open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
101 tapaa tappaa aviomies

**101 tapaa tappaa aviomies: menetelmällinen murhamysteeri** on Laura Lindstedtin ja Sinikka Vuolan kirjoittama teos. Teoksessa varioidaan samaa tarinaa 101 erilaisella tavalla. Tarinan pohjana on *[[Alibi (lehti)|Alibi]]*-lehdessä vuonna 1983 kerrottu murhatapaus, jossa nainen ampui aviomiehensä. Naista ei kuitenkaan tuomittu, vaan syylliseksi todettiin aviomies, joka oli pitkään ollut väkivaltainen vaimoaan kohtaan.

Teoksen alkusanoissa kirjoittajat kertovat, että lähtökohtana kirjan tekemiselle oli eräässä illanvietossa herännyt ihmettely, kuinka bestsellerit rakennetaan usein nuoren naisen väkivaltaisen kuoleman ympärille. Samaa aihetta suositaan muussakin kulttuurissa, kuten kuvataiteessa ja televisiosarjoissa. He toteavat, että "kuoleman pornografia ja 'nekroromantismi' kukoistavat". "Kuoleman pornografia" -käsitteen on luonut Geoffrey Gorer (1905–1985) vuonna 1955 kirjoittamassaan artikkelissa "The Pornography of Death", ja selittää kuoleman suosiota aiheena sillä että luonnollinen kuolema on länsimaissa siirretty piiloon ja siksi väkivaltainen kuolema pulpahtaa esiin fantasioina, joita erilainen viihde tarjoaa yleisölle. Tätä pohdittuaan Lindstedt ja Vuola halusivat kääntää asetelman ympäri: väkivallan tekijä on nainen ja uhri mies.

Kirjan muodon idea tuli Raymond Queneaun teoksesta *Tyyliharjoituksia* (Otava 1991), jossa Queneau toistaa 99 kertaa pikku tarinan eri tyylilajeissa. Aihetta kehitellessä heille tuli eteen Simon Bondin makaaberi kuvakirja *Satayksi tapaa käyttää kuollutta kissaa* (Kustannus-Mäkelä 1982), jossa kissanraatoa varioidaan 101 tavalla. Kirjan aihetta he eivät vastoin ennakko-oletuksia löytäneet amerikkalaisista sanomalehdistä vaan *[[Alibi (lehti)|Alibista]]*.

Kirjassa sovelletaan menetelmällisen kirjallisuuden keinoja. Sovellettavia oulipolilaisia rajoituksia ovat muiden muassa lipogrammi ja homoleksikaalinen käännös. Teos sisältää myös muunnelmia, kuten pastisseja, historiallisia runomuotoja (tanka, sonetti, balladi), vitsejä ja puhetapojen parodiaa (mansplainaus, intersektionaalinen feminismi, urheiluselostus). Kirjoittajien mukaan kirjoittamiseen liittyy aina rajoitteita ja kirjoittaja tekee valintoja ja rajauksia tiedostaen tai tietämättään. Esimerkiksi runous on perustunut sääntöihin ja rajoitteisiin, kuten runomuotoihin ja -mittoihin. Tottumuksen vuoksi kaavamaisuutta ei kuitenkaan aina havaita.

## Arviot
Helsingin Sanomien kulttuuritoimittaja Antti Majander esittää arviossaan aluksi näkemyksensä: "En luullut tietäväni kirjallisuudesta kaikkea. Mutta silti, auts!" ja luettelee muutaman eteen tulleen termin, joiden selityksiä hän on kirjasta lukenut. Hän arvioi että kirjaa tuskin jaksaa lukea yhdellä istumalla kannesta kanteen, sieltä täältä luetut makupalat sivistävät lukijaa huomaamatta. Lopuksi hän toteaa, että alkuperäisen tarinan mies lienee saanut ansionsa mukaan, kun vaimo pääsi ilman tuomiota.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 101 tapaa tappaa aviomies Siltala
Reuna

**Reuna** voi tarkoittaa seuraavia:

* reuna, topologiassa niiden pisteiden joukko, jotka kuuluvat alueen sulkeumaan mutta eivät ole sisäpisteitä
* Reuna, Jarmo Saaren perustama yhtye
* Reuna, Riipilän kaupunginosaan kuuluva kylä Vantaalla
* Reuna, Pariisin Kevät -yhtyeen albumi vuodelta 2019
* Reuna Publishing House Oy, Kouvolan Myllykoskella toimiva kirjankustantamo.
Glenn Davis (amerikkalaisen jalkapallon pelaaja)

**Glenn Woodward Davis** (26. joulukuuta 1924 – 9. maaliskuuta 2005) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hän pelasi keskushyökkääjänä (halfback).

Davis menestyi yliopistosarjoissa sotilasakatemian Army Cadets -joukkueen pelaajana. Joukkue voitti yliopistomestaruuden kolme kertaa, vuosina 1944–1946. Davis palkittiin parhaana yliopistopelaajana Heisman Trophylla vuonna 1946. Joukkueen valmentaja Earl Blaik piti Davisia nopeimpana pelaajana, jota hän koskaan oli valmentanut. Davis tunnettiin lempinimellä "Mr. Outside" ja hänen joukkuetoverinsa, vuonna 1945 Heisman Trophylla palkittu Doc Blanchard lempinimellä "Mr. Inside". 

Detroit Lions varasi Davisin NFL:ään vuoden 1947 varaustilaisuuden toisella varausvuorolla. Davis pelasi NFL:ssä vain kaudet 1950 ja 1951 ja edusti tuolloin Los Angeles Ramsia.

Glenn Davis palveli sotilasakatemiassa samaan aikaan muutamaa minuuttia vanhemman kaksosveljensä Ralphin kanssa. Glenn Davis seurusteli 1940-luvun lopulla näyttelijä Elizabeth Taylorin kanssa. Hän avioitui kolme kertaa, viimeksi 1990-luvulla Heisman Trophy -voittaja Alan Amechen lesken kanssa.

## Lähteet
Good Times (Shocking Bluen albumi)

**Good Times** on alankomaalaisen Shocking Blue -yhtyeen 30. lokakuuta 1974 ilmestynyt kahdeksas ja viimeinen studioalbumi. 

Shocking Bluen laulunkirjoittaja-kitaristi Robbie van Leeuwen oli lähtenyt yhtyeestä tammikuussa. Hänen tilalleen tuli Martin van Wijk, joka oli jo aiemmin tuurannut van Leeuwenia yhtyeen konserteissa. Myös solisti Mariska Veres oli ilmoittanut siirtyvänsä soolouralle. Yhtye oli hajoamaisillaan, mutta sen levytyssopimus edellytti vielä lisää materiaalia.

Albumilta julkaistiin single ”This America”, joka ei noussut listoille. Nimikappale ”Good Times” on cover-versio The Easybeatsin kappaleesta.

## Kappaleet
**A-puoli**
#
#
#
#
#
#

**B-puoli**
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Mariska Veres – laulu
* Henk Smitskamp – bassokitara
* Cor van der Beek – lyömäsoittimet
* Martin van Wijk – kitara

## Lähteet
* Shocking Blue: *The Blue Box* -levyboksin esittelyteksti, kirjoittanut Albert Schöppink. (Red Bullet RB 66.305, 2017).

### Viitteet
Hartikka Jaakonpoika Garp

**Hartikka Jaakonpoika Garp** (, k. 1486/1487) oli suomalainen asemies, joka toimi Vehmaan kihlakunnan kihlakunnantuomarina 1450-1459 ja pohjoisen Suomen laamannina 1459-1486. Garp isännöi Laitilassa sijainnutta Storgårdin eli Isokartanon tilaa, jota hänen mukaansa alettiin kutsumaan Hartikkalan kartanoksi. Garp tunnetaan myös Laitilan kirkon rakennuttajana. Garp hankki itselleen hautapaikan Turun tuomiokirkon Pyhän ruumiin kappelista ja kuoli ilmeisesti joulukuussa 1846 tai maaliskuussa 1487.

Garpin sukuun kuuluneen Hartikka Jaakonpoika Garpin isä oli Jakob Valdemarinpoika Garp ja veli kirkonmies Arvidus Jacobi Garp. Hänen puolisonsa oli Magnus Flemingin tytär Ingeborg Magnusdotter. Pariskunta oli lapseton.

## Lähteet
Michael Mando

**Michael Mando** (s. 13. heinäkuuta 1981 Quebec, Quebec, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat Nacho Varga televisiosarjassa *[[Better Call Saul]]* (2015–2022), Vic Schmidt televisiosarjassa *[[Orphan Black]]* (2013–2014), Vaas Montenegro videopelisarjassa *[[Far Cry (pelisarja)|Far Cry]]* (2012–2021) sekä Mac Gargan / Skorpioni Marvel Studiosin elokuvissa *[[Spider-Man: Homecoming]]* (2017) ja *[[Spider-Man: Brand New Day]]* (2026).

## Taustaa

Michael Mando syntyi 13. heinäkuuta 1981 Quebecissa meksikolaistaustaisille vanhemmille. Mandolla on kaksi veljeä. Hänen äidinkielensä on ranska, ja hän puhuu myös sujuvaa englantia ja espanjaa.  

## Lähteet
Heikki Rönkkö

**Heikki Rönkkö** (s. 1983) on helsinkiläinen sarjakuvapiirtäjä ja graafinen suunnittelija.

Rönkkö on julkaissut muun muassa sarjakuva-albumit *Funny Side of Life w/ M. Other*, *P.O.E*., *ASDF Boot, 2:nen linna / Anor Castle, Homo locus ja Phases.*

## Lähteet
Armi Metsäpelto

**Armi Hillevi Metsäpelto** (14. heinäkuuta 1932 Helsinki – 30. marraskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen lapsi, joka kuoli Helsingin pommituksessa talvisodan ensimmäisenä päivänä. Myöhemmin hänestä tuli kaikkien lapsiuhrien symboli.

## Elämä
Armi Metsäpelto syntyi Helsingissä heinäkuussa 1932. Hänen vanhempansa olivat metsänhoitaja Einari Metsäpelto (1895 – 1968) ja kotirouva Cecilia Metsäpelto os. Westerlund (1892 – 1973). He asuivat Töölössä osoitteessa Turuntie 66 (nyk. Mannerheimintie). Kyseisen virkamiestalon oli rakentanut 1920-luvun puolivälissä säätieteilijä, myöhempi professori Vilho Väisälä. Armi oli vanhempiensa ainoa lapsi ja talvisodan syttyessä hän kävi Töölönkadun kansakoulun ensimmäistä luokkaa. Vanhemmat olivat kotoisin Iitistä ja Mäntyharjulta, jossa Armikin vietti useita lapsuuden kesiä yhdessä serkkujensa kanssa.

## Kuolema
Ylimääräisten harjoitusten eli peitellyn liikekannallepanon alettua lokakuussa 1939 Cecilia ja Armi tulivat Valkealaan, mutta palasivat pian takaisin Helsinkiin, sillä koululla oli ahdasta. Talvisota syttyi marraskuun viimeisenä päivänä vuonna 1939. Armi oli tavalliseen tapaan koulussa ja päivän ensimmäinen tunti oli voimistelua. Kello yhdeksän alkoi uskontotunti. Ilmahälytyssireenit alkoivat ulvoa kello 9.20, jolloin Helsingin taivaalle oli ilmestynyt useita pommikoneita. Ensimmäisen ilmahyökkäyksen kohteet olivat sotilaallisia, jolloin Helsingin asutusalueet säästyivät käytännössä kokonaan tuhoilta. Armi ja Cecilia päättivät lähteä sotaa pakoon Pelloon, jossa Cecilialla oli sukulaisia. 

Iltapäivällä Armi ja Cecilia olivat Kampin linja-autoasemalla, kun venäläiskoneet pudottivat pomminsa. Linja-autoaseman viereiseen Maanviljelijäin Maitokeskuksen taloon osui palopommi, josta tuli levisi viereisiin rakennuksiin. Linja-autoasemalla oli juuri ilmahyökkäyksen tapahduttua suuri joukko yleisöä valmiina poistumaan pääkaupungista. Toinen kranaatti osui aivan aseman viereen, jonka sirpaleet kylvivät tuhoa asemalla odottaneisiin ihmisiin. Sirpaleiden ja paineaallon yhteisvaikutuksesta Armi menehtyi ja Cecilia haavoittui. Armista tuli yksi talvisodan ensimmäisistä siviiliuhreista ja hänen enkelikasvoinen kuvansa oli tunnettu aikalaisten keskuudessa. 

Armi Hillevi Metsäpelto haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle, johon myöhemmin myös hänen vanhempansa haudattiin. Mustaa hautakiveä koristaa reliefi, josta erottuu Armin kasvokuva.

Keskustassa Lasipalatsin vieressä kasvaa salava, joka on nimetty sota-ajan lasten muistopuuksi. Puu on pystytetty lähes samalle paikalle, jossa Armi kuoli.

## Lähteet
Uskottu mies (televisiosarja)

**Uskottu mies** on MTV-teatterin tuottama neliosainen suomalainen televisiosarja, joka esitettiin vuonna 1985. Sarjan on ohjannut Sina Kujansuu ja se perustutu Lasse Lehtisen samannimiseen romaaniin vuodelta 1984.

Sarja kertoo miehestä, josta tehdään poliitikko ilman, että hän ymmärtää asiaa.

## Rooleissa

## Lähteet
Bloodsports

***Bloodsports*** on Sueden kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 18. maaliskuuta 2013.
## Kappaleet
# 
# 	
# 
# 
# 	
# 
# 	
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Autofiction

***Autofiction*** on Sueden yhdeksäs studioalbumi. Se julkaistiin 16. syyskuuta 2022. Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "She Still Leads Me On", sekä "15 Again".
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Torasjärvi (Petrovski)

**Torasjärvi** () on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 185 neliökilometriä ja keskisyvyys 1,4 metriä.

Märännyksenjärveen virtaavat Säpsäjoki ja Säpsäjärvestä tuleva kanava. Se laskee Salmijoen kautta Märännyksenjärveen. Järven kalalajeja ovat muikku, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, ahven ja kiiski.

## Lähteet
Torasjärvi (Tšopina)

**Torasjärvi** () on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 10,1 neliökilometriä ja keskisyvyys 8,7 metriä.

Torasjärvi laskee puron kautta Punjärveen. Sen kalalajeja ovat hauki, särki, salakka, seipi, made, ahven ja kiiski.

Järven pohjoisrantaa pitkin kulkee Juustjärven ja Tšopinan välinen maantie.

## Lähteet
Loimaan nahkatehdas

**Loimaan nahkatehdas** toimi Loimaalla Vesikosken kylässä eri yritysten omistuksessa vuosina 1918–1992.

Nahan valmistus alkoi Loimaalla vuonna 1918 turkulaisen kauppiaan August Kivisen omistaman Loimaan Nahkatehtaan käynnistettyä toimintansa Vesikosken kylässä toimintansa lopettaneen Loimaan paperitehtaan teollisuuskiinteistössä. Loimaan Nahkatehdas valmisti päätuotteenaan kenkien parkkipohjia sekä lisäksi päällisnahkaa, hihnoja ja valjaita. Yritys muutettiin osakeyhtiöksi 1919 ja sillä oli 150 työntekijää vuonna 1930.

Loimaan Nahkatehdas Oy joutui talousvaikeuksien vuoksi Maakuntain Pankki Oy:n haltuun 1930 ja yhtiö lopetettiin. Tamperelaisen nahkatehtailija J. N. Salmisen poika insinööri Yrjö Salminen (1891–1949) perusti *Loimaan Nahka Oy*-nimisen yhtiön jatkamaan tehtaan toimintaa. Yhtiö muutettiin Salmisen ja Oskari Heikkilän omistamaksi kommandiittiyhtiöksi vuonna 1944 ja vuonna 1950 siitä tuli taas Salmisten omistama osakeyhtiö. Yhtiöllä oli vuotakauppaa harjoittanut sisaryhtiö Sallo Oy.

Loimaan Nahka Oy:n toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1986, mutta verhoilunahkojen valmistusta jatkettiin saksalaisomistuksessa (*Heller Finland Oy*) vuoteen 1992 saakka. Rakennusalan yrittäjä Tuomo Ylä-Outinen osti 1990-luvulla tehtaan Hellerin konkurssipesältä ja alkoi vuokrata sen tiloja. Hän myi kiinteistön vuonna 2003 siinä vuokralaisena toimineelle Matti Mäkilälle. Entisessä nahkatehtaan kiinteistössä (tunnetaan myös nimellä Nahkalinna) toimii nykyisin Vesikoski-talo. Talossa on vuokralaisina useita yrityksiä. 

## Katso myös
* Suomen nahkateollisuus

## Lähteet
Aerodrom

**Aerodrom** on kunta Pohjois-Makedoniassa Skopjen alueella, 4 kilometrin päässä maan pääkaupungista Skopjesta. Kunnassa asuu 77&nbsp;735 asukasta noin 22 neliökilometrillä. Kunnan väkiluku on ollut 0,4 prosentin vuotuisessa kasvussa vuodesta 2002. Tästä vuodesta lähtien kunnan väkiluku on noussut noin 5&nbsp;700 asukkaalla, eli noin kahdeksalla prosentilla.

## Lähteet
Centar Zupa

**Centar Zupa** () on kunta Pohjois-Makedonian Lounaisalueella. Kunnassa sijaitsee myös samanniminen pääkylä. Kunnassa asuu 3&nbsp;720 asukasta, ja kunnan väkiluku on vähentynyt rajusti vuodesta 2002. Vuotuinen väestönkasvuprosentti oli -2,9&nbsp;%.

## Väestö
Asukkaiden kansallisuusjakauma oli vuonna 2021 seuraava:

* turkkilaisia 2&nbsp;899
* makedonialaisia 236
* albaaneja 187
* bosniakkeja 1
* muita 42

## Lähteet

Luokka:Lounaisalue
Kratovo

**Kratovo** on kaupunki Pohjois-Makedoniassa Koillisalueella. Kaupungissa asuu 6&nbsp;924 asukasta. Kaupunki sijaitsee maan koillisosissa, noin 60 kilometrin päässä Kumanovon kaupungista, joka on alueen suurin kaupunki.

## Lähteet
Juustjärvi (järvi)

**Juustjärvi** () on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Hirvaksen kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 36,9 neliökilometriä ja keskisyvyys 4,8 metriä.

Juustjärvi laskee Semsjoen kautta Suunujokeen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, säyne, lahna, made, ahven ja kiiski.

Järven itärannalla sijaitsee Juustjärven kylä.

## Lähteet
Väätsjärvi

**Väätsjärvi** (lyydiksi *Viäčäŕv*, ) on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 58,4 neliökilometriä, keskisyvyys 5,6 metriä ja suurin syvyys 19,4 metriä.

Väätsjärveen virtaa viisi puroa. Se laskee Väätsynjokea pitkin Päljärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, made ja ahven.

## Lähteet
John Henry Poynting

**John Henry Poynting** (9. syyskuuta 1852 Monton, Lancashire, Englanti – 30. maaliskuuta 1914 Birmingham, Englanti) oli englantilainen fyysikko.

## Elämä ja ura
Opiskeltuaan Manchesterissa ja Cambridgessa James Clerk Maxwellin ohjauksessa, Poyntingista tuli vuonna 1880 fysiikan professori Birminghamin Mason Collegessa, josta myöhemmin tuli Birminghamin yliopisto. Poynting aloitti tieteellisen toimintansa tutkimalla pitkäjänteisesti ja kattavasti maapallon gravitaatiokenttää määrittäen tarkemmin gravitaatiovakion ja maapallon keskitiheyden. Poynting tunnetaan parhaiten hänen nimeään kantavasta teoreemasta, jonka mukaan tiettyyn tilavuuteen varastoituneen sähkömagneettisen energian muutos vastaa sähkömagneettisen kentän varausjakaumaan tekemän työn ja tilavuuteen virtaavan energiavuon summaa. Poynting julkaisi myös teoksia säteilyongelmista, erityisesti valon säteilypaineesta. Tähän liittyen hän kuvasi Poynting-Robertson-ilmiön, jossa tähteä kiertävä hyvin pieni pölyhiukkanen ajautuu ajan mittaan kiertämäänsä tähteen.

Poynting teki myös monia tieteellisiä havaintoja fysiikan ulkopuolelta, muun muassa tutkimuksen julkisesta juopottelusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiinan maatalousyliopisto

**Kiinan maatalousyliopisto** (, , lyhennys **CAU**) on Kiinan pääkaupungissa Pekingissä toimiva tiedeyliopisto. Yliopisto lukeutuu Kiinan keskeisten yliopiston joukkoon. Suoraan maan opetusministeriön ohjauksessa olevan yliopiston johtajan nimittää Kiinan hallitus. 

Vuonna 1905 **Pekingin keisarillisen yliopiston maatalouskorkeakoulu**na alkunsa saanut yliopisto on Kiinan vanhin maatalousalan ylimmän asteen oppilaitos. Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen kolme maatalouskorkeakoulua yhdistettiin Pekingin maataloysyliopistoksi vuonna 1949. Vuonna 1952 perustettiin Pekingin maatalouden mekanisoinnin korkeakoulu, joka sittemmin (1985) nimettiin Pekingin maataloustekniikan yliopistoksi (1985). Pekingin maatalousyliopisto ja Pekingin maataloustekniikan yliopistot yhdistettiin vuonna 1995 Kiinan maatalousyliopistoksi.

Kiinan maatalousyliopistossa opiskelee yhteensä 19&nbsp;544 opiskelijaa, joista 12&nbsp;510 opiskeli päätoimisesti alempaa korkeakoulututkintoa, 4&nbsp;302 ylempää ja 2&nbsp;732 tohtoritutkintoa. Akateemiseen henkilökuntaan kuului 1&nbsp;581 ihmistä.

Kiinan valtio on panostanut CAU:n tieteellisen tason kehittämiseen. Yliopisto valittiin mukaan projekti projekti 985:na tunnettuihin valtionjohdon hyväksymään Kiinan kärkiyliopistojen kehittämisohjelmaan (1999-). Tämä toi yliopistolle varoja kehittyäkseen. Kiinan maatalousyliopisto on mukana myös Kiinan 13. viisivuotissuunnitelman osana vuonna 2016 käynnistynyttä Double First Class -ohjelmaa, joka pyrkii nostamaan valittua yliopistojoukkoa ylemmäs kohti kansainvälisten yliopistojen huippua kansainvälisissä yliopistovertailussa.

Muutama vuosi kiinalaisten Academic Ranking of World Universities-yliopistorankingejen (ARWU) käynnistymisen jälkeen (2007) CAU oli noussut mukaan tälle "Shanghain listalla" (sijaluokkaan 403-510). Vuoteen 2015 mennessä CAU ylsi listalla sijaluokkaan 301-400. Vuoden 2021 ARWU arvioi Kiinan maatalousyliopiston edenneen tuhannen huippuyliopiston maailmanlistansa sijaluokkaan 201-300. Brittiläisessä THE World University Rankings -vertailussa CAU ylsi sijalle 601–800 (2022) ja QS World University Rankingissa sijalle 601-650 (2022,1). 

Alakohtaisesti Kiinan maatalousyliopisto pärjäsi erityisen hyvin maataloustieteissä, jossa CAU saavutti alakohtaisen ARWU:n ja US Newsin listauksessa toisen sijan,; toisessa yhdysvaltalaisissa vertailuissa tuloksena oli sija 7. Myös elintarviketieteissä (ARWU-rankingin 2. sija) ja eläinlääketieteessä (16.) yliopisto menestyi hyvin. Laajempialaissa, brittiläisessä, biotieteiden (Life Sciences) THE-vertailussa CAU saavutti sijaluokan 176-200 (2022).


2008 CAU Gymnasium Indoor Arena.JPG|Yliopiston liikuntasali valmistui alkujaan Pekingin kesäolympialaisten (2008) painin kisapaikaksi.
Library of CAU.jpg|Kiinan maatalous-yliopiston kirjastoa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nikajärvi

**Nikajärvi** (lyydiksi *Ńigad’äŕv*, ) on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Kontupohjan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 6,0 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 6&nbsp;830 neliökilometriä, keskisyvyys 4,7 metriä ja suurin syvyys 11,5 metriä.

Nikajärvi on osa Kontupohjan vesivoimalaitoksen säännöstelyallasta. Se on pohjoisessa kapeikon kautta yhteydessä Sandaljärveen. Järvi laskee Kontupohjan kanavan kautta Äänisen Kontupohjanlahteen. Sen kalalajeja ovat muikku, harjus, hauki, särki, made ja ahven. Kontupohjan kaupunki ottaa järvestä käyttövetensä ja laskee siihen osan jätevesistään.

## Lähteet
Alexandre Edmond Becquerel

**Alexandre Edmond Becquerel** (24. maaliskuuta 1820 Pariisi – 11. toukokuuta 1891 Pariisi) oli ranskalainen fyysikko. Hän oli Antoine Becquerelin poika ja Henri Becquerelin isä. Becquerel kuvasi valosähköisen ilmiön vuonna 1839 ja loi näin teoreettista perustaa aurinkokennoille.

## Elämä ja ura
Edmond Becquerel oli isänsä oppilas, assistentti ja seuraaja luonnontieteellisessä museossa. Hänet nimitettiin myös Versailles'n lyhytaikaisen maatalousinstituutin professoriksi vuonna 1849, ja vuonna 1853 hän sai fysiikan professuurin Conservatoire des Arts et Métiers -yliopistossa. 

Becquerel teki isänsä kanssa paljon yhteistyötä, mutta hän itse kiinnitti erityistä huomiota valon tutkimiseen ja tutki auringon spektriä, valosähköistä ilmiötä ja luminesenssia ja fosforesenssia. Isänsä kanssa kirjoittamiensa teosten, kuten *Traité d'électricité et de magnétisme* (1855–1856) ja *Resumé de l'histoire de l'électricité et du magnétisme* (1858), lisäksi hän julkaisi teoksen *La lumiére, ses causes et ses effets* (1867–1868). Becquerel tutki myös aineiden diamagneettisia ja paramagneettisia ominaisuuksia ja oli kiinnostunut elektrolyysista. Hän keräsi todisteita Faradayn lain puolesta ja ehdotti siitä muunnettua lausumaa, jonka tarkoituksena oli kattaa tietyt ilmeiset poikkeukset. 

Becquerelista tuli Ranskan instituutin jäsen vuonna 1863 ja vuodesta 1886 lähtien hän oli Ruotsin tiedeakatemian jäsen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arabiannapamarja

**Arabiannapamarja** (*Maesa lanceolata*) on napamarjojen (*Maesa*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas tai runsasoksainen pieni puu, joka voi kasvaa kahdesta kymmeneen metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat ruodillisia ja lehtiruodit ovat 1,5–3 cm pitkiä. Lehtilavat ovat 6–17 cm pitkiä ja muodoltaan suikean ja leveänsoikean väliltä. Lehdet ovat kaljuja tai etenkin lehtisuonten kohdilta karvaisia. Arabiannapamarjan kukat ovat pieniä ja sijaitsevat lehtihankoihin kehittyvissä huiskilomaisissa kukinnoissa, jotka ovat yleensä lehtiä lyhyempiä. Kukkien teriöt ovat vaaleankeltaisia tai lähes valkoisia ja halkaisijaltaan 1,5–1,8 mm. Heteet ovat 0,4–0,7 mm pitkiä. Hedelmät ovat halkaisijaltaan 3–4 mm ja väriltään vihertävästä vaaleanpunaiseen. Siemenet ovat mustia ja kulmikkaita.

Arabiannapamarja kasvaa metsänreunoissa sekä joskus myös vuoristometsissä. Lajia tavataan yleisesti trooppisesta ja eteläisestä Afrikasta Arabiaan ulottuvalla alueella.

## Lähteet
* Flora of Zimbabwe: ''Maesa lanceolata'' 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Arabiannapamarja (''Maesa lanceolata'')
* JSTOR Global Plants: ''Maesa lanceolata'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Maesa lanceolata''
Herman Ludvig Hellsberg

**Herman Ludvig Hellsberg** (6. lokakuuta 1857 Vaasa – 9. syyskuuta 1891 Närpiö) oli suomalainen pappi. Hellsberg toimi Seinäjoen kappalaisena 1882–1891 ja nimitettiin Ylimarkun kirkkoherraksi vuonna 1891, mutta kuoli saman vuoden syyskuussa. Hellsberg valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseosta ja vihittiin papiksi vuonna 1882. Hellsbergin puoliso oli Elina Matilda Aspelin (k. 1885) ja hänen vanhempansa olivat kauppias ja raatimies Henrik Efraim Hellsberg sekä Anna Maria Wahlgren.

## Ura pastorina
Hellsberg nimitettiin Seinäjoen kappelin virkaa tekeväksi kappalaiseksi vuonna 1882 ja hänen toimensa vakinaistettiin vuonna 1884. Edeltäjiinsä nähden Hellsberg oli pitkään virassa. Hellsbergin perhetausta oli ruotsinkielinen, mutta se ei estänyt tätä viihtymästä Seinäjoella. Hellsbergin kerrotaan oppineen käyttäämään suomen kieltä taitavasti sekä saarnoissaan että kirjoituksissaan.Junnila 2009, s. 48

Hellsberg suomensi Lauri Laestadiuksen postillan. Hellsbergin perhepiirin kuolemantapaukset syvensivät hänen suhdettaan keskeisiin hengellisiin kysymyksiin. Lahjakkaasta Hellsbergistä kehkeytyi herännäismielinen "kansanpuhuja" ja erityisesti nuorten ankara opettaja. Hellsbergin kerrotaan "pyörryttäneen" Ilmajoen kirkkoherran tukemana laiskoja rippikoululaisia, joista moni kävi koulunsa toiseen kertaan: Seinäjoelle rakennettu rautatie lisäsi rauhattomuutta seurakunnassa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Middletown (Delaware)

**Middletown** on kunta (*town*) Delawaren osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 23&nbsp;192 vuonna 2020. Kunta sijaitsee New Castlen piirikunnassa.

## Väestö
Vuonna 2020 Middletownin 23&nbsp;192 asukkaasta valkoisia oli 61,7&nbsp;%, mustia 27,8&nbsp;%, aasialaisia 3,8&nbsp;% ja alkuperäisasukkaita 0,1&nbsp;%. 11,0&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 8,7&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yrjö Gideon Forsman

**Yrjö Gideon Forsman** (30. syyskuuta 1857 Jurva – 20. helmikuuta 1927 Jalasjärvi) oli suomalainen herännäispappi.

Forsman valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseosta vuonna 1878 ja teki teologisen erotutkinnon vuonna 1881 ja pastoraalitutkinnon 1886. Forsman vihittiin papiksi 1882, minkä jälkeen hänet määrättiin ensin virkaa tekeväksi kappalaiseksi ja sittemmin kirkkoherraksi Närpiöön (1884–1886), Ylihärmän vt. kirkkoherraksi (1886–1887), Korsnäsin vt. kappalaiseksi ja kirkkoherraksi (1887–1991), Seinäjoen kappalaiseksi (1891–1894) ja Jalasjärven kappalaiseksi 1894 sekä vuodesta 1907 virkaa tekeväksi kirkkoherraksi.

Forsman kuului Forsmanin sukuun. Hänen vanhempansa olivat herännäispappi, Isonkyrön kirkkoherra Oskar Wilhelm Forsman ja tämän toinen vaimo Maria Gustava Ahlholm. Forsmanin veljiä olivat runoilija A. V. Koskimies ja Oulun piispa Juho Koskimies. Forsman avioitui vuonna 1882 Maria Knaapin kanssa.

## Lähteet
Eevertti Kustaa Koskimies

**Eevertti Kustaa Koskimies** (vuoteen 1906 *Forsman*; 29. huhtikuuta 1865 Jurva – 9. maaliskuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen herännäispappi. Koskimies toimi kirkkoherrana Seinäjoella, Jurvassa ja Nurmossa. Koskimies sai rovastin arvonimen vuonna 1919.

Koskimies nimitettiin kirkkoherran virkaan joulukuussa 1899, lähes viisi vuotta seurakunnan itsenäistymisen jälkeen. Tasaisen luonteensa vuoksi Koskimies jäi hieman etäiseksi seurakunnan enemmistölle, mutta seurakunnan luottamustoimissa ja heränneiden parissa hänet tunnettiin toimeliaana ja työteliäänä viranhaltijana. 1890-luvun lopulla Koskimies kirjoitti pitkiä ja perusteellisia kirkonkokouksen pöytäkirjoja, joiden lehdiltä heijastuu hänen toiveikkuutensa seurakunnan tulevaisuudesta.

Koskimies ohjasi kappeliseurakunnan kirkkoherrakunnaksi muun muassa luopumalla kirkkoherran virkaan kuuluvista oikeuksistaan. Hän toimi virkaa tekevänä kappalaisena yli neljä vuottta jouduttaakseen kappelin itsenäistymistä. Maatalouspitäjässä Koskimiehen maanviljelysharrastukset lähensivät häntä seurakuntalaisiinsa. Koskimiehen apulaisia olivat lukkari Evald Peuranen ja kirkkoväärti Herman Björkqvist, jotka edustivat jatkuvuutta seurakunnan toiminnassa ja hallinnossa.

### Jurvan seurakunta (1910–1919)
Koskimies siirtyi synnyinpitäjänsä Jurvan kirkkoherraksi 1910-luvulla. Samaan aikaan hän jatkoi töitään maanviljelyksen parissa ja ryhtyi laajoihin suonkuivaushankkeisiin 1910-luvulla.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Juan Amat

**Juan Amat Fontalas** (10. heinäkuuta 1946 Terrassa – 12. toukokuuta 2022 Terrassa) oli espanjalainen katalaanitaustainen maahockeypelaaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Amat pelasi Espanjan miesten maajoukkueessa 144 ottelua voittaen Euroopan mestaruuden Espanjassa 1974 ja olympiahopeaa Moskovassa 1980. Hän oli 16 maalillaan Moskovan-olympiaturnauksen maalikuningas. Maaleista kahdeksan syntyi samassa alkusarjan ottelussa Kuubaa vastaan, ja Intiaa vastaan 4–3-tappioon päättyneessä loppuottelussa Amat teki kaikki Espanjan kolme maalia. Amat edusti Espanjaa kesäolympialaisissa myös Méxicossa 1968, Münchenissä 1972 ja Montréalissa 1976. Amatin veljet Pedro, Francisco ja Jaime olisivat myös olympiatason hockeypelaajia ja Pedro myös olympiamitalisti. Hänen sisarustensa lapsista Pol ja Jaime ovat myös hockeyn olympiamitalisteja. Amat kuoli Terrassassa 75-vuotiaana 12. toukokuuta 2022.

## Lähteet
* 
* Profiili Espanjan olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Kumsjärvi (järvi)

**Kumsjärvi** () on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 15,9 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 154 neliökilometriä, keskisyvyys 4,1 metriä ja suurin syvyys 11,7 metriä.

Kumsjärveen virtaa viisi puroa. Se laskee Kumsajokea myöten Äänisen Poventsanlahteen. Järven kalalajeja ovat siika, lohi, taimen, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, made, ahven ja kiiski.

Järven itärannalla sijaitsee Kumsjärven kylä ja etelärannalla Kumsa-2:n taajama.

## Lähteet
Emil Oskar Ojala

**Emil Oskar Ojala** (19. marraskuuta 1869 Lieto – 15. syyskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen pappi, joka toimi kirkkoherrana useissa pitäjissä. Ojala toimi Seinäjoen kirkkoherrana lähes neljänkymmennen vuoden ajan 1911–1951. Ojala sai rovastin arvonimen vuonna 1926.

### Seinäjoen seurakunta (1911–1951)
Ojala on Seinäjoen kirkkoherran viran pitkäaikaisin haltija 1900-luvulla. Ojala valittiin Seinäjoen kirkkoherraksi kolmannelta varasijalta joulukuussa 1910 ja hänet vihittiin virkaan kesäkuussa 1913. Seurakuntalaiset oppivat tuntemaan Ojalan hyvänä saarnamiehenä, joka valmisteli puheensa tehokkaasti. Usein Ojala esitti saarnansa ilman muistiinpanoja. Ojala korosti saarnoissaan evankeliumin kirkkautta sekä pyhää ja selvää sanaa. Ojala oli pidättyväinen kannanotoissaan seurakunnallisissa tilaisuuksissa, mutta ajan myötä hän toi toimituksiinsa myös henkilökohtaista sanomaa.

Talollisten tapaan Ojala viljeli maata ja hoiti karjaa. 1930-luvulla Seinäjoen pappilassa pidettiin lehmiä. Virkakautensa lopulla Ojala riitantui heränneitten kanssa. Körttiläisten johtohahmo Reino Ala-Kulju vaati kirkkoherraa luopumaan luontoiseduistaan ja siirtymään rahapalkkaan, mutta rovasti pitäytyi entisessä palkkajärjestelmässä eläkkeelle siirtymiseensä saakka. Sotien jälkeen osa seurakuntalaisista piti rovastia kaavoittuneena.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Helena Miettinen

**Helena Miettinen** (o.s. Karhula, s. 21. syyskuuta 1945 Helsinki) on suomalainen valtiotieteiden tohtori ja tietokirjailija. Miettinen suoritti varanotaarin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1967. Hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 2000 ja väitteli tohtoriksi vuonna 2004 Helsingin yliopiston valtiotieteiden tiedekunnan sosiaalipsykologian laitokselta venäjänsuomalaisten etnisen identiteetin rakentumisesta. Väitöskirjan nimi on *Menetetyt kodit, elämät, unelmat: Suomalaisuus paluumuuttajastatukseen oikeutettujen venäjänsuomalaisten narratiivisessa itsemäärittelyssä*.

Miettinen on inkeriläisen pakolaisäidin tytär, joka ryhtyi tutkimaan sukujuuriaan 1980-luvun puolivälissä. Hänen äitinsä Lyyli Pyöriäinen pakeni rajajoen yli Suomeen vuonna 1929. Raja erotti, eikä hän tiennyt mitään Neuvostoliittoon jääneen perheen kohtalosta. Kesti 60 vuotta, ennen kuin yhteydet Venäjällä asuvaan sukuun löytyivät Miettisen selvitystyön tuloksena.

## Julkaisuja

* Inkeriläiset. Maaton kansa (Tammi, 1989) 
* Kohtalontie (Esoterica 1993) 
* Liljan kuva kutsuu (Sava-Miettinen, Ateena, 2000) 
* Petettyjen toiveiden maa (Arator, 2001) 
* Inkerin satulipas (Inkerin kulttuuriseura 2001) 
* Syntynyt suureksi, Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen neljä vuosikymmentä. (Edita 2001) 
* Menetetyt kodit, elämät unelmat. Suomalaisuus paluumuuttajastatukseen oikeutettujen venäjänsuomalaisten narratiivisessa itsemäärittelyssä. Sosiaalipsykologian laitos. 2004.
* Iloinen Inkeri. Inkerin kulttuuriseura. 2005 
* Kirjeitä kaukaa. Inkerin kulttuuriseura 2008 
* Iloa ja voimaa tarinoimalla. Vanhustyön keskusliitto. 2009 
* Vieläkö kukkivat omenapuut. Kadonnutta Pohjois-Inkeriä etsimässä. Inkerin kulttuuriseura 2010. 
* Inkeriläiset. Kuka kukin on. Inkerin kulttuuriseura 2013. 
* Mooses Putro. Mestari auran kurjesta. Mooses Putron elämäkerta. Inkerin kulttuuriseura 2015 
* Toinen siipi vettä viersi, toinen taivasta tavoitti. Jalanjälkiä ja muita puumerkkejä Inkerin kulttuuriseuran toiminnasta. Inkerin kulttuuriseura 2015. 
* Rajamailla. Reuna kustantamo. 2017. 
* Inkeriläisten mailla. Inkerin matkakirja. Miettinen – Kämäräinen. Reuna kustantamo. 2021
Les Derniers Jours du monde

***Les Derniers Jours du monde*** on vuonna 2009 valmistunut ranskalainen tieteiseelokuva.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Slovakian maatalousyliopisto Nitrassa

**Slovakian maatalousyliopisto Nitrassa** () on vuonna 1952 perustettu Nitrassa, Slovakiassa toimiva maataloustieteellinen korkeakoulu.

Alun perin Slovakian maatalousyliopisto Nitrassa koostui kahdesta tiedekunnasta: maataloustieteen ja karjatalouden tiedekunnista. Sittemmin tiedekuntia on yhdistetty ja lisätty. Yliopiston rehtoreita ovat olleet Bohumil Dušek (1952–1956), Gregor Chomkovič (1956–1958), Emil Špaldon (1958–1966), Ján Tomovčík (1966–1970), Jozef Kliment (1970–1980), Michal Kováč (1980–1990), Ladislav Kabát (1990–1996), Miroslav Zima (1996–1999), Imrich Okenka (1999–2006), Mikuláš Látečka (2006–2010), Peter Bielik (2010–2018) ja Klaudia Halászová (2018–).

## Lähteet
F. W. Borgman

**Friedrich Wilhelm Johannes Borgman** (29. syyskuuta 1897 Singapore – 20. syyskuuta 1946 Trelleborg, Ruotsi) oli saksalainen, Suomessa pitkään asunut taiteilija, kirjailija, toimittaja ja mainospiirtäjä.

Borgman palveli ensimmäisen maailmansodan aikana tykistöluutnanttina Saksan joukoissa länsirintamalla. Suomeen muutettuaan hän teki muun muassa 1920-luvun lopulla maailmansota-aiheisia kansikuvia Hakkapeliitta-lehteen ja kirjoitti lehteen artkkeleita sotakokemuksistaan.

Borgman oli Suomessa työssä Fazerilla mainospiirtäjänä ja hän lanseerasi Fazerin Sininen -suklaalevyn. Hän oli myös taidemaalari. Borgman toimi Saksan tiedustelijana ja luetteloi muun muassa kaikki Suomen juutalaiset lähettäen tiedot Saksaan. Borgman oli myös saksalaisen Reichsverband fur Deutsche Jugendherberger-nuorisoretkeilymajajärjestön Suomen edustajana.

Borgman asui 1930-luvulla Espoossa. Vuonna 1939 amerikkalainen maantieteen seura kutsui hänet jäsenekseen Borgmanin arktisista alueista kirjoittamien artikkeleiden ansiosta.

Jatkosodan aikana Borgman oli Suomessa toimineiden ulkomaalaisten toimittajien yhdistyksen sihteerinä. Vuonna 1943 hän julkaisi Saksassa kirjan Suomen talvisodasta (*Der Überfall der Sowjetunionen auf Finnland 1939/40*).

Borgman katosi Kastelholm-laivalta laivan ollessa syyskuussa 1946 matkalla Trelleborgista Lyypekkiin. Hänen otaksuttiin hypänneen mereen heti laivan lähdettyä Trelleborgin satamasta ja hukkuneen yrittäessään päästä myrskyn aikana uimalla maihin. Borgmania oltiin viemässä oikeuteen Saksaan, hänelle ei ollut myönnetty turvapaikkaa Ruotsista, jossa hän oli piileskellyt.

Borgman oli naimisissa vuodesta 1930 sairaanhoitaja Ebba Margareta von Numersin (s. 1889) kanssa, jonka isä oli kirjailija Gustaf von Numers.

## Julkaisuja
* *Konekivääri maailmansodassa: (Maxim-konekivääri 08): sen taktiikan ja tekniikan kehitys*; suomensi T. Wiljanen. Otava 1931
* *Der Überfall der Sowjetunionen auf Finnland 1939/40*; mit einem Geleitwort von George Soldan. Gerhard Stalling, Oldenburg 1943

## Lähteet

## Aiheesta muualla
 Luettelo F. W. Borgmanin kirjoittamista lehtiartikkeleista
Andrija Mohorovičić

**Andrija Mohorovičić** (23. tammikuuta 1857 Voloska, Opatija, Itävallan keisarikunta – 18. joulukuuta 1936 Zagreb, Jugoslavia) oli kroatialainen geofyysikko ja meteorologi. Hän oli modernin seismologian perustajia.

## Elämä ja ura
Sepän poika Mohorovičić opiskeli fyysikko Ernst Machin johdolla Prahan yliopistossa ja valmistui matematiikasta ja fysiikasta vuonna 1875. Opetettuaan lukiossa seitsemän vuotta hän sai nimityksen Bakarin kuninkaalliseen merenkulkukouluun. Hän opetti meteorologiaa ja merentutkimusta ja perusti sinne meteorologisen aseman vuonna 1887. Vuonna 1891 hänestä tuli professori Zagrebin teknilliseen kouluun. Hänet nimitettiin siellä sijaitsevan meteorologisen observatorion johtajaksi vuonna 1892, ja hän väitteli tohtoriksi Zagrebin yliopistosta vuonna 1897. Vuonna 1910 hänestä tuli yliopiston apulaisprofessori. Hän opetti geofysiikkaa ja tähtitiedettä, ja hänestä tuli Jugoslavian tiede- ja taideakatemian jäsen.

Vuodesta 1900 lähtien Mohorovičićin pääasiallinen kiinnostuksen kohde oli seismologia, koska Balkanin niemimaalla esiintyy usein maanjäristyksiä. Hänen aloitteesta Zagrebin observatorioon hankittiin Euroopan moderneimmat seismologiset mittauskojeet. Tutkimustensa myötä Mohorovičić havaitsi, että tietyt seismiset aallot saapuivat havaintoasemille odotettua nopeammin, ja määritteli tästä johtuen maankuoren ja vaipan välisen rajapinnan, jossa seisminen nopeus muuttuu jyrkästi. Sitä kutsutaan nykyään nimellä moho eli Mohorovičićin epäjatkuvuuspinta. Mohorovičić oli myös ensimmäisiä, joka yritti edistää maanjäristyksiä kestävää rakentamista. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Charles Greene

**Charles Edward ”Charlie” Greene** (21. maaliskuuta 1945 Pine Bluff, Arkansas – 14. maaliskuuta 2022 Lincoln, Nebraska) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja.

## Elämä ja urheilu-ura

Greenen juoksijanuran huippuhetki osui Méxicon kesäolympialaisiin 1968, missä hän voitti Yhdysvaltain joukkueessa pikaviestin olympiakultaa uudella maailmanennätysajalla ja sijoittui henkilökohtaisessa sadan metrin kilpailussa olympiapronssille maanmiehensä Jim Hinesin sekä jamaikalaisen Lennox Millerin jälkeen. Hän juoksi Méxicossa sadan metrin sähköajanoton ennätyksensä 10,02 sekuntia. Vuoden 1964 Tokion-olympiamatka Greeneltä jäi saavuttamatta olympiakarsinnoissa kärsittyjen lihasvaivojen takia. Greene teki 20 vuoden uran Yhdysvaltain armeijassa eläköityen majurina. Hän kuoli Nebraskan Lincolnissa 76-vuotiaana 14. maaliskuuta 2022.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Semsjärvi (järvi)

**Semsjärvi** () on Uikujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 12,9 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 118 neliökilometriä, keskisyvyys 4,7 metriä ja suurin syvyys 17,0 metriä.

Semsjärveen laskee Myllyjoki ja seitsemän puroa. Se laskee Porustajoen kautta Sellinjärveen. Järven kalalajeja ovat siika, muikku, harjus, hauki, särki, säyne, made, ahven ja kiiski.

Järven etelärannalla sijaitsevat Suurselän, Mäntyselän ja Karsikkoselän kylät ja pohjoispäässä Semsjärven kylä.

## Lähteet
Bhutanin kansallisneuvosto

**Bhutanin kansallisneuvosto** () on Bhutanin parlamentin ylähuone. Se koostuu 25 edustajasta, joista viittä ei valita vaaleilla, vaan nimitetään kuninkaan toimesta. Neuvoston nykyinen puhemies on Tashi Dorji, joka edustaa Wangdue Phodrangin piirikuntaa.

Suurin osa parlamentaarisesta työstä tapahtuu seitsemässä valiokunnassa, joiden lisäksi voidaan perustaa myös ad hoc -valiokuntia tarpeen mukaan. Istunnot ovat avoimia yleisölle, mutta vierailijoiden tulee hakea pääsylupaa etukäteen minkä lisäksi kaikki taltiointivälineet on kielletty.

## Historia
Bhutanin nykyaikainen kaksikamarinen parlamentti perustettiin vuonna 2008 voimaan tulleen perustuslain nojalla, jolloin maasta tuli perustuslaillinen monarkia. Perustuslain 11. kappale käsittelee parlamenttia ja sen ensimmäinen istunto pidettiin 17. heinäkuuta 2008.

Ensimmäiset vaalit pidettiin 31. joulukuuta 2007. Tätä ennen, vuonna 2006 Jigme Khesar Namgyel Wangchuckin noustua kuninkaaksi, järjestettiin harjoitusvaalit, jossa ihmisille opetettiin äänestämisen ja edustuksellisen demokratian perusteet. Ensimmäisissä vaaleissa kansallisneuvostoon valittiin neljä naista.

## Edustajat
Edustajista 20 valitaan viiden vuoden välein pidettävissä vaaleissa, kun taas loput viisi nimittää kuningas.

Bhutanin perustuslain mukaan edustajien tulee olla puolueisiin sitoutumattomia. Ne 20, jotka valitaan vaaleilla edustavat Bhutanin 20 piirikuntaa. Lisäksi ehdokkaiden tulee täyttää seuraavat ehdot:

* Todistettavasti Bhutanin kansalainen
* Rekisteröity äänestäjä omassa piirikunnassaan
* Iältään 25–65-vuotias
* Yliopistosta valmistunut

Vaatimus yliopistotutkinnosta on johtanut siihen, että Bhutanin kansallisneuvoston edustajat ovat keski-iältään perin nuoria, sillä harvalla vanhemman polven edustajalla on yliopistotutkintoa. Ensimmäisten vaalien jälkeen vuonna 2007 vanhin neuvostoon valittu edustaja oli iältään vain 46-vuotias.

## Lähteet
N. M. Weckström

**Nils Matias Weckström** (13. elokuuta 1830 Helsinki – 19. joulukuuta 1863 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. 

Weckströmin vanhemmat olivat postiexpeditööri Mathias Weckström ja Alexandra Uschakoff (1811-1936). Helsingin yksityislyseosta ylioppilaaksi kirjoittanut Weckström opiskeli Helsingin yliopistossa oikeustieteitä ja suoritti suuremman kameraalitutkinnnon 1851. Myöhemmin hän opiskeli arkkitehdiksi ja viimeisteli opintojaan Italiassa. Weckstöm suunnitteli rakennuksia ainakin Helsinkiin.  Hän ehti myös toimimaan Turun ja Porin läänin vt. lääninarkkitehtina G. T. Chiewitzin erottua virasta 1860.

Weckström kuoli 33-vuotiaana keuhkotautiin, ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle. Hänen haudallaan on kuvanveistäjä Carl Sjöstrandin tekemä muotokuvamedaljonki.

## Lähteet
Osterjärvi

**Osterjärvi** () on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 10,0 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 214 neliökilometriä, keskisyvyys 9,0 metriä ja suurin syvyys 37,0 metriä.

Osterjärveen virtaa neljä puroa. Se laskee Osterjoen kautta Kumsajokeen. Järven kalalajeja ovat siika, muikku, kuore, hauki, särki, lahna, made, ahven, kiiski ja härkäsimppu.

## Katso myös

* Maaselän kannas

## Lähteet
Thor Möger Pedersen

**Thor Möger Pedersen** (s. 31. tammikuuta 1985 Valby) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on toiminut Tanskan veroministerinä vuosina 2011–2012.

Pedersen kuului aiemmin sosialistiseen kansanpuolueeseen, mutta siirtyi vuonna 2013 sosiaalidemokraatteihin.

## Yksityiselämä
Pedersenin puoliso Nanna Westerby Jensen on myös poliitikko. Jensen edusti sosialistista kansanpuoluetta kansankäräjillä vuosina 2007–2011 ja siirtyi sosiaalidemokraattiseen puolueeseen vuonna 2013.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Thor Möger Pedersen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Heli Seppelvirta

**Heli Seppelvirta**  (s. 1978 Nurmo) on suomalainen virkamies ja Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtaja. Seppelvirta aloitti maakuntajohtajana helmikuussa 2022. Koulutukseltaan Seppelvirta on hallintotieteiden maisteri Vaasan yliopistosta. Ennen maakuntajohtajan tehtävää Seppelvirta työskenteli Etelä-Pohjanmaan liitossa 10 vuotta aluekehittämisasiantuntijana ja tämän jälkeen 10 vuotta aluekehitysjohtajana. Vuosina 2016–2019 Seppelvirta toimi kolmen vuoden ajan muutosjohtajana sote- ja maakuntauudistuksessa.

## Lähteet
Ken Alibek

**Kanatžan Baizakuly Älibekov** (, ; s. 1950), tunnettu vuodesta 1992 lähtien nimellä **Kenneth ”Ken” Alibek**, on kazaksanilais-amerikkalainen mikrobiologi ja biologisen sodankäynnin hallinnollinen asiantuntija. Hän nousi nopeasti Neuvostoliiton armeijan riveissä, ja hänestä tuli everstinä Biopreparat-viraston ensimmäinen apulaisjohtaja, jossa virassa hän johti laajaa biologisen sodankäynnin laitosten ohjelmaa.

Uransa aikana Biopreparat-virastossa 1970-luvun lopussa ja 1980-luvulla Alibekov johti projekteja, joihin kuuluivat räkätaudin ja Marburgin taudin aseistaminen, ja loi Venäjän ensimmäisen jänisruttopommin. Hänen huomattavin saavutuksensa oli uuden pernaruton ”taistelukannan” luominen, joka tunnetaan nimellä ”kanta 836”, ja jota Los Angeles Times kuvaili myöhemmin ”virulenteimmaksi ja julmimmaksi ihmisen tuntemaksi pernaruttokannaksi”.

## Lähteet
Travee

**Travee** (, vanhahtava nimitys *sarjanne*) on arkkitehtuurissa kahden pylvään tai pilarin välinen tila, jonka katteena on holvikaarten rajoittama holvi.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gottfrid von Falkenberg

**Gottfrid von Falkenberg** (1590–1634) oli saksalaissyntyinen eversti, joka palveli muun muassa Ruotsin armeijassa ja omisti läänityksiä Suomessa.

Falkenberg palveli luutnanttina kreivi Ernst von Mansfeldin komentamassa rykmentissä vuodesta 1621 lähtien sekä everstiluutnanttina Turun läänin jalkaväkirykmentissä. Hän sai kuningas Kustaa II Aadolfilta palkkioksi useita läänityksiä Liivinmaalta ja Suomesta. Hän omisti Eurajoella sijaitsevan Vuojoen kartanon ja sai vuonna 1630 läänityksekseen Laitilassa sijainneen Palttilan kartanon. Falkenberg on haudattu Laitilan kirkkoon, jossa on myös hänen hautavaakunansa. Sen yhteydessä ollut miekka on nykyään Kansallismuseon kokoelmissa.

Falkenbergin puoliso oli Michel Jordanin tytär Kristina von Jordan (1610–1653). Heidän poikansa oli majuri Johan Gottfrid von Falkenberg.

## Lähteet
Norran

**Norran** (vuoteen 2010 saakka *Norra Västerbotten*) on ruotsalainen Skellefteåssa ilmestyvä sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1910 ja ilmestyy kuutena päivänä viikossa. Se kuuluu NTM-mediakonserniin.

Lokakuusta 2026 alkaen *Norran* ilmestyy painettuna kolmena päivänä viikossa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Takpan kieli

**Takpa** (omakielinen nimi དག་པ་ཁ་, myös **dakpakha**) on sinotiibetiläinen kieli, jota puhutaan Bhutanissa. Kielellä arvioidaan olevan vain muutamia tuhansia puhujia.

Sen lähin sukulaiskieli on dzalakha. Kielen katsotaan olevan uhanalainen.

## Lähteet
Kuivakukka

**Kuivakukka** on kukka, joka on kuivausmenetelmin saatu pitkäaikaisesti kestäväksi. Niitä käytetään kukkasidonnassa esimerkiksi kukka-asetelmiin ja kransseihin. Kerättävät kukat on syytä kerätä pian kukinnan alussa. Näin siksi, että myöhemmin kerätyt kukat saattavat varistaa terälehtensä ennen kuin ne on saatu kuivattua. Kuivaus tapahtuu siten, että kukkakimppu sidotaan varsista nipuksi ja ripustetaan alaspäin kuivaan ja vähävaloiseen paikkaan. Tämä on yleisimmin käytetty kuivaustapa, joka on ilmakauivaus. Toinen tapa on verkkokuivaus, jolloin kuivattavien kukkien varret laitetaan verkon läpi niin että kukat jäävät verkon päälle. Kolmas kuivaustapa on hiekkakuivaus, jolloin kukat peitetään kokonaan hienolla hiekalla. Hiekkakuivaauksella kuivakukkien värit saadaan näyttämään kauniilta. Kuivakukka-asetelmiin tarvittavia lehtiä voidaan kuivata prässäämällä.

Kuivakukiksi sopivia kesäkukkia:
* Herttaikikukka (*Rhodenthe manglesii*)
* Ikikulta (*Lonas annua*)
* Ikiviuhkot (*Limonium sp.*)
* Iäisyydenkukka (*Ammobium alatum*)
* Iso-olkikukka (*Xerochrysum bracteatum*)

Kuivakukiksi sopivat myös muun muassa ruusut sekä luonnonvaraiset kukat. Kuivakukkien kanssa voi käyttää myös esimerkiksi koristeheiniä, ruohoja ja oksia. Myös luonnossa kuivumaan päässeet kukat voidaan käyttää, jos ne kerätään kostealla säällä ja ne jälkikuivatetaan sisätiloissa.

Ennen kuivaamista kukkien varsista poistetaan lehdet. Sidottaessa nipusta tulee tehdä ilmava. Hyvä huonetila kuivaamista varten on kuiva ja lämmin. Jos huoneessa ei ole paljon auringonvaloa, kukkien väri säilyy hyvin.

Kuivakukista voi tehdä ilmavia kimppuja floristien käyttämällä spiraalitekniikalla.

Joskus kuivakukkien kanssa käytetään tuoreita leikkokukkia, jotka kuivuvat kranssin tekemisen jälkeen. Kuivakukista voi tehdä myös macrame-tyylisen seinäkoristeen. Tällöin voidaan käyttää myös valkaistuja kukkia.

Kuivakukkia myydään nykyään joissakin liikkeissä ja niitä voi myös tilata netistä.

## Lähteet
Édouard Roche

**Édouard Albert Roche** (17. lokakuuta 1820 Montpellier, Ranska – 27. huhtikuuta 1883 Montpellier) oli ranskalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko.

## Elämä ja ura
Roche väitteli tohtoriksi Montpellierin yliopistossa vuonna 1844. Jatko-opiskeltuaan Pariisissa hän palasi Montpellieriin vuonna 1849 ja toimi  matematiikan professorina vuodesta 1852 eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 1881. Suuri osa hänen tutkimuksistaan koski tähtien, planeettojen, kuiden ja komeettojen ratamekaniikkaa. Roche analysoi matemaattisesti myös Pierre Simon de Laplacen tähtisumuhypoteesia ja matematiikassa käytettyä Taylorin lausetta.  

Rochen vuonna 1849 laskema Rochen raja kuvaa etäisyyttä, jota lähempänä planeettaa tai emäkappaletta oleva toinen taivaankappale hajoaa palasiksi, ja se riippuu pääosin keskuskappaletta kiertävän kappaleen tiheydestä. Roche selitti rajan avulla Saturnuksen renkaiden muodostumista. Rochen pinta taas on kahden taivaankappaleen ympärillä oleva pinta, jota suuremmaksi laajennuttuaan tähti alkaa vuodattaa massaa tähtien välissä olevan leikkauspisteen kautta toiseen tähteen. Keksijänsä mukaan nimetty Rochen pallo on taivaankappaleen ympärillä oleva vyöhyke, jonka sisäpuolella dynamiikka on olennaisesti kahden kappaleen välistä ja muiden taivaankappaleiden vaikutukset vain vähäisiä häiriöitä. 

Roche oli elinikäinen harras katolinen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla