuta 1907. Perustavassa kokouksessa yhdistykseen liittyi 39 jäsentä. Vuoden lopussa jäseniä oli 85, joista pääosa oli torppareita ja mäkitupalaisia perheenjäsenineen. Mukaan tuli eri alojen ammattilaisia, kuten nahkureita, suutareita, yksi suutarin kisälli, kivimies, maalari, proviisori, postiljooni ja postiljoonin apulainen. Yhdistys ilmoitettiin 19.1.1907 Sos.-dem. Puolueen jäsenrekisteriin. 

## Rakennus
Oma työväentalo päätettiin rakentaa heti ensimmäisen toimintavuoden aikana, ja rakennus pystytettiin vuonna 1908. Kirkonkylän yhdistys osti Erkki Ranta-Aholta Kiviniemen tuparakennuksen rakennusaineiksi. Kirkonkylästä ostettiin Kauppias M. Nurmelta entinen kauppaliikkeen talo. Kirkonkylän työväenyhdistyksen talo myytiin vuonna 1918. Myynnistä on jäljellä kuitti, jossa K.E. Pellonpää ja Kalle Manninen ilmoittavat saaneensa työväentalon myynnistä 4000 markkaa ja huutokapasta 33 markkaa, mutta ostajien nimiä ei kuitissa ole. Yhdistyksen toiminta oli hiipunut ja jäsenistöä liittynyt Alavuden Aseman työväenyhdistykseen.

## Toimintaa
Yhdistys sai perustamisensa jälkeen toimintatilaksi lautamies Härköseltä huoneen, joka toimi kokoustilana. Iltamia pidettiin Aseman yhdistyksen työväentalossa sekä palokunnantalossa. Omassa 1908 valmistuneessa työväentalossa pidettiin iltamia ja kokoukset. Lisäksi siellä toimivat oma kirjasto, ravintola ja puhujaseura.

## Lähteet
Hengaillaan (televisiosarja)

**Hengaillaan** on suomalainen tietokilpailuohjelma, jota on esitetty Yle TV1 -kanavalla tammikuusta 2023 alkaen. Ohjelmassa kaksihenkiset julkkistiimit kilpailevat erilaisiin maantietoon, historiaan, musiikkiin, taiteeseen ja urheiluun liittyvissä kysymyksissä.

Ohjelmaa juontaa Mervi Kallio ja sen tuomarina toimii Matti Rönkä. Rönkä korvasi kolmannella kaudella aiemmin tuomarina toimineen Riku Rantalan ja Kallio neljännellä kaudella aiemmin juontajana toimineen Jenni Poikeluksen. 

Ensimmäisellä kaudella jaksoissa oli mukana myös kokki Kozeen Shiwan, toisella kaudella Linnea Vihonen. Kolmannen kauden kokkeina toimivat Iman Gharagozlu ja Leena Ahokas. Jokaisessa jaksossa on myös vaihtuva housebändi.

Ensimmäisen tuotantokauden voittivat Anna Rimpelä ja Jani Halme. Toisen kauden voittivat Mikko Kekäläinen ja Ella Kanninen. Kolmannen kauden voittivat Oskari Onninen ja Tuija Siltamäki.

Ohjelmaa lähetetään lauantaisin suorana lähetyksenä Tampereen Mediapoliksesta. Ohjelma perustuu ruotsalaiseen *[[På spåret]]* -ohjelmaformaattiin, jota on esitetty Ruotsissa vuodesta 1987 alkaen.

## Ensimmäinen tuotantokausi
### Jaksot ja kilpailijat
#### Alkuerät

#### Semifinaalit

#### Finaali

## Toinen tuotantokausi
### Jaksot ja kilpailijat
#### Alkuerät

#### Semifinaalit

#### Finaali

## Kolmas tuotantokausi
### Jaksot ja kilpailijat
#### Alkuerät

#### Semifinaalit

#### Finaali

## Neljäs tuotantokausi
### Jaksot ja kilpailijat
#### Alkuerät

#### Semifinaalit

#### Finaali

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Hengaillaan'' Yle Areenassa
Adelina Tahiri

**Adelina Tahiri** (s. 1991 Skopje) on albanialainen laulaja. Albaniassa asuva Tahiri aloitti ammattiuransa vuonna 2007 ollessaan vain 16 -vuotias singlellä "Më Trego", jonka hän julkaisi albaniaksi ja jota soitettiin Albaniassa ja Kosovossa. Lokakuussa 2010 hän julkaisi toisen albuminsa *Nuk Jam Penduar* albaniaksi. Tahirista tuli virallisesti Albanian kansalainen vuonna 2011. Adelina Tahirilla on laaja yleisö Kosovossa, Albaniassa, Pohjois-Makedoniassa ja Italiassa.

## Albumi

* 2007- Më Trego
* 2008-Eliksir
* 2010-Nuk Jam Penduar
* 2011-Manipulator
* 2012-Mjaft
Finn T. Isaksen

**Finn Trond Isaksen** (26. huhtikuuta 1924 Frogn – 29. syyskuuta 1987) oli norjalainen keskustapoliitikko. Hän toimi Norjan maatalousministerinä 1983–1985.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Finn T. Isaksen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Hengaillaan (täsmennyssivu)

**Hengaillaan** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* ”Hengaillaan”, Kirkan vuoden 1984 musiikkikappale ja Suomen saman vuoden Euroviisujen edustuskappale
* *[[Hengaillaan (albumi)|Hengaillaan]]*, Kirkan vuoden 1984 musiikkialbumi
* *[[Hengaillaan (televisiosarja)|Hengaillaan]]*, tammikuussa 2023 alkanut suomalainen televisio-ohjelma
Horna

**Horna** tarkoittaa helvettiä ja myös seuraavia:

* Horna, suomalainen black metal -yhtye
* *[[Horna (kirja)|Horna]]*, Ilkka Remeksen kirja vuodelta 2014
* Classic Old Western Societyn Horna-airsoft-larp
Svein Sundsbø

**Svein Sundsbø** (s. 3. heinäkuuta 1943 Lindås) on norjalainen keskustapolitiikko. Hän toimi Norjan maatalousministerinä 1985–1986. Koulutukseltaan hän on agronomi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Svein Sundsbø'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Jämijärven kirkonkylä

**Jämijärven kirkonkylä** on Jämijärven kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän palveluihin kuuluu muun muassa koulu. Kirkonkylän väkiluku oli 584 vuonna 2021.

## Lähteet
Vääntelä

**Vääntelä** on kylä Liedossa. Se sijaitsee 1 kilometrin päästä Ilmarisista. Vääntelässä on muun muassa Ilmaristen matkailutila.

Vääntelällä on pitkä historia: siellä on yksi Liedon kolmesta keskiajalta periytyvästä kartanosta. Vääntelänkoski Aurajoessa virtaa kylän kaakkoispuolella. Koskessa oli mylly jo 1500-luvulla.  Joen yli tehtiin ajokelpoinen silta vuonna 1907.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vääntelä Liedon kotiseutuportaali
55 Cancri c

**55 Cancri c** on tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta. Se on kaasujättiläinen ja sen massa on verrattavissa Saturnukseen. 55 Cancri c on kolmas tunnettu planeetta etäisyysjärjestyksessä sen tähdestä. Eksoplaneetan kiertorata kestää 44,34 päivää. Se löytyi vuonna 2002, mutta sen löydöstä ilmoitettiin vuonna 2004. 

Kuten suurin osa tunnetuista eksoplaneetoista, 55 Cancri c havaittiin tarkkailemalla muutoksia sen tähden säteittäisnopeudessa. Löytöhetkellä sen tähdellä tiedettiin olevan vain yksi planeetta, 55 Cancri b.

Koska planeetta havaittiin epäsuorasti havainnoimalla sen tähteä, sen ominaisuuksia, kuten sen sädettä, koostumusta ja lämpötilaa, ei tunneta. 55 Cancri c on todennäköisesti kaasujättiläinen ilman kiinteää pintaa.

## Lähteet
Okakataja

**Okakataja** (*Juniperus oxycedrus*) on Välimeren seudulla kasvava katajalaji.

Se voi jäädä pensaaksi tai kasvaa jopa kuusi metriä korkeaksi puuksi. Sen kaarna on sileää ja harmahtavaa. Neulaset ovat 15–20 mm pitkiä. Marjat ovat kypsinä punaruskeita ja 6–12 mm halkaisijaltaan.

Okakatajan oksista ja puuaineksesta uutetaan aromaattista öljyä, jota käytetään sekä rohtona ihottumien hoitoon että tuoksuaineena esimerkiksi saippuoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Okakataja (''Juniperus oxycedrus'')
* European Atlas of Forest Tree Species: ''Juniperus oxycedrus'' (pdf)
Kaarlo Länkelä

**Kaarlo Länkelä**, sukunimi aik. *Dahlström* (20. helmikuuta 1853 Viitasaari – 2. lokakuuta 1928 Tampere) oli suomalainen filosofian maisteri ja rehtori.

Kaarlo Länkelän vanhemmat olivat Viitasaaren kappalainen, varapastori Karl Magnus Dahlström (1812–1875) ja Margareta Elisabet Petrelius (k. 1885). Hän pääsi ylioppilaaksi 1871 Jyväskylän alkeisopistosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1880 ja filosofian maisteriksi 1882.

Länkelä oli vt. kollegana Viipurin yksityis- ja valtionlyseossa 1881–1885 ja sen jälkeen Tampereen ruotsalaisen alkeiskoulun suomen ja ruotsin kielen lehtorina ja koulun rehtorina 1885–1900. Hän toimi Tampereen suomalaisen tyttökoulun ja vuodesta 1918 Tampereen tyttölyseon suomen kielen opettajana ja vanhempana lehtorina 1885–1925. 

Länkelä harrasti puutarhanhoitoa. Hän oli useita vuosikymmeniä Puutarha-lehden toimitussihteerinä ja toimi Tampereen puutarhaseuran puheenjohtajana. Länkelä oli Helsingin ja Tampereen puutarhaseurojen kunniajäsen. Hän toimi myös Tampereen talouskoulun johtokunnan puheenjohtajana ja Tampereen säästöpankin isännistön puheenjohtajana. Länkelä avusti myös säännöllisesti Tampereella ilmestyvää Aamulehteä ja kuului 1890-luvulla lehden johtokuntaan.

Kaarlo Länkelä oli naimisissa vuodesta 1883 Sofie Elise Länkelän kanssa. Kaarlo Länkelän veli oli Turun lyseon suomen ja ruotsin kielen nuorempi lehtori Frans Fredrik Airola, ent. Dahlström (1863–1938).

## Lähteet
Vilhelm II Oranialainen

**Vilhelm II Oranialainen** (; 27. toukokuuta 1626 – 6. marraskuuta 1650) oli Orania-Nassau-sukuun kuulunut Alankomaiden neljäs käskynhaltija vuosina 1647–1650. Hänen lyhyttä kauttaan leimasi sisäpoliittinen valtakamppailu.

## Elämä ja ura
Vilhelm oli Oranian ruhtinaan Fredrik Henrikin ja hänen vaimonsa Amalia von Solmsin poika ja Vilhelm Vaiteliaan pojanpoika. Vuonna 1631 hyväksytyllä lailla Fredrik Henrikin virat ja arvonimet tehtiin perinnöllisiksi hänen suvulleen. 14-vuotias Vilhelm avioitui 12. toukokuuta 1641 Whitehallin kuninkaallisessa kappelissa Englannin Kaarle I:n vanhimman tyttären, yhdeksänvuotiaan Maria Stuartin (1631–1660) kanssa. Vilhelm oli jo varhaisesta nuoruudestaan lähtien isänsä mukana tämän sotaretkillä, ja hän kunnostautui ratsuväkitaistelussa Burgerhoutissa 5. syyskuuta 1643.

Isänsä kuoleman jälkeen maaliskuussa 1647 Vilhelm sai Oranian ruhtinaan arvonimen sekä kaikkien muiden Alankomaiden maakuntien paitsi Friisinmaan käskynhaltijan ja tasavallan kenraalikapteenin ja kenraaliamiraalin virat. Vuoden 1648 alussa Münsterissä solmittiin rauha, joka päätti kahdeksankymmenvuotisen sodan. Sopimuksella Espanja tunnusti Alankomaiden itsenäisyyden ja teki suuria myönnytyksiä Alankomaiden maakunnille erityisesti niiden kaupan osalta. Vilhelm, joka oli aina vastustanut politiikkaa, joka luopui Alankomaiden ja Ranskan liitosta saadakseen Espanjalta paremmat ehdot, teki kaikkensa estääkseen sopimuksen ratifioinnin, mutta ei onnistunut. Hän ei kuitenkaan luopunut kunnianhimoisista suunnitelmistaan, vaan aloitti neuvottelut Ranskan hallituksen kanssa ja suunnitteli jatkavansa sotaa valloittaakseen osan Espanjan Alankomaista (nykyinen Belgia). Hän tuki myös lankoaan Kaarle II:ta toivoen voivansa palauttaa tämän Englannin valtaistuimelle.

Hollandin maakunnan johtajat pelkäsivät, että Vilhelmin kunnianhimoiset tavoitteet johtaisivat sotaan, ja hajottivat osan maakunnan palkkalistoilla olleista joukoista. Tämän jälkeen Vilhelm kääntyi Alankomaiden parlamentin puoleen, jossa oli kateutta Hollandin vaikutusvaltaa kohtaan. Parlamentti myönsi hänelle poikkeuksellisia valtuuksia, ja 30. heinäkuuta 1650 Vilhelm vangitsi kuusi Hollandin maakunnan johtajaa ja määräsi armeijansa marssimaan Amsterdamiin. Yritys vallata kaupunki epäonnistui, mutta Holland alistui kuitenkin Vilhemin valtaan. Vilhem aloitti nyt uudet neuvottelut Ranskan hallituksen kanssa, ja jo lokakuun alussa Pariisissa laadittiin sopimusluonnos, mutta Vilhem kuoli isorokkoon marraskuussa. Viikko hänen kuolemansa jälkeen hänen leskensä synnytti pojan, josta tuli myöhemmin Englannin kuningas Vilhelm III. Tasavallan käskynhaltijan virka jäi Vilhelmin kuoltua täyttämättä, ja valta siirtyi joksikin aikaa parlamentille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Temppeliasoka

**Temppeliasoka** (*Saraca asoca*) on hernekasvien heimoon kuuluva punakukkainen puu, joka kasvaa luonnonvaraisena Intiassa ja Sri Lankalla sekä Burmassa ja Malakan niemimaalla.

Temppeliasoka voi kasvaa 10 metriä korkeaksi. Sen tuuheassa lehvästössä oksat kasvavat melko vaakasuoraan. Tiiviit kukinnot kasvavat suoraan rungosta tai oksista. Kukat poikkeavat muiden hernekasvien kukista, niissä ei ole lainkaan terälehtiä mutta verholehdet ovat aluksi keltaiset ja muuttuvat vanhetessaan oransseiksi ja punaisiksi. Temppaliasoka kukkii pitkin vuotta, mutta eniten helmikuusta toukokuuhun, jolloin koko puu voi olla kukkien peitossa. Nahkamaiset hedelmät ovat 20 cm pitkiä palkoja.

Temppeliasoka on pyhä puu sekä hindulaisessa että buddhalaisessa perinteessä. Sen monia osia käytetään rohtoina.

Carl von Linnén nimeämä *Saraca indica* mainitaan toisinaan tämän synonyymina, toisinaan eri lajina.

## Lähteet