open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kouran koulu

**Kouran koulu** on Seinäjoen Kourassa sijaitseva peruskoulu. Koulunjohtajana toimii Minna Kosola. Kuusiluokkaisessa koulussa on noin 50 oppilasta.

Kouran koulu aloitti toimintansa vuonna 1917 William ja Eeli Jokiselta ostetussa rukoushuoneessa. Vuonna 1928 koulun toiminta siirtyi sitä varten rakennettuun rakennukseen.

Päärakennuksen viereisessä lisärakennuksessa on teknisen työn tila, liikuntasali ja neuvola. Koulurakennuksen päädyssä toimii myös Kouran ryhmäperhepäiväkoti. Kolmannessa kerroksessa on teatteritoimintaan suunniteltu tila, jota hyödynnetään myös kyläläisten harrastustoiminnassa.

Vuonna 2024 Seinäjoen kaupunginvaltuusto päätti, että koulun toiminta lakkautetaan syksyllä 2027.

## Lähteet
Kärjen koulu

**Kärjen koulu** on Seinäjoen Kärjessä sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtoina toimii Pasi Kivisaari. Koulu on kuusiluokkainen. Koulussa on 15 opetusryhmää, 20 opettajaa ja 7 ohjaajaa.  Kärjen koulussa on noin 340 oppilasta.

## Lähteet
Marttilan koulu

**Marttilan koulu** on Seinäjoen keskustassa sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtorina toimii Juha Viita. Koulu on kuusiluokkainen. Marttilan koulussa on noin 360 oppilasta.

## Lähteet
Jiaheng Lu

**Jiaheng Lu** (s. 1975 Kiina) on kiinalainen tietojenkäsittelytieteilijä ja professori. Jiaheng sai tohtorin tutkinnon vuonna 2007 Singaporen kansallisesta yliopistosta, jonka jälkeen hän lähti tekemään kahden vuoden ajaksi postdoc-tutkimusta Kalifornian yliopistoon, Irvineen. Hän työskenteli tietojenkäsittelytieteen professorina Kiinan Pekingissä sijaitsevassa Renmin-yliopistossa vuosina 2008–2015. Nykyään toimii datanhallinnan professorina Helsingin yliopistossa. Jiaheng on tehnyt tutkimustyötä tietokantojen ja datanhallinnan alalla, erityisesti XML:ään liittyen. Hän on kirjoittanut muutaman kirjan ohjelmistoihin liittyen. Vuonna 2012 julkaistu *Hadoop* oli vuonna 2013 yksi Kiinan myydyimmistä ja siteeratuimmista ohjelmistokirjoista.

## Lähde
Lintuviidan koulu

**Lintuviidan koulu** on Seinäjoen Kasperissa sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtoina toimii Johanna Keski-Jyrä. Koulu on kuusiluokkainen. Lintuviidan koulussa on noin 200 oppilasta.

## Lähteet
Ejnar Mikkelsen

**Ejnar Mikkelsen** (23. joulukuuta 1880 Brønderslev – 1. toukokuuta 1971) oli tanskalainen merimies ja tutkimusmatkailija. Vuonna 1900 hän osallistui Carlsbergin säätiön rahoittamaan tutkimusmatkaan itäiseen Grönlantiin, 1901–1902 yritti yhdysvaltalaisen ryhmän kanssa saavuttaa Pohjoisnapaa ja 1906–1908 johti yhdysvaltalais-brittiläistä retkikuntaa Alaskan  pohjoispuolella. Vuosina 1909–1912 hän oli etsimässä erään aiemman tanskalaisen retkikunnan jäänteitä Grönlannissa. Kyseisellä matkalla hänen aluksensa upposi ja hän joutui odottamaan apua kaksi vuotta. Mikkelsen perusti vuonna 1924 tanskalaisen siirtokunnan Scoresbysundin ja toimi pitkään virkamiehenä Grönlannissa. Hän julkaisi useita muistelmateoksia, joista tunnetuin on *Tre Aar paa Grønlands Østkyst* (engl. *Lost in  the Arctic*).
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ensimmäinen kirje Ammaiokselle

**Ensimmäinen kirje Ammaiokselle** (, ) on Dionysios Halikarnassoslaisen kirjoittama antiikin aikainen retoriikan alan tutkielma, joka on muodoltaan Ammaiokselle osoitettu kirje. Se puolustaa Demostheneen asemaa suurimpana puhujana, ja on hyödyllinen Demostheneen puheiden historian ja tekstikritiikin kannalta.

Dionysios osoittaa, että suurin osa Demostheneen puheista oli pidetty ennen kuin Aristoteles kirjoitti *[[Retoriikka (Aristoteles)|Retoriikkansa]]*, ja ettei Demosthenes siten ollut saanut oppia kyseisestä teoksesta. Tähän hän käyttää *Retoriikan* sisäistä todistusaineistoa osoittaakseen, ettei se kuuluu Aristoteleen varhaisimpiin teoksiin, vaan on sen verran myöhäinen, että Demosthenes oli pitänyt tuolloin jo ainakin suurimmat puheensa. Tämä todistus on suunnattu jotakin tuntematonta peripateetikkoa vastaan, joka väitti päinvastaista. Dionysios halusi esittää klassiset puhujat alkuperäisenä ja ainoana tarvittavana lähteenä retoriselle koulutukselle.

Dionysioksen teoksiin kuuluu myös *[[Toinen kirje Ammaiokselle]]*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Dionysius of Halicarnassus: *First Letter to Ammaeus*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3atext%3a2008.01.0582 Ad Ammaeum]*. Perseus.
Retoriikan taito

**Retoriikan taito** (, ) voi viitata seuraaviin teoksiin:

* *[[Retoriikka (Aristoteles)|Retoriikka]]*, Aristoteleen teos
* *[[Retoriikan taito (Dionysios)|Retoriikan taito]]*, Pseudo-Dionysios Halikarnassoslaisen teos
* *Retoriikan taito*, Apsines Gadaralaisen teos
* *Retoriikan taito* (*Ars rhetorica*), Gaius Julius Victorin teos
Niemistön koulu

**Niemistön koulu** on Seinäjoen Niemistössä sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtoina toimii Henna Malila. Koulu on kuusiluokkainen. Niemistön koulussa on noin 360 oppilasta.

Koulu on aloittanut toimintansa 1800-luvun loppupuolella. Uusi koulurakennus valmistui 1950-luvun lopulla. Koulun saneeraus valmistui vuonna 2009, jolloin koulu sai myös uuden liikuntasalin ja ruokalan.

## Lähteet
Jäljittelystä

**Jäljittelystä** (, ) oli Dionysios Halikarnassoslaisen kirjoittama antiikin aikainen retoriikan alan teos, joka käsitteli parhaita esimerkkejä eri kirjallisuuden aloilta ja tapaa, joilla niitä tuli jäljitellä. Se oli osoitettu Demetrios-nimiselle kreikkalaiselle, ja sen oikea nimi näyttäisi olleen *Muistiinpanoja jäljittelystä* (). Teos ei ole säilynyt nykyaikaan.

Teoksesta on säilynyt vain tiivistelmä nimeltä *Muinaisten arviointia* (). Se sisältää luonnehdintoja runoilijoista Homeroksesta Euripideehen, muutamista historioitsijoista kuten Herodotos, Thukydides, Filistos, Ksenofon ja Theopompos, sekä lopuksi joistakin filosofeista ja puhujista.

Mainittu tiivistelmä on julkaistu erillisenä Karl Heinrich Frotscherin toimittamassa Quintilianuksen kymmenennen kirjan laitoksessa (Leipzig, 1826, s. 271 jne.), jossa Frotscher pääosin seuraa Dionysioksen näkemyksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Dionysius of Halicarnassus: ''De imitatione'' (fragmenta). Perseus.
Muinaisista puhujista

**Muinaisista puhujista** tai pidemmin *Muistiinpanoja muinaisista puhujista* (, ) on Dionysios Halikarnassoslaisen kirjoittama antiikin aikainen retoriikan alan teos. Se sisältää arvosteluja kuuluisimmista kreikkalaisista puhujista. Teoksesta on säilynyt nykyaikaan vain osa.

## Historia

Dionysios Halikarnassoslainen eli ja kirjoitti ensimmäisen vuosisadan eaa. jälkipuolella. Teos *Muinaisista puhujista* oli osoitettu Dionysioksen monien muiden teosten tavoin Ammaiokselle. Kirjoittaja tuo esiin puhujien ansioita ja heikkouksia tavoitteenaan edistää klassisten esikuvien viisasta jäljittelyä ja siten säilyttää kirjallisuudessa puhdas maku ja puhdas attikalainen tyyli, vastakohtanaan niin kutsuttu aasialainen tyyli. Kirjoittaja sanoo keskittyvänsä aluksi puhujiin ja käsittelevänsä myöhemmin historioitsijoita.

Teoksen säilyneiden osien alkuteksti julkaistiin Fr. Sylburgin toimittamassa laitoksessa, joka sisälsi sekä Dionysioksen retoriset teokset että *[[Rooman muinaishistoria]]n* (Frankfurt, 1586, 2 osaa, fol.; uusintapainos Leipzig, 1691). Myöhempiin laitoksiin lukeutuu E. Grosin editio (Pariisi 1826, 3 osaa, 8vo.).

## Sisältö

Teos alkaa johdannolla, joka on säilynyt vain turmeltuneessa muodossa. Muutoin teos koostui kahdesta osasta, joista kumpikin käsitteli kolmea puhujaa. Nykyaikaan on säilynyt vain ensimmäinen osa, joka käsittelee Lysiasta (lat. *De Lysia*), Isokratesta (*De Isocrate*) ja Isaiosta (*De Isaeo*). Toinen osa käsitteli Demosthenesta, Hypereidestä ja Aiskhinesta.

Dionysiokselta on säilynyt teos, jossa käsitellään Demostheneen puhetaidon ylivoimaisuutta muihin puhujin nähden. Tämä osa tunnetaan nimellä *Demostheneen sanallisen ilmaisun taidokkuudesta* (; lat. *De Demosthene*), ja sen on katsottu olevan sen vakiintunut nimi, vaikkei se esiinny yhdessäkään käsikirjoituksessa. Se on joskus nähty *Muinaisista puhujista* -teoksen Demosthenesta käsitelleen osan alkuna. On kuitenkin ehdotettu, että se olisi ollut alun perin erillinen Demosthenesta käsitellyt teos, joka liitettiin myöhemmin ikään kuin kolmanneksi osaksi *Muinaisiin puhujiin*. Kun *Muinaisten puhujien* toista osaa ei enää kopioitu ja se katosi, *Demostheneen sanallisen ilmaisun taidokkuudesta* jäi ainoaksi Demosthenesta käsitelleeksi osaksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Dionysius of Halicarnassus: *The Ancient Orators. Lysias. Isocrates. Isaeus. Demosthenes*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dionysius of Halicarnassus: ''De antiquis oratoribus''. Preface. Perseus. 
* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3atext%3a2008.01.0577 De Lysia]*. Perseus. 
* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3atext%3a2008.01.0578 De Isocrate]*. Perseus. 
* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3atext%3a2008.01.0579 De Isaeo]*. Perseus. 
* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3atext%3a2008.01.0580 De Demosthene]*. Perseus.
Sanojen yhteen liittämisestä

**Sanojen yhteen liittämisestä** (, ) on Dionysios Halikarnassoslaisen kirjoittama antiikin aikainen retoriikan alan teos. Siinä käsitellään puhetaidon voimaa ja sanojen yhdistämistä retoristen lajien ja tyylien mukaan.

## Historia

Dionysios Halikarnassoslainen eli ja kirjoitti ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulla. Teoksen *Sanojen yhteen liittämisestä* hän kirjoitti todennäköisesti Roomassa oleskelunsa alkuvuosina ja joka tapauksessa ennen muita häneltä säilyneitä teoksia. Siitä huolimatta sitä on pidetty erittäin ansiokkaana ja kirjoittajansa omaperäisimpänä panoksena retoriikan teorialle ja kirjallisuuskritiikille. Teos oli osoitettu Rufus Melitiukselle, Dionysioksen ystävän pojalle.

Teoksen *[[editio princeps]]* oli Fr. Sylburgin toimittamassa laitoksessa, joka sisälsi sekä Dionysioksen retoriset teokset että *[[Rooman muinaishistoria]]n* (Frankfurt, 1586, 2 osaa, fol.; uusintapainos Leipzig, 1691). Ensimmäisiä erillispainoksia olivat G. H. Schaeferin toimittama laitos (Leipzig, 1809, 8vo.) sekä F. Göllerin toimittama laitos (Jena, 1815, 8vo.), joissa tekstiä oli parannettu käsikirjoitusten perusteella.

## Sisältö

Teos käsittelee lauseiden, sanojen, tavujen ja kirjainten yhteen liittämistä (, ”sommittelu” tms.) pyrkien muodostamaan aiheesta synteesin, joka kattaa yhtä lailla runouden kuin proosakirjallisuudenkin. Näin se tavallaan hämärtää paitsi runouden ja proosan myös musiikin ja puhetaidon välisiä rajoja. Dionysioksen päämäärä on kuitenkin käytännöllisessä retoriikassa, ja teos keskittyy tavoitteeseen palvella lukijoita, jotka pyrkivät kehittymään hyviksi puhujiksi.

Teos alkaa sommittelun määritelmällä ja antaa hyviä esimerkkejä Homerokselta ja Hesiodokselta. Dionysios käsittelee myös luonnollista sanajärjestystä. Seuraavaksi hän jakaa sommittelun kolmeen osaan: *harmogē* () eli perustava järjestely, *skhēmatismos* () eli osien muotoilu sekä *metaskeuē* () eli aineiston muokkaus lisäämällä, poistamalla tai muuttamalla. Näitä kolmea sovelletaan sekä sanoihin, lauseisiin että periodeihin eli jaksoihin.

Seuraavaksi Dionysios käsittelee sommittelun päämääriä, jotka ovat *hēdonē* () eli miellyttävyys ja *kalon* () eli kauneus. Nämä saadaan tuotettua neljällä eri keinolla, jotka ovat *melos* () eli melodia, *rhythmos* () eli rytmi, *metabolē* () eli vaihtelevuus ja *prepon* () eli sopivuus. Seuraavaksi esitellään kolme sommitelmien tyyppiä: *synthesis austēra* () eli ankara, *synthesis glafyra* () eli hienostunut ja *synthesis eukratos* tai *koinē* () eli maltillinen tai tavanomainen muoto.

Lopuksi Dionysios käsittelee proosan ja runouden suhdetta sekä sitä, millä tavalla proosa voidaan saada muistuttamaan kaunista runoutta, ja millä tavalla runous kaunista proosaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Dionysius of Halicarnassus: *On Literary Composition*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3atext%3a2008.01.0586 De compositione verborum]*. Perseus.
Toinen kirje Ammaiokselle

**Toinen kirje Ammaiokselle** () eli *Thukydideen erityispiirteistä* (, ) on Dionysios Halikarnassoslaisen kirjoittama antiikin aikainen retoriikan alan tutkielma, joka on muodoltaan Ammaiokselle osoitettu kirje. Se käsittelee Thukydideen tyyliä.

Dionysios oli teoksessaan *[[Thukydideen tyylistä]]* (; lat. *De Thucydide (judicium)*) jättänyt käsittelemättä tiettyjä Thukydideen historiateoksen *[[Peloponnesolaissota (Thukydides)|Peloponnesolaissota]]* tyylillisiä seikkoja. Ammaios oli tutkielman luettuaan ilmeisesti valittanut tästä ja pyytänyt aiheen käsittelyä, ja siksi Dionysios käsittelee sitä uudessa kirjeen muotoisessa esityksessään.

Luvuissa 3–14 Dionysios käsittelee Thukydideen toisesta käyttötarkoituksesta toiseen siirtämiä sanoja, jotka siis poikkesivat normaalista käytöstään. Esimerkkejä ovat muun muassa erikoiset, vaikeasti ymmärrettävät sanat; substantiivin käyttö verbinä ja verbin käyttö substantiivina; sekä aktiivin käyttö passiivina ja passiivin käyttö aktiivina. Luvut 15–17 käsittelevät historioitsijan lauserakenteita ja asioiden epäloogisia esitysjärjestyksiä. Nykyaikaan säilyneessä tekstissä on jonkin verran aukkoja.

Dionysioksen teoksiin kuuluu myös *[[Ensimmäinen kirje Ammaiokselle]]*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Dionysius of Halicarnassus: *Second Letter to Ammaeus*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3atext%3a2008.01.0585 De Thucydidis idiomatibus (epistula ad Ammaeum)]*. Perseus.
Niittyvillan koulu

**Niittyvillan koulu** on Seinäjoen Kärjessä sijaitseva kaupungin ylläpitämä erityiskoulu. Koulussa toimivat erityisluokat 1–9. Koulunjohtajana toimii Susanna Yli-Panula. Niittyvillan koulussa on noin 20 oppilasta.

## Lähteet
Pruukin yhtenäiskoulu

**Pruukin yhtenäiskoulu** on Seinäjoen Törnävällä sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtorina toimii Marko Varamäki. Koulu on kuusiluokkainen. Koulussa toimii luokat 5–9. Pruukin yhtenäiskoulu on perustettu vuonna 2015. Pohjan koulussa on noin 400 oppilasta.

## Lähteet
Ruutipuiston koulu

**Ruutipuiston koulu** on Seinäjoen Huhtalassa sijaitseva sairaalakoulu. Koulun vt. johtajana toimii Rami Virkkala. Koulu tarjoaaa perusopetuslakiin perustuvaa sairaalopetusta. Ruutipuiston koulu palvelee kaikkia Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueelta tulevien kuntien peruskouluikäisiä lapsia ja nuoria vuosiluokilla 1–9. 

## Lähteet
Seinäjoen yhteiskoulu

**Seinäjoen yhteiskoulu** eli **SYK** on Seinäjoen Kivistössä sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtorina toimii Jari Noponen. Koulussa toimii peruskoulun ylimmät luokat 7–9. Seinäjoen yhteiskoulussa on noin 510 oppilasta.

## Lähteet
Tanelinrannan koulu

**Tanelinrannan koulu** on Seinäjoen Tanelinrannassa sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtorina toimii Lasse Niemi Koulussa toimii luokat 1–6. Tanelinrannan koulussa on noin 420 oppilasta.

## Lähteet
Topparlan koulu

**Topparlan koulu** on Seinäjoen Topparlassa sijaitseva peruskoulu. Koulunjohtajana toimii Timo Saarimäki. Koulussa toimii luokat 1–6. Topparlan koulu on perustettu vuonna 1884. Nykyisessä koulurakennuksessa on toimittu vuodesta 1952 lähtien. Koulun peruskorjaus valmistui vuonna 2012. Topparlan koulussa on noin 60 oppilasta.

## Lähteet
Toukolanpuiston koulu

**Toukolanpuiston koulu** on Seinäjoen Kasperissa sijaitseva peruskoulu. Koulunjohtajana toimii Saija Grusander. Koulussa toimii luokat 1–4. Toukolanpuiston koulussa on noin 120 oppilasta.

## Lähteet
Pajuluoman koulu

**Pajuluoman koulu** on Seinäjoen Pajuluomassa sijaitseva peruskoulu, jonka rehtorina toimii Jouni Viita. Koulu on kuusiluokkainen. Koulussa oli vuonna 2022 noin 320 oppilasta. Pajuluoman koulu toimii Pajuluoman palvelutalossa, jonka muita palveluja ovat päiväkoti, neuvola, nuorisotilat, seurakunnantilat sekä iltapäivätoiminnan tilat.

## Lähteet
Pohjan koulu

**Pohjan koulu** on Seinäjoen Pohjassa sijaitseva peruskoulu. Koulunjohtajana toimii Heli Yliselä. Koulu on kuusiluokkainen. Pohjan koulu on rakennettu vuonna 1958. Pohjan koulussa on noin 160 oppilasta.

## Lähteet
Törnävän koulu

**Törnävän koulu** on Seinäjoen Törnävällä sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtorina toimii Kimmo Rantanen. Koulussa toimii luokat 1–4. Törnävän koulussa on noin 250 oppilasta.

## Lähteet
Valkiavuoren koulu

**Valkiavuoren koulu** on Seinäjoen Nurmossa sijaitseva peruskoulu. Koulun rehtorina toimii Kari Kunnari. Koulussa toimii luokat 1–6. Valkiavuoren koulussa on noin 380 oppilasta.

## Lähteet
Ylistaron yläkoulu

**Ylistaron yläkoulu** on Seinäjoen Ylistarossa sijaitseva peruskoulu. Koulun vs. rehtorina toimii Minna Lyyski. Koulussa toimii peruskoulun ylimmät luokat 7–9. Ylistaron yläkoulussa on noin 170 oppilasta.

## Lähteet
Sadiq Larijani

**Sadiq Larijani** (; s. 1960 tai 1961 Najaf, Irak) on iranilainen ajatollah.

Larijanin isä oli ajatollah Mirza Hashem Amoli, joka oli Reza Shah Pahlavin painostuksesta muuttanut Najafiin vuonna 1931, mutta palasi Qomiin perheensä kanssa vuonna 1961. Sadiq Larijani opiskeli Qomin seminaarissa. Hän toimi Valvojaneuvoston jäsenenä vuosina 2001–2021. Hän oli Iranin oikeuslaitoksen päätuomari vuosina 2009–2019. Euroopan unioni asetti Larijania kohtaan pakotteita vuonna 2012. Hän sai tuolloin maahantulokiellon ja hänen varansa jäädytettiin vakavien, laajamittaisten ihmisoikeusrikkomusten johdosta. Myös Yhdysvallat kohdisti Larijaniin pakotteita tammikuussa 2018. Larijani nimitettiin Iranin välimiesneuvoston johtajaksi joulukuussa 2018. Hänen edeltäjänsä Mahmoud Hashemi Shahroudi oli kuollut virassa.

Mahmud Ahmadinejadin ja Hasan Ruhanin hallinnot sekä ajatollah Mohammad Yazdi ovat syyttäneet Larijania korruptiosta ja väärinkäytöksistä. Ali Khamenein tuella Larijani on pysynyt vaikutusvaltaisena. Larijanin kannalta raskauttavan äänitiedoston julkaissut aktivisti Reza Jalpur tuomittiin tietovuodosta 15 vuoden vankeusrangaistukseen. Heinäkuussa 2018 Mike Pompeo kertoi Larijanin pitäneen hallussaan ainakin 300 miljoonaa dollaria, jotka hän oli saanut kavaltamalla julkisia varoja siirroilla yksityiselle pankkitililleen. Larijani esiintyi spekulaatioissa potentiaalisena Ali Khamenein seuraajana Iranin ylimpänä uskonnollisena johtajana.

Larijanin veli oli poliitikko Ali Larijani. Myös hänen veljensä Mohammad-Javad Larijani, Bagher Larijani ja Fazel Larijani ovat merkittäviä vaikuttajia iranilaisessa yhteiskunnassa. Sadiq Larijanin tytär Zahra pidätettiin lokakuussa 2017 epäiltynä vakoilusta ja arkaluonteisten sotilaallisten tietojen luovuttamisesta Isolle-Britannialle.

## Lähteet
Trenton (täsmennyssivu)

**Trenton** on New Jerseyn osavaltion pääkaupunki Yhdysvalloissa. **Trenton** voi tarkoittaa myös seuraavia paikkoja Yhdysvalloissa:

* Trenton, Alabama
* Trenton, Florida
* Trenton, Etelä-Carolina
* Trenton, Georgia
* Trenton, Illinois
* Trenton, Indiana
* Trenton, Iowa
* Trenton, Kansas
* Trenton, Kentucky
* Trenton, Maine
* Trenton, Michigan
* Trenton, Missouri
* Trenton, Nebraska
* Trenton, New York
* Trenton, Ohio
* Trenton, Pohjois-Carolina
* Trenton, Pohjois-Dakota
* Trenton, Tennessee
* Trenton, Texas
* Trenton, Utah
* Trenton, Wisconsin
* Trenton, Wisconsin
* Trenton, Wisconsin
Minja Axelsson

**Minja Axelsson** on vuonna 1993 syntynyt suomalainen robotiikan tutkija ja taiteilija. 

Axelsson valmistui diplomi-insinööriksi Aalto-yliopistosta ja tohtoriksi Cambridgen yliopistosta. Hän teki tutkimusta vierailevana väitöskirjaopiskelijana MIT-yliopistossa Yhdysvalloissa. Axelsson on tutkinut erityisesti ihmisen ja robotin vuorovaikutusta, ja on kehittänyt osallistavan muotoilun työkalun sosiaalisen robotiikan muotoiluun.
Hän on saanut Clare Hall Doctoral Prize Studentship -palkinnon, ja hänet valittiin vuonna 2023 ihmisen ja robotin vuorovaikutus -tutkijoiden pioneeriksi .

Axelsson kuuluu Ekho Collectiveen ja on sen perustajajäsen. Ekho Collective on taiteen, muotoilun ja teknologian ammattilaisista koostuva suomalainen taidekollektiivi. Hän osallistui *Laila*- ja *Ahto*- teosten tekoon. Laila voitti kansainvälisesti arvostetun FEDORA-palkinnon.

## Lähteet
Bitte Hammargren

**Bitte Hammargren** (s. 1955) on ruotsalainen toimittaja ja Lähi-idän asioiden kommentaattori.

Hammargren sai humanististen tieteiden kandidaatin arvon vuonna 1981 ja valmistui oppiarvolla journalismista vuonna 1985. Hän työskenteli vuosina 2001–2012 *[[Svenska Dagbladet]]in* Turkin- ja Lähi-idän-kirjeenvaihtajana. Hammargren johti Utrikespolitiska institutetin Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan ohjelmaa vuosina 2017–2018 ja toimi Totalförsvarets forskningsinstitutin turvallisuuspoliittisena analyytikkona vuosina 2018–2020. Hän on säännöllisesti kommentoinut Lähi-idän asioita tiedotusvälineissä.

Hammargren on julkaissut kirjat *Gulfen: En framtida krutdurk* (2014) ja *Drama utan slut: Turkiet 100 år* (2023). Hän on ollut mukana kirjoittamassa useita muita kirjoja, artikkeleita, raportteja ja esseitä. Hammargrenille myönnettiin Publicistklubbens stora pris vuonna 2008 ja Arguspriset för humaniora vuonna 2017.

## Lähteet
Luettelo Tennesseen piirikunnista

Tämä on **luettelo Tennesseen osavaltion piirikunnista**. Tennesseessä on 95 piirikuntaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Clarksville (täsmennyssivu)

**[[Clarksville]]** on kaupunki Tennesseessä Yhdysvalloissa. **Clarksville** voi tarkoittaa myös seuraavia paikkoja Yhdysvalloissa:

* Clarksville, Arkansas
* Clarksville, Delaware
* Clarksville, Florida
* Clarksville, Idaho
* Clarksville, Illinois
* Clarksville, Indiana
* Clarksville, Iowa
* Clarksville, Maryland
* Clarksville, Michigan
* Clarksville, Mississippi
* Clarksville, Missouri
* Clarksville, New Hampshire
* Clarksville, New Jersey
* Clarksville, New Jersey
* Clarksville, New York
* Clarksville, New York
* Clarksville, New York
* Clarksville, Ohio
* Clarksville, Ohio
* Clarksville, Ohio
* Clarksville, Oklahoma
* Clarksville, Pennsylvania
* Clarksville, Texas
* Clarksville, Virginia
Katkennut taival

**Katkennut taival** on Seinäjoella sijaitseva Juhani Lahden suunnittelema muistomerkki. Muistomerkki sijaitsee Hoteli-ravintola Alman pihassa, Ruukintien varressa, Seinäjoen keskustassa. Muistomerkki on toteutettu Talvisodan pommituksissa Seinäjoella kuolleiden kymmenen henkilön muistolle. Seinäjoelle pudotettiin 158 pommia, joiden pääkohteena oli Seinäjoen ratapiha. Plakaatissa lukee kymmenen kuolleen henkilön nimet sekä heidän synnyinpaikkansa. 

## Lähteet
Raimo Tenhunen

**Raimo Antero Tenhunen** (17. marraskuuta 1934 Kiuruvesi – 27. elokuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. Tenhunen kävi koulun Kiuruvedellä ja opiskeli lääketiedettä Helsingin yliopistossa kirjoitettuaan ylioppilaaksi. 

Tenhunen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1961 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1965. Tenhusen tutkimuskohteina olivat hemoglobiinin muodostuminen ja hajoaminen sekä näihin liittyvät sairaudet. Tenhunen työskenteli Kalifornian yliopistossa ja Helsingissä kliinisen kemian laboratorioissa. Hänen tutkimuksensa johti hemiarginaatin kehittämiseen.

## Lähteet
Syövän sukupuolierot

**Syövän sukupuolierot** on eräs onkologian keskeinen löydös. Miehillä on suurimmaksi osaksi 2–3 kertaa enemmän syöpää kuin naisilla ei-sukupuolispesifisten syöpätyyppien suhteen. Sukupuolispesifeihin syöpätyyppeihin kuuluu syövät, joita on vain toisella sukupuolella kuten eturauhas- tai kivessyöpä. On kuitenkin huomioitavaa, että on myös syöpiä, joita naiset sairastavat enemmän kuten kilpirauhassyöpä. On epäselvää johtuuko tämä biologisista (esim. hormonit) vai ympäristöllisistä syistä (esim. tupakointi ja altistus auringonvalolle).

## Sukupuolihormonit
Immuunivalvonta on keskeinen mekanismi, joka suojaa ihmisiä syövän etenemiseltä. Kokonaisuudessaan androgeenit alentavat immuunivastetta, kun taas estrogeenit kohottavat sitä. Kokonaisuudessaan estrogeenilla vaikuttaa olevan suojaava vaikutus esimekiksi kolorektaalisen syövän kehitykselle. Estrogeenin korvaushoito siis vähentää paksusuolen syövän riskiä naisilla, joilla vaihdevuodet ovat ohi. Taas esimerkiksi eturauhassyövän hoitoon käytetään androgeenideprivaatiohoitoa (engl. androgen deprivation therapy), jossa esimerkiksi GnRH-agonisteja käytetään muun muassa alhaisempien testosteroniasojen saavuttamiseen pitkällä aikavälillä.

Ihossa on sukupuolieroja, jotka saattavat selittää, miksi miehillä on enemmän ihosyöpää. UV-altistus aiheuttaa immunosuppressiota ihmisen ihossa. Tämä efekti on vahvempi miehissä.

Hiirten testosteronia, joka on androgeeni, tuottavien kivesten poisto vähentää virtsarakkosyövän syöpäsolujen lisääntymistä ja suurentaa niiden apoptoosia. 

## Eunukit

Eunukit eli kastroidut ihmismiehet elävät 14.4-19.1 vuotta enemmän kuin samankaltaisen sosioekonomisen statuksen omaavat ei-kastroidut miehet. Vuonna 1960 tehty tutkimus 26:den eunukin (keski-ikä 72 vuotta) eturauhasista paljasti, että 81 %:lla eturauhanen ei ollut tunnusteltavissa (erittäin pieni tai surkastunut), ja lopuilla havaittiin pieni sukkulamainen virtsaputken turvotus (pieni ja syövän kannalta ei-epäilyttävän muotoinen). Kudosnäytteitä ei kuitenkaan otettu. Toisin sanoen tutkimuksessa ei havaittu ilmeisiä merkkejä eturauhassyövästä. 42 %:lla ei-kastroiduilla yli 70-vuotialla miehillä on eturauhassyöpä.

## Immuunijärjestelmän erot
Vuonna 2022 miehiä kuoli 1.53 kertaa enemmän SARS-CoV-2:een. Tämä tulos on johdonmukainen Friedmanin et al tekemän tukimuksen kanssa. Tutkimuksessa uroshiiret kuolivat encephalomyocarditis-virukseen yli 2 kertaa enemmän kuin naarashiiret, mutta sukupuoliero katosi, kun uroshiiret kastroitiin. Yleisellä tasolla tulokset viittaavat siihen, että kiveksien erittämät androgeenit johtavat siihen, että uroshiirillä on tehottomampi immuunijärjestemä.

## Lähteet
Johnny Ringo

**John "Johnny" Peters Ringo** (3. toukokuuta 1850 Greens Fork, Indiana – 13. heinäkuuta 1882 Tombstone, Arizona) oli yhdysvaltalainen lainsuojaton, joka tunnettiin nopeasta tavastaan vetää ase esiin.

Ringo ilmestyi ensimmäisen kerran Masonin piirikuntaan Teksasissa vuonna 1875, jossa häntä epäiltiin karjavarkaudesta ja pidätettiin kaksoismurhasta. Hän pakeni vankilasta, pidätettiin uudelleen ja vapautettiin. Vuonna 1879 Ringo ilmestyi Galeyvilleen, jolloin hänellä oli jo tappajan maine. Vuonna 1881 hän oli Arizonan Tombstonessa, jossa hän ilmeisesti kuului Ike Clantonin johtamaan joukkoon, joka vastusti Wyatt Earpin ja Doc Hollidayn johtamaa ryhmittymää. Ringo löytyi kuolleena heinäkuun 14. päivänä 1882 Tombstonessa. On epäselvää tekikö hän itsemurhan vai oliko kenties juopottelukaveri Frank Leslie tai Wyatt Earp surmannut hänet.

## Lähteet
Esfandiar Rahim Mashaei

**Esfandiar Rahim Mashaei** (; s. 1960) on iranilainen poliitikko.

Rahim Mashaei opiskeli sähkötekniikkaa Isfahanin yliopistossa ja liittyi vuonna 1981 Iranin vallankumouskaartin tiedusteluyksikköön. Hän liittyi vuonna 1984 tiedusteluministeriön palvelukseen Kurdistanissa ja tutustui tuolloin Mahmud Ahmadinežadiin. Rahim Mashaei pääsi johtamaan laitoksia sekä tiedustelu- että sisäministeriössä. Mohammad Khatamin voitettua vuoden 1997 presidentinvaalit Rahim Mashaei lähti sisäministeriöstä ja aloitti työskentelemisen valtiollisen radion palveluksessa. Rahim Mashaei liittyi Ahmadinežadin henkilöstöön tämän ollessa Teheranin pormestari. Hän nousi keskeiseksi vaikuttajaksi ja yhdeksi Iranin varapresidenteistä Ahmadinežadin hallinnossa tämän tultua valituksi presidentiksi vuonna 2005. Hän sai osakseen syytöksiä Ahmadinežadin retoriikassa yleisten apokalyptisten ja uskonnollisnationalististen teemojen kehittämisestä. 

Rahim Mashaein apokalyptiset tulkinnat eivät noudatelleet vakiintuneita uskontulkintoja, ja esimerkiksi ajatollah Mohammad Yazdi piti hänen uskonnollisia käsityksiään virheellisinä ja sopimattomina. Vuonna 2007 Rahim Mashaei herätti tuohtumusta keskeisten uskonoppineiden ja poliitikkojen keskuudessa osallistumalla Turkissa tapahtumaan, jossa naiset pitivät perinteisen tanssiesityksen. Vuonna 2008 hän isännöi seremoniaa, jossa naiset soittivat tamburiineja ja kantoivat Koraania. Hänen mukaansa vain musiikkia ymmärtämättömät saattoivat pitää musiikkia uskonnollisesti kiellettynä. Kenraali Hassan Firouzabadi luonnehti Rahim Mashaein uskonnollisia näkemyksiä kansallista turvallisuutta heikentäviksi ja islamilaisen tasavallan periaatteiden vastaisiksi. Tultuaan kiistellyissä vaaleissa valituksi uudelleen Ahmadinežad nimitti Rahim Mashaein ensimmäiseksi varapresidentikseen 17. heinäkuuta 2009. Osa ministereistä ja uskonoppineista vastusti nimitystä, ja ylin uskonnollinen johtaja Ali Khamenei purki nimityksen 24. heinäkuuta 2009. Tämän jälkeen Ahmadinežad nimitti Rahim Mashaein henkilöstöpäällikökseen. Rahim Mashaein tytär meni vuonna 2008 naimisiin Ahmadinežadin vanhimman pojan kanssa. 

Rahim Mashaei tuomittiin syyskuussa 2018 kuuden ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen juonista ja rikoksista kansallista turvallisuutta vastaan, propagandarikoksista ja viranomaisten halventamisesta. Hänet oli vangittu maaliskuussa 2018, sillä hän oli polttanut kopion oikeuden tuomiolauselmasta, jonka nojalla varapresidenttinä toiminut Hamid Baghaei oli tuomittu 15 vuoden vankeusrangaistukseen julkisten varojen väärinkäytöstä. Rahim Mashaein lisäksi presidentinhallinnossa toiminut Ali Akbar Javanfekr tuomittiin samalla neljän vuoden vankeusrangaistukseen. Ahmadinežad kritisoi liittolaistensa pidätyksiä.

## Lähteet
Vesitalous (lehti)

**Vesitalous** on vuodesta 1960 lähtien ilmestynyt suomalainen lehti. Vesitalous-lehti käsittelee vesi- ja ympäristöasioita ja on suunnattu vesialan ammattilaisille ja päätöksentekijöille. Lehti ilmestyy kuusi kertaa vuodessa ja jokaisella numerolla on oma teemansa, jota lehdessä julkaistavat artikkelit käsittelevät.

Lehden päätoimittaja on Minna Maasilta, joka toimii myös sen toisen omistajan Maa- ja vesitekniikan tuki ry:n toiminnanjohtajana. Lehden toimitussihteeri on Jarkko Narvanne.

Vesitalous-lehteä julkaisee Ympäristöviestintä YVT Oy, jonka taustalla ovat Maa- ja vesitekniikan tuki ry sekä Vesilaitosyhdistys ry (VVY).

## Lähteet
Korukotakuusama

**Korukotakuusama** (*Weigela decora*) on kotakuusamien sukuun kuuluva laji. Se on noin 4 metriä korkea pensas. Sen oksat ovat karvattomia. Lehdet ovat hieman soikeita ja pitkulaisia, teräväkärkisiä ja hieman sahalaitaisia. Lehdet ovat molemmin puolin karvaisia ja alapinnan keskellä on tiheää karvaa. Lehtien sivusuonet muodostavat 5-7 paria. Kukat ovat yksittäin, pareittain tai kolmittain. 

Suojuslehdet ovat lineaariset. Verhiöputkessa on 5 liuskaa ja se on säteittäisesti symmetrinen. Teriön muoto on suppilomainen ja se on valkoisen, punaisen ja vaaleanpunaisen kirjava. heteet ovat teriötä pidemmät. Kukinta-aika on toukokuulta kesäkuulle. Kasvi viihtyy auringossa tai puolivarjossa ja sopiva kasvualusta on kohtalaisesti ravinteinen maaperä. Korukotakuusama houkuttelee perhosia ja lintuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Korukotakuusama (''Weigela decora'')
* UniProt: Taxonomy - ''Weigela decora'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Weigela decora''
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1937

**[[Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut]] 1937** käytiin 9. toukokuuta Hämeenlinnassa Kaupunginpuiston alueella. Kilpailujen järjestäjänä toimi Hämeenlinnan Tarmo ja niihin osallistui 44 urheilijaa. Kilpailuja oli seuraamassa noin 600–700 henkeä. Miehissä Suomen mestaruuden 6 km matkalla voitti Taisto Mäki ja 12 km matkalta mestaruuden voitti Lauri Lehtinen. Joukkueissa Suomen mestaruuden 4 km ja 10 km matkoilta voitti Helsingin Poliisi-Voimailijat.

## Mitalistit
Lähteet: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Maastojuoksun SM-kilpailuiden 1937 tulokset Tilastopajan sivulla
Suomen lähetyskunnan vaalit 1808

**Suomen lähetyskunnan vaalit** oli vuoden 1808, Suomen sodan aikana, keisari Aleksanteri I:n määräyksestä, heinä- syyskuun aikana järjestetyt Suomen lähetyskunnan jäsenistön vaalit, jossa valittiin Venäjän viidestä, Suomen valtaamasta läänistä edustajat Suomen lähetyskuntaan, joiden tehtäväksi tuli neuvotella, Suomessa sotaa käyvän Venäjän keisarikunnan hallinnon kanssa, Suomen alueellisesta asemasta ja oikeuksista.

Vaalijärjestelyt aloitettiin keisarin määräyksestä, Buxhoevdenin 1.7.1808 antamalla käskykirjeellä, joka määräsi läänin maaherrat, kruununvoudin kautta kutsumaan suomen vallatuista lääneistä edustajat Suomen lähetyskunnan vaaleihin. Kutsun saaneet vaaliehdokkaat pyydettiin saapumaan, maakuntansa pääkaupunkiin valtiosäätynsä järjestämään vaalitilaisuuteen.

Vaalien jälkeen suomalaiset määrättiin maaherrojen ohjesäännön valtuuttamana, matkustamaan Pietariin jossa suomalaisille perustettiin Keisarin käskystä, kolmimiehinen hallituskomitea, sekä asetettiin Suomen lähetyskunta antamaan memoriaaleja eli kirjallisia esityksiä, ns. *[[Suomen lähetyskunnan esitykset ja kirjeet keisarille|lähetyskunnan muistiot]]*, Suomen sodan jälkeisen ajan uudishallinnosta.

## Tapahtumia

## Suomen läänit, maakuntakeskukset ja läänin maaherrat
Lähteet: 

## Vaaleissa valitut säätyjen edustajat
Lähteet: 

}
|15.
|Kymenkartanon lääni
|
|ehd: 1. Valtiopäivämies Johan Storstötas, Myrkylästä, 2. valtiopäivämies Marttila Iitin kyöperilästä.
|-
|talollinen, lautamies
|x
|Kustaa Cavén
|Turku, lääninkanslia, 1.– 5. elokuuta 1808
|Pertteli tai Uskela 
|1.
|Turun ja Porin lääni
|
|
|-
|rälssitalonpoika
|x
|Jahvetti (Jafet) Kaitala
|Hämeenlinna, lääninkanslia 4.8.1808
|Lammi, montolan kylä, Kirrikaitalan talo
|14.
|Uudenmaan ja Hämeen lääni
|
|
|-
|talollinen, herastuomari
|x
|Pehr Klockars
|Vaasa, lääninkanslia
|Uusikaarlepyy
|4.
|Vaasan lääni
|saapui myöhemmin
|
|-
|talollinen, lautamies
|x
|Matti Pikkarainen
|Oulu, lääninkanslia
|Oulu
|10.
|Oulun lääni
|saapui myöhemmin (5.1.1809)
|
|}
 

merkintä. valt. = ent. valtiopäivämies (x) 

merkintä. lääni nro. = kartanmukainen läänin numero (1)

## Lähteet
Neonnokkakala

**Neonnokkakala** (*Hyporhamphus affinis*) on puolinokkakaloihin kuuluva laji. Lajia tavataan lämpimistä vesistä indopasifiselta merialueelta.

## Koko ja ulkonäkö
Neonnokkakala kasvaa useimmiten noin 26 cm pitkäksi, ja voi suurimillaan saavuttaa noin 38 vm:n pituuden. Laji on ruumiirakenteeltaan hyvin solakka ja pitkänomainen. Kalan alalleuka on huomattavasti yläleukaa pidempi. Selkä- ja peräevät sijaitsevat ruumiin takaosassa ja pyrstöevä on voimakkaasti haarautunut. yrstöevän alapuolisko on lisäksi yläpuoliskoa pidempi. Neonnokkakala on väriltään selästään tumman sininen ja vatasstaan vihertävän harmaa. Kyljessä kylkee hopeanharmaa raita.

## Levinneisyys ja elintavat
Neonnokkakalan levinnelisyysalue ulottuu Afrikan itärannikolta ja Punaiseltamereltä useille Oseanian saarille. Laji elää useimmiten koralliriuttojen tai saarien läheisyydessä ja liikkuu yksin tai pieninä parvina. Neonnokkakalan ravintoa ovat pienet kalat, planktonäyrisäiset ja orgaaninen aines. Kalan mätimunat tarttuivat rihmoina merileviin tai esineisiin.

Neonnokkakalaa kalastetaan verkoilla ja nuotilla.

## Lähteet
Keijunhanhikki

**Keijunhanhikki** (*Potentilla micrantha*) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja hanhikkien (*Potentilla*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Keijunhanhikki kasvaa Euroopassa Atlantin ja Välimeren rannikoiden tuntumassa. Lajin levinneisyysalueen pohjoisraja on Puolassa, jossa sitä tavataan kahdella erillisellä kasvupaikalla, joista toisella kasvaa noin 50 ja toisella noin 150 keijunhanhikkimätästä. Laji kasvaa kausivihantien tammi- ja pyökkivaltaisten metsien niityillä neutraalilla tai happamalla, mutta tuoreella maaperällä. Laji pärjää kuitenkin myös kuivilla tai kivikkoisillakin paikoilla.

## Lähteet
Maa- ja vesitekniikan tuki

**Maa- ja vesitekniikan tuki r.y.** on Helsingissä toimiva yhdistys, joka myöntää apurahoja ja lahjoituksia vesi- ja ympäristötekniikan alan tutkimukseen ja opetukseen sekä alan opiskelijoille. Yhdistys toimii osoitteessa Annankatu 29 A 18. Yhdistyksen toiminnanjohtaja on ollut 1. syyskuuta 2020 lähtien Minna Maasilta, joka oli ennen vesihuollon suunnitteluinsinööri FCG:llä. Toimistonhoitaja on Taina Hihkiö.

Yhdistys myöntää apurahoja mm. väitöskirjatöihin, yksityishenkilöiden ja organisaatioiden tutkimushankkeisiin, opetustoimintaan sekä opiskeluun ulkomailla.

Yhdistyksen perusti yksitoista Teknillisen korkeakoulun rakennusinsinööriosaston maanviljelysinsinöörien opintosuunnalta valmistunutta diplomi-insinööriä vuonna 1949. Alussa yhdistyksen varallisuus ei mahdollistanut apurahojen jakamista ja yhdistyksen tarkoitusta toteutettiin esimerkiksi koulutustoiminnalla. Pitkäjänteisillä sijoituksilla yhdistyksen varallisuus on karttunut ja nykyään toiminnan pääpaino on apurahojen jakamisessa.

Maa- ja vesitekniikan tuki julkaisee yhdessä Vesilaitosyhdistyksen kanssa Vesitalous-lehteä. 

Maa- ja vesitekniikan tuki r.y. on Säätiöt ja rahastot ry:n jäsen.

## Lähteet
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1938

**[[Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut]] 1938** käytiin 22. toukokuuta Inkeroisissa, Sippolassa, nykyisen Kouvolan kaupungin alueella. Kilpailujen järjestäjänä toimi Inkeroisten Terho ja niihin osallistui 29 urheilijaa. Miehissä Suomen mestaruuden 7,2 km matkalta voitti erittäin tiukasti Taisto Mäki ja joukkueissa mestaruuden voitti Helsingin Kisa-Veikot.

## Mitalistit
Lähteet: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Maastojuoksun SM-kilpailuiden 1938 tulokset Tilastopajan sivulla
Vaihtokori

**Vaihtokori** tai **jalkakontti** on tie- ja rautatieliikenteessä käytetty kuljetusyksikkö, joka voidaan siirtää kuorma-autojen, perävaunujen ja junanvaunujen välillä. Se muistuttaa monella tapaa ISO-konttia, mutta eroaa siitä merkittävästi.

## Tekniikka
Vaihtokorissa on usein jalat, joiden varassa se voi seisoa, kun se ei ole kuljetuksessa. Jalkojen ansiosta kuorma-auto voi ajaa korin alle ja ottaa sen kyytiin tai jättää seisomaan ja ajaa pois. Jalat käännetään ylös kuljetuksen ajaksi. Vaihtokorin seinät voivat olla umpinaiset, jonkinlaiset avattavat tai pressuverhoiset. Vaihtokorin pohjassa olevat kiinnikepisteet (*twistlockit*) ovat usein samanlaiset kuin ISO-kontissa, jotta voidaan hyödyntää konteille kehitettyjä ajoneuvoja ja käsittelylaitteita. Ne eivät kuitenkaan välttämättä ole konttien tapaan kulmissa, koska vaihtokorit ovat kontteihin nähden eri pituisia. Yleensä ylhäällä ei ole kiinnityspisteitä, eikä koreja voi pinota, joten käsittely täytyy tehdä pohjasta tarttumalla eikä vaihtokori sovellu hyvin laivaliikenteeseen. On kuitenkin kehitetty myös pinottavia vaihtokoreja, joissa on yläkiinnikkeet.

Vaihtokoreja on eri kokoisia. Euroopassa vaihtokoreille on luotu standardi DIN EN 283, joka asettaa rajat mittoihin ja kestävyyteen. Standardikorit ovat yleensä 2,5&nbsp;m tai 2,55&nbsp;m leveitä, joten niihin mahtuu kolme eurolavaa vierekkäin. Pituuksia on muutama luokka: 12,2–13,6&nbsp;m (luokka A), 9,125&nbsp;m (luokka B) sekä 7,15&nbsp;m, 7,45&nbsp;m ja 7,82&nbsp;m (luokka C).

## Katso myös
* Kontti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1943

**[[Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut]] 1943** käytiin 30. toukokuuta Hyvinkäällä. Kilpailuihin osallistui 12 urheilijaa. Kilpailuja oli seuraamassa noin 2 000 katsojaa, joista noin puolet oli sotilaita. Edellisenä vuonna ei oltu järjestetty maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailuja jatkosodan vuoksi, ja edelliset maastojuoksun SM-kilpailut olivat järjestetty vuonna 1941. Miesten Suomen mestaruuden 8 km matkalta voitti niukasti Evert Heinström ja joukkueissa mestaruuden voitti jälleen viime kilpailujen tavoin Helsingin Poliisi-Voimailijat.

## Mitalistit
Lähteet: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Maastojuoksun SM-kilpailuiden 1943 tulokset Tilastopajan sivulla
Arkkulehto

**Arkkulehto** on hautaustapa, jossa vainaja haudataan ruumisarkussa, mutta hautaa ei merkitä hautakivellä tai muulla henkilökohtaisella muistomerkillä. Omaisille ei jää haudan hoitovelvoitetta, vaikka he ovat läsnä arkkua hautaan laskettaessa. Lehdossa on yhteinen nimipaasi, johon vainajan nimi voidaan merkitä, ja jonka luo voi viedä kukkia ja muistoesineitä. Jos omaiset ja muut läheiset esimerkiksi asuvat kaukana, haudan hoitaminen voidaan kokea rasittavaksi velvollisuudeksi. Toisaalta arkkulehtoon ei muodostu sukuhautoja, sillä vainajat haudataan tuontijärjestyksessä.

Tämä hautaustapa sopii erityisesti silloin, jos vainaja on eläessään toivonut arkkuhautausta, mutta läheiset eivät ehdi tai jaksa hoitaa hautaa. Arkkulehtoon vainajat haudataan riveihin kahteen kerrokseen, joten omaiset eivät myöhemmin välttämättä tiedä missä hauta sijaitsee. Haudat ovat kuitenkin tiettyjen välimatkojen päässä toisistaan, joten seurakunta löytää tietyn hautapaikan myöhemmin niistä laatimansa kartan perusteella. Arkkulehtohautaus ei ole joukkohauta, jossa kaivetaan laaja alue auki kerralla, ja haudataan useita vainajia vieri viereen samalla kertaa. Sen sijaan arkkulehdossa jokaisella vainajalla on omat hautajaiset. Toisaalta siellä haudan hallintaoikeus ei siirry omaisille, vaan säilyy seurakunnalla.

## Lähteet
Brief an den Vater

**Brief an den Vater** (’Kirje isälle’) on Franz Kafkan isälleen 1919 kirjoittama laaja kirje, joka ilmestyi painettuna 1952 *[[Neue Rundschau]]ssa*. Teksti oli alkujaan sadan käsikirjoitusliuskan mittainen, eikä siitä ollut tarkoitus tulla kirjallisuutta.

Ville Ropponen kirjoittaa, että ”kirjailijat jo Sofokleesta [lähtien – –] ovat tehneet isänmurhan kirjoittamalla. Aivan erityisesti näin tekee Franz Kafka”. Kafkan isä Herman Kafka ei lukenut kirjettä, sen sijaan äiti ja sisar lukivat sen. ”Kirjeestä” tuli julkaisunsa jälkeen Kafkan teosten tulkinnan avain.

”Kirje” luo kuvaa sekä isästä että pojasta, heidän luonteensa erilaisuudesta: isä oli "Kirjeen" mukaan käytännöllinen, vulgaari, itsekeskeinen. Isä taas piti poikaansa Franzia ”yläpilviin haihatteluihin karkaavana vätyksenä”. ”Kirjeestä” saa kuvan mielivaltaisesta isästä, joka ei rohkaissut poikaansa vaan lannisti, nauroi ivallisesti ja käytti rumaa kieltä: ”revin sinut kappaleiksi kuin kalan”.

”Kirje” on jatkumoa sukupolvien väliselle ikiaikaiselle konfliktille, mutta siinä Kafka oli edellä aikaansa, että hän kritisoi isäänsä, sillä 1900-luvun alkuvuosina sellainen ei tullut kuuloonkaan, vaikka sinänsä vanhempien arvomaailma saatettiin torjua, joskin harvoin samalla ehdottomuudella kuin Kafka ”Kirjeessä”. Kun valtaosa ikäpolven juutalaisista asetti toiveensa sionismiin tai sosialismiin, Kafka kallistui sosialismiin. Hän oli ”metafyysinen anarkisti”, sanoo Ropponen. Kafka samastui heikompiosaisiin, mutta siteet käytännön politiikkaan olivat kuitenkin ohuet.

”Kirje” antaa Kafkasta kuvan psykoanalyysin esimerkkitapauksena, mutta Ropponen näkee että se on vienyt Kafkan teosten tulkintalinjat ylikierroksille. OIdipus-kompleksin tyylisen ristiriidan taustalla on kuitenkin luokka-asetelmasta: Isä-Kafka oli lähtöisin köyhyydestä, nousi omin voimin keskiluokkaan sen prototyypiksi, rehenteleväksi nousukkaaksi., ja "Kirjeessä" Kafka pitää isää luokka-asemansa edustajana. Isän maallistuneen suvun sijasta Kafka samastui äitinsä sivistyneeseen, vauraaseen sukuun, johon kuului juutalaisuuden eri ilmentymien edustajia. Ropponen näkee Kafkan teosten taustalla eurooppalaista antisemitismiä. Kafka tosin ei ollut uskonnollinen vaikka olikin kiinnostunut juutalaiuuden eri muodoista ja sai vaikutteista juutalaisesta satuperinteestä ja sen komiikasta. Teoksia voikin tulkita komiikan kautta, ja kerrotaan Kafkan naureskelleen kirjoittaessaan. Ropponen muistuttaa kuitenkin että Kafkan huumori on toisenlaista kuin amerikkalaisen televisioviihteen tilannekomiikka, johon nykysukupolvi on kasvanut.

”Kirje” sisältää yhtymäkohtia Kafkan tuotantoon, esimerkiksi siten että siinä on Kafkan teoksia hallitseva kolmijako: päähenkilön todellisuus on orjamainen, ja sitä hallitsee isän mielivaltainen maailma, mutta kaiken ulkopuolella on vapaa tila. ”Kirjeen” lopulla on kuvitteellinen repliikki, jossa isä haukkuu poikaa syöpäläiseksi. Syöpäläinen esiintyy Kafkalla jo proosatekstissä "Häävalmisteluja maalla", jonka päähenkilö vertaa itseään syöpäläiseen. Novellissa ”Muodonmuutos” sana on heti ensimmäisessä lauseessa, jossa päähenkilö Gregor Samsa muuttuu syöpäläiseksi.

## Lähteet
Frankfort (täsmennyssivu)

**[[Frankfort]]** on Kentuckyn osavaltion pääkaupunki Yhdysvalloissa. **Frankfort** voi viitata myös seuraaviin paikkoihin Yhdysvalloissa:

* Frankfort, Alabama
* Frankfort, Etelä-Dakota 
* Frankfort, Illinois
* Frankfort, Indiana
* Frankfort, Kansas
* Frankfort, Maine
* Frankfort, Michigan
* Frankfort, New York
* Frankfort, New York
* Frankfort, Ohio
* Frankfort, Ohio
* Frankfort, Washington
* Frankfort, Wisconsin
* Frankfort, Wisconsin
Sarssi

**Sarssi** ( < , silkkinen) oli alkuaan kangaslaji, jossa oli ohut silkkinen loimi ja villainen kude. Samaa nimeä käytettiin 1930-luvulla toimikassidoksella kudotusta kankaasta, jossa oli puolivillainen (puolet villaa) puuvillaloimi. Ohuita kampalankakuteella kudottuja sarssikankaita käytettiin yleensä vuorikankaana ja paksumpia laatuja pukukankaiksi. Suomessa maalaiskankurit kutoivat 1930-luvulla yleisesti sarssiksi nimettyä pukukangasta, jonka kude oli suomalaisesta villasta kehrättyä karstavillalankaa.

Sarssiksi kutsuttiin 1960-luvulla pääasiassa vuorikankaana käytettyä yleensä toimikassidoksista kangasta, jonka materiaalina oli villa, puuvilla, silkki, tekosilkki tai raionvilla.

## Lähteet
Athiná Rachíl Tsangári

**Athiná Rachíl Tsangári** (, ; s. 2. huhtikuuta 1966) on kreikkalainen elokuvantekijä.

Tsangári lukeutuu ”kreikkalaisen uuden, oudon aallon” keskeisiin nimiin. Hänen tunnetuimpia töitä ovat pitkät elokuvat *The Slow Business of Going* (2000), *Attenberg* (2010) ja *Chevalier* (2015). Hänet tunnetaan myös yhteistuotannoista Giórgos Lánthimoksen elokuvissa *Kinétta* (2005), *Kynódontas* (2009) ja *Álpeis* (2011).

Tsangári on toiminut useissa eri tehtävissä elokuvateollisuudessa. Hän on perustanut Haos Film -tuotantoyhtiön Ateenaan. Tsangári on toiminut projekti- ja lavastussuunnittelijana sekä työskennellyt useilla eri festivaaleilla esimerkiksi tuomaristossa ja taiteellisena johtajana.

## Elämä ja ura

Tsangári syntyi Áspra Spítian kylässä, Kreikassa. Hän on kertonut olleensa poliittisesti aktiivinen nuoresta saakka.

Tsangári valmistui Thessalonikin Aristoteles-yliopiston filosofian tiedekunnasta, jossa opiskeli kirjallisuutta, teatteritiedettä ja filosofiaa. Sittemmin hän on suorittanut kaksi jatkotutkintoa. Tsangári muutti Yhdysvaltoihin 19-vuotiaana. Tsangárilla on maisterin tutkinto performanssitaiteesta New Yorkin yliopistosta sekä MFA-tutkinto elokuvaohjauksesta Texasin yliopistosta Austinissa.

Hänen ensimmäinen kokemuksensa elokuva-alalta oli rooli Richard Linklaterin elokuvassa *Slacker* (1991).

Oleskelulupansa päätyttyä Tsangári joutui palaamaan Kreikkaan. Hänet palkattiin työskentelemään vuoden 2004 Ateenan olympialaisten avajaisseremoniassa. Sittemmin hän on tehnyt monta palkittua elokuvaa, kuten *Attenberg* (2010) ja *Chevalier* (2015).

## Palkinnot

Tsangárin toinen pitkä elokuva, *Attenberg* (2010), sai ensi-iltansa Venetsian 67. elokuvajuhlien pääkilpasarjassa ja voitti Coppa Volpi -palkinnon parhaasta naispääosasta. Elokuva oli Kreikan virallinen ehdokas parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkintoon 84. Oscar-gaalassa. 

*Chevalier* puolestaan voitti parhaan elokuvan palkinnon Lontoon BFI-elokuvajuhlilla. Se sai myös parhaan miesnäyttelijän palkinnon ja erikoismaininnan ohjauksesta Sarajevon elokuvafestivaalilla. Elokuva oli Kreikan virallinen Oscar-ehdokas vuonna 2016.

## Lähteet