open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aynac

**Aynac** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Figeacin kaupungista luoteeseen.

*Château d'Aynac* on rakennettu 1600-luvulla. Linna hylättiin 1700-luvulla ja lopulta Ranskan suuren vallankumouksen aikana vuonna 1790 se poltettiin. Wagramin prinsessa Elisabeth Berthier ihastui linnaan vuonna 1875, ja hän ryhtyi kunnostamaan sitä. Hän oli naimisissa Étienne-Guy de Turenne d'Aynac’n kanssa. Heidän viimeinen linnassa asunut jälkeläinen oli Louise de Turenne d'Aynac. Tämän jälkeen kunta osti linnan vuonna 1973. Vuonna 2008 kunta päätti myydä linnan kilpa-ajaja Laurent Battutille, joka järjestää siellä vuosittain *Aynac Motor Festival* -klassikkoautojen kokoontumisajon. Linna on kuulunut historiallisten muistomerkkien luetteloon vuodesta 1988 lähtien. 


Tiedosto:Château d'Aynac 2.jpg|Klassikkoautojen kokoontumisajo
Tiedosto:Saint Genesius Church of Aynac 01.jpg|Saint-Genièsin kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aasialaistaustaiset ihmiset

**Aasialaistaustaiset ihmiset** ovat etninen ihmisryhmä, jolla esiintyy tavallista enemmän Aasian kantaväestöjen perimään liittyviä piirteitä. 

## Ominaispiirteitä
Aasialaistaustaisten perimässä on 1–4&nbsp;prosenttia sukupuuttoon kuolleen neandertalinihmisen geenejä sekä myös denisovanihmisen geenejä.

## Rajatapausten luokittelu
Etninen rajanveto on vaikeaa, koska aasialais-, afrikkalais- ja eurooppalais-intialaistaustaiset muodostavat geneettisen jatkumon. Tämä ongelma on ratkaistu Yhdysvalloissa siten, että kyselyihin vastaajat saavat itse päättää, mihin ryhmään kuuluvat.

## Lähteet
Formula One eSports Series -kausi 2018

**FIA Formula One Esports -kausi 2018** oli Formula One eSports -sarjan toinen kausi. Kausi alkoi 10. lokakuuta ja päättyi 17. marraskuuta 2018. Osakilpailut ajettiin F1 2018 -pelissä ja tapahtuma järjestettiin Lontoon Gfinity Arenalla. Brendon Leigh uusi kuljettajien mestaruutensa ja valmistajissa mestaruus meni Mercedes-AMG Petronas Esportsille.

## Sarjamuoto

* **Aika-ajot** - Kausi alkoi verkossa järjestetyillä aika-ajoilla osana yleistä osallistumista tapahtumaan. Aika-ajoihin pääsivät pelaajat, joilla oli Codemastersin julkaisema F1 2018 videopeli. Nopeimmat pelaajat pääsivät jatkoon.
* **Pro Draft** - Aika-ajoista jatkoon päässeet pelaajat osallistuivat Pro Draft, missä heidät valittiin Formula 1 -tallien toimesta edustamaan F1 Esports Pro Series championship -tapahtumaan.
* **Pro Series** - Pelaajat ajoivat suoran lähetyksen aikana 25-50% pituisia kilpailuja. Pelaajat keräsivät MM-pisteitä itselleen sekä tallille. Kilpailujen tulosten perusteella valittiin F1 New Balance Esports Seriesin valmistajien ja kuljettajien mestarit, minkä lisäksi palkintorahat jaettiin talleille MM-sijoitusten perusteella.

## Valmistajat ja kuljettajat

## Kalenteri

## Tulokset

### Kauden kooste

## Tulokset

### Pistelaskujärjestelmä

Formula 1 -kauden  tavoin pisteet jaettiin osakilpailujen kymmenelle parhaalle kuljettajalle:

Tasapistetilanteessa kuljettajien/valmistajien parhaimmat aikaisemmista suorituksista määrittivät loppusijoitukset.

### Kuljettajat

**Huomioita:**
*&nbsp;– Abu Dhabin osakilpailusta jaettiin tuplapisteet.

### Valmistajat
{|
|style="vertical-align:top;"|

**Huomioita:**
*&nbsp;– Abu Dhabin osakilpailusta jaettiin tuplapisteet.
*Valmistajien tulokset on järjestetty parhaimman tuloksen perusteella, ei kuljettajien. Tasapistetilanteissa parhaimmat sijoitukset ratkaisivat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* F1 eSports Seriesin kotisivut
Islannin kansalaisuus

**Islannin kansalaisuus** on laillinen suhde Islannin tasavallan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Syntyperäisiä islantilaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toinen on Islannin kansalainen. Myös sellaiset vanhemmat, jotka ovat joskus olleet Islannin kansalaisia ja asuvat maassa laillisesti, voivat siirtää Islannin kansalaisuuden lapsilleen tämän syntyessä.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Kansalaisuuden voi saada hakemuksella, mikäli hakija täyttää seuraavat ehdot:

* on asunut maassa yhtäjaksoisesti ja laillisesti seitsemän vuotta (Islannin kansalaisen kanssa naimisissa olevalla neljä vuotta)
* pystyy todistamaan henkilöllisyytensä
* on suorittanut Islannin opetusviraston järjestämästä kielikokeesta (ei koske yli 65-vuotiaita, fyysisesti tai psyykkisesti estyneitä tai niitä, jotka ovat suorittaneet ensimmäisen asteen koulutuksen islanniksi)
* ei ole joutunut pidätetyksi
* ei ole nostanut toimeentulotukea kunnalta viimeisen kolmen vuoden aikana ja kykenee elättämään itsensä laillisesti Islannissa (vähintään 247 572 kruunun kuukausitulot yksittäisellä henkilöllä vuonna 2025)
* ei sakko- tai vankeusrangaistuksia eikä keskeneräisiä oikeusjuttuja, jossa hakija on syytettynä (yli 15-vuotiailta vaaditaan rikosrekisteriote)

### Toisten Pohjoismaiden kansalaiset
Henkilöt, jotka ovat automaattisesti saaneet jonkun toisen Pohjoismaan kansalaisuuden, voivat hakea Islannin kansalaisuutta täyttämällä seuraavat ehdot:

* yli 18-vuotias
* on asunut Islannissa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta
* ei ole Islannissa asuessaan saanut vankeusrangaistusta tai muuta vapaudenmenetykseen liittyvää rangaistusta

Jos edellä mainitut ehdot eivät täyty kokonaan, toisen Pohjoismaan kansalainen voi hakea Islannin kansalaisuutta normaalilla ei-pohjoismaalaisille tarkoitetulla menettelyllä. Vaadittu asumisaika on tuolloin kuitenkin vain neljä vuotta.

## Kaksoiskansalaisuus
Islanti on sallinut kaksoiskansalaisuuden vuodesta 2003 lähtien.

## Lähteet
Pláka (Léros)

**Pláka** () eli **Mikró Livádi** (Μικρό Λιβάδι, myös *Mikró Liádi*, Μικρό Λιάδι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Liádian saariin, ja sijaitsee Egeanmeressä Megálo Livádin saaren eteläpuolella, itään Amorgóksesta. Saaren pinta-ala on noin 0,061 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pláka kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Plakí

**Plakí** ( tai Πλακί) eli **Ágios Andréas** (Άγιος Ανδρέας) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin, ja sijaitsee Kéroksen saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,045 neliökilometriä ja se on asumaton (2021). Hallinnollisesti Plakí kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Plakí on eteläisin Kéroksen eteläpuolella olevista kuudesta pienestä saaresta.

## Lähteet
Kai Hallman

**Kai Kustaa Hallman** (25. maaliskuuta 1915 Helsinki – 25. tammikuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Hallmanin vanhemmat olivat kauppaneuvos Lauri Hallman ja Elna Maria Durchman ja puolisot 1936–1950 Rakel Raivio ja vuodesta 1953 Brita Wallin. Professori Niilo Hallman oli Kai Hallmanin veli. Kai Hallman kävi keskikoulun Kuopion lyseossa 1932, harjoitti liike- ja kieliopintoja Englannissa 1932–1933 ja suoritti Kuopion kauppaoppilaitoksen 1933–1935. Hän oli Oy Birger Hallmanin palveluksessa vuodesta 1935, yhtiön kaupallinen johtaja 1938–1945, toimitusjohtaja 1945–1969, johtokunnan jäsen vuodesta 1945 ja puheenjohtaja 1964–1970. Hallman oli myös Kuopion Höyrymylly Oy Sammon toimitusjohtaja 1940–1969 ja yhtiön johtokunnan jäsen vuodesta 1940 ja puheenjohtaja 1964–1970, Sammon Rulla Oy:n toimitusjohtaja 1945–1969, johtokunnan jäsen vuodesta 1945 ja puheenjohtaja 1964–1970 sekä Oy Hallmanin toimitusjohtaja 1945–1969, johtokunnan jäsen vuodesta 1945 ja puheenjohtaja 1964–1970. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Hallman sai 1966. 

## Lähteet
Heikki Hildén

**Heikki Hildén** (11. tammikuuta 1914 Helsinki – 21. helmikuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Hildénin puoliso vuodesta 1936 oli Lempi Viinikainen. Heikki Hildén kävi kansakoulun ja ammattikoulun ja teki opintomatkoja Yhdysvaltoihin, Ruotsiin, Tanskaan, Itävaltaan, Saksaan ja Belgiaan. Hän oli Kirjapaino Lause Oy:n, Kirjapaino Gutenbergin, Oy Pohjoismaiden Kahvikomppanian Mäntsälän Meijeri Oy:n palveluksessa, työskenteli autonkuljettajana ja oli Leipomo Hildén Oy:n perustaja 1941, toimitusjohtaja ja yhtiön osakas 1945–1948, H-Kahvin osakas vuodesta 1948, H-Kahvi Oy:n, vuodesta 1974 Leipomo Hildén Oy, perustajaosakas ja toimitusjohtaja 1959–1974, Asunto Oy Mäkitalon omistaja ja isännöitsijä vuodesta 1950, Cinderella Oy:n perustajaosakas ja toimitusjohtaja vuodesta 1955, Asunto Oy Toiven omistaja vuodesta 1959, Matthes Konfekturen osakas vuodesta 1962, Ravintola Oy Oivan omistaja ja hallituksen puheenjohtaja 1964–1970 sekä Ravitsemisliike Oy Atrian omistaja ja hallituksen puheenjohtaja 1965–1970. 

Hildénillä oli myös useita luottamustehtäviä, kuten Suomen Leipuriliiton hallituksen jäsenyys 1947–1950 ja Suomen Kahvilaravintolaliiton johtokunnan puheenjohtajuus 1953–1957. Hildén harrasti nuoruudessaan pesäpalloa kansallisella tasolla ja oli Työväen Mailapoikien perustajajäsen 1932 ja seuran johtokunnan jäsen 1937–1940 ja 1946. Sotilasarvoltaan talvisodassa vaikeasti haavoittunut Hildén oli reservin korpraali. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966. 

## Lähteet
Veikko Kemppainen

**Onni Veikko Kemppainen** (26. joulukuuta 1906 Kemi – 14. heinäkuuta 1982 Kemi) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Kemppaisen vanhemmat olivat toimitusjohtaja, kunnallisneuvos Onni Kemppainen ja Eveliina Tiura ja puoliso vuodesta 1943 merkonomi Saimi Aliina Laaksonen. Kemppainen tuli ylioppilaaksi Kemin yhteiskoulusta 1927 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1931. Hän oli Toiminimi O. Kemppaisen Rautakaupan apulaisjohtaja 1931–1938, Rautakauppa O. Kemppainen Oy:n toimitusjohtaja 1938–1960 ja Rauta-Kemppainen Oy:n toimitusjohtaja 1960–1970. Kemppainen oli Kemin kaupunginvaltuuston jäsen 1946–1947 ja 1951–1956 ja hänellä ooli useita muita luottamustehtäviä, kuten Suomen Rauta- ja Koneliikkeiden Yhdistyksen hallitus 1954–1969 ja Pienteollisuustoimikunnan jäsenyys vuodesta 1960. Sotilasarvoltaan Kemppainen oli reservin kapteeni (1944). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966. 

## Lähteet
Portus

**Portus** ('hamina') eli **Portus Trajani Felicis** oli antiikin Roomassa satama-alue Tiberjoen suulla. Se oli Rooman satamakaupungin Ostian ulkosatama ja kuului hallinnollisesti Ostiaan. Portus rakennettiin keisari Claudiuksen käskystä, ja satamaa laajennettiin keisari Trajanuksen käskystä. Alueella on nykyisin Rooman suurin lentokenttä Fiumicino. 

Portus kehittyi myöhäisantiikissa itsenäiseksi kaupungiksi. Nykyisin satama-alue on Tiberjoen liettymisen vuoksi järvi.

Ostian ja Portuksen välille syntyi nekropoli. Toisin kuin Ostiaa, Portusta ei juuri ole kaivettu esiin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* Steinby, Christa: The Role of Ostia and Portus in Roman Seafaring – The Literary Evidence, Institutum Romanum Finlandiae 2020  

## Aiheesta muualla
Katja Pällijeff

**Katja Pällijeff** (s. 1972) on suomalainen elokuvaleikkaaja.

Pällijeff on valmistunut taiteen maisteriksi elokuvaleikkauksesta Aalto-yliopistosta vuonna 2007. Hänellä on myös sosiologian, filosofian ja journalismin opintoja Helsingin yliopistolta vuosilta 1994–1999.

Hän on leikannut toistakymmentä pitkää elokuvaa, niin fiktiota kuin dokumenttielokuviakin. Hänen leikkaamiin tv-sarjoihin kuuluvat muun muassa *[[Salatut elämät]]*, *[[Alias Lönnrot]]*, *[[Kansankodin kuokkavieraat]]*, *[[Rahti (televisiosarja)|Rahti]]* sekä *[[Harjunpää (televisiosarja)|Harjunpää]]*.

Pällijeff oli ehdolla yhdessä Tuukka Temosen kanssa Parhaan leikkauksen Jussi -palkintoon elokuvasta *[[Presidentintekijät]]* (2014).

## Pitkien elokuvien filmografia (leikkaajana)

* Hiljaa toivotut, 2011
* Rouva Presidentti, 2012
* Presidentintekijät, 2014
* Kuka välittää?, 2014
* Kanarialinnut, 2015
* Tuntematon pakolainen, 2016
* Luonnonlaki, 2019
* Nepalin morsian, 2019
* Diva of Finland, 2019
* Huonot naiset, 2022

## Lähteet
Challa

**Challa** (), eli **sapattileipä**, on juutalaisuskoisten pyhä leipä. Challaa syödään usein työpäivän alussa. Leivän juuret juurtavat 550-luvulle.

Challa voidaan leipoa eri muotoiseksi, ja jokaisella muodolla on symbolisia merkityksiä. Yleisimmin tehdään kolmen, neljän tai kuuden säikeen palmikko, joka kuvaa rakkautta. Pyöreä muoto kuvaa jatkuvuutta, ja tikapuut nousua korkeammille tasoille.

## Alkuperä
Challan alkuperä juontaa juurensa juutalaiseen perinteeseen, jossa noudatetaan Tooran ohjeita. Challan rituaali perustuu tiettyihin määräyksiin, jotka löytyvät Toorasta, erityisesti Mooseksen kirjan 15. luvusta, jossa mainitaan uhrin tuominen papille. Perinteessä pyydetään leipomaan taikinaa ja erottamaan siitä osa ennen leivän paistamista. Tämä osa, *challah*, pyhitetään ja uhrataan paikallisille juutalaisille papeille.  Aikoinaan challa-leivät olivat paljon yksinkertaisempia kuin nykyään. Ne olivat enemmän pitaleivän kaltaisia. Osan tämän päivän kotileipureista ja leipomoista seuraavat edelleen tätä perinnettä, mutta tavalliset challa-leivät ovat monipuolistuneet ja voivat olla monen muotoisia ja makuisia.

Nykyään sana challa kuvaa laajasti ottaen erilaisia juutalaisia rituaalileipiä. Sapattiaattona eli perjantaina juutalaisissa kodeissa on pöydällä usein kaksi leipää, mikä heijastaa juutalaista perinnettä ja viittaa siihen, kuinka taivaasta tuli perjantaisin kaksinkertainen määrä mannaa, joka riitti sapatin yli lauantaille. Challa-leivän yleisin muoto on letitetty leipä, joka muodostaa 12 "kumpua". Tämä erityinen muoto symboloi 12 seremonialeipää, joita säilytettiin Jerusalemin temppelissä ja jotka edustivat Israelin 12 heimoa. Joten challa ei ole pelkästään maukas osa ateriaa, vaan myös syvästi symbolinen elementti juutalaisessa kulttuurissa ja uskonnollisessa perinteessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Chala-leipä - tehdään juutalaista sapattileipää *Opi Hepreaa*
James Nasmyth

**James Nasmyth** (19. elokuuta 1808 Edinburgh  – 7. toukokuuta 1890 Lontoo) oli skotlantilainen insinööri ja harrastelijatähtitieteilijä.

## Elämä ja ura
Nasmythin isä oli taidemaalari Alexander Nasmyth. Hän kävi koulua kotikaupungissaan ja opiskeli sitten Edinburghin yliopistossa kemiaa, matematiikkaa ja luonnonfilosofiaa. Hän osoitti jo varhain suurta kiinnostusta mekaniikkaan. Vuonna 1829 hän sai työpaikan Henry Maudslayn tehtaalta Lontoosta, jossa hän työskenteli kaksi vuotta. Hän perusti 1834 Manchesteriin oman valimon. Yrityksen toiminta oli aluksi pientä, mutta se kehittyi nopeasti, ja muutamassa vuodessa hän johti Patricroftissa sijaitsevaa vaurasta Bridgewaterin valimoa, josta hän saattoi jäädä eläkkeelle vuonna 1856 hankittuaan itselleen suuren omaisuuden. 

Nasmyth on tehnyt useita teknillisiä keksintöjä. Hän suunnitteli muun muassa uuden höyryvasaran, keksi höyryjuntan, mutterinmuotoilukoneen, paransi valssilaitoksia, porauskoneita ynnä muuta. Eläkkeellään Kentin Penshurstissa hän työskenteli tähtitieteen parissa, ottaen tutkittavakseen taivaankappaleiden fyysillistä olotilaa. Tärkeät ovat hänen tutkimuksensa auringon, kuun ja kiertotähtien pinnanmuodostuksesta. James Carpenterin kanssa hän julkaisi teoksen kuusta *The Moon considered as a Planet, a World and a Satellite* (1874).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marita Hällfors

**Marita Hällfors** (s. 20. toukokuuta 1963 Kotka) on suomalainen elokuvaaja.

Hällfors opiskeli Helsingin yliopistossa sosiologiaa 1984–1988 ja Taideteollisessa korkeakoulussa dokumenttiohjausta 1989–2001. Hällfors on kuvannut elokuvia lähes 30 vuotta. Hänen ensimmäinen pitkän elokuvan kuvauskrediittinsä on vuodelta 1995, jolloin ilmestyi 16 elokuvaajaopiskelijan ja kahdeksan ohjaajaopiskelijan dokumenttielokuva *[[Kaupunkisinfonia]]*. Kaikkiaan Hällfors on kuvannut lähes 80 elokuvaa, joista pitkiä fiktioita tai dokumenttielokuvia on yli 40.

Hällfors on kuvannut paljon muun muassa dokumenttiohjaaja Jouko Aaltoselle. Myös Saara Cantellin pitkistä elokuvista Hällfors on kuvannut kuusi. Hällfors sai Parhaan kuvauksen Jussi -palkintoehdokkuuden Cantellin elokuvan *[[Kohtaamisia]]* (2009) kuvauksesta. *Kohtaamisia*-elokuva toi Hällforsille yhdessä Cantellin kanssa elokuvataiteen valtionpalkinnon vuonna 2010.

Hällfors on Suomen Elokuvaajien Yhdistyksen jäsen.

## Valikoitu filmografia

* Kaupunkisinfonia, 1995
* Tulennielijä, 1998
* Elämää itsemurhan jälkeen, 1999
* Musta kissa lumihangella, 1999
* Kusum, 2000
* Kyytiä Moosekselle, 2001
* Kuoleman kasvot, 2002
* Broidit, 2003
* Sotalapset, 2003
* Isältä pojalle, 2004
* Paimenet, 2004
* Torjutut muistot, 2005
* Pitkin tietä pieni lapsi, 2005
* Talvinen matka, 2007
* Mielen tila, 2007
* Punk - tauti joka ei tapa, 2008
* ITO - Seitti - Kilvoittelijan päiväkirja, 2008
* Stadilaista tangoa etsimässä, 2009
* Kohtaamisia, 2009
* Taistelu joesta, 2010
* Tähtitaivas talon yllä, 2012
* Häätanssi, 2012
* Hyppy, 2012
* Monsterimies, 2014
* Onneli ja Anneli, 2014

* Estherin kehä, 2014
* Onnelin ja Annelin talvi, 2015
* Netizen Mo, 2015
* Onneli, Anneli ja salaperäinen muukalainen, 2017
* Onneli, Anneli ja nukutuskello, 2018
* Yrittäjä, 2018
* Nepalin morsian, 2019
* School of Hope, 2020
* Lauluja rakkaudesta, 2020
* Aalto, 2020
* Pieni punainen, 2020
* Ikuiseen rauhaan, 2021
* Punkkisota, 2021
* Karaokeparatiisi, 2022

## Palkintoja ja tunnustuksia
* Elokuvasäätiön 30-vuotisjuhlapalkinto, 2000
* Elokuvataiteen valtionpalkinto yhdessä Saara Cantellin kanssa, 2010.
* *[[Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto|Suomen elokuva- ja videotyöntekijäinliitto SET ry]]*:n vuoden työtoveri, 2010.
* DockPoint-festivaalin Apollo-palkinto, 2019.

## Lähteet
William Edward Ayrton

**William Edward Ayrton** (14. syyskuuta 1847 Lontoo  – 8. marraskuuta 1908 Lontoo) oli englantilainen sähköinsinööri ja fyysikko.

## Elämä ja ura
Ayrton opiskeli University Collegessa Lontoossa ja lähti vuonna 1868 Bengaliin Intian hallituksen lennätinlaitoksen palvelukseen insinööriksi. Vuonna 1873 hänet nimitettiin fysiikan ja lennätinopin professoriksi Tokion keisarilliseen insinöörikouluun. Palattuaan Lontooseen kuusi vuotta myöhemmin hänestä tuli sovelletun fysiikan professori City and Guilds of London Technical Instituten Finsbury Collegessa, ja vuonna 1884 hänet valittiin sähkötekniikan professoriksi Central Technical Collegeen (nykyään Imperial College London) South Kensingtoniin. 

Hän julkaisi sekä yksin että yhdessä muiden kanssa suuren määrän fysikaalisia ja erityisesti sähköopillisia aiheita käsitteleviä artikkeleita, ja hänen nimensä yhdistettiin erityisesti professori John Perryn kanssa useiden sähköisten mittauslaitteiden keksimiseen. He keksivät kierrejousitettu ampeerimittarin, dynamometrin ja wattimittarin, työskentelivät rautateiden sähköistämisen parissa ja rakensvat sähkökäyttöisen kolmipyörän. Suuri osa Ayrtonin teoksista, joita hän enimmäkseen julkaisi yhdessä Perryn kanssa, käsittelee käytännöllisiä sähköopillisia asioita, mutta hän on myöskin suorittanut puhtaasti tieteellisiä tutkimuksia muun muassa vaihtelevista sähkövirroista, eri aineiden dielektrisyysvakion määräämisestä, elektrostaattisten ja elektromagneettisten yksikköjen suhteesta. Myöskin hän on julkaissut oppikirjan "Practical electricity", joka on käännetty useille kielille. Hänen vaimonsa Hertha Ayrton avusti häntä hänen tutkimuksissaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isotaskuravut

**Isotaskuravut** (Cancridae) on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Isotaskuravut jaetaan 6 sukuun ja lajeja on yli 30. Ruumiinmuodoltaan heimon lajit ovat litteitä ja soikeahkoja tai kuusikulmaisia. Selkää suojaa kuori. Eturaajojen sakset ovat kookkaat ja tukevat.

## Levinneisyys ja elintavat
Isotaskurapuja tavataan kaikista valtameristä, mutta erityisesti pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilta alueilta niin matalista kuin syvistäkin vesistä. Heimon lajien ravintoa ovat muun muassa simpukat, pienet äyriäiset, kalat, piikkinahkaiset ja putkimadot.

## Lähteet
Teemu Auronen

**Teemu Auronen** (s. 20. helmikuuta 1984) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Auronen edusti koko uransa Superpesiksessä Koskenkorvan Urheilijoita. Hänen kasvattajaseuransa on Kuortaneen Kunto. Auronen saavutti yhden SM-pronssin kaudella 2007. Hän pelasi ulkokentällä kolmosvahtina. 

Auronen pelasi 47 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja viisi tavallista juoksua, toi 28 juoksua ja keräsi 112 kärkilyöntipistettä. Auronen pelasi 12 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi viisi tavallista juoksua, toi yhdeksän juoksua ja keräsi 42 kärkilyöntipistettä. Auronen pelasi 15 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi seitsemän tavallista juoksun, toi 11 juoksua ja keräsi 60 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Italian Tripolitania

**Italian Tripolitania** (, ) oli vuosina 1911–1934 olemassa ollut Italian kuningaskunnan siirtomaa Pohjois-Afrikassa, nykyisen Libyan alueella. Se käsitti Libyan luoteisen osan, ja alueen pääkaupunki oli Tripoli. Siirtomaa lakkasi olemasta vuonna 1934, kun se yhdistettiin Italian Kyrenaikan kanssa uudeksi Italian Libyaksi.

## Historia
Italia sai Tripolitanian yhdessä Kyrenaikan kanssa Osmanien valtakunnalta Italian–Turkin sodan jälkeen. Saman sodan jälkeen se sai myös Dodekanesiasta saaria. 

Siirtomaat yhdistettiin vuonna 1934 Italian Libya -nimiseksi siirtomaaksi. 

Toisen maailmansodan aikana liittoutuneet valloittivat siirtomaan entisen alueen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lastenkulttuurikeskus Pyykkitupa

**Lastenkulttuurikeskus Pyykkitupa** on Håkansbölen kartanonpuistossa sijaitseva organisaatio.

Lastenkulttuurikeskus Pyykkituvassa järjestetään saavutettavaa taide- ja kulttuuritoimintaa, taideleirejä sekä tapahtumia lapsille ja nuorille. Toimintaa on myös perheille, kouluille ja päiväkodeille. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lastenkulttuurikeskus Pyykkitupa Vantaan kaupungin sivuilla
* https://www.vantaa.fi/sites/default/files/document/2_asukaslehti_2-22_web.pdf
* https://www.vantaansanomat.fi/paikalliset/4821083
* https://www.vantaansanomat.fi/paikalliset/4325908
Tanikaze Kajinosuke

**Tanikaze Kajinosuke** (谷風梶之助, 8. huhtikuuta 1750 – 9. tammikuuta 1795), alun perin **Kaneko Yoshiro**, oli japanilainen sumopainija. Hän on järjestyksessä 4. sumopainin suurmestari eli yokozuna. Hän sai yokozunan arvon marraskuussa 1789.

Tanikaze Kajinosuke aloitti sumopainin 19-vuotiaana vuonna 1769. Hän oli aikalaisiinsa verrattuna poikkeuksellisen suurikokoinen. Painiurallaan hän oli 189 senttiä pitkä ja painoi 169 kiloa. Tanikaze menestyi sumossa hyvin, ja hänet korotettiin ozekin arvoon eli mestariksi maaliskuussa 1781. Tanikaze voitti urallaan ennätykselliset 63 ottelua peräkkäin. Tämä ennätys säilyi noin 150 vuoden ajan, kunnes Futabayama rikkoi sen vuonna 1936 ottamalla 69 peräkkäistä voittoa. Tanikaze voitti uransa aikana 21 ylimmän sarjatason turnausmestaruutta.

Tanikaze sai yokozunan arvon vuonna 1789, ja oli yksi ensimmäisistä sumopainijoista, joka sai suorittaa yokozunan painirinkiin astumisen seremonian 19. marraskuuta 1789. Tanikaze ja hänen pahin kilpakumppaninsa Onogawa saivat myöhemmin samana vuonna virallisesti yokozunan arvon. He olivat käytännössä ensimmäiset yokozunat, sillä aiemmille kolmelle yokozunalle oli myönnetty suurmestarin arvo vasta heidän kuolemansa jälkeen.

Tanikaze Kajinosuke tunnetaan myös legendaarisen sumopainijan Raiden Tameemonin valmentajana Isenoumin painitallissa.

## Lähteet
Liedakkalan Seurala

**Liedakkalan Seurala** on Liedakkalan kylässä, Keminmaan kunnassa sijaitseva työväentalo. Seurala on osa Liedakkalan kylän merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.

## Historiaa
Alkuperäisen Seuralan rakennutti keräyksin ja talkoilla työväenyhdistys vuonna 1910. Rakennusta laajennettiin vuonna 1930. Talo tuhoutui tulipalossa vuonna 1985, ja uusi Seurala rakennettiin vuonna 1991 Keminmaan kunnan omistamalle tontille noin 500 metrin päähän alkuperäisestä Seuralasta. 
 
## Rakennus
Alkuperäinen talo oli yksikerroksinen, huopakatteinen, ulkopinnoiltaan vuoraamaton, punamullattu hirsitalo. Myös sisäseinät olivat vuoraamattomia. Talossa oli lautarakenteinen sisäkatto. Talon lämmitys hoidettiin kamiinoilla. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola ja keittiö sekä eteinen.

Vasemmistoliiton Keminmaan työväenyhdistys ry rakensi uuden talon vuonna 1991. Talo on yksikerroksinen, puurunkoinen ja lautavuorattu. Sen on suunnitellut Mittatalo Oy. Rakennusta on laajennettu vuonna 1993 näyttämöllä ja vuonna 1994 punttisalilla. Rakennus on nykyaikainen, kytketty sähkö-,vesi- ja viemäriverkkoihin, lämmitysmuotona on sähkölämmitys, salissa on lattialämmitys. Seurala sijaitsee kunnan omistamalla noin 3&nbsp;000 m²:n tontilla.

## Toimintaa työväentalolla
Talo oli työväenyhdistyksen omassa käytössä ja siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia. 

## Nykyinen toiminta
Talon nykyinen omistaja, Keminmaan kunta, on käyttänyt rakennusta muun muassa esikoulutoiminnassaan, ja se vuokraa tiloja kyläyhdistykselle ja Kivalo-opistolle ja muille toimijoille.

## Lähteet
William Murdoch (insinööri)

**William Murdoch** (joskus englantilaisessa muodossa **Murdock**) (21. elokuuta 1754 Auchinleck, Ayrshiren maakunta, Skotlanti – 15. marraskuuta 1839 Birmingham, Englanti) oli skotlantilainen insinööri, joka teki merkittäviä keksintöjä kaasuvalaistukseen ja höyrykoneeseen liittyen.

## Elämä ja ura
Murdochin isä oli mylläri, ja William harjoitti aluksi samaa ammattia. Vuonna 1777 hän siirtyi Matthew Boultonin ja James Wattin insinööritoimiston palvelukseen Birminghamin Sohon tehtaalle, ja noin kaksi vuotta myöhemmin hänet lähetettiin Cornwalliin valvomaan Wattin höyrykoneiden asentamista. Kotonaan Redruthissa Cornwallissa hän teki useita kokeita hiilen kuivatislauksesta, ja vuonna 1792 hän valaisi mökkinsä ja toimistonsa hiilikaasulla. Palattuaan Birminghamiin noin vuonna 1799 hän kehitti lisää menetelmiä kaasun valmistamiseksi, varastoimiseksi ja puhdistamiseksi. Vuonna 1802 osa Sohon tehtaan ulkotiloista valaistiin kaasulla, ja seuraavana vuonna Murdochin menetelmä otettiin käyttöön myös sisätiloissa.

Murdoch teki myös merkittäviä parannuksia höyrykoneeseen. Hän keksi ensimmäisenä värähtelevän höyrymoottorin noin vuonna 1784, vuonna 1786 hän työskenteli höyryveturin koemallin parissa, ja vuonna 1799 hän kehitti pitkän luistiventtiilin mallinsa. Hänen katsotaan yleisesti keksineen niin sanotun aurinko- ja planeettapyörästön, mutta Watt patentoi tämän tekniikan vuonna 1781. Murdoch tutki myös paineilmaa ja rakensi vuonna 1803 höyrypistoolin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Italian Kyrenaika

**Italian Kyrenaika** (, ) oli Italian siirtomaa nykyisen Libyan itäosissa, joka oli olemassa vuosina 1911–1934. Italia sai alueen Italian-Turkin sodan jälkeen Osmanien valtakunnalta Italian Tripolitanian kanssa. Samalla Italia sai myös saaria Egeanmereltä. Italian Kyrenaika ja Tripolitania yhdistettiin vuoden 1934 alussa. Kahden siirtomaan aluetta kutsuttiin joskus Italian Libyaksi tai Italian Pohjois-Afrikaksi, ja yhdistymisensä jälkeen ensimmäisenä mainitusta tuli sen virallinen nimi joskin jälkimmäistäkin käytettiin.

Vuonna 1923 Senusit nousivat kapinaan siirtomaaherroja vastaan. Italialaiset joukot tukahduttivat kapinan yhdeksän vuotta myöhemmin vuonna 1932. Tapahtumissa neljäsosa alueen asukkaista kuoli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Perevalsk

**Perevalsk** (; ; paikkakunnalla on useita aiempia nimityksiä) on kaupunki Itä-Ukrainassa Luhanskin alueen Altševskin piirissä. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 24&nbsp;919 (2021 alussa). Perevalskin kaupunki sijaitsee heti piirikeskus Altševskin eteläpuolella. Niiden välitse kulkee valtatie M04. 

Vuonna 1964 kaupungin aseman saaneella paikkakunnalla on ollut hiilikaivos ja betonituotteiden valmistusta sekä elintarviketeollisuutta. 

Kaupunki oli ennen Ukrainan heinäkuun 2020 alueuudistusta Perevalskin piirin hallintokeskus. Tuolloin kaupunki ja suuri osa aiempaa piiriä siirtyi Ukrainan uusitussa aluehallinnollisessa jaossa osaksi uutta Altševskin piiriä. Piiri oli tosin tällöin osa Itä-Ukrainan sodan aikana Venäjän  nukkehallinnoksi perustetun kapinallishallinnon hallussapitämää aluetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Saignes (Lot)

**Saignes** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 32 kilometriä Figeacin kaupungista luoteeseen.

*Château de Saignes* on rakennettu 1500-luvulla keskiaikaisen 1300-luvulta olevan puolustustornin ympärille. Ranskan suuren vallankumouksen aikana 1700-luvun lopulla linna ryöstettiin. Suvun viimeinen kreivi de Saignes kuoli vuonna 1923. Linna on ollut historiallinen monumentti vuodesta 2002. Linnan nykyiset omistajat tekivät linnaan merkittävät kunnostustyöt vuosina 2013-2019. Linna on avoinna vierailijoille.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saignes

**Saignes** voi tarkoittaa seuraavia:

## Maantiede
* Saignes, kunta Ranskassa Cantalin departementissa
* Saignes, kunta Ranskassa Lotin departementissa
Platadoúra

**Platadoúra** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Verdoúgian saariin ja sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Itä-Attikan rannikon ja Euboian saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,045 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Platadoúra kuuluu Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet
Pláti (Sými)

**Pláti** () eli **Platý** (Πλατύ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,058 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pláti kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta. Plátin koillispuolella sijaitsee Chondróksen saari ja idempänä Nímos.

## Lähteet
Pláti

**Pláti** () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Pláti, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kálymnosta
* Pláti eli Platý, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kásosta  
* Pláti eli Platý, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Sýmiä
* Platý eli Pláti, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Ándrosta

## Katso myös

* Platý, useita paikkoja
Ruska Saarela

**Ruska Saarela** (s. 1994) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän on voittanut henkilökohtaisen nuorten maailmanmestaruuden ja viestissä aikuisten maailmanmestaruuden. Hän edustaa seuratasolla Kokkolan Suunnistajia.

Saarela kilpaili nuorten MM-kilpailuissa vuosina 2011–2014. Ensimmäisenä MM-vuonnaan hän saavutti viestissä hopeaa. Vuonna 2012 hän saavutti viestissä hopeaa ja pitkällä matkalla pronssia. Vuonna 2013 hän saavutti pitkällä matkalla hopeaa ja keskimatkalla pronssia sekä sijoittui sprintissä ja viestissä neljänneksi. Vuonna 2014 hän voitti kultaa pitkällä matkalla, saavutti pronssia sprintissä sekä sijoittui keskimatkalla neljänneksi.

Saarela kilpaili yleisen sarjan arvokilpailuissa ensimmäisen kerran vuonna 2015. Kymmenen parhaan joukkoon hän nousi ensi kerran vuoden 2016 MM-kilpailujen sprintissä sijoittumalla kahdeksanneksi. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa hän oli pitkällä matkalla kahdeksas ja sprintissä yhdeksäs. Vuonna 2018 hän sijoittui MM-kilpailuissa keskimatkalla seitsemänneksi, sprintissä yhdeksänneksi ja pitkällä matkalla kymmenenneksi. Vuonna 2019 hän saavutti viestissä MM-hopeaa ja sijoittui MM-kilpailujen henkilökohtaisilla matkoilla sijoille 12, 13, 15 ja 19. Suomessa käydyissä MM-kilpailuissa vuonna 2021 Saarela oli parhaimmillaan 17. sijalla pitkällä matkalla. Saman vuoden EM-kilpailuissakaan ei tullut menestystä.

Vuonna 2022 Ruotsissa käydyissä MM-kilpailuissa Saarela voitti viestissä Henna Saarisen ja Marika Haran kanssa kultaa sekä saavutti pitkällä matkalla pronssia. Hän sijoittui sprintissä viidenneksi, keskimatkalla kuudenneksi ja yhteislähtökilpailussa kymmenenneksi.

Saarela on saavuttanut maantiepyöräilyn SM-kilpailuissa pronssia aika-ajossa 2024 ja 2025.

## Lähteet
Platý

**Platý** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Platý, kaupunki Alexándreian kunnassa Imathían alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
* Platý eli Pláti, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Ándrosta
* Platý eli Plateiá, saari Pohjoisten Sporadien saariryhmässä lähellä Skýrosta
* Pláka eli Platý, saari Foúrnoin saarilla Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä
* Pláti eli Platý, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kásosta  
* Pláti eli Platý, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Sýmiä

## Katso myös

* Pláti, useita saaria
Suomen ja Unkarin suhteet

**Suomen ja Unkarin** suhteet ovat perinteisesti olleet ystävälliset. Suomen itsenäistyttyä maat solmivat diplomaattiset suhteet vuonna 1920. Unkari avasi lähetystön Suomessa vuonna 1928. 

## Historia
Suomen ja Unkarin välinen erityissuhde juontaa juurensa 1800-luvun lopun kansalliseen heräämiseen, ja varsinkin 1920- ja 30-luvuilla kielisukulaisuuteen perustuva veljeskansa-ajatus oli vahva taustatekijä kahdenvälisten suhteiden kehittymisessä. 

Suomen historian käänneköhdista talvisota oli merkittävä Suomen ja Unkarin suhteiden kannalta. Unkarilainen vapaaehtoispataljoona matkusti Suomen avuksi, Unkarin hallitus lähetti Suomeen ammuksia ja sotatarvikkeita ja unkarilaiset järjestivät kansalaiskeräyksen Suomen Punaisen Ristin hyväksi. 

Maiden diplomaattiset suhteet katkesivat hetkellisesti syyskuussa 1944 Suomen ja Neuvostoliiton välisen aseleposopimuksen myötä. Suhteet solmittiin uudelleen lokakuussa 1949. Syksyllä 1956 monet suomalaiset avustivat Unkarin kansannousua: Suomessa järjestettiin verenluovutusta, kerättiin rahaa ja sidontatarvikkeita sekä julkaistiin runoja – ainoa Unkarin vuoden 1956 kansannoususta kertova ooppera on suomalaisen Einojuhani Rautavaaran teos. 

Kansannousun jälkeen, varsinkin 1960- ja 70-luvuilla, nousi vallitsevaksi käsitys, ettei Suomi ole Unkarille sellainen ”ikkuna länteen”, joka olisi vaaraksi Neuvostoliitolle. Täten Unkarin kommunistinen puolue sai luoda Suomeen selvästi tiiviimmät yhteydet kuin muihin länsimaihin. Suomen ja Unkarin välille tuli viisumivapaus vuonna 1970, ja Suomi oli pitkään ainoa länsimaa, johon unkarilaiset saivat matkustaa ilman viisumia.

Viimeisin valtiovierailu oli tasavallan presidentti János Áderin käynti Suomessa kesäkuussa 2016, jolloin hän osallistui Suomalais-ugrilaisten kansojen VII Maailmankongressiin ja kävi kahdenvälisiä keskusteluja tasavallan presidentti Sauli Niinistön kanssa. Presidentti Niinistö vieraili Unkarissa edellisen maailmankongressin aikaan syyskuussa 2012.

## Katso myös
* Suomalais-ugrilainen kulttuurikongressi
* Suomen ulkopolitiikka
* Suomen unkarilaiset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vesa Ojanperä

**Vesa Ojanperä** (s. 10. tammikuuta 1974) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti koko uransa Superpesiksessä Seinäjoen Maila-Jusseja. Ojanperä saavutti kaksi SM-pronssia, kaudella 1995 ja kaudella 1996. Hän pelasi ulkokentällä kakkosvahtina. Ojanperä pelasi 158 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kuusi kunnaria ja 69 tavallista juoksua, toi 73 juoksua ja keräsi 485 kärkilyöntipistettä. Hän pelasi 19 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden tavallisen juoksun, toi kaksi juoksua ja keräsi 34 kärkilyöntipistettä. Hän pelasi yhden Superpesiksen alemman loppusarjan ottelun. Tässä ottelussa hän löi yhden tavallisen juoksun ja keräsi kaksi kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Póchis

**Póchis** (, myös *Póchi*, Πόχη) eli **Ágios Ioánnis** (Άγιος Ιωάννης) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Lesboksen saaren luoteiskärjen edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,036 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Póchis kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Ántissan kyläyhdyskuntaa. Saaren suurin korkeus on noin 30 metriä merenpinnasta laskettuna.

## Lähteet
Pontikonísi (Oinoússes)

**Pontikonísi** () eli **Pontikóniso** (Ποντικόνησο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Oinoússeen saaren itäpuolella sen ja Pasáksen saaren välissä. Saaren pinta-ala on 0,103 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pontikonísi kuuluu Oinoússeen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Pontikóniso (Petalioí)

**Pontikóniso** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin, ja sijaitsee Megalónisoksen saaren koillispuolella sen sekä Chersonísin ja Tragonísin saarten keskellä. Saaren pinta-ala on noin 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pontikóniso kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

## Lähteet
Práso (Attika)

**Práso** () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Attikan itärannikolla Pórto Ráftin kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,043 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Práso kuuluu Markópoulo Mesogaíaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet
Práso (Mýkonos)

**Práso** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Prasonísian saariin, ja sijaitsee Mýkonoksen saaren lounaispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,049 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Práso kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren lounaispuolella sijaitsee Sfontílin saari ja itäpuolella Krommýdin saari.

## Lähteet
Prasológos

**Prasológos** () eli **Práso** (Πράσο) eli **Lismoní** (Λησμονή) eli **Erimonísi** (Ερημονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itärannikolla. Saaren pinta-ala on 0,012 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Prasológos kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Práso

**Práso** () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Práso, saari Attikan itärannikolla
* Práso, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Agathonísia
* Práso, saari Ekhinadeilla Jooniansaarten saariryhmässä
* Práso, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Mýkonosta
* Práso, saari Petalioí-saarilla lähellä Euboiaa
* Prasológos eli Práso eli Lismoní eli Erimonísi, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Lesbosta
* Prasonísi eli Práso, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Íosta
* Prasonísi eli Práso, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Límnosta
* Prasonísi eli Práso, saari Tilevoḯdes-saarilla Jooniansaarten saariryhmässä

## Katso myös

* Prasonísi, useita saaria
* Prásso, useita saaria
Marc Isambard Brunel

**Marc Isambard Brunel** (25. huhtikuuta 1769 Hacqueville, Normandia, Ranska – 12. joulukuuta 1849 Lontoo) oli ranskalaissyntyinen brittiläinen insinööri. Hänen poikansa oli kuuluisa insinööri Isambard Kingdom Brunel.

## Elämä ja ura
Brunel palveli Ranskan merivoimissa kuusi vuotta. Ranskan vallankumouksen aikana hänen oli pakko lähteä maasta kuningasmielisten mielipiteidensä vuoksi. Hän pakeni Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi New Yorkin pääinsinöörinä. Hän rakennutti monia rakennuksia, paransi  Narrowsin salmen puolustusta ja rakensi arsenaalin ja tykkivalimon. Hän lähti Lontooseen vuonna 1799, jossa hän esitteli keksintönsä valmistaa laivojen taljoja koneellisesti. Hän sai tehtäväkseen asentaa koneensa Portsmouthin telakalle. Brunel kehitti myös puutavaran sahaus- ja taivutuskoneita, ja vuosina 1811 ja 1812 hallitus palkkasi hänet rakentamaan sahoja Woolwichiin ja Chathamiin. Hän kehitti myös saappaiden valmistuskoneen, joka otettiin käyttöön armeijan tarpeisiin. Hänen Batterseassa sijainnut sahansa ajautui kuitenkin konkurssiin tulipalon jälkeen ja sotilasjalkinetehdas lopetti tuotantonsa Napoleonin sotien päätyttyä, mikä johti vuonna 1821 Brunelin hetkelliseen velkavankeuteen. 

Brunelin tärkein työ oli Thamesin tunneli. Tämän suuren hankkeen suunnitelma valmistui vuonna 1819, ja vuonna 1825 työt aloitettiin Thames-joen alla Rotherhithen ja Wappingin välillä. Suurten taloudellisten ja teknisten vaikeuksien jälkeen tunneli avattiin liikenteelle vuonna 1843. Brunel lyötiin ritariksi vuonna 1841.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bent Hansen

**Bent Axel Hansen** (7. marraskuuta 1931 Kööpenhamina – 10. tammikuuta 2000) oli tanskalainen toimittaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi Tanskan sosiaaliministerinä 1981–1982 ja istui syksyllä 1981 lyhyen aikaa kansankäräjillä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Bent Hansen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Ōshima (Tokio)

**Ōshima** () on Japanin maaseutukaupunki Tokion metropolissa. Se käsittää Izusaariin kuuluvan Izu Ōshiman saaren, joka sijaitsee Tyynessä valtameressä Izun niemimaan itäpuolella. Izu Ōshima on Izusaarista pohjoisin ja Japanin pääsaaria lähinnä. Ōshiman kunta on osa Ōshiman aliprefektuuria. Ōshimassa on 7&nbsp;170 asukasta (syyskuussa 2022) ja sen pinta-ala on 90,76 neliökilometriä.

## Maantiede
Ōshima on tuliperäinen saari, jonka keskellä kohoaa Miharayama, 758 metriä korkea aktiivinen tulivuori. Etäisyys Inatoriin Izun niemimaan rannikolla on noin 28 kilometriä. Saarella on muihin Izusaariin verrattuna suhteellisen paljon alavaa maata, mutta valtaosa sen alueesta on suojeltu ja metsän peitossa. Kunnan keskuskylä on Motomachi saaren länsirannikolla.

Kuroshiovirran ansiosta Ōshiman ilmasto on lämmin ja kostea. Lämpötilanvaihtelut ovat suhteellisen vähäisiä. Kunnan alue kuuluu Fujin–Hakonen–Izun kansallispuistoon. 

## Historia
Ōshimalla tiedetään olleen asutusta jo 8&nbsp;000 vuotta sitten. Historiallisesti saari toimi muiden Izusaarten tavoin rangaistussiirtolana, jonne lähetettiin ihmisiä sisäiseen maanpakoon. Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla se oli bakufun eli sotilashallinnon suorassa hallinnassa. Meiji-restauraation jälkeen 1800-luvulla saari kuului useisiin eri prefektuureihin, ennen kuin se liitettiin Tokion prefektuuriin vuonna 1878.

Ōshiman maaseutukaupunki perustettiin vuonna 1956 liittämällä yhteen kuusi saarella sijainnutta kyläkuntaa: Habuminato, Moto, Nomashi, Okada, Sashikiji ja Senzu. Saari jouduttiin evakuoimaan vuonna 1986 Miharavuoren purkauksen vuoksi.

## Talous
Turismi on merkittävin elinkeino. Perinteisesti Ōshima on tunnettu kolmesta asiasta: ”kamelioista, neidoista (paikallisella murteella *anko*) ja Miharavuoresta”. Kameliapuusta on perinteisesti tuotettu kameliaöljyä ja korkealaatuista puuhiiltä. Muita tärkeitä elinkeinoja ovat esimerkiksi koristekukkien viljely, maitotuotteiden tuotanto ja kalastus. Saaliskaloja ovat muun muassa japaninmakrilli (*saba*), *[[Decapterus muroadsi]]* (*muroaji*) ja *[[Parapristipoma trilineatum]]* (*isaki*).

## Liikenne
Ōshimaan on Tokiosta säännöllisiä lento- ja laivayhteyksiä. Lauttayhteys on myös muun muassa Atamin ja Itōn kaupunkeihin Shizuokan prefektuurissa.

## Kuvia

Tiedosto:Habuminato, Oshima, Tokyo 100-0212, Japan - panoramio.jpg|Habuminaton katukuvaa
Tiedosto:Mount Mihara (9609570317).jpg|Miharavuoren kraatteri
Tiedosto:大島公園動物園.jpg|Ōshiman eläintarhaa
Tiedosto:Fudeshima (3838892435).jpg|Fudeshima


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ōshiman maaseutukaupungin internetsivut
Platonísi

**Platonísi** () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Platonísi eli Aléxandros, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä lähellä Hydraa
* Práso eli Platonísi eli Platouráda, saari Petalioí-saarilla lähellä Euboiaa
Práso (Petalioí)

**Práso** () eli **Platonísi** (Πλατονήσι, myös *Platóniso*, Πλατόνησο) eli **Platouráda** (Πλατουράδα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin, ja sijaitsee Megalónisoksen saaren pohjoispuolella, koilliseen Foúntin saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,032 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Práso kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

## Lähteet
Hjo Tidning

**Hjo Tidning** on ruotsalainen vuonna 1847 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Hjo. Se kuuluu NWT Media AB -konserniin ja ilmestyy kahdesti viikossa.

Hjo Tidning 01.jpg|Lehden toimitus Hjossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Elina Raesola

**Elina Raesola** (s. 1984) on suomalainen ringettepelaaja.

Raesola on voittanut Suomen ringettemaajoukkueen pelaajana kolme maailmanmestaruutta, vuosina 2004, 2007 ja 2010. Hänet valittiin vuoden 2007 MM-kilpailujen arvokkaimmaksi pelaajaksi.

Ringeten SM-sarjassa Raesola edusti pitkään Luvian Kiekko -82:ta mutta siirtyi vuonna 2016 Nokialle NoU Ringetteen. Aiemmin hän pelasi yhden kauden myös naantalilaisessa VG-62:ssa.

Ringeten SM-sarjan kaikkien aikojen pistetilastossa Raesola on kauden 2021–2022 jälkeen kolmantena. Hän on pelannut SM-sarjassa 671 ottelua ja tehnyt yhteensä 2&nbsp;952 tehopistettä (1&nbsp;594 maalia ja 1&nbsp;358 maalisyöttöä).

Elina Raesolan sisko Anna-Kaisa Raesola on myös pelannut pitkään ringetteä.

## Lähteet
Anna-Kaisa Raesola

**Anna-Kaisa Raesola** on suomalainen ringettepelaaja.

Raesola on voittanut Suomen ringettemaajoukkueen pelaajana kaksi maailmanmestaruutta, vuosina 2004 ja 2010.

Ringeten SM-sarjassa Raesola on edustanut Luvian Kiekko -82:ta ja vuodesta 2013 Espoon Kiekkoseuraa. Hän on voittanut Luvialla kolme Suomen-mestaruutta.

Ringeten SM-sarjan kaikkien aikojen pistetilastossa Raesola on kauden 2021–2022 jälkeen viidentenä. Hän on pelannut SM-sarjassa 559 ottelua ja tehnyt yhteensä 1&nbsp;950 tehopistettä (1&nbsp;008 maalia ja 942 maalisyöttöä).

Anna-Kaisa Raesolan sisko Elina Raesola on myös pelannut pitkään ringetteä.

## Lähteet
CAESAR (asejärjestelmä)

**CAESAR** () on Nexterin kehittämä haupitsi, joka asennetaan kuorma-autoon. Ensimmäinen suuremmissa määrin tuotettu versio ilmestyi vuonna 1994 ja prototyyppi toisesta esiteltiin vuonna 2015. Uudessa versiossa aseeseen ei ole tehty suuria muutoksia, mutta aseen ohjausjärjestelmä on päivitetty.

Ranska on toimittanut CAESAR-järjestelmiä Ukrainaan ja lisää toimitetaan Tanskalle tarkoitetusta toimituserästä.

## Lähteet
Petri Pennanen

**Petri Pennanen** (s. 18. marraskuuta 1981 Kitee) on suomalainen pelaajauransa lopettanut pesäpalloilija. Hän on toiminut myös pelinjohtajana.

Pennasen pääsarjaura alkoi vuonna 2000, kun hän pelasi viisi ottelua Superpesistä Kiteen Pallon joukkueessa. Seuraavalla kaudella Pennanen lähti hakemaan vastuuta Haminan Palloilijoihin ja saikin pelata yhteensä 31 ottelua kauden aikana. Kaudeksi 2002 Pennanen palasi Kiteelle, jossa hän pelasi suuressa roolissa neljän vuoden ajan. Pääsarjauransa kolme viimeistä vuotta Pennanen vietti Puijon Pesiksessä ja Kouvolan Pallonlyöjissä. Myöhemmin hän pelasi vielä satunnaisia Suomensarjan otteluita Jyväskylän Lohessa ja Joensuun Mailassa.

Vuosina 2016-2018 Pennanen toimi Joensuun Mailan miesten edustusjoukkueen ykköspelinjohtajana ja saavutti joukkueensa kanssa yhden SM-kultamitalin ja kaksi SM-pronssimitalia. Kyseisten kausien aikana Pennanen voitti pelinjohtajana 73 ottelua ja hävisi 18 ottelua, eli hänen voittoprosenttinsa oli 80,2.

Pennanen toimi Joensuun Mailan urheilutoimenjohtajana vuoden 2021 tammikuuhun saakka ja siirtyi tämän jälkeen Itä-Suomen liikuntaopiston toimitusjohtajaksi. Elokuussa 2022 hän teki paluun pelinjohtajaksi, kun Joensuun Mailan silloinen pelinjohtaja Mikko Korhonen erotettiin tehtävästään. Pennasen johdolla joukkue voitti jäljellä olleista viidestä runkosarjaottelusta kolme, mutta kausi päättyi lopulta puolivälierävaiheeseen.

Joensuun Mailan ensimmäisellä mestaruuskaudella vuonna 2018 Pennanen palkittiin Miesten Superpesiksen Vuoden pelinjohtajana.

## Lähteet