open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keskislammi

**Keskislammi** on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen järvi. Sen länsipuolella on Kankarisvesi. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on neljä kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jämsän keskustasta kymmenen kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Keskislammin pituus on 280 metriä. Järven lounaisrannalla on rakennuksia, pohjoisessa on metsämaata. Kaakkoispuolella sijaitsee Keskismäki. Keskislammiin virtaa laskuoja koillisesta Soukkiolta, Keskislammista lähtee laskuoja lounaaseen Alaslammin kautta Kankarisveden Rekolanselkään. Kankarisveden korkeustaso on noin neljätoista metriä Keskislammia alempana.

Keskislammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Keskislammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen kaakkoisia vakavesiä.

## Lähteet
Timo Turunen (koripalloilija)

**Timo Turunen** (s. 1979) on suomalainen entinen koripalloilija. Hän pelasi 168 ottelua Korisliigassa vuosina 1999–2004. Hänen seuroinaan olivat Kouvolan Kouvot, Äänekosken Huima ja BC Jyväskylä. Korisliigauransa jälkeen hän pelasi vielä yhden kauden I divisioona A:ssa Hyvinkään Pontevan joukkueessa. 2014–2015 Turunen palasi parketille nostamaan HyPo:n joukkuetta I divisioona B:sta takaisin A:han ja pelasi vielä seuraavankin kauden joukkueessa.
Turunen pelasi urallaan myös kuusi alle 18-vuotiaiden maaottelua.

## Lähteet
Soukkio (Jämsä)

**Soukkio** eli **Rajalanlammi** on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva 1,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on neljä kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Rajalanlammin pituus on 300 metriä. Ympäristössä on metsää ja suota, luoteessa sijaitsee Haapamäki yli 140 metriä merenpinnan yläpuolella. Koillisessa on Hosiansuo ja idässä Hosianlehto. Rajalanlammin pohjoiskolkkaan virtaa laskuoja, järven länsirannalta lähtee laskuoja lounaaseen, ja virtaa Keskislammin kautta Kankarisveden Rekolanselkään.

Rajalanlammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Rajalanlammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen kaakkoisia vakavesiä.

Rajalanlammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 14&nbsp;420 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 11&nbsp;860 neliömetriä. Ero on siten 2&nbsp;560 neliömetriä eli 25,6 aaria. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 842 metriä ja vanhemman perusteella 716 metriä.

## Lähteet
Haluk Yıldırım

**Haluk Yıldırım** (s. 25. kesäkuuta 1972 Bursa) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Yıldırım edusti Turkin maajoukkuetta yksissä MM- ja neljissä EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän edusti turkkilaisseuroja voittaen kolme maan mestaruutta ja kaksi cup-mestaruutta.

## Elämä ja urheilu-ura

Yıldırım edusti Turkin miesten maajoukkuetta MM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä vuosien 1995, 1999, 2001 ja 2003 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa. Seurajoukkueuransa Yıldırım teki turkkilaisseuroissa. Hän voitti Ülkerissä Turkin mestaruuden vuosina 1995, 1998 ja 2001 sekä Turkin cup-mestaruuden vuonna 2003. Toisen Turkin cup-mestaruutensa Yıldırım voitti Türk Telekomissa vuonna 2006.

## Lähteet
* Haluk Yildirim International Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili Euroliiga 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Valmisteverokonttori

**Valmisteverokonttori**, alkujaan **leima- ja valmisteverokonttori**, oli vuosina 1937–1970 valtiovarainministeriön alaisuudessa toiminut suomalainen valtion virasto, joka vastasi valmisteverotuksesta. 

Valmisteverotus on Suomessa perinteisesti kuulunut Tullihallitukselle. Vuonna 1937 tullilaitoksen aksiisikonttori ja verotusmerkeistä sekä niiden valmistuksesta vastannut leimakonttori yhdistettiin uudeksi virastoksi.  

Leima- ja valmisteverokonttorin  leimatoimiston  tehtävät  siirrettiin  Suomen Pankille vuonna 1949. Tällöin konttori muutettiin valmisteverokonttoriksi. Se lakkautettiin vuonna 1970, jolloin valmisteverotus siirrettiin takaisin Tullihallituksen vastuulle. 

## Lähteet
Asım Pars

**Asım Pars** (1. huhtikuuta 1976 Kalesija, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia – 23. syyskuuta 2024) oli turkkilainen koripalloilija. Pars edusti Turkin maajoukkuetta yksissä MM- ja kaksissa EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän edusti turkkilais- ja venäläisseuroja voittaen kolme maan mestaruutta ja yhden cup-mestaruuden.

## Elämä ja urheilu-ura

Pars edusti Turkin miesten maajoukkuetta vuoden 2002 MM-kilpailuissa sekä vuosien 1999 ja 2001 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa. Seurajoukkueuransa Pars teki turkkilais- ja venäläisseuroissa. Hän voitti Turkin mestaruuden Ülkerissä vuonna 1998 ja Tofaş Bursassa vuosina 1999 ja 2000. Tofaşissa hän voitti vuonna 2000 myös Turkin cup-mestaruuden.

## Lähteet
* Asim Pars International Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili tblstat.net 

### Viitteet
Ritolammi (Jämsä, Valkealuomi)

**Ritolammi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 21 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 90 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Ritolammin pituus on 400 metriä. Järveä ympäröi metsä ja suo. Sen eteläosasta lähtee laskuoja länteen puolen kilometrin päässä sijaitsevaan Ritolahteen, joka on Lahnajärven pohjoinen lahti. Noin 900 metriä koilliseen sijaitsee Vilus. Ritolammen eteläpuolitse kulkee yhdystie 16543. Pohjoisessa on Uuttana ja Iso Rautavesi.

Ritolammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Ritolammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen luoteisia vakavesiä.

## Lähteet
Riihilammi (Jämsä)

**Riihilammi** on yhdentoista hehtaarin laajuinen järvi Koskenpään kylän eteläpuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on yhdeksäntoista kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen[Riihilammi](http://www.jarviwiki.fi/wiki/Riihilammi_(14.523.1.009)). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021.

## Maantiede
Riihilammin pituus etelästä pohjoiseen on 900 metriä. Järven etelärannalla on jonkin verran asutusta. Kaakkoispuolella sijaitsee Pitkäjärvi ja länsipuolella Koukkulammi. Riihilammin ja Koukkulammin välistä kulkee seututie 604. Riihilammin vedet kulkevat lyhyen laskuojan kautta pohjoiseen Salosveteen, ja kiertävät lännen kautta Kankarisveteen ja edelleen Päijänteeseen.

Riihilammi kuuluu Salosveden-Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.

Riihilammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 111&nbsp;860 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 101&nbsp;420 neliömetriä. Ero on siten 10&nbsp;440 neliömetriä.

## Lähteet
Tauno Mäkinen (kirjailija)

**Tauno Mäkinen** (16. kesäkuuta 1918 Parainen – 9. maaliskuuta 1993 Hyvinkää) oli suomalainen kirjailija.

Tauno Mäkisen vanhemmat olivat maanviljelijä Vihtori Mäkinen ja Anna Lähdemäki. Hän kävi kansakoulun ja oli ilmavoimien palveluksessa vuoteen 1958 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle sotilasmestarin arvoisena Tampereen sotilaslennonjohtajan toimesta. Mäkinen toimi sitten Otanmäki Oy:n malminetsintätehtävissä 1958–1962 ja oli Esso Oy:n ilmailuhuollon johtajana 1962–1988. Tampereella asuessaan Mäkinen oli mukana Tampereen työväenopistossa toimineessa Mikko Mäkelän kirjoituspiirissä. Mäkisen esikoisteos ilmasotaromaani *Takaperin taivaalle* voitti Kirjapajan kirjoituskilpailun. Hänen toinen kirjansa oli omaelämäkerrallinen *Elämä pojastaan huolen pitää*, joka sijoittui 1920- ja 1930-luvun maaseudulle.

## Teoksia
* *Takaperin taivaalle*. Kirjapaja, Helsinki 1982
* *Elämä pojastaan huolen pitää*. Kirjapaja, Helsinki 1984

## Lähteet
Hirvijärvi (Jämsä, Koskenpää)

**Hirvijärvi** on kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi Koskenpään kylän itäpuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on 26 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Hirvijärven pituus lännestä itään on 400 metriä. Järven pohjoispuolella on ylängöksi kohoava mäki, idässä ja etelässä on soita. Noin 1,2 kilometriä kaakkoon sijaitsee Vuorilammi (173,6 metriä mpy). Noin 2,5 kilometriä länteen sijaitsee Salosveteen kuuluva Pettämä. Noin kilometrin itään sijaitsee Karhulammi (163,6 metriä mpy) ja puolisen kilometriä itäkoilliseen Paskolammi (15 aaria, 168,7 metriä mpy). Hirvijärveen saapuu laskuoja idästä ja siitä lähtee laskuoja länteen.

Hirvijärvi kuuluu Salosveden-Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on  Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.

## Lähteet
Sarah Brightmanin diskografia

Tämä on **[[Sarah Brightman]]in diskografia**.

## Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Livealbumit
* 
* 
* 
* 

## Kokoelmat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Videoalbumit
* Sarah Brightman: In Concert (1998)
* One Night in Eden (1999)
* La Luna: Live in Concert (2001)
* Classics: The Best of Sarah Brightman VHS (2002)
* Harem: A Desert Fantasy (2004)
* The Harem World Tour: Live from Las Vegas	(2004)
* Diva: The Video Collection (2006)
* Symphony: Live in Vienna (2009)
* Dreamchaser in Concert (2013)
* Hymn in Concert (2019)

## Singlet

* "I Lost My Heart to a Starship Trooper" (Hot Gossipin kanssa) (1978)
* "The Adventures of the Love Crusader" (The Starship Troopersin kanssa) (1979)
* "Love in a U.F.O." (1979)
* "My Boyfriend's Back" (1981)
* "Not Having That!" (1981)
* "Him" (1983)
* "Rhythm of the Rain" (1983)
* "Unexpected Song" (1984)
* "Pie Jesu" (Paul Miles-Kingstonin kanssa) (1985)
* "All I Ask of You" (Cliff Richardin kanssa) (1986)
* "The Phantom of the Opera" (1986)
* "The Music of the Night" (Michael Crawfordin kanssa) (1986)
* "Doretta's Dream" (1987)
* "Anything But Lonely" (1990)
* "Something to Believe In" (1990)
* "Amigos Para Siempre" (José Carrerasin kanssa) (1992)
* "Captain Nemo" (1993)
* "The Second Element" (1993)
* "A Question of Honour" (1995)
* "How Can Heaven Love Me" (Chris Thompsonin kanssa) (1995)
* "Heaven Is Here" (1995)
* "Time to Say Goodbye" (Andrea Bocellin kanssa) (1996)
* "Just Show Me How to Love You" (José Curan kanssa) (1997)

* "Who Wants to Live Forever" (1997)
* "Tú Quieres Volver" (1997)
* "There for Me" (José Curan kanssa) (1998)
* "Starship Troopers" (United Citizen Federationin kanssa) (1998)
* "Eden" (1998)
* "Deliver Me" (1999)
* "So Many Things" (1999)
* "The Last Words You Said" (Richard Marxin kanssa) (1999)
* "A Whiter Shade of Pale" (2001)
* "Harem - Remixes" (2003)
* "What You Never Know" (2003)
* "Free" (2004)
* "I Will Be with You (Where the Lost Ones Go)" (Chris Thompsonin kanssa) (2007)
* "Running" (2007)
* "Pasión" (Fernando Liman kanssa) (2007)
* "Done" (2010)
* "Angel" (2012)
* "One Day Like This" (2012)
* "Sogni" (Vincent Niclon kanssa) (2018)
* "Hymn" (2018)
* "Miracle" (Yoshikin kanssa) (2018)
* "Fly to Paradise" (2019)
* "Just Show Me How To Love You" (Florent Pagnyn kanssa) (2020)
Härönlammi

**Härönlammi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemäntoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 91 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Härönlammin pituus on 430 metriä. Järveä ympäröi metsä ja mäkimaa. Lounaassa sijaitsee Runovuori ja idässä Kaipolanvuori noin 160 metriä merenpinnan yläpuolella. Härönlammiin johtaa kaksi laskuojaa pohjoispuolisilta soilta. Noin kaksi kilometriä järven pohjoispuolella sijaitsee Kirveslammi (noin 50 aaria, 123,4 metriä mpy), jota ympäröi Kirvessuo, jonka länsipuolella kohoaa Kirvesvuori (160 metriä mpy). Härönlammin etelärannalta lähtee laskuoja 600 metriä etelään Kankarisveteen.

Härönlammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Härönlammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen keskiosan vakavesiä.

## Lähteet
Yenişehir (Bursa)

**Yenişehir** on kaupunki ja piirikunta Turkin Bursan maakunnassa. Sen asukasluku oli vuonna 2020 54&nbsp;315.

## Maantiede

Yenişehir sijaitsee Turkin Anatolian luoteisosassa historiallisen Bithynian alueella. Kaupunki on Inegölistä koilliseen kulkevalla maantieteellisellä painanteella, joka kuuluu Göksujoen valuma-alueeseen. Göksu virtaa Yenişehirin ohi laskien Sakaryajokeen.

## Historia
Yenişehir näytteli tärkeää roolia Osmanivaltion alkuhistorian aikana. Osman I valtasi sen ensimmäisenä huomattavana valtaamanaan kaupunkina 1300-luvun alussa. Yenişehiristä ja Sögüdista käsin hän laajensi edelleen alueitaan kohti Marmaranmerta, sekä katkaisi Bysantin valtakunnan yhteydet Konstantinopolista Bursaan. Osmanin poika Orhan I valtasi Bursan huhtikuussa 1326. Timur Lenk hävitti Yenişehiria, Bursaa ja İznikia hänen voitettuaan Bayezid I:n johtamat osmanit Ankaran taistelussa vuonna 1402. Paikalla käytiin sittemmin kaksi merkittävää osmanien sisäisiin valtakamppailuihin liittynyttä taistelua. Bayezid II kukisti veljensä Mehemmed II:n 22. kesäkuuta 1481 ja Selim I vanhemman veljensä 15. huhtikuuta 1513.

Sittemmin Yenişehirin merkitys laajemman historian kannalta väheni. Eurooppalaiset matkailijat kuvailivat sitä 1800-luvulla vaatimattomaksi paikkakunnaksi. Sen asukasluku oli vuosisadan lopulla noin 2&nbsp;500 ja heistä kaikki olivat muslimeja. Se oli Hüdavendigârin maakuntaan kuuluneen *kadan* hallinmnollinen keskus. Nykyisin se on yksi Bursan maakunnan piirikunnista.

## Väestö
Turkin tilastokeskuksen mukaan Yenişehirin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 54&nbsp;315.

## Lähteet
Tšekin presidentinvaali 2003

**Tšekin presidentinvaali 2003** pidettiin tammi- ja helmikuussa 2003. Kaksi kautta presidenttinä toimineen Václav Havelin virkakausi päättyi 2003, eikä hän voinut asettua enää ehdolle, jolloin maalle oli tarkoitus valita uusi presidentti. Vaaleissa ehdokkaina olivat Václav Klaus sekä Jan Sokol. Tšekin parlamentti ei valinnut kumpaakaan ehdokasta kahdella ensimmäisellä äänestyskierroksella 15. ja 24. tammikuuta 2003. Vasta kolmannella äänestyskierroksella 28. helmikuuta 2003 parlamentti valitsi uudeksi presidentiksi Václav Klausin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tšekin presidentinvaali 2008

**Tšekin presidentinvaali 2008** järjestettiin 8.-9. helmikuuta 2008. Toinen kierros järjestettiin 15. helmikuuta 2008. Pääehdokkaina olivat Kansalaisdemokraattisen puolueen ehdokas istuva presidentti Václav Klaus sekä Tšekin sosiaalidemokraattisen puolueen ehdokas, Michiganin Yliopiston professori Jan Švejnar.

Istuva presidentti Václav Klaus voitti vaalit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Orhun Ene

**Orhun Ene** (s. 1. helmikuuta 1967 Erzurum) on turkkilainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Ene osallistui pelaajana Turkin miesten maajoukkuessa neljiin EM-kilpailuihin saavuttaen hopeaa vuonna 2001. Hän voitti pelaajana myös kolme Turkin mestaruutta. Pelaajauransa jälkeen Ene on toiminut valmentajana. Hän valmensi Turkin miesten maajoukkuetta vuoden 2011 EM-kilpailuissa.

## Elämä ja urheilu-ura

Pelaajana Ene voitti kolme Turkin mestaruutta: Eczacıbaşıssa vuosina 1988 ja 1989 sekä Ülkerissä vuonna 1995. Hän kuului Turkin miesten maajoukkueen kokoonpanoon vuosien 1993, 1995, 1997 ja 2001 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuissa 2001 maa saavutti hopeaa.

Pelaajauransa jälkeen Ene on toiminut valmentajana muun muassa Turkin pääsarjassa ja maan nuorisomaajoukkueissa. Hän toimi Turkin miesten maajoukkueen päävalmentajana vuoden 2011 EM-kilpailuissa.

## Lähteet
* Valmentajaprofiili eurocupbasketball.com 
* Profiili tblstat.net 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Łubniany

**Łubniany** (*Gmina Łubniany*, ) on maalaiskunta Opolen piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 9&nbsp;872. Kunnan hallintokeskus on Łubnianyn kylä.

Kunnan kylät ovat Kępa, Luboszyce, Biadacz, Masów, Kolanowice, Łubniany, Dąbrówka Łubniańska, Brynica, Jełowa, Grabie sekä Kobylno. Sen pinta-ala on 126 neliökilometriä. Łubniany rajautuu Dobrzeń Wielkin, Lasowice Wielkien, Murówin ja Turawan kuntiin sekä Opolen kaupunkiin. Kunnan pinta-alasta noin 46 prosenttia on maatalouskäytössä ja noin 49 prosenttia metsää.

Vuoden 2019 lopussa 51,5 prosenttia Łubnianyn asukkaista oli naispuolisia ja 48,5 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 16,5 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 64,1 prosenttia ja eläkeikäiset 19,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,1 vuotta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 18 prosenttia oli saksalaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gmina Wiejska Łubniany Opolen tilastokeskus.
Diakoniikka

**Diakoniikka** eli *diakoniatiede* on käytännöllisen teologian osa-alue, joka tutkii diakoniaa. Diakoniikka tarkastelee muun muassa diakonian käytäntöjä ja siihen liittyvää etiikkaa, ihmiskuvaa sekä sosiologisia ilmiöitä.

Diakonia syntyi käsitteenä 1800-luvun alkupuoliskolla. Alkuun diakoniaa tarkasteltiin poimeniikan eli sielunhoito-opin alalla. Diakoniikka kehittyi omaksi teologian alakseen 1800-luvun lopulla.

## Lähteet
Aaro Hyvärinen

**Aaro Hyvärinen** (24. tammikuuta 1858 Kuopion pitäjä – 2. maaliskuuta 1936 Kuopio) oli suomalainen Kuopiossa asunut harjoja ja siveltimiä valmistanut käsityöläismestari. Hyvärisen valmistamia harjoja palkittiin muun muassa Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1900.

Hyvärinen lähti vuonna 1874 16-vuotiaana oppiin Pietariin saksalaisen Rosen harjatehtaaseen ja hän työskenteli siellä kymmenkunta vuotta. Suomeen palattuaan Hyvärinen perusti vuonna 1888 harja- ja sivellinliikkeen Kuopioon. Hyvärisen valmistamia harjoja palkittiin muun muassa Lyypekin kauppa- ja teollisuusnäyttelyssä 1885, Tukholman taideteollisuusnäyttelyssä 1897, Nizni Novgorodin näyttelyssä 1896 sekä Pariisin maailmannäyttelyssä 1900. Pariisin maailmannäyttelyä varten Hyvärinen valmisti puu-upotuksin koristeltuja harjoja, jotka olivat esillä Suomen paviljongissa tätä varten tehdyssä lasivitriinissä. Lasivitriini harjoineen kiersi sitten useissa muissakin näyttelyissä, joissa Hyvärinen sai palkintoja harjositaan. 

## Lähteet
Kirkes-kirjastot

**Kirkes-kirjastot** on Keski-Uudenmaan kirjastokimppa, jonka muodostavaa Järvenpään ja Keravan kaupunginkirjastot sekä Mäntsälän ja Tuusulan kunnankirjastot toimipisteineen. Kirjastokimpaan alueelle on suunniteltu yhteinen Kirkes-kirjastokortti. Jäsenkirjastojen asiakkaat voivat lainata ja varata lainoja kaikista kirjastokimpan kirjastoista kirjastokortillaan sekä palauttaa lainansa jäsenkuntien kirjastoihin.

Kirkes-kirjastoihin kuuluu kuusi kiinteää toimipistettä ja kaksi kirjastoautoa (tilanne maaliskuussa 2021):

Kirkes-kirjastoilla on yhteinen Finna-verkkokirjasto (kirkes.finna.fi).

## Lähteet
Elias Howe

**Elias Howe Jr.** (/haʊ/; 9. heinäkuuta 1819 Spencer, Massachusetts – 3. lokakuuta 1867 Brooklyn, New York) oli yhdysvaltalainen keksijä, joka tunnetaan parhaiten nykyaikaisen lukkotikkiompelukoneen kehittämisestä.

## Elämäkerta
Elias Howe Jr. syntyi 9. heinäkuuta 1819 Massachusettsin Spencerissä, missä hän vietti lapsuutensa ja varhaisen aikuisikänsä. Howe oli kiinnostunut koneista lapsuudesta lähtien ja sai koulutuksensa tekstiilitehtaalla, minkä ansiosta hänestä tuli taitava koneenkäyttäjä ja mekaanikko. Vuoden 1837 finanssikriisin jälkeen Howe jäi työttömäksi ja muutti Massachusettsin Cambridgeen. Hän kuuli ompelukoneesta ensimmäisen kerran työskennellessään Bostonissa Ari Davisin kanssa. Davis uskoi, että toimivan ompelukoneen keksijä voisi ansaita omaisuuden, vaikka aiemmat yritykset olivat kaatuneet joko työnsä puolesta pelänneiden räätälien vastatoimiin tai yksinkertaisesti laitteiden toimimattomuuteen.

1840-luvun alussa Howe sairastui ja hänen työpajansa paloi, minkä jälkeen hänen vaimonsa alkoi elättää perhettä ompelijana. Tarkkaillessaan häntä töissä Howe tajusi, ettei mikään senaikainen kone pystynyt toistamaan käden ja käsivarsien liikkeitä ompelussa ihmisen tavoin. Huhtikuuhun 1845 mennessä Howe sai kehitetyksi käytännöllisen, lukkotikkiperiaatteella toimivan ompelukoneen, jolle myönnettiin patentti vuonna 1846.

Patentista huolimatta Howella oli vaikeuksia löytää sijoittajia Yhdysvalloista rahoittamaan keksintönsä tuotantoa, joten hän myi patenttioikeudet Englannissa 250 punnalla lontoolaiselle William Thomasille, joka omisti korsetteja, sateenvarjoja ja kenkiä valmistavan tehtaan. Howe muutti Englantiin ja työskenteli viiden punnan viikkopalkalla parantaakseen konettaan, mutta palasi myöhemmin lähes rahattomana Yhdysvaltoihin. Pian paluun jälkeen hänen vaimonsa kuoli. Lisäksi Howe sai huomata, että jotkut olivat alkaneet valmistaa Yhdysvalloissa hänen keksintönsä kaltaisia ompelukoneita, mistä seurasi viiden vuoden oikeustaistelu. Howe voitti ja sai huomattavia lisenssimaksuja plagioijilta, joiden joukkoon kuului myös Isaac Merritt Singer.

Vuonna 1865 Howe perusti Connecticutin Bridgeportiin Howe Machine Company -nimisen yrityksen. Hänen ompelukoneensa voitti kultamitalin Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1867, ja samana vuonna Ranskan keisari Napoleon III myönsi Howelle Kunnialegioonan tunnustuksen osoituksena hänen ansioistaan. Howe kuoli 48-vuotiaana vuonna 1867, samana vuonna, kun hänen ompelukoneensa patentti raukesi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tri-State

**Tri-State** on brittiläisen trance-trion Above & Beyondin debyyttialbumi. Se julkaistiin levy-yhtiöllä Anjunabeats 6. maaliskuuta 2006.
## Japanin bonuskappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Draken diskografia

Tämä on rap-artisti **[[Drake (artisti)|Draken]]** diskografia.

## Albumit
### Studioalbumit
* *[[Thank Me Later]]* (2010)
* *[[Take Care]]* (2011)
* *[[Nothing Was the Same]]* (2013)
* *[[Views]]* (2016)
* *[[More Life]]* (2017)
* *[[Scorpion (Draken albumi)|Scorpion]]* (2018)
**[[Certified Lover Boy]]* (2021)
* *[[Honestly, Nevermind]]* (2022)
* For All The Dogs (2023)

### Kokoelmat
* *We Are Young Money* (2009)
* *Rise of an Empire* (2014)
* *Care Package* (2019)

## EP:t
* *[[So Far Gone]]* (2009)
* *[[Scary Hours]]* (2018)
* *[[The Best in the World Pack]]* (2019)
* *[[Scary Hours 2]]* (2021)

## Mixtapet
* *Room for Improvement* (2006)
* *Comeback Season* (2007)
* *So Far Gone* (2009)
* *If You’re Reading This It’s Too Late* (2015)
* *What a Time to Be Alive* (2015)
* *More Life* (2017)
* *Dark Lane Demo Tapes* (2020)

## Singlet

* *Replacement Girl* (mukana Trey Songz) (2007)
* *Best I Ever Had* (2009)
* *Successful* (mukana Lil Wayne & Trey Songz) (2009)
* *Forever* (mukana Kanye West, Lil Wayne & Eminem) (2009)
* *Money to Blow* (mukana Birdman & Lil Wayne) (2009)
* *Over* (2010)
* *Find Your Love* (2010)
* *Miss Me* (mukana Lil Wayne) (2010)
* *Fancy* (mukana Swizz Beatz & T.I.) (2010)
* *Headlines* (2011)
* *Make Me Proud* (mukana Nicki Minaj) (2011)
* *The Motto* (mukana Lil Wayne) (2011)
* *Take Care* (mukana Rihanna) (2012)
* *HYFR (Hell Ya Fucking Right)* (mukana Lil Wayne) (2012)
* *Started from the Bottom* (2013)
* *Hold On, We’re Going Home* (2013)
* *0 To 100 / The Catch Up* (2014)
* *Hotline Bling * (2015)
* *[[One Dance]] (mukana [[Wizkid]] & [[Kyla]] (2016)

**Passionfruit* (2017)
**Free Smoke* (2017)
**Portland* (2017)
**Glow* (2017)
**Signs* (2017)
**Bring It Back* (2017)
**God’s Plan* (2018)
**Diplomatic Immunity* (2018)
**Nice for What* (2018)
**I’m Upset* (2018)
**Nonstop* (2018)
**Mob Ties* (2019)
**Money in the Grave* (2019)
**Omertà* (2019)
**Toosie Slide* (2020)
**Chicago Freestyle* (2020)
**Only You Freestyle* (2020)
**Laugh Now Cry Later* (2020)
**What's Next'' (2021)
Eeretiat

**Eeretiat** (*Ehretia*) on suku, johon kuuluu 66 lajia puuvartisia kasveja. Niitä esiintyy luonnonvaraisena maailman trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Eeretioihin yhdistetään karmonat (*Carmona*).

*Ehretia* on 1700-luvulla eläneen saksalaisen Georg Dionysius Ehretin nimikkosuku.

## Lajeja
* sahaeeretia (*Ehretia acuminata*)
* viuhkoeeretia (*Ehretia cymosa*)
* karmona (*Ehretia microphylla*, syn. *E. buxifolia*, *Carmona retusa*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Eeretiat (''Ehretia'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Ehretia''
Margarita Maslennikova

**Margarita Nikolajevna Maslennikova** (; 2. marraskuuta 1928 Leningrad, Neuvostoliitto – 5. maaliskuuta 2021 Pietari, Venäjä) oli neuvostoliitolainen maastohiihtäjä, joka kilpaili 1950-luvulla. Hän voitti kultamitalin 3 × 5 kilometrin viestissä MM-kilpailuissa Falunissa 1954 ja sijoittui neljänneksi 10 km kilpailussa samoissa mestaruuskilpailuissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
J Balvinin diskografia

Tämä on laulaja **[[J Balvin]]in** diskografia.

## Albumit
### Studioalbumit
* *[[La Familia]]* (2013)
* *[[Energia (albumi)|Energia]]* (2016)
* *[[Vibras]]* (2018)
* *[[Oasis (albumi)|Oasis]]* (Bad Bunnyn kanssa, 2019)
* *[[Colores]]* (2020)

### Mixtapet
* *J Balvín Mix Tape* (2012)

## EP:t
* *Summer Love* (2020)
* *Summer Vacation* (2020)
* * Summer Fiesta* (2020)

## Singlet

* ”Ella Me Cautivó” (2009)
* ”Sin Compromiso” (2010)
* ”Me Gustas Tú” (2010)
* ”Sequiré Subiendo” (2011)
* ”En Lo Oscuro” (2012)
* ”Como un Animal” (2012)
* ”Yo Te Lo Dije” (2012)
* ”Tranquila” (2012)
* ”Sola” (2013)
* ”6 AM” (2013)
* ”La Veganza” (2014)
* ”Ay Vamos” (2014)
* ”Ginza” (2015)
* ”Bobo” (2016)
* ”Veneno” (2016)
* ”Malvada” (2016)
* ”Por Un Día” (2016)
* ”Snapchat” (2016)
* ”Solitario” (2016)
* ”Safari” (featuring Pharrell Williams, Bia, Sky) (2016)
* ”Sigo Extrañándote” (2017)
* ”Si Tu Novio Te Deja Sola” (featuring Bad Bunny) (2017)
* ”Bonita” (featuring Jowell & Randy) (2017)
* ”Muy personal” (featuring Yandel) (2017)
* ”Mi Gente” (featuring Willy William) (2017)

* ”Mi Gente (Remix)” (featuring Willy William, Beyoncé) (2017)
* ”Machika” (featuring Jeon et Anitta) (2018)
* ”Ahora” (2018)
* ”Ambiente” (2018)
* ”Vibras” (featuring Carla Morrison) (2018)
* ”Cuando Tú Quieras” (2018)
* ”Brillo” (featuring Rosalía) (2018)
* ”En Mí” (2018)
* ”Peligrosa” (featuring Wisin & Yandel) (2018)
* ”Noches Pasadas” (2018)
* ”Dónde Estarás” (2018)
* ”No Es Justo” (featuring Zion & Lennox) (2018)
* ”Reggaeton” (2018)
* ”La Rebelión” (2019)
* ”Que Pretendes” (Featuring Bad Bunny) (2019)
* ”Cuidao por ahí” (Featuring Bad Bunny) (2019)
* ”Con Altura” (Featuring. Rosalía) (2019)
* ”Blanco” (2019)
* ”Morado” (2020)
* ”Azul” (2020)
* ”Agua” (Featuring. Tainy) (2020)
* ”Anaranjado” (Featuring. Jowell y Randy) (2020) 
* ”Un Dia (One Day)” (Dua Lipan, Bad Bunnyn ja Tainyn kanssa, 2020)
* ”Location” (Karol G:n ja Anuel AA:n kanssa, 2021)
* ”Ma' G” (2021)

### Vierailevana artistina
# Inna - Cola Song (2014)
# Xonia - I Want Cha (2014)
# Cardi B - I Like It (2018)
# Yandel - No Te Vayas (2020)
Karabük

**Karabük** on kaupunki ja piirikunta Turkin Karabükin maakunnassa. Kaupunki on perustettu 1900-luvun alkupuoliskolla terästehtaiden varaan. Karabükin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 131&nbsp;186.

## Maantiede

Karabük sijaitsee Turkin Karabükin maakunnassa maan luoteisosassa Yenicejoen varrella.

## Historia

Karabük on saanut alkunsa vasta suhteellisen hiljattain. Vuonna 1932 Turkissa laadittiin talouden viisivuotissuunnitelma, jonka yksi suuremmista hankkeista oli uusien terästehtaiden perustaminen nykyiseen Karabükiin. Karabük perustettiin vuonna 1939. Sen terästehtaille tuotiin hiiltä Zonguldakista rannikolta ja rautaa kauempaa Divriğistä. Karabükissa tuotetaan paikallisesti kalkkikiveä ja dolomiittia.

## Väestö
Turkin tilastokeskuksen mukaan Karabükin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020  131&nbsp;186 ja heistä 119&nbsp;226 asui itse kaupungissa.

## Lähteet
Karadeniz Ereğli

**Karadeniz Ereğli** tai vain **Ereğli** on kaupunki ja piirikunta Turkin Zonguldakin maakunnassa. Sen paikalla sijaitsi antiikin aikana Herakleia Pontike. Vuonna 2020 Ereğlin piirikunnan asukasluku oli 149&nbsp;346.

## Maantiede

Karadeniz Ereğli sijaitsee Turkin Zonguldakin maakunnassa Mustanmeren rannikolla. Matkaa Zonguldakin kaupunkiin koillisessa on noin 32 kilometriä.

## Historia

### Antiikki

Antiikin aikana nykyisen Ereğlin paikalla sijaitsi kreikkalainen Herakleia Pontiken siirtokunta. Siirtokunnan perustivat Megarasta saapuneet kreikkalaiset noin vuonna 558–550 eaa. He alistivat alueen alkuperäisiin asukkaisiin lukeutuneet mariandynit ja hallitsivat suurta osaa alueen rannikosta. Kaupunki hävitettiin vuonna 71/70 eaa. kun se oli osallistunut sotaan Rooman valtakuntaa vastaan Pontoksen kuningas Mithradates VI:n puolella. Kaupunki ei toipunut sen jälkeen vielä pitkään entisiin mittoihinsa.

### Myöhempi historia

Turkkilaiset valtasivat kaupungin vuoden 1360 paikkeilla. Sittemmin kaupungissa oli pieni, mutta suhteellisen vilkkaasti liikennöity satama. Satama soveltui vain pienten alusten käyttöön. Sen kautta vietiin etenkin Zonguldakin kivihiiltä. 1960-luvulta lähtien satamaa alettiin laajentamaan ja nykyaikaistamaan. Kaupunkiin kohosi myös suuri terästehdas.

## Väestö

Turkin tilastokeskuksen mukaan Ereğlin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 149&nbsp;346.

## Lähteet
Koivujärvi

**Koivujärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

## Kyliä
* Koivujärvi, kylä Pielavedellä

## Järviä

* Koivujärvi, järvi Jämsän Länkippohjassa
* Koivujärvi, järvi Jämsän Vehkajärvellä
* Koivujärvi, järvi Kannonkoskella
* Koivujärvi, järvi Kiuruvedellä ja Pielavedellä
* Koivujärvi, järvi Laukaassa ja Toivakassa
* Koivujärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Ylä-Kolkissa
* Koivujärvi, järvi Ruovedellä
* Koivujärvi, järvi Tervossa
* Koivujärvi, järvi Viitasaarella
* Koivujärvi, järvi Virtain Koivujärvenkylässä
* Koivujärvi, järvi Virtain Ruohoperällä
* Koivujärvet, järvi Mänttä-Vilppulan Suluslahdella
* Pitkä Koivujärvi, järvi Viitasaarella.
Amundsen

**Amundsen** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Arthur Amundsen (1886–1936), norjalainen voimistelija
* Frida Amundsen (s. 1992), norjalainen laulaja ja lauluntekijä
* Harald Amundsen (s. 1962), norjalainen meloja
* Harald Østberg Amundsen (s. 1998), norjalainen maastohiihtäjä
* Olaf Amundsen (1876–1939), norjalainen poliitikko
* Per-Willy Amundsen (s. 1971), norjalainen poliitikko ja ministeri
* Roald Amundsen (1872–1928), norjalainen naparetkeilijä ja tutkimusmatkailija, Luoteisväylän löytäjä ja ensimmäinen Etelänavalla käynyt
* Steinar Amundsen (1945–2022), norjalainen ratameloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari.

## Kuvitteellisia henkilöitä

* Sofia Amundsen, päähenkilö Jostein Gaarderin romaanissa *[[Sofian maailma]]*

## Elokuvat

* *[[Amundsen (elokuva)|Amundsen]]*, Espen Sandbergin ohjaama elokuva vuodelta 2019
Jacques de Maleville

**Jacques de Maleville** (19. kesäkuuta 1741 Domme (Dordogne) – 22. marraskuuta 1824 Domme) oli ranskalainen oikeuskonsultti ja poliitikko sekä yksi Code Civilin laatijoista.

## Lähteet
Dävensö

**Dävensö** on Mälarenin saari Ruotsissa Upplands-Bron kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.

## Maantietoa
Dävensö sijaitsee Mälarenin itäosassa Brofjärdenin ja Norra Björkfjärdenin välissä. Se on keskikokoinen Mälarenin saari, joka sijaitsee Färingsön ja Ekerönin pohjoispuolella ja etelään työntyvän kuusikilometrisen Ådönin niemen lähellä. Dävensön ja niemen väliin jää Ormsundet ja Färingsön väliin Skeppsbackasundet. Färingsön pohjoispuolella on toinenkin saari Eldgarnsö. Saarien väliin jää Norrsundet. Dävensön pituus on 3,0 kilometriä ja leveys on 2,4 kilometriä. Sen pinta-ala on 392 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä. Saari on tiimalasin muotoinen. Keskellä sijaitsevassa kaventumassa sijaitsee Dävensövik, jonka lahdenpohjassa on saaren nimikkotila. Mantereelta tulee saaren kautta kulkeva Ekerönin sähkölinja. Upplands-Bron ja Ekerön välinen kuntaraja kulkee Skeppsbackasundetissa ja Norrsundetissa.

## Historiaa
Saari mainitaan ensimmäisen kerran erässä dokumentissa 1200-luvulta, jolloin saari kuului Fogdön luostarille. Tämän jälkeen saari vaihdettiin pois tai se testamentattiin eri omistajille muutaman vuosikymmenen välein. Myöhäiskeskiajalla on saarella ollut säteri ja 1500-luvulla siellä oli viisi rälssitilaa. Esimerkiksi 1700-luvulla rälssitilat kuuluivat Ådön säterille ja myöhemmin Säbyholmin kartanolle. Saareen perustettiin myöhemmin tiiliruukki, majatalo ja 5–6 torppaa. Kansakouluja perustettaessa todettiin, että saaren lapsilla oli alituiseen vaikeuksia päästä kouluun, joten vuonna 1920 avattiin saarelle oma koulu. Silloin oli saren asukasluku noin 80. Väkiluku kuitenkin väheni ja vuonna 1936 lakkautettiin koulu. Saarelle oli lossiyhteys Ormsundetin ylitse, joka on päättynyt. Saarella asui enää muutama kalastaja, jotka viljelivät saarta kunnes kalastus loppui vuonna 1981. Saaren omistaa nykyään jalkapalloilija Zlatan Ibrahimović.

## Katso myös
* Luettelo Mälarenin saarista

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Hülya Şenyurt

**Hülya Şenyurt** (s. 10. marraskuuta 1973 Ordu) on turkkilainen judoka ja olympiamitalisti.

Şenyurt osallistui Barcelonan olympialaisiin 1992, joissa hän sai 48&nbsp;kg -sarjasta pronssia. Atlantan olympialaisissa 1996 hän hävisi ainoan ottelunsa ja jäi jaetulle 19:nnelle sijalle.

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Şenyurt oli pronssilla Ateenassa 1993.

Kilpailu-uransa jälkeen Şenyurt on toiminut valmentajana.

## Lähteet
Kanelilumivarpunen

**Kanelilumivarpunen** (*Pyrgilauda blanfordi*) on varpusiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä- ja Itä-Aasiasta.

## Koko ja ulkonäkö
Kanelilumivarpunen voi kasvaa noin 15 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Kanelilumivarpusen pää on mustan ja valkoisen kirjava. Otsa ja silmien tausta ovat valkoiset ja otsan keskiosa, silmien ympäristö ja kurkku ovat mustat. Linnun päälaki, selkä ja siivet ovat väriltään ruskeat ja niska on punaruskea. Kanelilumivarpusen rinta ja vatsa ovat valkoiset.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Kanelilumivarpusen levinneisyysalue ulottuu Pakistannin ja Intian pohjoisosista Nepalin ja Bhutanin kautta Kiinaan. Lajin elinympäristöä ovat vuoristoarot usein järvien läheisyydessä 4&nbsp;000&ndash;5&nbsp;000 metrin korkeudella. Erityisesti talvisin se liikkuu parvissa. Kanelilumivarpusen ravintoon kuuluvat siemenet ja hyönteiset.

## Lähteet
Luettelo akustiikan suureista ja yksiköistä

Tämä on luettelo akustiikan suureista ja yksiköistä.

## Lähteet
* 
* 
* Karjalainen, Matti: ''Hieman akustiikkaa'' . Suomenkielinen opetusmoniste. Espoo: TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 2000.
* Sundberg, Johan: *The Science of Musical Sounds*, Academic Press, 1991, .

### Viitteet
Täpläheloahven

**Täpläheloahven** (*Pseudanthias bimaculatus*) tai **kaksitäpläkoruahven** on heloahventen (Anthiadidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji.

Täpläheloahven kasvaa tavallisesti maksimissaan 14 senttimetrin mittaiseksi. Sen silmän kohdalta rintaevään asti ulottuu oranssi tai keltainen juova. Koiraan pohjaväritys vaihtelee laventelinvioletista purppuraan. Sillä on tumma läikkä selkäevän etuosan kolmannen ja neljännen piikin välissä ja sen evien reunat ovat sinertävät. Naaras taas on muilta osin voimakkaan vaaleanpunainen ja selästään, selkäevästään, peräevästään ja pyrstöstään keltainen. Kaksitäpläkoruahvenella on kylkiviivallaan 43–47 suomua. Selkäevässään sillä on kymmenen piikkiruotoa ja 15–16 pehmeää ruotoa. Peräevässään lajilla on kolme piikkiruotoa ja seitsemän pehmeää ruotoa ja rintaevissään 17–18 ruotoa.

Täpläheloahventa tavataan Intian valtameren länsiosassa Mosambikista Aldabraan ulottuvalla alueella, Madagaskarilla, Réunionissa, Malediiveilta itään Indonesiaan ulottuvalla alueella sekä Uudessa-Kaledoniassa. Sen elinympäristöä ovat merenrantojen kuolleidenkin riuttojen rinteet suhteellisen sameissa vesissä. Kaksitäpläkoruahventa esiintyy kaikkiaan 28–54 metrin syvyisissä vesissä, mutta yleensä se kuitenkin oleskelee alle 40 metrin syvyisessä vedessä.

## Lähteet
Cadillac Celestiq

**Cadillac Celestiq** on yhdysvaltalaisen General Motorsin Cadillac-brändin tuleva sähköautomalli. Auto tulee korvaamaan CT6:n Cadillacin lippulaivamallina. Celestiqin ensimmäinen mallivuosi on 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tiedote automallista Cadillacin verkkosivuilla
Anna Liisa (ooppera)

***Anna Liisa*** on Veli-Matti Puumalan säveltämä kolminäytöksinen ooppera. Säveltäjä laati siihen Tiina Käkelä-Puumalan kanssa libreton Minna Canthin samannimisen näytelmän pohjalta.

*Anna Liisa* tilattiin jo 1990-luvun loppupuolella Savonlinnan oopperajuhlille, joiden johto kuitenkin vaihtui Puumalan työskennellessä teoksen parissa. Uusi johto ei ottanut oopperaa esitettäväksi. Teoksen kantaesitys pidettiin lopulta Helsingin juhlaviikkojen yhteydessä Aleksanterin teatterissa 18. elokuuta 2008. Esittäjinä olivat musiikkiteatteri Kapsäkki sekä Tapiola Sinfonietta ja ohjaajana Erik Söderblom.

Tyylillisesti *Anna Liisa* yhdistelee pohjalaisia kansanlauluvaikutteita nykytaidemusiikkiin. Vuonna 2015 Ondine-levymerkillä julkaistiin teoksen levytys, jolla Tapiola Sinfoniettaa johtaa Jan Söderblom ja Helsingin kamarikuoroa Nils Schweckendiek. Solisteina ovat Helena Juntunen, Jorma Hynninen, Tanja Kauppinen-Savijoki, Ville Rusanen, Sanna Kurki-Suonio, Juha Hostikka, Anu Hostikka ja Jouni Kokora.

## Lähteet
Arni

**Arni** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Annikki Arni, (o.s. *Forsström*, kirjailijanimi *Marja-Leena*, 1898–1981), laulaja, näyttelijä, toimittaja ja suomentaja
* Erkki Arni (1924–2002), toimittaja ja suomentaja
* Paavo Arni (vuoteen 1933 *Forsström*, 1905–1969), yli-insinööri ja Yleisradion teknillinen johtaja
* Vuokko Arni (o.s. *Knuutila*, myöh. *Svanström*, 1906–1972), Yleisradion radiotoimittaja, Paavo Arnin puoliso 1934–1949.
Kaskö Wood

**Oy Kaskö Wood**, nimi vuoteen 1971 saakka *Osakeyhtiö Kaskö Wood C:o Ltd* oli suomalainen Kaskisissa vuosina 1921–1990 toiminut sahatavaran vienti- ja laivausyhtiö. Alueen sahojen ulkomaankaupan yhteismarkkinointia varten perustama ja omistama yhtiö osti sahatavaran enimmäkseen Pohjanmaalla sijainneilta jäsensahoiltaan ja myös muilta sahoilta. Yhtiöllä oli vuodesta 1929 alkaen oma iso höyläämö ja laatikkotehdas Kaskisissa. 

Kaskö Wood osti vuonna 1949 suurimman osan vuonna 1920 Kaskisiin perustetun ahtausalan yrityksen *Ab Kaskö Stevedoring Ltd*:n (nykyinen Oy Silva Shipping Ab) osakkeista. Vuonna 1979 tapahtui fuusio *Kristiinan Puunviejät Oy*:n kanssa. Vuonna 1983 Kaskö Wood siirtyi Oy Metsä-Botnia Ab:n tytäryhtiöiden *Luhtapuu Oy*:n ja *Oy Botnia Wood Ab*:n omistukseen. Hankkeella pyrittiin turvaamaan Metsä-Botnian Kaskisten selluloosatehtaan raaka-aineen saanti. Kaskö Wood fuusioitiin emoyhtiöön vuonna 1989.

## Kirjallisuutta
* Tauno Aro : *Oy Kaskö Wood c:o ltd. Kertomus 25-vuotistoiminnasta v. 1921–1946*. Vaasa 1946

## Lähteet
Vuoden 1703 suuri myrsky

**Vuoden 1703 suuri myrsky** oli synoptisen kokoluokan sääilmiöihin lukeutuva ekstratrooppinen sykloni, joka aiheutti tuhoa Keski- ja Etelä-Englannissa 7. joulukuuta 1703. Juliaanisen kalenterin mukaan päivä oli 26. marraskuuta. Myrskyn voimakkuudeksi on arvioitu Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla luokka 2 (43–49 m/s). 

Myrsky vaurioitti Lontoon rakennuksia. Westminster Abbeyn katto tuhoutui, ja kuningatar Anna piiloutui St Jamesin palatsin kellariin. Satoja laivoja ja veneitä törmäsi toisiinsa London Bridgen itäpuolella. Yksi Essexin rannikolla ollut alus seilasi Göteborgiin ennen kuin se pääsi palaamaan takaisin Englantiin. Tuulimyllyjä syttyi palamaan, koska niiden siivekkeet pyörivät liian nopeasti.

Myrskyssä kuoli arvioiden mukaan  ihmistä. Osa kuolleista oli sotalaivojen miehistöä, jotka olivat paluumatkalla Espanjan perimyssodasta. Itä-Anglian yliopiston ilmastontutkimusyksikön perustaja Hubert Lamb arvioi vuonna 1991, että myrskyssä kuoli  kuninkaallisen laivaston sotilasta.

Aikalaiset pitivät myrskyä merkkinä Jumalan vihasta, ja papit puhuivat siitä saarnoissaan vielä 50 vuoden päästäkin. Daniel Defoe tallensi silminnäkijöiden kertomuksia teokseensa *The Storm* (ei suomennettu). Hän uskoi Jumalan olleen tyytymätön Englannin heikkoon sotamenestykseen Espanjaa ja Ranskaa vastaan. Defoe laati tuulen voimakkuuden luokitteluun perustuvan asteikon sata vuotta ennen Francis Beaufortia. Hän teki Bernoullin lakiin liittyviä havaintoja: rakennukset, joihin tuuli osui suoraan, näyttivät selviävän pienemmillä vaurioilla kuin niiden takana olleet rakennukset.

Vuoden 1703 myrskystä uutisoitiin laajasti senaikaisessa lehdistössä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Turvavalaistus

**Turvavalaistus** on yksi kiinteistöjen turvallisuusjärjestelmistä. Turvavalaistus käsittää poistumistievalaistuksen sekä erillisen turvavalaistuksen, jonka tehtävänä on turvata näkyvyys erilaisissa poikkeustilanteissa.

## Poistumistievalaistus
Poistumistievalaistuksen tarkoituksena on osoittaa reitti lähimmälle uloskäynnille. Poistumistievalaisimia tulee pitää jatkuvasti päällä.  Poistumistievalaistuksen yhteydessä käytetään usein jälkivalaisevia poistumistiekilpiä. Aikaisemmin poistumistievalaisimet olivat yksinkertaisia vihreitä valaisimia, mutta nykypäivänä valaisimissa on usein kuvake, josta käy ilmi poistumistien suunta.

## Turvavalaistus
Turvavalaistuksen tehtävänä on turvata näkyvyys erilaisissa poikkeustilanteissa, kuten sähkökatkoksen tai tulipalon aikana. Turvavalaisimet ovat akkuvarmennettuja valaisimia, jotka kytkeytyvät päälle automaattisesti sähkökatkoksen tai palohälytyksen aikana. Turvavalaistus voidaan kytkeä myös manuaalisesti päälle esimerkiksi painiketta painamalla.

## Lähteet
Kutujärvi

**Kutujärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Kutujärvi, järvi Inarin Keväjärvellä
* Kutujärvi, järvi Inarin Nangujärven lähellä
* Kutujärvi, järvi Inarin Nellimissä
* Kutujärvi, järvi Inarin Rahajärven lähellä
* Kutujärvi, järvi Inarin Säytsjärven lähellä
* Kutujärvi, järvi Kuhmossa
* Kutujärvi, järvi Kuhmoisissa
* Kutujärvi, järvi Muonion eteläosassa
* Kutujärvi, järvi Muonion pohjoisosassa
* Kutujärvi, järvi Oulussa
* Kutujärvi, järvi Pellossa
* Kutujärvi, järvi Suonenjoella
* Iso Kutujärvi, järvi Kolarissa
* Pikku Kutujärvi, järvi Kolarissa.
Punttala

**Punttala** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Antti Punttala (1846–1930), maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari
*Heikki Punttala (1788–1865), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Suolammi (Jämsä, Salosvesi)

**Suolammi** on 2,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi Koskenpään kylän koillispuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Suolammin pituus etelästä pohjoiseen on 230 metriä. Järveä ympäröi Sammalsuo. Suolammi sijaitsee Salosvettä ja Pettämää yhdistävän Viekansalmen itäpuolella. Suolammin lounaiskulmasta lähtee laskuoja kilometrin päähän Pettämän Joensuunlahteen. Salosvesi-Pettämän korkeustaso on 40 senttimetriä Suolammia alempana. Suolammin itä- ja eteläpuolella järvisyys on vähäisempää kuin länsipuolella; kilometri itään sijaitsee Lampilanlammi (117,0 metriä mpy) ja kaksi kilometriä kaakkoon Hirvijärvi (163,2 metriä mpy). Hirvijärveltä 750 metriä kaakkoon sijaitsee toinen Suolammi (40 aaria, 169,5 metriä mpy).

Suolammi kuuluu Salosveden-Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on  Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.

## Lähteet
Paskuri (Jämsä, Koskenpää)

**Paskuri** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 1,8 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 28 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Paskurin lounais–koillissuuntainen pituus on 250 metriä. Järveä ympäröi Paskurinsuo. Järven eteläpuolitse kulkee yhdystie 16537, jonka eteläpuolella sijaitsee Karjosuo. Puoli kilometriä Paskurilta länteen sijaitsee Riihijärven Niemelänlahti, puolitoista kilometriä koilliseen sijaitsee Koijärvi. Etelässä Karjosuon eteläpuolella sijaitsee Hanhijärvi. Paskurin lounaisrannalta lähtee laskuoja Riihijärvelle.

Paskuri kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.

Jämsässä on myös toinen Paskuri, se sijaitsee Ouninpohjassa 36 kilometriä Koskenpään Paskurilta etelään.

## Lähteet
Henri Guissou

**Henri Guissou** (17. marraskuuta 1910 Koudougou – 22. toukokuuta 1979 Koudougou) oli burkinalainen poliitikko ja diplomaatti.

Guissou syntyi aluepäällikön perheeseen. Hän valmistui William Ponty -koulusta ja työskenteli kirjanpitäjänä. 

Guissou valittiin Ylä-Voltan edustajaksi Ranskan tasavallan neuvostoon vuonna 1947 ja kansalliskokoukseen vuosina 1948, 1951, 1956 ja 1958.  Hän puolueensa oli siirtomaavallan tukema Union voltaïque, kunnes vuonna 1955 Guissou ja Joseph Conombo perustivat uuden puolueen Parti social pour l’émancipation des masses africaines.

Guissou kuului Ranskan yhteisön senaattiin vuosina 1959–1961. Hän toimi Ylä-Voltan suurlähettiläänä Ranskassa vuosina 1961–1963 ja 1966–1972 ja Länsi-Saksassa vuosina 1963–1966.

## Lähteet
Mamadou Ouédraogo

**Mamadou Ouédraogo** (1906 Ouahigouya – 9. syyskuuta 1978 Ouahigouya) oli burkinalainen poliitikko, joka toimi Ranskan kansalliskokouksen edustajana vuosina 1948–1955.

Ouédraogon isä oli ranskalaisia palvellut provinssin päällikkö ja äiti Yatengan mosihallitsijan tytär. Hän valmistui William Pontyn normaalikoulusta ja työskenteli opettajana ja hallintovirkamiehenä.

Ouédraogo valittiin Ylä-Voltan edustajana Ranskan unionin yleiskokoukseen vuonna 1947 ja Ranskan kansalliskokoukseen vuosina 1948 ja 1951. Hänen puolueensa oli ranskalaisen siirtomaavallan tukema Union voltaïque. Ouédraogo ei ollut mukana vuoden 1956 vaaleissa eikä hän osallistunut Ylä-Voltan politiikkaan maan itsenäistyttyä.

## Lähteet
Karhulammi (Jämsä)

**Karhulammi** on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 26 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jyväskylästä 30 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Karhulammin pituus on 230 metriä ja tilavuus 93&nbsp;460 kuutiometriä. Järvi on saareton. Sen itäpuolella levittäytyy Karhusuo, jonka alueella sijaitsee Luokkilammi (10 aaria, 163,8 metriä mpy). Karhulammin länsipuolella sijaitsee Hirvijärvi ja Itäpuolella Jousjärvi (153,0 metriä mpy). Lounaassa on Vuorilammi (173,6 metriä mpy). Karhusuon pohjoispuolella noin kilometri Karhulammilta pohjoiseen sijaitsee Pirunpesänvuori, joka on ylänköä. Karhulammin pohjoisrannalta lähtee laskuoja koilliseen.

Karhulammi kuuluu Vuojanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on  Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Vuojanjoen alueen suurin vakavesi on Iso Koirajärvi kolme kilometriä Karhulammilta koilliseen. Karhulammi on Vuojanjoen alueen lounaisia vakavesiä.

## Lähteet
Turkin suuri kansalliskokous

**Turkin suuri kansalliskokous** () on Turkin yksikamarinen lainsäädännöllinen elin. Se koostuu 600 edustajasta, jotka valitaan viiden vuoden välein järjestettävissä vaaleissa.

## Historia
Ensimmäinen parlamentti perustettiin jo vuonna 1877 sulttaani Abdulhamid II:n aloitteesta. Osmanien valtakunnan romahdettua Turkin tasavaltaan perustettiin parlamentti nuorturkkilaisten aloitteesta vuonna 1908. Nykymuodossaan parlamentti perustettiin 23. huhtikuuta 1920. Ensimmäisissä parlamenttivaaleissa valittiin yhteensä 324 edustajaa. Näistä kuitenkin vain 115 pääsi osallistumaan ensimmäiseen istuntoon. Tasavallan ensimmäinen perustuslaki astui voimaan 1921.

## Kansanedustajat
Turkin perustuslain mukaan kansanedustajia valitaan yhteensä 600. Vaalipiirejä on yhteensä 87..

Ehdokkaaksi voivat asettua kaikki vähintään 25-vuotiaat Turkin kansalaiset, jotka eivät ole hakeutuneet konkurssiin, saaneet tuomiota tietyistä perustuslaissa mainituista rikoksista perustuslakia tai kärsineet vankeustuomiota viimeisen vuoden aikana. Miehiltä vaaditaan myös suoritettua asevelvollisuutta.

## Vaalit
;2018
Vuoden 2018 vaaleissa Erdoğanin johtama AK-puolue sai hieman yli puolet kaikista äänistä.. Naisten osuus edustajien määrästä kasvoi, mutta oli edelleen matala verrattuna miehiin. Naispuolisia kansanedustajia valittiin yhteensä 103.. Mustafa Şentop valittiin parlamentin puhemieheksi helmikuussa 2019. Hän toimi aikaisemmin varapuhemiehenä.

## Galleria

Tiedosto:Grand National Assembly of Turkey MPs in June 2015.jpg|Parlamentin istuntosali
Tiedosto:GNAT speakers.jpg|Puhemiehen istuin
Tiedosto:TBMM miniaturk.JPG|Pienoismalli parlamenttirakennuksesta Istanbulissa


## Lähteet