open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sari Siirola

**Sari Siirola** (s. 4. kesäkuuta 1971) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Siirola edusti Superpesiksessä Hyvinkään Tahkoa, Ylihärmän Junkkareita, Ylihärmän Pesis-Junkkareita, Vihdin Palloa ja Peräseinäjoen Toivetta. Siirola saavutti yhden SM-pronssin kaudella 1999. Kaudella 2001 Siirola oli Superpesiksen etenijäkuningatar 72:llä tuodulla juoksulla ja voitti Kultaisen mailan. Siirola pelasi kuusi Itä-Länsi-ottelua vuosina 1997, 1998, 2001, 2002, 2003 ja 2004. Hän pelasi ulkokentällä ykkösvahtina ja sisäkentällä etenijänä. 

Siirola pelasi 265 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän löi 48 kunnaria ja 143 tavallista juoksua, toi 435 juoksua ja keräsi 1&nbsp;328 kärkilyöntipistettä. Siirola pelasi 34 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kaksi kunnaria ja neljä tavallista juoksua, toi 32 juoksua ja keräsi 143 kärkilyöntipistettä. Siirola pelasi kuusi Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän löi yhden kunnarin ja kaksi tavallista juoksua, toi 14 juoksua ja keräsi 41 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Elvo

**Elvo** (, sanoista Ελληνική Βιομηχανία Οχημάτων, *Ellinikí Viomichanía Ochimáton*) on kreikkalainen linja-autojen ja armeijan ajoneuvojen valmistaja. Lisäksi yritys rakentaa viranomaiskäyttöön erikoisautoja.

## Historia

Elvo perustettiin vuonna 1972 Steyr Daimler Puchin sivuliikkeenä Itävallassa. Täällä valmistettiin Steyr 91- ja Steyr 680M -sarjan ajoneuvoja, Steyr-tankkeja Kürassier ja Leonidas sekä traktoreita. Emoyhtiön kriisin vuoksi Steyr Hellasin tehdas myytiin valtiolle vuonna 1986 ja on siitä lähtien toiminut ELVO-nimellä.

Traktoreiden tuotanto on lopetettu, ja vuodesta 1988 lähtien sotilasosastoa on laajennettu entisen emoyhtiön Steyr-Puchin avulla. Mercedes-Benzin G-sarjaa (kuten W462-sarja) ja Leopard 2 (Leopard 2A6 HEL) -panssarivaunua valmistetaan lisenssillä. ELVO C93800 Europe -bussisarja esiteltiin vuonna 1993 ja vietiin Singaporeen.

Tehdas on vähitellen yksityistetty uudelleen vuodesta 2000 lähtien, ja nyt sitä hallinnoi Mytilineos Holdings. Vuonna 2001 yhtiö esitteli IAA:lle avoauton Aletiksen (kehitys TWT:n ja Pininfarinan kanssa), joka ei päässyt sarjatuotantoon.

## Tuotteet

* ELVO Bus (matalalattialinja-autot)
* Neoplan johdinautot
* Mercedes-Benz G-sarja W462
* Hummer HMMWV M1114GR (4×4)
* Tankki ELVO Kentaurus
* Tankki Leopard 2A6 HEL

## Lähteet

* 
* 

## Aiheesta muualla

*ELVO.gr
Jos (F:n albumi)

**Jos** on laulaja-lauluntekijä F:n kolmas albumi. Levyn tematiikka pyörii ihmissuhteiden ja elämän ja sen tärkeiden, pienten asioiden arvostamisen ympärillä. 

## Kappaleet

## Lähteet
Uudenkylän työväentalo Tapiola

**Uudenkylän työväentalo** on Tampereen Kissanmaan kaupunginosassa sijaitseva työväentalo. Rakennus sijaitsee maisemallisesti keskeisellä paikalla ja sillä on erityistä sosiaalihistoriallista arvoa työväenkulttuurista kertovana rakennuksena. Talo on säilynyt alkuperäisessä tarkoituksessaan kokoontumis- ja harrastuspaikkana ja se kuuluu Kissanmaan, Hipposkylän ja Hakametsän jäähallin muodostamaan maakunnallisesti arvokkaaseen kulttuuriympäristöön. 

Talo oli Uudenkylän Työväentalo Oy:n omistuksessa vuodesta 1949 alkuvuoteen 2023. Talo on myyty Juhlatalo Tapiola Oy:lle. .

## Rakennus
Uudenkylän työväentalo rakennettiin vuosina 1947—1950 SKP:n vuokramaalle arkkitehti T. Jaakkolan suunnitelman mukaan. Toisen lähteen mukaan rakennuksen olisi piirtänyt Orvo Leiniö. Mahdollisesti Leiniö teki talon tilasuunnitelman ja Jaakkola varsinaiset rakennussuunnitelmat. Talo on Kissanmaan vanhimpia ja se sijaitsee asuinalueen keskellä Tapiolan puiston reunalla. Talo rakennettiin talkoovoimin, osin lainarahalla ja se sai nimen Tapiola vuonna 1950. Talon vanha osa on hirsirunkoinen ja laajennus rankorakenteinen. Taloa laajennettiin ja remontoitiin vuonna 1967, jolloin tehtiin wc-tilat, vaihdettiin puulämmitys öljylämmitykseen ja uusittiin ulko-ovet. Salin ikkunat vaihdettiin 1980—1990-luvulla. Muutosten vuoksi rakennuksella ei ole merkittäviä rakennushistoriallisia arvoja.

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalolla on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia. Työtaistelujen aikana talo on toiminut ruuan valmistus- ja jakelupaikkana. Työväentalolla aloitettiin säännölliset tanssit 1970-luvulla. Tamperelainen Ahaa-teatteri toimi talossa 1960—1970-luvuilla.Taloa on vuokrattu juhla- ja kokoustiloiksi, siellä on järjestetty tansseja ja siellä ovat kokoontuneet erilaiset liikunta- ja harrastusryhmät.

## Lähteet
Et sä tajuu?

**Et sä tajuu?** on punkyhtye Juustopäiden toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1996.

Albumille myönnettiin kultalevy vuonna 1997.
## Kappaleet

## Lähteet
Luu (albumi)

**Luu** on punkyhtye Juustopäiden kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997.
## Kappaleet

## Lähteet
Public domain -merkki

**Public domain -merkki** () on tapa merkitä teos, joka on public domainia. Merkintätavan on kehittänyt Creative Commons -järjestö, ja se on vain indikaattori – se ei ole lisenssi.

Merkki on koodattu Unicodeen tunnuksella U+1F16E 🅮 CIRCLED C WITH OVERLAID BACKSLASH, joka lisättiin Unicoden versiossa 13.0.

Koska public domainille ei ole yhtä määritelmää ja tekijänoikeuslait vaihtelevat lainkäyttöalueen mukaan, teos voi olla public domainina käytettävissä joissakin maissa, kun taas toisissa se on edelleen tekijänoikeuden alainen (ns. hybridi-status).  Monien teosten oikeudellista asemaa on myös vaikea arvioida. Merkintää suositellaankin käytettäväksi vain teoksissa, jotka ovat todennäköisesti vapaita tekijänoikeusrajoituksista maailmanlaajuisesti.

## Katso myös
* Public domain
* Creative Commons
* Wikimedia Commons -luokka, joka sisältää mediatiedostoja, jotka on merkitty Public domain -merkillä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Public domain -merkki @Creative Commons
Jäljet (Juustopäiden albumi)

**Jäljet** on punkyhtye Juustopäiden viides studioalbumi, joka julkaistiin 13. helmikuuta 2015.
## Kappaleet

## Lähteet
Stormin työväentalo Torppa

**Stormin työväentalo** on Sastamalan Stormin kylässä sijaitseva työväentalo. Talo on säilynyt hyvin alkuperäisessä asussaan ja sillä on erityisesti rakennus- ja sosiaalihistoriallista arvoa. 

## Historiaa
Tyrvään Lopen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja se liittyi vielä samana vuonna Sosialidemokraattiseen puolueeseen. Yhdistyksellä oli jäseniä yhteensä 52, joista 44 oli miehiä. Yhdistys muutti nimensä Tormin työväenyhdistykseksi seuraavana vuonna äänestysalueiden sekaannuksen välttämiseksi. Suunnitelmissa oli oma talo, mutta tontin hankinta osoittautui vaikeaksi. Huhtikuussa 1909 yhdistys osti torppari Kalle Pihlajamäeltä Lantulan meijerirakennuksen, jonka rakennuksen aineet Pihlajamäki oli ostanut omiin nimiinsä. Vuotta myöhemmin yhdistys sai lopulta vuokrattua tontin Kuusiston lohkotilan omistajalta Nestori Lehtiseltä. Purettu meijerirakennus kuljetettiin vuokratontille, ja uusi työväentalo valmistui talkoilla vielä samana vuonna 1910. 

Talo takavarikoitiin vuonna 1918 ja yhdistystä uhkasi pakkohuutokauppa rahalaitoksen sanottua irti lainat. Tormin yhdistyksen jäseniä menehtyi kansalaissodan tapahtumissa 21 henkilöä.Lapuanliikkeen jäsenet naulasivat talon ovet kiinni vuonna 1931, mutta työväenyhdistyksen jäsenet purkivat naulaukset. Talossa syttyi tulipalo vuonna 1932. Lapualaiset yrittivät saada palon tuhoisammaksi muun muassa rikkomalla suuren osan ikkunoista, mutta tulipalo saatiin kuitenkin sammutettua. Yhdistys vaihtoi nimekseen Stormin työväenyhdistys vuonna 1949.

## Rakennus
Talo on rakennettu kallion päälle Pirkanmaantien pohjoispuolelle. Tien eteläpuolella sijaitsee Stormin kylä. Hirsirunkoinen 1½-kerroksinen talo oli alun perin vuoraamaton ja katteena oli päre. Taloa laajennettiin vuonna 1928, jolloin muun muassa kuistia muutettiin. Pärekaton tilalle laitettiin huopakate 1970-luvulla. Rakennusta kunnostettiin myös 1980-luvulla. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja pukuhuone.

## Nykyinen toiminta
Työväentalo on edelleen alkuperäisessä käytössä. Siellä toimii myös urheiluseura Stormin Teräs ja sitä vuokrataan ulkopuolisille kokous- ja juhlatilana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sastamalan kylät, Stormi
Kalsiumoksalaatti

**Kalsiumoksalaatti** (C2O4Ca) on kalsium- ja oksalaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää analyyttisessä kemiassa ja harvinaisten maametallien metallurgiassa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa kalsiumoksalaatti on valkoista tai väritöntä kiteistä ainetta. Se esiintyy usein kidevedellisinä muotoina, joita tunnetaan muun muassa monohydraatti ja trihydraatti (C2O4Ca·H2O ja C2O4Ca·3H2O). Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee happoihin. Kuumennettaessa kalsiumoksalaatti hajoaa kalsiumkarbonaatiksi.

Kalsiumoksalaattia valmistetaan saostamalla kalsiumioneja sisältävästä liuoksesta oksaalihapon avulla.

Kalsiumoksalaattia käytetään kalsiumpitoisuuden määritykseen, kun kalsiumionit saostetaan kalsiumoksalaattina. Yhdistettä voidaan käyttää myös harvinaisten maametallien erotusprosesseissa. 

Kalsiumoksalaattia esiintyy useissa kasveissa, joissa se toimii kalsiumvarastona ja puolustautumiskeinona kasvinsyöjiä vastaan. Ihmisen virtsa- ja munuaiskivet koostuvat usein kalsiumoksalaatista.

## Lähteet
Mitä järkee

**Mitä järkee** on punkyhtye Juustopäiden kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 8. huhtikuuta 2022. Albumi julkaistiin 1. huhtikuuta 2022 rajoitettuna eränä C-kasettina.
## Kappaleet

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Jaakko Hyvönen

**Jaakko Hyvönen** (s. 1999 ) on suomalainen jääpalloilija, pelipaikaltaan keskikenttä/hyökkääjä. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Gripen Trollhättan BK:ta.

## Ura

Jaakko Hyvönen on aloittanut jääpallon Porin Narukerän juniorijoukkueissa. Hän nousi miesten  Bandyliigaa pelaavaan Narukerän joukkueeseen kaudella 2014-2015. Neljän Narukerä-kauden jälkeen hän siirtyi toiseen Bandyliigaseuraan eli Jyväskylän JPS:ään, jossa hän oli voittamassa keväällä 2019 Suomen mestaruutta. Seuraavaksi kaudeksi hän palasi Narukerään. Kauden päätteeksi hänet valittiin SM-kultaa P21-ikäluokan voittaneessa Narukerässä ikäluokan parhaana pelaajana. 

Kesän 2020 aikana oli aluksi suunnitelmat pelata jälleen JPS:n riveissä, mutta sopimus ruotsalaisen Söderhamnin Brobergin kanssa muuttivat suunnan Ruotsin Elitserieniin, jonne hän teki 2-vuotisen sopimuksen. Kahtena Broberg-kautenaan Hyvönen on pelannut 49 runkosarjan ja 5 pudotuspelien ottelua eli yhteensä 54 Ruotsin pääsarjaottelua. Maaleja hän on tehnyt Runkosarjassa 41 ja pudotuspeleissä yhden.

Kesäkuussa 2025 Hyvönen siirtyi Gripen Trollhättan BK:hon.

## Maajoukkueura

Miesten maajoukkueuransa Hyvönen avasi tammikuussa 2020 maaotteluissa Venäjää ja Ruotsia vastaan.

## Perhe

Jaakon isä Heikki Hyvönen pelasi myös jääpalloa pääsarjatasolla ja Suomen maajoukkueessa.

## Saavutukset
**Seurajoukkueissa**
* SM-kulta: 2019 JPS:n riveissä

**Maajoukkueessa**
* MM-hopeaa: 2023, 2025

### Viitteet
Stefanie Horovitz

**Stefanie Horovitz** tai **Stefania Horovitz** (1887 Varsova - 1942 Treblinka) oli puolalainen, juutalaistaustainen kemisti.

Horovitzin isä oli tunnettu muotokuvamaalari Leopold Horovitz. Perhe muutti Wieniin vuonna 1890 ja Horovitz aloitti yliopisto-opintonsa vuonna 1907 ja hänestä tuli orgaanisen kemian tohtori vuonna 1914. Tohtoritutkinnon jälkeen hän pääsi mukaan Otto Hönigschmidin ryhmään tutkimaan radiumia. Työssään hän löysi thoriumin isotoopit.

Horovitzin tieteellinen ura päättyi ensimmäisen maailmansodan lopulla perheasioden ja poliittisten levottomuuksien vuoksi. Hän perusti yhdessä Alfred Adlerin koulukuntaan kuuluvan Alice Friedmannin kanssa lapsille tarkoitetun terapiatalon. Hän palasi Varsovaan sisarensa luo vuonna 1937 ja heidät vietiin Varsovan gettoon vuonna 1942.

Vuoden 1940 jälkeen Horovitzin vaiheet ovat epäselvät. Eräiden tietojen mukaan hän olisi kuollut jo vuonna 1940. Toisten tietojen mukaan hän joutui sisarensa kanssa Treblinkaan vuonna 1942, minkä leirin dokumentit vahvistavat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://link.springer.com/article/10.1007/BF01521416
* http://zenodo.org/record/2385115#.YlA7NjWU9PY
Nivustyrä

**Nivustyrä** on tyrä, joka sijaitsee nivusissa.

## Oireet
Nivustyrän selvin oire on nivusiin ilmestynyt patti, joka saattaa väliaikaisesti kadota maatessa tai painettaessa. Nivustyrään liittyy harvoin kipua, mutta se saattaa häiritä liikkuessa. Nivustyrään liittyy kureutumisen riski. Kureutunut tyrä on kivulias, ja se pitää hoitaa lääkärillä mahdollisimman nopeasti.

## Hoito
Nivustyrää voi yrittää hoitaa kotona tyrävyöllä, mutta ne ovat usein tehottomia. Nuorilla potilailla tyrä yleensä leikataan, oli se kivulias tai ei. Aikuisilla tyrä voidaan ottaa seurantaan, mikäli se ei vaikuta merkittävästi elämään. Tällaisissa tapauksissa tyrä voidaan jättää leikkaamatta. Jos tyrä kuitenkin aiheuttaa vaivaa kivun tai koon vuoksi, se voidaan hoitaa leikkaamalla. Leikkauksessa tyrän sisältö painetaan vatsaonteloon takaisin, ja tyräportti suljetaan verkolla tai ompelemalla.

## Ehkäisy
Nivustyrän riskiin ei voi vaikuttaa elämäntavoilla taikka muilla keinoilla.

## Lähteet
Maximilian Celeialainen

**Pyhä Maximilian Celeialainen** (kuollut 12. lokakuuta 288) oli marttyyri, pyhimys ja piispa. Hän syntyi aateliseksi ja oli rikkaiden ja hurskaiden vanhempiensa ainoa lapsi. Vanhempiensa kuoltua hän vapautti perheen orjat, antoi omaisuutensa köyhille ja teki pyhiinvaelluksen Roomaan. Hänestä tuli pappi ja hänestä tehtiin Lorschin piispa vuonna 257. Tehtyään 20 vuotta työtä lähetystyöpiispana hän palasi Celeiaan jossa hänestä tuli huomattu saarnaaja. Hänet pidätettiin kristittynä ja tapettiin koska hän kieltäytyi uhraamasta Marsille. Mies surmattiin mestaamalla. Pyhä Rupert rakensi kirkon hänen kunniakseen Bischofshofeniin ja vei hänen reliikkinsä sinne mistä ne vietiin vuonna 985 Passauhin. Hän on Habsburgien, Itävallan Linzin hiippakunnan ja Saksan Passaun hiippakunnan suojeluspyhimys ja hänet kuvataan piispana pitämässä miekkaa ja krusifiksia tai miekkaa ja kirjaa. Miehen muistopäivää vietetään 12. tai 29. lokakuuta.

## Lähteet
Satu Yli-Hirvelä

**Satu Yli-Hirvelä** (s. 26. lokakuuta 1980) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Hän edusti pelaajaurallaan Superpesiksessä Lapuan Virkiää, Peräseinäjoen Toivetta ja Rauman Feraa. 

Yli-Hirvelä saavutti yhden SM-kullan kaudella 2001, kaksi SM-hopeaa kausilla 1997 ja 2009 ja kolme-SM pronssia vuosina 2002, 2005 ja 2008. Kaudella 2009 Yli-Hirvelä oli myös Superpesiksen etenijäkuningatar 52:lla tuodulla juoksulla. Hän pelasi viisi Itä-Länsi-ottelua vuosina 2003, 2004, 2007, 2008 ja 2009. Yli-Hirvelä pelasi 247 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän löi 11 kunnaria ja 111 tavallista juoksua, toi 252 juoksua ja keräsi 939 kärkilyöntipistettä. Yli-Hirvelä pelasi 87 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kaksi kunnaria ja yhdeksän tavallista juoksua, toi 74 juoksua ja keräsi 339 kärkilyöntipistettä. 

## Lähteet
Moloda Muza

**Moloda Muza** (; ’Nuori muusa’) oli Länsi-Ukrainassa 1906 perustettu epävirallinen modernistinen kirjailija- ja taiteilijaryhmä. Sen jäsen Ostap Lutskyi tiivisti ryhmän julistuksen sanoihin ”sisällön ja muodon vapaus” ja siihen, että se korostaa ihmissielun herkkiä ja lempeitä kokemuksia. Ryhmä perusti samannimisen kustantamon, joka ehti toimia vain 1906–1909 ja julkaisi sinä aikana kymmenen jäsentensä teosta ja kunnianhimoista lehteä *Svit*. Jäseniä olivat kirjailijat Bohdan Lepkyi, Vasyl Patšovskyi, Petro Karmanskyi, Myh’ailo Jatskiv, Stepan Tšarnetskyi, Ostap Lutskyi, Sydir Tverdoh’lib ja Volodymyr Birtšak; taidemaalari Modest Sosenko; kuvanveistäjä Myh’ailo Paraštšuk ja säveltäjä Stanyslav Ljudkevytš. Ryhmää kannattivat myös kirjailija Vasyl Štšurat ja kriitikko Mykola Jevšan.

Ryhmällä oli muutamia sitä luonnehtivia yhteisiä piirteitä: estetiikan asettaminen hyödyllisyyden edelle, sukulaisuus vuosisadanvaihteen länsieurooppalaisen älymystön levottomuuteen ja pessimismiin. Sellaiset merkkihenkilöt kuin Serhi Jefremov ja Ivan Franko suhtautuivat ryhmään vihamielisesti. Franko arvosteli sen tavoitteiden tarkoituksettomuutta aikana, jolloin käytännön maailmassa oli vielä niin paljon tehtävää. Esteettisyyden ylellisyydelle ei ollut tilaa: Franko näki kirjallisuudella tärkeämpiä päämääriä.

Vallalla ollut ilmapiiri sai ryhmän luopumaan yrityksestään vapauttaa kirjallisuus yhteiskunnallisista tavoitteista. Joitakin kiinnostavia teoksia ryhmä ehti julkaista, ja sillä oli vaikutusta 1920-luvun kirjailijoihin, esimerkiksi Dmytro Zahuliin, Volodymyr Kobyljanskyihin ja jopa varhaiseen Pavlo Tytšynaan. Mutta paikallista älymystöä heidän hienostuneet julkaisunsa eivät kiinnostaneet. Moloda Muza jäi pelkäksi kiinnostavaksi välisoitoksi 1900-luvun Ukrainan kirjallisuuden kehityksessä. Sen paremmin sotienvälisen ajan kirjallisuuskritiikin nationalistinen koulukunta kuin sosialistisen realisminkaan kritiikki ei nähnyt mitään arvoa yhteiskunnallisten ja poliittisten kysymysten ulkopuolelle jäävässä kirjallisuudessa.

## Lähteet
Jenni Rautanen

**Jenni Rautanen** (s. 11. helmikuuta 1988) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi nuorempana jääkiekkoa ja jalkapalloa.

Rautanen on edustanut Naisten Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa SB Vantaata kausina 2008–2011 ja 2014–2015, nurmijärveläistä SB-Prota kausina 2018–2020, sipoolaista Ådalens IF:ää kaudella 2020–2021, helsinkiläistä EräViikinkejä kaudella 2021–2022 ja jälleen SB-Prota kaudesta 2022–2023 alkaen. Hän on pelannut liigassa kauden 2024–2025 loppuun mennessä 231 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 137 maalia ja antanut 103 maalisyöttöä, sekä 36 pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt viisi maalia ja saanut viisi syöttöpistettä. Rautanen voitti Suomen-mestaruuden SB-Pron joukkueessa vuonna 2019 ja saavutti SM-pronssia EräViikinkien joukkueessa vuonna 2022.

Rautanen pelasi jääkiekkoa naisten SM-sarjassa espoolaisen KS Nouxin joukkueessa kaudella 2002–2003 ja voitti Suomen-mestaruuden Espoo Bluesin joukkueessa kaudella 2003–2004. Hän pelasi SM-sarjassa kaikkiaan 37 runkosarjaottelua, joissa hän teki kolme maalia ja antoi viisi maaliin johtanutta syöttöä, sekä seitsemän pudotuspeliä, joissa hän sai yhden syöttöpisteen. Hän pelasi KS Nouxin joukkueessa I-divisioonassa kausilla 2001–2002 ja 2004–2007.

## Lähteet
Trine Sällström

**Trine Sällström** (s. 15. lokakuuta 1998) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja.

Sällström on edustanut Naisten Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa helsinkiläistä M-Teamia kausina 2013–2017 sekä saman kaupungin EräViikinkejä kausina 2017–2020 ja 2021–2022. Hän on pelannut liigassa kauden 2021–2022 runkosarjan loppuun mennessä 136 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 26 maalia ja antanut 62 maalisyöttöä, sekä 17 pudotuspeliä, joissa hän on saanut kuusi syöttöpistettä. Hän saavutti SM-pronssia vuonna 2018. Kauden 2020–2021 Sällström pelasi Ruotsin Superliigassa Nacka Wallenstam IBK:n joukkueessa.

Sällström on pelannut naisten maajoukkueessa 34 ottelua. Niissä hän on tehnyt kuusi maalia ja saanut kuusi syöttöpistettä. Hän saavutti MM-pronssia 2019. Alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2016 hän saavutti hopeaa.

## Lähteet
Forno Canavese

**Forno Canavese** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3&nbsp;260 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalle Lempinen

**Kalle Eino Artturi Lempinen** (s. 31. tammikuuta 1997) on suomalainen jääpalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja/hyökkääjä. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Gripen Trollhättan BK:ta. Lempisen kasvattajaseura on Mikkelin Kampparit.

Lempinen aloitti jääpallon Imatran PaSa Bandyn juniorijoukkueissa ja oli voittamassa Suomen mestaruuden E-junioreissa (2008) sekä D-junioreissa (2009). Sen jälkeen hän jatkoi Mikkelin Kampparien juniorijoukkueissa. Hän nousi miesten Bandyliigaa pelaavaan Mikkelin Kamppareiden joukkueeseen kaudella 2013–2014. Kuuden Kampparit-kauden jälkeen hän siirtyi Ruotsiin tukholmalaisen AIK:n riveihin. Kolmena AIK-kautenaan Lempinen on pelannut 69 runkosarjan ja 16 pudotuspelien ottelua eli yhteensä 85 Ruotsin pääsarjaottelua. Maaleja hän on tehnyt Runkosarjassa 35 ja pudotuspeleissä viisi. Lempisen rooli kolmantena kautena AIK:ssa jäi vähäisemmäksi, joten hän siirtyi toiseen Elitserien-seuraan eli IFK Vänersborgin riveihin.

Keväällä 2024 Lempinen siirtyi Gripen Trollhättan BK:hon.

## Maajoukkueura

Miesten maajoukkueuransa Lempinen avasi joulukuussa 2018 maaotteluissa Venäjää, Ruotsia ja Norjaa vastaan.

## Saavutukset
**Seurajoukkueissa**
* SM-kulta: 2015 Kampparien riveissä
* SM-hopea: 2018 Kampparien riveissä
* Ruotsin mestaruushopea: 2021 AIK Bandyn riveissä
* Kaksi SM-pronssia: 2016 ja 2019 Kampparien riveissä

**Maajoukkueessa**
* MM-hopeaa: 2023, 2025

**Henkilökohtaisesti**
* Bandyliigan maalikuninkuus 2019 

### Viitteet
Altman

**Altman** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Natan Altman (1889–1970), venäläinen ja neuvostoliittolainen taidemaalari, graafikko, kuvanveistäjä, lavastustaiteilija, kirjankuvittaja sekä taideteoreetikko
* Robert Altman (1925–2006), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
* Sam Altman (s. 1985), yhdysvaltalainen sijoittaja, ohjelmoija ja toimitusjohtaja
* Scott Altman (s. 1945), yhdysvaltalainen avaruuslentäjä
* Sidney Altman (1939–2022), kanadalainen molekyylibiologi.

## Kuvitteelliset henkilöt
* Teddy Altman, kirurgi ABC:n televisiosarjassa Greyn anatomia.
Toivo Hovilainen

**Toivo Konstantin Hovilainen** (1. joulukuuta 1878 Sippola – 30. tammikuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka toimi vuosina 1918–1924 Suomen Metalliteollisuusyhdistyksen toimitusjohtajana. Hovilainen profiloitui idänkaupan asiantuntijana.

Koulunsa Kuopiossa suoritettuaan Hovilainen työskenteli V. M. Sandbergin rautakaupassa Tampereella, minkä jälkeen hän opiskeli muutaman vuoden kieliä Saksassa ja Englannissa. Vuonna 1902 hän muutti Pietariin, jossa hän toimi Parviainen Oy:n ostopäällikkönä ja Turun Rautateollisuus Oy:n asiamiehenä vuoteen 1918 saakka. Sisällissodan päätyttyä Hovilainen oli yksi Suomen Metalliteollisuusyhdistyksen perustajista ja toimi ensimmäisen kauppavaltuuskunnan puheenjohtajana, joka lähetettiin vallankumouksen jälkeen Neuvosto-Venäjälle palauttamaan kauppasuhteet maahan. Hän jatkoi työtään Suomen Metalliteollisuusyhdistyksessä vuoteen 1929 asti sekä vientiosaston johtajana että oman yrityksensä johtajana, joka edusti Suomen metalliteollisuutta Venäjälle suuntautuvassa viennissä.

Vuonna 1929 Hovilainen siirtyi rasvasekoitteita Riihimäellä valmistaneen Tarmoke Oy:n palvelukseen, ja muutti vuonna 1933 Turkuun, jossa hän samana vuonna siirtyi Auran Panimo Oy:n isännöitsijäksi. Hän toimi myös vuosina 1935–1937 Panimoteollisuusliiton luottamuslautakunnassa. Hän luopui tehtävistään syksyllä 1939 huonontuneen terveydentilan vuoksi. Hovilainen kuoli Helsingissä tammikuussa 1940.

## Lähteet
Miten tästä eteenpäin

**Miten tästä eteenpäin** on Martti Ahtisaaren, Jaakko Iloniemen ja Tapani Ruokasen kansainvälistä politiikkaa käsittelevä kirja, joka julkaistiin Docendo-kustantamon kautta vuonna 2016. Kirjassa käsitellään ajan ongelmia ja hahmotellaan tulevaisuuden suuntia; maailmassa katsotaan siinä olevan meneillään suurimman murroksen sitten toisen maailmansodan.

Ahtisaari tuo kirjassa esiin Nato-myönteistä näkökulmaa ja katsoo Suomen "läntisenä demokratiana" tarvitsevan "kaikkien läntisten järjestöjen ja järjestelmien" jäsenyyttä. Hän toivoo kylmän sodan suomettumiseksi kutsutusta vaiheesta irtauduttavan ja päätöksiä tehtävän pohtimatta Venäjän reaktioita. Ahtisaari kuvaa yhä "suomettuneiksi" niitä, jotka eivät "pyri yhteiseen puolustusliittoon". Sanojensa mukaan hän ei itse ottanut tasavallan presidenttinä toimiessaan esiin Nato-jäsenyyttä, koska piti sitä mahdottomana ja katsoi Suomen saamisen myös Euroopan unionin jäseneksi olleen haastavaa. Ahtisaari esittää liittymispäätöksen tekemistä myös välittämättä Ruotsin ratkaisusta. Lisäksi Ahtisaari katsoo sekä YK:n että EU:n epäonnistuneen sen valvonnassa, että jäsenmaat noudattavat jäsenyysehtoja ja "globaaleja arvoja". Hänen mukaansa EU laajeni liian nopeasti, ja hän ehdottaakin "läntisen demokratian arvojen mukaan" toimimaan haluttomien maiden (kuten Puolan, Unkarin ja Romanian) erottamista.

Kirjassa myös Iloniemi ilmaisee tukensa Nato-jäsenyydelle, vaikkakaan ei piidä Natoon liittymistä realistisena.

## Lähteet
*
Gunnar Ström (insinööri)

**Gunnar Ferdinand Ström** (19. helmikuuta 1881 Helsinki – 15. tammikuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja järjestömies, joka toimi vuosina 1924–1935 Suomen Metalliteollisuusyhdistyksen toimitusjohtajana.

Strömin vanhemmat olivat sotakamreeri August Fridolf Ferdinand Ström ja Maria Henriette Reuter. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska läroverketista vuonna 1899 ja aloitti opiskelun polyteknillisessa opistossa, mutta keskeytti opinnot vuonna 1903 ja muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli eri tehtaissa. Palattuaan Suomeen vuonna 1906 Ström työskenteli Valtionrautateiden palveluksessa sen kone- ja varasto-osastolla Pietarissa. Vuonna 1916 hän siirtyi Pietarissa olleen insinööritoimisto Vegan palvelukseen, joka edusti suomalaisia teollisuuslaitoksia Venäjällä. Vuonna 1919 Ström tuli Suomen Metalliteollisuusyhdistyksen palvelukseen sihteeriksi. Vuosina 1921—1923 hän toimi myös Suomen Teollisuusliiton sihteerinä. Vuodesta 1924 vuoteen 1935 hän toimi Suomen Metalliteollisuusyhdistyksen toimitusjohtajana.

Ström oli mukana monissa valtiollisissa komiteoissa tarjoamassa asiantuntemustaan tulli- ja kauppapoliittisissa kysymyksissä.

## Lähteet
Yangonin yliopisto

**Yangonin yliopisto** (; , lyhennys **YV**) on Myanmarin entisessä pääkaupungissa Yangonissa (Rangoon), Yangonin alueella toimiva julkinen yliopisto.

Yangonin yliopisto ilmoittaa opiskelijamääräkseen noin 15&nbsp;000 henkeä. Heistä maisteritutkintoon tähtäsi runsas 1&nbsp;700 opiskelijaa (769+960) ja tohtoritutkintoon 1&nbsp;100 jatko-opiskelijaa (lukuvuonna 2018–2019). Tohtoritutkintoon tähtäävä opetus aloitettin lukuvuonna 1994-1995. Sittemmin yliopistosta on valmistunut runsas 4&nbsp;700 tohtoria (2018 mennessä). Yliopiston akateemiseen henkilökuntaan kuului noin 700 ihmistä (henkilökunta hallinto mukaan lukien 1&nbsp;250).

Myanmarin opetusministeri viesti vuoden 2020 alussa, että Yangonin yliopisto kuuluisi niiden 14 yliopiston joukkoon, joille suunniteltiin myönnettäväksi autonominen asema.

## Historia
Yangonin yliopisto on maansa vanhin ja arvostetuin yliopisto. Se kuuluu ASEAN-maiden yliopistoverkkoon. Yliopiston perusta luotiin vuonna 1878, kun brittiläisen siirtomaahallinnon aikana Yangoniin (Rangooniin) perustettiin Kalkutan yliopiston korkeakouluopetusta antanut sivutoimipiste Rangoon College. Tämän korkeakoulun nimi vaihtui 1900-luvun alussa Government Collegeksi, ja 1920 University Collegeksi. Samana vuonna (1920) yhdistettiin sekulaarinen University College ja kristilliseen baptismiin kytkeytynyt Judson College; tätä pidetään Yangonin yliopiston varsinaisena perustamisajankohtana (nimenä aluksi Rangoon University). Yliopiston kampusalueella sijaitsee yhä tästä muistuttava Judsonin baptistikirkko. 

Yliopisto (Rangoon University) on toiminut perustana useille Myanmariin myöhemmin perustetuista yliopistoista. Myanmar itsenäistyi Britannian alaisuudesta vuonna 1948. Tästä alkoi yliopiston kultakausi; opiskelijoita tuli myös ulkomailta. Kaikki maan korkeakoulut kuuluivat vuoteen 1958 saakka Rangoonin yliopiston yhteyteen. Mandalay College irtautui 1958 maan toiseksi yliopistoksi nimellä Mandalayn yliopisto.  Sotilasvallankaappaus 1962 katkaisi yliopiston autonomian ja kultakauden. Opetuskieleksi vaihdettiin englannin sijaan burman kieli. Vuonna 1964 yliopisto (Rangoon University) uudelleenimettiin (Rangoon Arts and Sciences University), kun siitä irroitettiin useita keskeisiä laitoksia erillisiksi yliopistoikseen: lääketieteellinen yliopisto, taloustieteiden yliopisto, teknillinen yliopisto ja kasvatustieteellinen yliopisto. Vuonna 1989 yliopisto sai nykyisen nimensä (University of Yangon, suom. Yangonin yliopisto). Yliopistolla ja sen opiskelijoiden aktivismilla on ollut useasti vaikutuksensa Myanmarin poliittiseen elämään ja sen muutoksiin.

## Kuvia

University Scho 73.JPG|Yangonin yliopiston kirjastoa.
University Scho 81.JPG|Geologian laitos (Mandalay hall).
University Scho 77.JPG|Yliopiston rakennuksia (Pinya hall).
Convocation Hall.jpg|Juhlasalin sisänäkymä.
YU Dhamma Hall.JPG|Yliopiston rakennuksia (Dhamma hall).
YU Judson Church.JPG|Judsonin baptistikirkko yliopistokampuksella.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oikeamieliset

**Oikeamieliset** on Veikko Kerttulan ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1969 ja se perustuu Albert Camus’n samannimiseen näytelmään vuodelta 1950. Elokuva on MTV-teatterin tuottama, ja se sai ensi-iltansa Mainos-TV:n *Aitiopaikka*-ohjelmapaikalla 13.01.1969.

Elokuva käsittelee vuonna 1905 tapahtunutta suuriruhtinas  Sergei Aleksandrovitšin salamurhaa. Elokuvassa kuvataan salamurhan tekijöitä, jotka ovat valmiita uhraamaan itsensä aatteensa vuoksi sekä heidän välisiä ristiriitojaan.

## Näyttelijät

## Lähteet
Amalia Carneri

**Amalia Carneri** (oik. **Malka Kanarvogel** 12. syyskuuta 1875 Rzeszów – 1942? Treblinka) oli juutalaistaustainen puolalainen oopperalaulaja, jonka ääniala oli sopraano. Hän esiintyi Wienin tärkeimmillä näyttämöillä ja teki useita levytyksiä.

Kanarvogel opiskeli laulua Wienissä ja muutti nimensä laulutähdelle paremmin sopivaksi Carneriksi. Hän teki pitkiä kiertueita Itävalta-Unkarin, Saksan ja Ranskan oopperanäyttämöillä. Vuosina 1905–1907 hän teki useita levytyksiä. Lehtitietojen mukaan hän oli yleisön suursuosikki.

Carneri solmi avioliiton vuonna 1901 Heinrich Pollakin kanssa, joka oli valtion kaivosten tarkastaja. Liitosta syntyi kaksi poikaa, Fritz ja Karl. Jälkimmäisestä tuli professori yhdysvaltalaiseen yliopistoon.

Kansallissosialistit tulivat valtaan Saksassa vuonna 1933. Saksa miehitti Itävallan vuonna 1938, ja saksalaiset panivat siellä heti toimeen ankarat juutalaisvastaiset toimenpiteet. Vuodelta 1938 on säilynyt Carnerin kirje pojalleen. Hän toteaa kirjeessään pojalleen Fritzille, että hän ei tiedä tuleeko saamaan eläkettään ja että on joutunut myymään omaisuuttaan tullakseen toimeen. Hän toivoo pääsevänsä poikiensa luokse Yhdysvaltoihin.

Carnieri karkotettiin kodistaan Theresienstadtiin 10. syyskuuta 1942. Hänet kuljetettiin 29. syyskuuta 1942 Treblinkan tuhoamisleirille yhdessä 2001 vangin kanssa, missä heidät kaikki murhattiin. On myös tietoja, että hänet olisikin murhattu vasta vuonna 1943.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://charm.rhul.ac.uk/discography/search/search_simple
Tri.be

**Tri.be** () on eteläkorealainen seitsenjäseninen tyttöyhtye, jonka TR Entertainment ja Universal Music Group perustivat vuonna 2021. Yhtyeeseen kuuluvat jäsenet Songsun, Kelly, Jinha, Hyunbin, Jia, Soeun ja Mire.

## Historia

### ''Tri.be Da Loca, Conmigo'' ja ''Veni Vedi Vici'' (2021–)
Joulukuussa 2020 uutisoitiin, että tuottaja Shinsadong Tiger ja Universal Music Group suunnittelivat debytoivansa uuden tyttöyhtyeen vuonna 2021. Tammikuun alussa julkistettiin yhtyeen nimi. Helmikuun alussa julkaistiin teaser-videot tulevasta debyytistä. Tri.be julkaisi tositelevisiosarjan *Let’s Try! Be* YouTuben kautta samoihin aikoihin.

Tri.be debytoi 17. helmikuuta 2021 singlealbumilla *Tri.be Da Loca*, joka sisälsi kappaleet ”Doom Doom Ta” ja ”Loca”. Kappaleet tuotti Shinsadong Tiger yhdessä Exidin LE:n kanssa. 

Debyyttinsä myötä Tri.be allekirjoitti sopimuksen Universal Musicin tytäryhtiön Republic Recordsin kanssa Korean ulkopuolella olevia promootioita varten.

Toukokuussa yhtye julkaisi toisen singlealbuminsa *Conmigo*, joka sisälsi kappaleet ”Rub-A-Dum” ja ”Loro”. Lokakuussa julkaistiin yhtyeen ensimmäinen EP *Veni Vidi Vic*i yhdessä sen nimikkosinglen ”Would You Run” kanssa. 

Tri.be julkaisi vuoden 2021 lopussa spesiaalisinglen ”Santa For You”. Yhtye lauloi myös tunnusmusiikin ”The Bha Bha Song” Cartoon Networkin ohjelmaan *[[We Baby Bears]].*

## Jäsenet
Yhtyeen jäsenet:

* Songsun (송선)
* Kelly (켈리)
* Jinha (진하)
* Hyunbin (현빈)
* Jia (지아)
* Soeun (소은)
* Mire (미레)

## Diskografia

### EP:t

* *Veni Vidi Vici* (2021)

### Singlealbumit

* *Tri.be Da Loca* (2021)
* *Conmigo* (2021)

### Singlet

* ”Doom Doom Ta” (2021)
* ”Rub-A-Dum” (2021)
* ”Would You Run” (2021)
* ”Santa For You” (2021)
* ”The Bha Bha Song” (2021)

## Lähteet
Artem Klein

**Artem Klein** (ven. Артем Клеин; s. 16. Tammikuuta 1994 Omsk) on saksalais-venäläinen jääkiekkoilija ja manageri, joka edusti kaudella 2021–2022 FC Barcelonaa Espanjan Superligassa. Klein on toiminut Mad Dogs Mannheimin managerina vuodesta 2017. Klein on pelannut myös yhden ottelun Saksan DEL-liigassa.

## Lähteet
Cardiffin yliopisto

**Cardiffin yliopisto** (, ) on Walesin pääkaupungissa Cardiffissa sijaitseva yliopisto. Se on ainoa Russell-ryhmään kuuluva walesiläinen yliopisto.

## Historia
Cardiffin yliopiston edeltäjä, **', perustettiin vuonna 1883. Se oli yksi vuonna 1893 perustetun [[Walesin yliopisto]]n perustajakorkeakouluista, jolle myönnettiin samalla oikeus myöntää tutkintoja. Vuonna 1904 yliopisto nimitti [[Yhdistynyt kuningaskunta|Yhdistyneen kuningaskunnan]] ensimmäisen naispuolisen professorin, [[Millicent Mackenzie]].

Vuonna 1972 yliopisto vaihtoi nimekseen **'. Vuonna 1988 Walesin yliopiston tiede- ja teknologiainstituutti sulautettiin yliopistoon. Vuonna 1999 yliopisto otti käyttöön nykyisen nimensä. Samana vuonna se liittyi Russell-ryhmään. Vuodesta 2005 yliopisto on myöntänyt tutkintoja omalla nimellään eikä Walesin yliopiston nimellä.

## Kampukset
Valtaosa Cardiffin yliopiston rakennuksista sijaitsee Cathays Parkin kampuksella Cardiffin keskustan lähellä. Terveydenhuollollisten alojen opetus tapahtuu kuitenkin Walesin yliopistollisen sairaalan yhteydessä 1,5 kilometriä keskustasta pohjoiseen sijaitsevalla Heath Parkin kampuksella.

## Opetus
''The Guardian'' on sijoittanut Cardiffin yliopiston brittiläisten yliopistojen vertailussa sijalle 38, ''The Times'' sijalle 35 ja Complete University Guide sijalle 25. Maailmanlaajuisessa vertailussa se on sijoitettu Shanghai Rankingissa sijalle 151–200, CWTS Leiden Rankingissa sijalle 272, QS World University Rankingsissa sijalle 151 ja ''Times Higher Educationin'' vertailussa sijalle 189.

## Rakenne
Cardiffin yliopisto käsittää kolme korkeakoulua (**'), joiden alaisuudessa toimii 26 laitosta (**'):

**Taiteiden, humanististen tieteiden ja yhteiskuntatieteiden korkeakoulu**
*liiketoiminta
*englannin kieli, viestintä ja filosofia
*maantiede ja kaavoittaminen
*historia, arkeologia ja uskonto
*journalismi, media ja kulttuurintutkimus
*oikeustiede ja politiikka
*nykyaikaiset kielet
*musiikki
*yhteiskuntatieteet
*kymrin kieli

**Biolääketieteen ja biologisten tieteiden korkeakoulu**
*biotieteet
*hammaslääketiede
*terveydenhuoltotieteet
*lääketiede
*optometria ja näkötutkimus
*farmasia ja farmaseuttiset tieteet
*lääketieteelliset ja hammaslääketieteelliset jatko-opinnot
*psykologia

**Fysikaalisten tieteiden ja tekniikan korkeakoulu**
*arkkitehtuuri
*kemia
*tietotekniikka ja informatiikka
*maantiede ja ympäristötieteet
*tekniikka
*matematiikka
*fysiikka ja astronomia

## Alumnit
Cardiffin yliopiston entisiin opiskelijoihin kuuluvat muiden muassa Irakin presidentti Barham Salih, entinen Jordanian pääministeri Faisal al-Fayiz, brittiläiset poliitikot Roy Jenkins, Neil Kinnock ja Adam Price, holokaustitutkija ja professori Yehuda Bauer, filosofi ja teologi Keith Ward, neurologi ja psykoanalyytikko Ernest Jones, Walesin piispa Andrew John, kuvajournalisti Tim Hetherington, koomikko ja näyttelijä Elis James, säveltäjä Alun Hoddinott, muusikko ja säveltäjä Karl Jenkins, toimittaja Alan Johnston, näyttelijä Siân Phillips, kirjailija Mari Strachan sekä säveltäjä Peter Reynolds.

## Lähteet
Sosialidemokraattinen opettajaliitto

**Sosialidemokraattinen opettajaliitto** (oik. **Suomen Sos.-dem. Opettajaliitto**) oli vuosina 1917–1919 toiminut sosialidemokraattisten opettajien ammattijärjestö. 

## Historia
Työväenliikkeessä vaikuttaneet opettajat kokoontuivat ensimmäisen kerran kesäkuussa 1917, jonka jälkeen Sosialidemokraattinen opettajaliitto perustettiin elokuussa Helsingin Säätytalolla pidetyssä kokouksessa. Perustavan kokouksen puheenjohtajina toimivat kansakoulutarkastaja Jaakko Pärssinen sekä kansanedustajat J. V. Latvala ja Hulda Salmi. Muita tunnettuja osallistujia olivat muun muassa Yrjö Laine, Antti Lastu, Riku Penttinen, Hannes Pulkkinen, Aapo Pärnänen, Hilja Pärssinen, Kaarlo Saari, Kaarlo Saxman, Väinö Valorinta ja K. V. Vaulo. Liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Hulda Salmi.

Aloite Sosialidemokraattisen opettajaliiton perustamiseen tuli SDP:n eduskuntaryhmään kuuluneilta opettajilta. Valtaosa perustajista oli kansakoulunopettajia, jotka olivat pettyneitä taantumuksellisena pidetyn Suomen Opettajayhdistyksen toimintaan. Liiton tarkoituksena oli opettajien oikeudellisen aseman parantamisen ohella ajaa muun muassa uskonnonopetuksen poistamista kouluista. *[[Opettajain Lehti|Opettajain Lehdessä]]* uusi liitto nähtiin pyrkimyksenä yhtenäisen opettajakunnan hajottamiseki ja radikalisoimiseksi. Vuoden 1918 alussa Sosialidemokraattinen opettajaliitto liittyi Suomen Ammattijärjestöön. Jäseniä oli tuolloin noin 80. Liiton toiminta lamaantui sisällissodan jälkeen, kun vain muutamat jäsenet jäivät seuraamuksitta. Virasta erottamisten ohella viisi perustavan kokouksen osallistujaa teloitettiin tai surmattiin ja seitsemän tuomittiin sodan aikaisesta toiminnastaan valtiorikosoikeudessa.

Tammikuussa 1919 väliaikaisen liittotoimikunnan muodostaneet K. A. Haikonen, Helmi Jalovaara ja Hjalmar Salovaara ryhtyivät käynnistämään liiton toimintaa uudelleen. Kesäkuussa Helsingin työväentalossa järjestettiin kokous, jossa uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Helmi Jalovaara, mutta toiminta ei enää käytännössä jatkunut.

## Lähteet
Eskil Erlandsson

**Eskil Erlandsson** (s. 1957) on ruotsalainen keskustapuolueen poliitikko. Hän on istunut valtiopäivillä vuosina 1994–2019 ja toiminut Ruotsin maatalous- ja myöhemmin maaseutuministerinä vuosina 2006–2014.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Eskil Erlandsson'' Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla
Tšernihivskan metroasema

**Tšernihivska** () on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 4. lokakuuta 1968.

## Galleria

Kuva:Chernihivska metro station Kiev 2010 02.jpg
Kuva:Chernihivska metro station Kiev 2010 03.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veštšestvo tšelovetšnosti

**Veštšestvo tšelovetšnosti. Intervju 1990–2018** (; Ihmisyyden aines. Haastatteluja 1990–2018) on vuonna 2020 ilmestynyt kokoelma runoilija ja esseisti Olga Sedakovan haastatteluja.

## Sisältö

Teoksessa Sedekova sanoo, että Krimin miehitys 2014 oli lopullinen osoitus Venäjän luisumisesta moraaliseen pimeyteen. Se osoitti, että Venäjän kansa on samassa rintamassa poliittisten vallanpitäjien kanssa näiden lietsoessa militaristista hysteriaa ja hyökkäyspolitiikkaa.

Sedakovan mukaan venäläiseen kulttuuriin liittyy taipumus liittää hyvä ja paha toisiinsa. Länsimaisten ihmisten suhde pahaan on yksiselitteinen, mutta Venäjällä ollaan epämääräisiä: minkään ei tunnusteta olevan lopullisesti paha. Myös armollisuuden korostaminen on samaa taipumusta monimutkaiseen selittelyyn. Tämä johtaa laskemaan hyvän ja pahan osuutta asioissa. Katsotaan, että hyvää voi tehdä pahan avulla. Tarkoitus pyhittää keinot, myös väkivallan.

Sedakovan mukaan venäläisessä ajattelussa vainoharhaiset kuvitelmat ovat voimakkaampia kuin johdonmukainen ajattelu. Moraalikäsitykset perustuvat sisäiseen näkemykseen, eivät logiikkaan. Samalla kyvyttömyys erottaa hyvä ja paha toisistaan yhdistyvät vihamielisyyteen oppositiota ja vähemmistöjä kohtaan. Sedakova kannustaa yksinkertaiseen moraaliseen valintaan sumuttamisen sijasta: hyvä on hyvää ja paha pahaa.

Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Venäjä ei tehnyt tiliä menneisyytensä kanssa, mikä on jättänyt kentän avoimeksi sairaalle populismille. Sedakovan mukaan Venäjän arvostus maailmalla ei perustu suurvaltahaaveisiin vaan kulttuuriin: Venäjä on 
antanut maailmalle Fjodor Dostojevskin, Leo Tolstoin ja myöhemmät suuret kirjailijat. Nämä hahmot eivät olleet paikallisesti rajoittuneita, vaan osa yleismaailmallista humanismia.

## Lähteet
Nordic Vikings Madrid

**Nordic Vikings** on jääkiekkojoukkue joka pelaa Espanjan Superligassa. Espanjan jääkiekkoliitto solmi sopimuksen jossa Nordic Vikings tuodaan Espanjaan pelaamaan miesten pääsarjaan. Joukkue pelaa sarjassa tukeakseen jääkiekon kehitystä Espanjassa. Joukkueen jäähallina toimii Dreams Arena, joka sijaitsee Majadahondassa. Nordic Vikings on myös toiminut Kiinassa.

## Lähteet
Toteutettavuustutkimus

**Toteutettavuustutkimus** tai **kannattavuustutkimus** on arvio hankkeen tai järjestelmän käytännöllisyydestä. Toteutettavuustutkimuksien tarkoituksina ovat objektiivisesti ja suunnitelmallisesti selvittää olemassa olevan yrityksen tai ehdotetun hankkeen vahvuudet ja heikkoudet sekä reaalimaailmassa olevat mahdollisuudet ja uhat, läpiviemiseen tarvittavat resurssit ja viime kädessä menestymismahdollisuudet. Yksinkertaisimmillaan toteutettavuuden arvioinnissa käytetään kahta kriteeriä, jotka ovat kustannukset ja saavutettava arvo.

Hyvin suunnitellussa toteutettavuustutkimuksessa olisi esitettävä yrityksen tai hankkeen historiallinen tausta, kuvaus tuotteesta tai palvelusta, kirjanpitotiedot, yksityiskohtaiset tiedot toiminnasta ja hallinnosta, markkinointitutkimukset  ja -käytännöt, taloudelliset tiedot, lakisääteiset vaatimukset ja tietoa verovelvollisuuksista. Yleensä toteutettavuustutkimukset edeltävät teknistä kehitystyötä ja projektin toteutusta.

Hankkeen toteutettavuustutkimus on kattava raportti, jossa tarkastellaan yksityiskohtaisesti tietyn hankkeen eri näkökantoja. Siinä otetaan huomioon monia asioita  muun muassa riskejä ja rajoituksia (aika, kustannukset ja laatuvaatimukset). Tavoitteena on selvittää, pitäisikö hanke toteuttaa, suunnitella uudelleen vai hylätäänkö se kokonaan.  

## Katso myös
* Konseptitodistus
* Tapaustutkimus
* Toteumatesti
* Pilottihanke
## Lähteet
Johan Pehrson

**Johan Pehrson** (s. 8. toukokuuta 1968 Örebro, Ruotsi) on ruotsalainen liberaalin puolueen poliitikko, joka toimi puolueensa puheenjohtajana vuosina 2022–2025 ja Ruotsin opetusministerinä syyskuusta 2024 kesäkuuhun 2025. Tätä ennen hän oli työ- ja integraatioministeri. Hän on istunut valtiopäivillä vuosina 1998–2015 ja uudelleen vuodesta 2018 sekä toiminut puolueensa ryhmänjohtajana valtiopäivillä vuosina 2006–2014 sekä 2019–2022.

## Tausta ja yksityiselämä
Pehrson syntyi vuonna 1968 Örebrossa. Hänen isänsä toimi virkamiehenä ja äiti hopeaseppänä. Hän kävi Risbergskan koulua, jossa hän valitsi lukiossa talouslinjan ja valmistui vuonna 1987. Tämän jälkeen hän alkoi opiskelemaan oikeustiedettä Uppsalan yliopistossa, josta hän valmistui juristiksi vuonna 1996. Lisäksi hänellä on diplomi King's Collegesta vuodelta 1995. Valmistuttuaan Pehrson on työskennellyt mm. Suomen asioista vastaavassa Finlandsdepartementetissa poliittisena asiantuntijana.

Asevelvollisena Pehrson palveli 15 kuukautta. Hän on sanonut, että olisi halunnut jäädä armeijan palvelukseen.

Pehrson asuu avopuolisonsa, Marie Brodinin, kanssa Örebrossa. Hänellä on neljä lasta, joista enää kaksi asuu kotona.

## Poliittinen ura
Pehrson liittyi jo opiskeluaikoinaan liberaaleihin ja toimi sen nuorisojärjestön 2. varapuheenjohtajana vuosina 1991–1993.

Pehrson valittiin ensimmäisen kerran valtiopäiville vuonna 1998, jolloin hän edusti Örebron vaalipiiriä. Hänen edustajanuransa katkesi vuonna 2015, kun Pehrson siirtyi elinkeinoelämään ja perusti yrityksen yhdessä vanhojen ystäviensä kanssa. hän palasi valtiopäiville vuonna 2018.

Vuosina 2001–2002 toimi puolueensa, joka vielä tuossa vaiheessa oli nimeltään *Folkpartiet*, puoluesihteerinä.

Pehrson nousi puolueensa virkaatekeväksi puheenjohtajaksi 8. huhtikuuta 2022, kun puheenjohtaja Nyamko Sabuni erosi. Puolue päätti, että Pehrson johtaa liberaalit syksyn valtiopäivävaaleihin, jonka jälkeen uusi puheenjohtaja valitaan ylimääräisessä puoluekokouksessa.

Pehrson onnistui hetkellisesti nostamaan puolueensa kannatuksen 4 %:sta, joka on valtiopäivävaalien äänikynnys, yli 5 %:iin. Aloittaessaan puheenjohtajana huhtikuussa 2022 Pehrson sanoi, että pyrkii tuplaamaan puolueen kannatuksen vaaleihin mennessä. Pehrsonin lopettaessa puheenjohtajana kesäkuussa 2025 puolueen kannatus oli gallupeissa 2,4 prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Johan Pehrson'' Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla
Tšernivtsin yliopisto

**Tšernivtsin kansallinen yliopisto** (,  Tšernivtsin kansallinen Juri Fedkovytšin yliopisto; lyhennys **TšNU**) on Länsi-Ukrainan Tšernivtsissä toimiva kansallinen yliopisto. Se on nimetty paikallisen ukrainalaisen kirjailijan Juri Fedkovytšin (; 1834-1888) mukaan.

Tšernivtsin yliopisto on yksi Ukrainan klassisista yliopistoista. Se on perustettu vuonna 1875 Tšernivtsin ylemmän teologisen koulun (per. 1827) pohjalta. Yliopistoa perustettaessa Tšernivtsin seutu kuului Itävalta-Unkariin, ja yliopisto nimettiin keisarin Frans Joosef I:n mukaan *Tšernivtsin Frans Joosefin yliopistoksi* (). Yliopisto oli saksankielinen; ukrainan kielelle ja kirjallisuudelle sekä romanian kielelle ja kirjallisuudelle oli omat laitoksensa. Alkuvaiheessa yliopistossa oli kolme tiedekuntaa: filosofian, teologian ja lakitieteen tiedekunnat. Vuosina 1918-1940 kaupunki kuului Romanian kuningaskuntaan, opetuskielenä oli romania ja yliopiston nimenä oli *Universitatea Regele Carol I din Cernăuți* (jota ennen jonkin aikaa yliopisto oli nimetty Romanian kuningas Ferdinand I:n mukaan ennen nimeämistä kuningas Kaarle II:n mukaan). Neuvostoliiton aikana, vuodesta 1944 lähtien yliopisto toimi *Tšernivtsin valtionyliopistona* opetuskielen ollessa ukraina. Ukrainan istsenäistymisen jälkeen vuonna 2000 yliopisto sai kansallisen yliopiston aseman ja nykyisen nimensä.

Yliopiston pääkampukseen kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon päässyt Bukovinan ja Dalmatian metropoliittojen residenssi.

Ukrainan kansallisessa Jevroosvita-yliopistovertailussa Tšernivtsin yliopisto sijoittui vuonna 2021 kokonaissijalle 10. Yliopisto keräsi esimerkiksi Scopus-viitetietokantaan pohjautuvasta osiosta hyvät osapisteet, mutta pärjäsi muun muassa verkkonäkyvyyttä painottavassa webometrics-osiossa vaatimattomammin. 
 

14 корпус ЧНУ ім. Юрія Федьковича, 2021 рік.jpg|Taloustieteiden tiedekunnan rakennus.
Семiнарський корпус (мур.) (Чернівці).jpg|Seminarskyi korpus, johon kuuluu muun muassa teologisen tiedekunnan käyttämä kirkko (osa Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laura Jounela

**Laura Jounela** (s. 4. maaliskuuta 1972) on suomalainen pesäpalloilija. Jounela edusti koko uransa Pesäpallon SM-sarjassa ja Superpesiksessä Oulun Lippoa. Jounela saavutti kaksi SM-kultaa kaudella 1994 ja kaudella 1995, kolme SM-hopeaa kaudella 1996, kaudella 1998 ja kaudella 1999 ja kaksi SM-pronssia kaudella 1997. Kaudella 1994 Jounela oli myös Superpesiksen etenijäkuningatar 55:llä tuodulla juoksulla. Jounela pelasi viisi Itä-Länsi-ottelua vuosina 1994, 1995, 1996, 1997 ja 1998. Hän pelasi ulkokentällä kopparina. Jounela pelasi 232 runkosarjan ottelua. Näissä hän löi seitsemän kunnaria ja 91 tavallista juoksua, toi 386 juoksua ja keräsi 1 092 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Olviretki Schleusingenissa (televisioelokuva)

**Olviretki Schleusingenissa** on Veikko Kerttulan ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1967. Se perustuu Aleksis Kiven näytelmään *[[Olviretki Schleusingenissa]]* vuodelta 1916. Elokuva on MTV-teatterin tuottama ja se sai ensi-iltansa Mainos-TV:n *Aitiopaikka*-ohjelmapaikalla 28. maaliskuuta 1967.

Elokuva kertoo Saksassa olevista sotilaista, heidän juopotteluistaan ja kommelluksistaan.

## Näyttelijät

## Lähteet
Amoretta – Pieni lemmenviisu

**Amoretta – Pieni lemmenviisu** on Veikko Kerttulan ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1967. Se perustuu Osvaldo Dragúnin samannimiseen näytelmään. Elokuva on MTV-teatterin tuottama ja se sai ensi-iltansa Mainos-TV:n *Aitiopaikka*-ohjelmapaikalla 10.03.1969.

Elokuvassa Ritva Arvelon esittämä leskeksi jäänyt 40-vuotias kukkakauppias Guiliana rakastuu häntä kymmenen vuotta nuorempaan Pacoon.

## Näyttelijät

## Lähteet