open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valmy (1892)

**Valmy** oli Ranskan laivaston Jemmapes-luokan rannikkopanssarilaiva.

## Valmistus
Alus tilattiin 18. joulukuuta 1889 Saint-Nazairesta Ateliers et Chantiers de la Loirelta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 6. lokakuuta 1892 ja otettiin palvelukseen joulukuussa 1894 koeajoja varten. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 14. elokuuta 1895.

## Palvelus
Alus korvasi 14. elokuuta 1895 Escadre du Nordissa *Requinin*. Se siirrettiin 1903 reserviin. Alus siirrettiin 1.–2. syyskuuta 1909 Brestiin, missä se määrättiin 11. lokakuuta palveluksesta poistettavaksi. Alus poistettiin laivastoluettelosta 1. heinäkuuta 1910, minkä jälkeen se asetettiin 20. heinäkuuta 1911 Brestissä myyntiin.

## Lähteet
*

### Viitteet
Ahijärve oja

**Ahijärve oja** on Virossa Tartumaan Kastressa ja Põlvamaan Põlvassa virtaava 13 kilometriä pitkä Ahja jõen sivu-uoma.

## Joen kulku
Põlvan Rasinan ja Kastren Võnnun väliseltä maantieltä (numero 280) alkaa Ahijärve ojan latvauoma. Sen latvat sijaitsevat maalaismaisemassa ja ojan uoma onkin suoraksi kaivettua kuivatusojaa. Peipsiveren suoalueen eteläpuoliset metsä- ja peltoalueet on ojitettu ruutukaavamaisesti siten, että metsäautotietkin seuraavat ruudukon "viivoja. Myös Ahijärve oja on pakotettu yläjuoksulla tähän kaavaan lyhyen matkaa. Kun oja ylittää kunta- ja maakuntarajan Kastren puolelle, on ojalle annettu luontaisempi vesireitti. Oja etenee kuitenkin koko ajan viivoittimen suorana. Täällä on ojan ympäristö metsämaata, joka muodostuu palstoittain kirjavasti eri-ikäisestä metsästä. Ojaan on johdettu koko ylä- ja keskijuoksun osalta ympäristön kuivatusojia. Keskijuoksulla oja tekee laajan kaarteen etelästä kohti luodetta. Noin kolme kilometriä ennen Ahijärveä joutuu oja suoalueelle. Tämä alajuoksun osuus sijaitsee Peipsiveeren luonnonsuojelualueella, johon myös Ahijärv kuuluu . Järvi sijaitsee Ahja jõen kyljessä niin, että vaikka joki ei virtaakaan järven läpi, vaihtuu järven vesi kuitenkin nopeasti. Ojansuulta on Ahja jõgeen matkaa noin 200 metriä. Järven yhtymäkohta Ahja jõella sijaitsee 12 kilometriä suistosta yläjuoksulle.

## Vesistösuhteita
Ahijärve oja sijaitsee Narvanjoen vesistöalueen Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueeseen se kuuluu. Ojan valuma-alueen pinta-ala on 53 neliökilometriä. Valuma-alueeseen ei kuulu muita järviä kuin Ahijärv .

## Huomautuksia

## Lähteet
Avant-Garde (1889)

**Avant-Garde** oli Ranskan laivaston torpedovene ().

## Valmistus
Alus tilattiin 7. marraskuuta 1887 Le Havresta Chantiers et Ateliers Augustin Normandilta, jossa köli laskettiin marraskuussa. Alus laskettiin vesille 11. lokakuuta 1889. Se oli koeajoissa joulukuussa.

## Palvelus
Koeajojen päätyttyä alus liitettiin Toulonissa olevaan laivueeseen. Matkalla Touloniin alus ajoi 25. helmikuuta 1890 hiekkaharjanteeseen Portugalin rannikolla Mirassa lähellä Aveiroa. Alusta ei kyetty irrottamaan, joten se romutettiin paikalla. Aluksen höyrykone ja kattilat sekä joitakin muita osio pelastettiin ja käytettiin *Archeria* valmistettaessa. Alus poistettiin laivastoluettelosta 28. huhtikuuta 1889.

## Lähteet
*

### Viitteet
Palaeoloxodon namadicus

**Palaeoloxodon namadicus** oli sukupuuttoon kuollut norsulaji, joka eli keskipleistoseenin ja myöhäispleistoseenin aikaan 800–20 tuhatta vuotta sitten Etelä-Aasiassa. Sen fossiileja on löydetty ainoastaan Intian niemimaalta, mutta sen arvellaan eläneen laajemmallakin alueella.

*Palaeoloxodon namadicus* saattoi olla kaikkien aikojen suurin norsueläin ja ehkä myös suurin maanisäkäs. Uros painoi arviolta 13–18 tonnia ja naaras 4,5 tonnia. Uros oli säkäkorkeudeltaan jopa 5 metriä, ja sen pää oli yhtä korkealla kuin kirahvin pää. Naaraat olivat painoltaan ehkä vain kolmasosa urosten painosta, ja lajin sukupuolidimorfismi on suurin norsueläimillä havaittu. Lajin näkyvin tuntomerkki oli suuri luinen päälakiharja.

*Palaeoloxodon namadicus* oli luultavasti kehittynyt afrikkalaisesta *[[Palaeoloxodon recki]]stä*, joka levittäytyi Aasiaan Levantin kautta. *P. namadicusta* pidettiin pitkään samana lajina kuin *[[Palaeoloxodon antiquus]]ia*. Nykyisin niitä pidetään kuitenkin eri lajeina, koska *P. namadicusilla* on tukevampi kallo ja pidemmät raajat kuin *antiquusilla*.  *P. namadicus* kuoli sukupuuttoon viime jääkauden huippukohdassa ilmaston kylmenemisen seurauksena. Myös metsästyksellä saattoi olla vaikutusta sen katoamiseen.

## Lähteet
Norsujen hautausmaa

**Norsujen hautausmaa** on kansantarina ja myytti, jonka mukaan norsut kävelisivät johonkin erityiseen paikkaan kuolemaan. Norsujen hautausmaa esiintyy monessa Afrikkaan sijoittuvassa länsimaisessa populaarikulttuurin teoksessa, kuten MGM:n *[[Tarzan]]*-elokuvissa ja Disneyn *[[Leijonakuningas|Leijonakuninkaassa]]*. Käsityksen tueksi ei ole kuitenkaan löydetty todisteita, eikä eläinten tiedetä yleisestikään valitsevan itse mitään erityistä paikkaa, johon mennä kuolemaan.

Käsityksen synnystä on useita teorioita. Se on saattanut alkaa levitä *[[Tuhat ja yksi yötä|Tuhannen ja yhden yön tarinoista]]*, joissa norsu vie Sindbadin norsujen hautausmaalle, jotta Sindbadin ei tarvitsisi tappaa norsuja saadakseen norsunluuta. Sitä ovat saattaneet innoittaa myös vakavilla kuivuuskausilla kuivuneiden vesilammikoiden läheltä löytyneet nääntyneiden norsujen raadot. Myös norsueläinten fossiileja löydetään usein kerääntyneenä runsaslukuisesti samoihin paikkoihin. Siinä on kuitenkin kyse pitkien ajanjaksojen kuluessa tapahtuneista prosesseista ja ympäristötekijöistä, eikä hautausmaista.

## Lähteet
Lion (1804)

**Lion** oli Ranskan laivaston 74-tykkinen Téméraire-luokan linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Rochefortin laivastotelakalta, missä köli laskettiin 8. heinäkuuta 1802. Alus laskettiin vesille 11. helmikuuta 1804 ja otettiin palvelukseen 10. toukokuuta.

## Palvelus
Alus ajoi karille 26. lokakuuta 1809 Sêten lähellä, kun se pakeni *Robusten* kanssa Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia. Hylky poltettiin, ettei se joutuisi vihollisen haltuun.

## Lähteet
*

### Viitteet
Viaplay TV

**Viaplay TV** on Viaplay Groupin omistama kaupallinen televisiokanava, jolla esitetään vain urheiluohjelmia. Kanava aloitti lähetyksensä 6. marraskuuta 2025.

Televisiokanava on saatavilla maanpäällisessä jakeluverkossa, kaapelitelevisioverkoissa sekä Allenten digitaalisessa satelliittipalvelussa. 

Antenniverkossa Viaplay TV näkyy C-kanavanipun lähetysalueella kanavapaikalla 21, kaapelitelevisioverkoissa sekä Allenten digitaalisessa satelliittipalvelussa se on saatavilla lähes koko maassa.

## Ohjelmisto
Viaplay TV:n ohjelmistoon kuuluu:

* Bundesliiga
* English Football League
* Eurooppa-liiga
* Freestylen maailmancup
* Ligue 1
* Lumilautailun maailmancup
* Yhdistetyn maailmancup

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viaplay TV:n kotisivut
Jemmapes

**Jemmapes** tai **Jemappes** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Jemmapes, nyk. Jemappes, kunnan osa Belgiassa
* Jemmapesin taistelu, nykyisessä Belgiassa Jemappesin lähellä 1792 käyty taistelu
* Jemmapes-luokka, Ranskan laivaston kahden aluksen muodostama rannikkopanssarilaivaluokka
* Jemmapes (1794), Ranskan laivaston kaksikantinen Téméraire-luokan linjalaiva
* Jemmapes (1840), Ranskan laivaston Hercule-luokan linjalaiva
* Jemmapes (1892), Ranskan laivaston Jemmapes-luokan rannikkopanssarilaiva
Pekka Hynninen

**Pekka Hynninen** (s. 3. heinäkuuta 1941 Kuopio) on suomalainen telinevoimistelija ja työnjohtaja. Hän voitti SM-mitalin vuonna 1966 ja toimi pitkään Finland Ice Marathon -tapahtuman ratamestarina. Hän on harrastanut telinevoimistelua korkeaan ikään saakka.

## Elämä ja ura
Hynninen syntyi 3. heinäkuuta 1941 Kuopiossa. Hän on työskennellyt urheilualueiden ja liikuntapaikkojen kunnostuksen työnjohtajana. Hynninen toimi Finland Ice Marathonin ratamestarina vuosina 1986–2010 ja on nimetty tapahtuman Hall of Fameen tunnustuksena pitkäaikaisesta työpanoksestaan.

## Telinevoimistelu
Hynninen aloitti telinevoimistelun 13-vuotiaana ja on jatkanut harrastusta läpi elämänsä. Hän on kilpaillut myös ikämiessarjoissa ja saanut mediassa huomiota aktiivisuudestaan sekä fyysisestä kunnostaan korkeassa iässä.

## Tunnustukset

* Finland Ice Marathon – Hall of Fame
* SM-mitali 1966

## Lähteet
Ian Hancock

**Ian F. Hancock** (s. 29. elokuuta 1942 Lontoo) on brittiläinen kielitieteilijä. Hän syntyi länsilontoolaiseen romaniyhteisöön ja väitteli tohtoriksi ensimmäisenä romanina Britannian historiassa. Hancock on tutkinut romaneihin ja kreolikieliin liittyviä aiheita sekä toiminut professorina ja romaniarkiston (*The Romani Archives and Documentation Center*) ohjaajana Texasin yliopistossa. Hän on myös pyrkinyt edistämään romanien sosioekonomista asemaa. Hän pitää yhteisön koulutustason kasvua ja oma-aloitteisuutta sen edellytyksenä.

## Lähteet
Oscar-gaala 2026

**Oscar-gaala 2026** oli 98. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain elokuva-akatemia jakoi vuotuiset Oscar-palkinnot vuoden 2025 parhaille elokuville.

Ehdokkaat julkistettiin 22. tammikuuta 2026. Eniten ehdokkuuksia sai kauhuelokuva *[[Sinners]]*, joka sai ennätykselliset 16 ehdokkuutta.

## Voittajat ja ehdokkaat
Voittajat on listattu ensimmäisenä, **lihavoitu** ja merkattu kaksoisristillä (‡).

### Useamman palkinnon saaneet elokuvat

### Useamman ehdokkuuden saaneet elokuvat

## Lähteet
UFC 300

**UFC 300: Pereira vs. Hill** oli vapaaottelutapahtuma, joka järjestettiin 14. huhtikuuta 2024 Las Vegasissa. Tapahtuman pääottelussa Alex Pereira puolusti alemman raskaansarjan mestaruusvyötään ensimmäistä kertaa. Vastassa oli painoluokan entinen mestari Jamahal Hill.

## Tulokset

## Bonukset
Bonuksen voittaneet ottelijat saivat palkkioksi 300 000 dollaria.

***Illan suoritus: Max Holloway ja Jiří Procházka**
***Illan kamppailu: Max Holloway vs. Justin Gaethje**
## Lähteet
*https://www.ufc.com/event/ufc-300

*https://www.tapology.com/fightcenter/events/108579-ufc-300
Roland (täsmennyssivu)

**Roland ** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

## Henkilöitä
* Roland, miehen etunimi
* Roland, keskiaikainen ritari, Rolandin laulun päähenkilö

### Sukunimenä
*Duane Roland (1952–2006), yhdysvaltalainen kitaristi
*Gilbert Roland (1905–1994), meksikolaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä
*Henriette Roland Holst (1869–1952), alankomaalainen runoilija ja sosialistinen poliitikko
*Jean-Marie Roland de La Platière (1734–1793), ranskalainen poliitikko
*Jeanne-Marie ”Manon” Roland eli madame Roland (1754–1793), ranskalainen poliittinen vaikuttaja ja kirjailija
*Ruth Roland (1892–1937), yhdysvaltalainen näyttelijä

## Muita merkityksiä

* Roland, kaupunki Story Countyssa Iowan osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Roland, ranskalais–saksalaisen Euromissilen ilmatorjuntaohjusjärjestelmä
* Roland Corporation, japanilainen elektronisten soitinten valmistaja
* Roland, Euromissile Roland, lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjusjärjestelmä
* Roland (1882), Ranskan laivaston Villars-luokan risteilijä
Jellingin kirkko

**Jellingin kirkko** on kirkko Tanskassa Jellingin kaupungissa Vejlen kunnassa. 

Pienen vaatimattoman valkoiseksi kalkitun kivikirkon paikalla on sijainnut kolmen aikaisempaa puukirkkoa, jotka kaikki tuhoutuivat tulipaloissa. Vanhimman niistä rakennutti Harald Sinihammas 900-luvulla, kun kristinusko levisi Tanskaan. 

Jellingin kirkko kuuluu Itä-Jyllannin kivikirkkojen ryhmään. Se on rakennettu kaupungin eteläpuolelta louhitusta kalkkipitoisesta kivestä. Nykyisen kirkon kuori oli alun perin ollut vanhemman, varhaiskeskiajalta (1000-luvun jälkipuoliskolta) peräisin olevan kirkon keskilaiva. 1100-luvun alkupuolella tehdyn remontin aikana kirkkoon maalattiin myös freskoja. Ne kestivät kuitenkin vain vuoteen 1875 asti, jolloin ne kopioitiin ja siirrettiin uuteen rappauskerrokseen. Jotkut maan vanhimmista freskoista katosivat ikuisiksi ajoiksi. Nykyään pohjois- ja itäfriisin tulkitaan kuvaavan Johannes Kastajan elämää, mutta pohjoisseinän kolmen tietäjän kohtaus on lisäys vuodelta 1875. Eteläseinälle maalattiin uusia kuvia vuonna 1926.

Jellingin kirkko yhdessä sen viereisten hautakumpujen ja riimukivien kanssa muodostaa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 1994.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.jellingkirke.dk
Mölndal Bandy

**Mölndal Bandy** on urheiluseura Mölndalista, Ruotsin Länsi-Götanmaalta. Seuran edustusjoukkue pelaa Ruotsin toiseksi korkeinta sarjaa Allsvenskania.

## Historia

Vaikka seura on Mölndal Bandyn nimellä perustettu vasta vuonna 1992, seuralla on taustaa aina vuodesta 1916, jolloin Göteborgin eteläpuolisessa Fässbergin maalaiskunnassa perustettiin urheiluseura Fässbergs Idrottsförening eli Fässbergs IF, joka toiminnan alkuvuosina keskittyi jalkapalloiluun. Järjestäytyneen jääpallotoiminnan seura aloitti vuonna 1926. Mölndalin seudulla perustettiin toinen jääpalloa pelannut seura Idrottsföreningen Fellows eli IF Fellows vuonna 1924. Lisäksi noin 10 vuotta myöhemmin perustettiin vielä Fässbergs Vinteridrottsklubb eli Fässbergs VIK vuonna 1938. Näistä IF Fellows saavuttaa keväällä 1943 toisen sijan 2. divisioonan Länsi-Götanmaan lohkossa.

Alueen kolme seuraa, Fässbergs IF, Fässbergs VIK ja IF Fellows, kilpailivat itsenäisinä aina vuoteen 1968, jonka jälkeen IF ja Fellows yhdistivät voimansa muodostaen jääpallon erikoisseuran Fässbergs Bandyklubb, johon vuonna 1973 liittyi myös IF Fellows, jolloin muodostui Fässberg/Fellows Bandyklubb, jota voi pitää Mölndal Bandyklubbin suorana edeltäjänä. Seura pelasi perustamisestaan alkaen Ruotsin jääpalloilun toiseksi korkeinta sarjatasoa eli silloista 2. divisioonaa. Vuonna 1976 seura sai uuden peliareenan Åbyn tekojäästadionin. Parhaimpaan saavutukseensa seura ylsi kaudella 1978-1979, jolloin se niukasti jäi silloisen pääsarjan eli 1.divisioonan etelälohkon ulkopuolelle. 

Seuran nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa Mölndal Bandy vuonna 1991, sillä Fässbergin alueen kuntakeskus Mölndal oli tullut hallitsevaksi taajamaksi. Sen jälkeen seura on pelannut pääosin 3. korkeimmalla sarjatasolla.  Seura nousi keväällä 2010 2. korkeimmalle sarjatasolle eli Allsvenskaniin, josta se putosi kauden 2013 jälkeen. Sen jälkeen seura pääsi 2010-luvun lopulla karsimaan pääsystä Allsvenskaniin, mutta ei onnistunut nousta. Kauden 2024 päätteeksi seura onnistui karsinnoissa nousta Allsvenskaniin, josta seura pelaa edelleenkin. 

Seuran kotiareena Åbyn jäästadion sai tekojään vuonna 1976, joka muutettiin vuonna 2023 avatuksi jääpallohalliksi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joukkueen virallinen sivu
Sakarçäge

**Sakarçäge** on kaupunki ja samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus Maryn maakunnassa Turkmenistanissa. Se sijaitsee Murgabin keidasalueella 20 kilometriä Marysta luoteeseen. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 11&nbsp;891 asukasta.

Sakarçägesta tuli piirikeskus vuonna 1938, kaupunkimainen taajama vuonna 1965 ja kaupunki vuonna 2016. Siellä toimii puuvillankäsittelylaitos ja kehräämö. Piirikunnan pääelinkeino on keinokasteluun perustuva maatalous, joka tuottaa viljaa, vihanneksia, meloneja ja hedelmiä.

## Lähteet
Andrejs Rubins

**Andrejs Rubins** (26. marraskuuta 1978 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto – 1. elokuuta 2022) oli latvialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hänestä tuli vuonna 2009 neljäs sata maaottelua pelannut latvialainen miesjalkapalloilija.

Rubins pelasi kotimaansa lisäksi Ruotsissa vuonna 1997, Englannissa vuosina 2000–2002, Venäjällä vuosina 2003–2007 ja Azerbaidžanissa vuosina 2008–2012.

Rubins pelasi Latvian A-maajoukkueessa 117 maaottelua vuosina 1998–2011 ja teki niissä yhdeksän maalia. Hän on vuoden 2025 lopussa toiseksi eniten A-maaotteluita pelannut latvialainen miesjalkapalloilija. Hän pelasi vuoden 2004 EM-kilpailuissa Latvian kaikki kolme ottelua alusta loppuun.

## Lähteet
Mielmukkajärvi

**Mielmukkajärvi** on saareton ja matala ylänköjärvi Muoniossa. Sen pinta-ala on noin 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 119 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Mielmukkajärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on noin 2,3 kilometriä. Lahtia on etenkin järven itärannalla, mutta karttanimi on vain Kaltiolahdella. Sen itäpuolella levittäytyy Kaltiolahdenjänkkä. Noin 40 prosenttia Mielmukkajärvestä on vähintään kaksi ja enintään kolme metriä syvä. Järven keskivaiheilla on pieni syvänne, joka yltää noin seitsemään metriin.

Mielmukkajärven länsiranta on asuttua. Länsipuolella sijaitsee Mielmukkavaara, joka kohoaa noin puolen kilometrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna.

Mielmukkajärven vesitilavuus on 3&nbsp;271&nbsp;000 kuutiometriä. Sen ekologinen tila on erinomainen.

Mielmukkajärvi (67.445.1.002) kuuluu Mielmukkajärven valuma-alueeseen (67.445), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Utkujärven alue (67.44) ja ensimmäinen jakovaihe on Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Mielmukkajärvi on laajin Mielmukkajärven valuma-alueen viidestä järvestä.

## Lähteet
Imants Bleidelis

**Imants Bleidelis** (s. 16. elokuuta 1975 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jalkapalloilija. Hän pelasi keskikenttäpelaajana oikealla laidalla. Hänestä tuli kesäkuussa 2007 kolmas sata maaottelua pelannut latvialainen miesjalkapalloilija.

Bleidelis pelasi kotimaansa seurojen lisäksi Englannin Southamptonissa vuosina 2000–2002, Tanskan Viborgissa vuosina 2003–2004 ja Itävallan Grazer AK:ssa vuosina 2005–2006.

Bleidelis pelasi Latvian A-maajoukkueessa 106 maaottelua vuosina 1995–2007 ja teki niissä kymmenen maalia. Hän on vuoden 2025 lopussa neljänneksi eniten A-maaotteluita pelannut latvialainen miesjalkapalloilija. Hän pelasi vuoden 2004 EM-kilpailuissa avauskokoonpanossa Latvian kaikki kolme ottelua.

## Lähteet
Saint-Lucien (Seine-Maritime)

**Saint-Lucien** on kunta Pohjois-Ranskassa Seine-Maritimen departementissa Normandian alueella. Se sijaitsee noin 63 kilometriä Dieppen kaupungista kaakkoon.

Vuonna 1973 Saint-Lucienin kunta yhdistettiin Sigy-en-Brayn kuntaan. Kuntalaiset eivät kuitenkaan olleet tyytyväisiä yhdistymiseen. Vuoden 2014 kunnallisvaalien yhteydessä Saint-Lucien asukkailta kysyttiin asiasta mielipidettä, jolloin enemmistö oli eroamisen puolella. 1. tammikuuta 2017 Saint-Lucienista tuli 43 vuoden jälkeen jälleen itsenäinen kunta.

Saint-Lucienin kirkko on rakennettu 1100-luvulla valkoisesta kivestä ja piikivestä. Kirkon keskilaivan lattia on peitetty terrakottalaatoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karmalanjärvi

**Karmalanjärvi** ( tai Кармаланъярви) on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä Sortavalan kaupungin lähellä sijaitseva järvi.

Karmalanjärvi on 5,4 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Järven keskisyvyys on neljä metriä, suurin syvyys 17 metriä ja tilavuus noin 10,8 miljoonaa kuutiometriä. Sen rannoilla sijaitsevia asutuskeskuksia ovat Zaozjornyi lounaassa, Sortavalan kaupunki kaakossa sekä Helylä pohjoisessa. Alueen kuuluessa Suomelle rannoilla sijaitsivat Uijalanrannan, Liikolan, Tuhkalan, Airanteen ja Karmalan kylät.

Karmalanjärvi kuuluu Kiteenjoen–Tohmajoen vesistöön ja on Kiteenjoen läpivirtausjärvi. Joki laskee ylempänä Hympölänjärveen, josta on yhteys Karmalanjärveen Karmalansalmen kautta. Virrattuaan järven läpi Kiteenjoki yhtyy Tohmajokeen, joka tunnetaan alajuoksullaan Helylänjokena. Sekä Karmalanjärven että Hympölänjärven pinnankorkeus on noin kuusi metriä mpy. Sama pinnankorkeus on myös järveen kanavan kautta yhteydessä olevalla Airanteella.

Järven kalalajeja ovat ahven, hauki, kuha, kuore, sulkava, särki, säyne ja toutain. 

## Lähteet
Saint-Lucien

**Saint-Lucien** voi tarkoittaa seuraavia:

* Saint-Lucien, kunta Kanadassa Québecin provinssissa
* Saint-Lucien, kunta Ranskassa Eure-et-Loiren departementissa
* Saint-Lucien, kunta Ranskassa Seine-Maritimen departementissa
Frankenstein (vuoden 2025 elokuva)

**Frankenstein** on brittiläis-yhdysvaltalainen kauhu- ja tieteiselokuva, jonka maailmanlaajunen ensi-ilta oli syksyllä 2025. Elokuvan on ohjannut Guillermo del Toro ja se pohjautuu Mary Shelleyn samannimiseen romaaniin vuodelta 1818.

Elokuva sai ensi-iltansa 82. Venetsian elokuvajuhlilla 30. elokuuta 2025. Tätä seurasivat elokuvateatterinäytökset lokakuussa 2025 ja elokuvan maailmanlaajuinen esitys Netflix-suoratoistopalvelussa 7. marraskuuta 2025.

Helsingin Sanomat kuvaili elokuvaa arviossaan mahtipontiseksi ja visuaalisesti näyttäväksi, mutta käsikirjoitukseltaan heikoksi (3/5 tähteä). Yhdysvalloissa elokuva on saanut parempia arvioita, ja se nostettiin ehdokkaaksi vuoden 2025 Oscar-palkinnon saajaksi yhdeksässä kategorioissa. Se voitti kolme Oscar-palkintoa parhaasta lavastuksesta, puvustuksesta ja maskeerauksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Slokuvan virallinen traileri  (youtube.com)
Juris Laizāns

**Juris Laizāns** (s. 6. tammikuuta 1979 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hänestä tuli lokakuussa 2009 viides sata maaottelua pelannut latvialainen miesjalkapalloilija.

Laizāns pelasi kotimaansa lisäksi pitkään Venäjällä. Hän voitti TsSKA Moskovan joukkueessa UEFA-cupin vuonna 2005 mutta ei pelannut loppuottelussa.

Laizāns pelasi Latvian A-maajoukkueessa 113 maaottelua vuosina 1998–2013 ja teki niissä 15 maalia. Hän on vuoden 2025 lopussa kolmanneksi eniten A-maaotteluita pelannut latvialainen miesjalkapalloilija. Vuoden 2004 EM-kilpailuissa hän tuli vaihdosta kentälle Latvian kaikissa kolmessa ottelussa.

## Lähteet
Saarjärv (Partsi)

**Saarjärv** () on Virossa Põlvamaalla Põlvan ja Räpinan kuntien rajalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Saarjärv on  pitkä, noin  leveä, ja sen pinta-ala on . Se on muodostunut pohjois-eteläsuuntaiseen painaumaan, jonka ympäristö kohoaa  korkeuteen vedenpinnan yläpuolelle. Järven ympäristö on metsämaata, mutta sen länsipuolella on peltoaukea, joka ulottuu länsirantaan asti. Järvessä on yksi saari, jonka pinta-ala on kuusi aaria .  

Järven keskisyvyys on , jolloin sen vesitilavuus on arviolta . Syvänteessä on  syvää. Järven länsirannalla sijaitsee kiinteästi asuttua asunto ja itärannalla on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Kuntaraja ylittää järven sen pituussuunnassa.

## Järven luokittelu ja ekologia
Saarjärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi. Saarjärv luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että asidotrofinen järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on suuri.

## Vesistösuhteita
Saarjärv sijaitsee Narvanjoen vesistöalueella Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueella olevaan Lutsu jõen valuma-alueeseen se kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 17,9 neliökilometriä . Järveen on johdettu muutamia metsä- ja pelto-ojaa. Etelärantaan tulee Timo oja ( pituus 6 km ja valuma-alue 9 km²), jonka valuma-alueella sijaitsevat Mustjärv, Kuulma järv ja Mõujärv, sekä itärantaan tulee Saarjärve peakraav ( pituus 3 km ja valuma-alue 9 km²). Järvestä saa alkunsa Lutsu jõgi, joka on yli  pitkä ja Ahja jõen sivujoki . Vesi vaihtuu laskennallisesti 13 kertaa vuodessa eli veden viipymä on 28 vuorokautta . Järven vedenpinnan korkeus on noin  mpy.

## Huomautuksia

## Lähteet
Žanna Kadyrova

**Žanna Elfativna Kadyrova** (; s. 7. heinäkuuta 1981 Brovary) on ukrainalainen, kansainvälisesti tunnettu ja useita tunnustuksia saavuttanut kuvataiteilija. 

Maaliskuussa 2025 hänelle myönnettiin Ukrainan kansallinen Ševtšenkon palkinto kuvataiteiden alalta tunnustuksena vaikuttavasta *Lentojen trajektorit* -näyttelystä (Траєкторія польотів).

## Lähteet

 
## Aiheesta muualla

* Taiteilijan sivusto  (kadyrova.com)
Fokais

**Fokais** (, ) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma, joka kertoi Fokaian kaupungista Jooniassa Vähässä-Aasiassa. Se ei ole säilynyt nykyaikaan.

Eepos ajoitetaan arkaaiselle kaudelle. Sen arvellaan olleen osa varhaisten historiallisten eeposten kokonaisuutta, joka käsitteli eri alueita ja kaupunkeja. Myöhemmän antiikin aikana sen kirjoittajaksi väitettiin Homerosta, ja tämän sanottiin kirjoittaneen sen Fokaiassa. Tämä kertonee kuitenkin vain siitä, että tieto todellisesta kirjoittajasta oli unohtunut.

Eepoksesta ei ole säilynyt nykyaikaan yhtään katkelmaa. Se tunnetaan vain maininnasta Pseudo-Herodotoksen Homeroksen elämäkerrassa, joka on peräisin Rooman keisariajalta.

## Lähteet
Foronis

**Foronis** (, ) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan kuusi katkelmaa.

Eepos ajoitetaan arkaaiselle kaudelle 600- tai 500-luvulle eaa. Sen tuntematon runoilija vaikuttaa olleen kiinnostunut ihmiselämän alkuvaiheista. Eepoksen nimihenkilö oli Foroneus, tirynsläinen heeros, joka oli argoslaisissa myyteissä ensimmäinen ihminen ja ”kaikkien ihmisten isä”. Runoelmassa esiintyivät myös ainakin kureetit ja Idan daktyylit.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *Phoronis*. Teoksessa
Galeomyomakhia

**Galeomyomakhia** (, ; ”Näädän ja hiirten taistelu”) oli antiikin kreikkalainen eeppinen pilarunoelma, joka kertoi sodasta näädän ja hiiriarmeijan välillä. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia.

## Historia

*Galeomyomakhia* kuuluu antiikin aikana vaikuttaneeseen pilaeepoksen lajityyppiin. Sen teokset jäljittelivät homeerisen eepoksen kieltä, tyyliä ja vakiintuneita kohtausmalleja, mutta ottivat aiheekseen eläinten väliset konfliktit. *Galeomyomakhia* on säilynyt nykyaikaan vain katkelmina ja tunnetaan vain huonosti: sen kirjoittajaa, tarkkaa ajoitusta ja alkuperäistä nimeä ei tunneta, eikä sitä mainita antiikin ajan lähteissä. Ainoa toinen ja paremmin tunnettu esimerkki antiikin aikaisesta pilaeepoksesta on *[[Batrakhomyomakhia]]* (”Sammakoiden ja hiirten taistelu”), joka on säilynyt nykyaikaan lähes kokonaan.

Hermann Schibli julkaisi *Galeomyomakhian* säilyneet katkelmat vuonna 1983 johdannon ja kommentaarin kera. Katkelmat ovat peräisin Michiganin papyruksesta P. Mich. inv. 6946, joka ajoitetaan 100-luvulle tai ensimmäiselle vuosisadalle eaa.

## Sisältö

Eepoksesta on säilynyt noin 41 heksametrisäettä, jotka ovat peräisin sen alkuosasta. Vaikka suurin osa tekstistä on kadonnut, runoelman juonenkulku hahmottuu säilyneistä katkelmista kuitenkin melko hyvin. Ensimmäinen selvästi hahmotettava tapahtuma on hiirisoturi Triksoksen kuolema, kun näätä repii hänet kahtia (3–6). Tämän jälkeen kertomuksen painopiste siirtyy Triksoksen vaimoon, joka odottaa levottomana kotona hiirenkolossaan (7–10). Sanansaattaja tuo hänelle tiedon Triksoksen kuolemasta (11–18). Tämän jälkeen kerrotaan jumalten viettävän juhla-ateriaa Olympoksella, mutta Hermes on sillä välin muissa puuhissa (19–20); Hermeen on nähty toimivan eepoksessa hiirten suojelusjumalana.

Myöhemmin hiiret kokoontuvat taisteluun, ja näätä näkee heidät ja ilmaisee huolensa sodan uhasta (23–31). Säkeet 32–50 ovat lähes kokonaan kadonneet, mutta ne sisälsivät selvästi taisteluun kokoontuneiden hiirijoukkojen luettelon, sillä luettelon loppu on säilynyt (51–54). Kertomuksesta hahmotettavissa oleva osa päättyy siihen, että iäkäs hiiri Myleus alkaa puhua hiirijoukoille (55–60).

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *The Battle of the Weasel and the Mice*. Teoksessa 
*
Sedaksaani

**Sedaksaani** (C18H19N3OF2) on pyratsolijohdannaisiin kuuluva heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa sedaksaani on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen, mutta liukenee paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten metanoliin, asetoniin, dikloorimetaaniin ja tolueeniin. Sedaksaani on kiraalista ja se esiintyy neljän stereoisomeerin seoksena. Aineen fungisidiset ominaisuudet perustuvat sukkinaattidehydrogenaasin toiminnan estämiseen. Sedaksaani tehoaa muun muassa munasieniin ja kotelosieniin.

Sedaksaanin synteesin kaksi keskeistä välituotetta ovat 2-bis(syklopropyyli)aniliini ja 3-difluoriometyyli-1-metyyli-4-pyratsolikarboksyylikloridi. 2-bis(syklopropyyli)aniliinia valmistetaan viisivaiheisella synteesillä lähtien o-klooribentsaldehydistä ja 3-difluorimetyyli-1-metyyli-4-pyratsolikarboksyylikloridia seitsenvaiheisella synteesillä lähtien diklooriasetyylikloridista.
:

Sedaksaania käytetään sienitautien torjuntaan esimerkiksi vilja-, peruna-, soija- ja puuvillaviljelmillä. Sillä käsitellään kasvien siemeniä. Sedaksaani on hyväksytty käytettäväksi esimerkiksi Euroopan unionin alueella.

## Lähteet
Idan daktyylit

**Idan daktyylit** () voi viitata seuraaviin:

* daktyylit, kreikkalaisen mytologian kansa, johon liitettiin metallien työstämisen keksiminen
* *[[Idan daktyylit (eepos)|Idan daktyylit]]*, eeppinen runoelma
Kerkoopit (eepos)

**Kerkoopit** (, ) oli antiikin kreikkalainen eeppinen pilarunoelma, joka laitettiin Homeroksen nimiin. Se kertoi Herakleen ja kerkooppien kohtaamisesta. Eepos ei ole säilynyt nykyaikaan.

Kerkoopit olivat kaksi veijarimaista veljestä, jotka piinasivat ihmisiä kepposillaan. Heidän äitinsä varoitti heitä siitä, että he olivat vaarassa kohdata ”mustaperän”. Tämä osoittautui Herakleeksi, kuten he saivat huomata, kun hän otti heidät kiinni ja ripusti heidät pää alaspäin kantotangosta, jota hän kantoi olallaan, niin että he saivat hyvän näkymän hänen karvaisiin pakaroihinsa. Näin eepos on ollut juoneltaan kevyempi ja humoristinen.

Eepoksesta tunnetaan vain kaksi katkelmaa, toinen Harpokrationilta ja toinen *[[Suda]]sta*. Lisäksi eepos mainitaan kahdessa muussa teoksessa, Pseudo-Herodotoksen ja Prokloksen Homeroksen elämäkerroissa, joiden kummankin mukaan se laitettiin Homeroksen nimiin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *Cercopes*. Teoksessa
Keyksin häät

**Keyksin häät** () oli Hesiodoksen nimiin laitettu antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma, jonka aiheena olivat erään Keyksin häät sekä Herakleen saapuminen juhliin ja hänen osuutensa niissä. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia.

Eepoksen tyylistä ei tiedetä, oliko se romanttinen, traaginen vai eeppinen. Myös sen Keyksin henkilöllisyys, jonka häät muodostivat runon nimellisen näyttämön, on ollut kiistanalainen. Perinteisesti hänet on yhdistetty Keyksiin, Alkyonen puolisoon: he rakastivat toisiaan niin paljon, että he kutsuivat toisiaan ”Zeukseksi” ja ”Heraksi”. Rangaistuksena tästä hybriksestä heidät muutettiin linnuiksi. Kertomus esiintyy Hesiodoksen *[[Naisten luettelo]]ssa*.

Koska runo näyttää kuitenkin keskittyvän Herakleehen, on ehdotettu, että kyseessä olisi ennemmin Keyks, joka oli Trakhiin kuningas ja Herakleen isäpuolen Amfitryonin veljenpoika. Merkelbach ja West katsovat, että runoelmaa tulisi pitää osana Herakleen urotöitä käsittelevien eeposten ja epyllionien ryhmää, samoin kuin *[[Herakleen kilpi]]* ja *[[Oikhalian valloitus]]*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *The Wedding of Ceyx*. Teoksessa
Jellingin hautakummut

**Jellingin hautakummut** ovat kaksi tasalakista kumpua Jellingissä, Tanskan eteläosassa.  Niiden halkaisija on 70 metriä ja korkeus lähes 11 metriä. Kummut ovat muodoltaan, kooltaan ja rakenteeltaan lähes identtisiä. Ne on rakennettu turpeesta ja pinottu huolellisesti tasaisiin kerroksiin nurmipuoli alaspäin. Pohjoisempi kumpu on kasattu tammipuusta rakennetun hautakammion päälle, toisen kummun sisällä ei ole hautakammiota. Arvellaan että Harald Sinihammas rakennutti hautakammion isälleen Gormille. 

Hautakummut, Jellingin kirkko ja Jellingin riimukivet muodostavat Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 1994.

## Lähteet
Kheironin ohjeet

**Kheironin ohjeet** () oli Hesiodoksen nimiin laitettu antiikin kreikkalainen eeppinen tai didaktinen runoelma, joka koostui joukosta neuvoja, joista osa oli moraalisia tai uskonnollisia ja osa käytännöllisiä. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia.

Runoelma laitettiin antiikin aikana Hesiodoksen nimiin todennäköisesti siksi, että siinä olevat neuvot muistuttavat jossakin määrin Hesiodoksen eepoksessa *[[Työt ja päivät]]* olevia varoituksia ja ohjeita. Aristofanes Byzantionlainen kuitenkin osoitti runoelman epäperäiseksi. Runoelman neuvot oli ilmeisesti pantu kentauri Kheironin suuhun; kreikkalaisessa mytologiassa tämän katsottiin opettaneen Akhilleusta ja Iasonia, ja tämä esiintyi myös Hesiodoksen *[[Naisten luettelo]]ssa*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *The Precepts of Chiron*. Teoksessa
Nilsiänkatu 10

**Nilsiänkatu 10** eli **N10** on Helsingin Vallilassa sijaitseva kulttuurikeskus, joka on rakennettu Orionin entiseen pääkonttoriin. Se on yksi Kiinteistö Oy Kaapelitalon eli Kaapelin kolmesta kulttuurikeskuksesta Kaapelitehtaan ja Suvilahden ohella.

## Kiinteistön historia
Nilsiänkadun kortteli syntyi 1930-luvulla. Lääketehdas Orion alkoi rakentaa osoitteeseen Pälkäneentie ja Nilsiänkadun väliin omaa kompleksia vuokratontille. Orion muutti Nilsiänkadun päätoimipaikakseen vuonna 1934. Yhtiö rakennutti Nilsiänkatu 10 -kiinteistöä vuosien 1934-1945 aikana. Vuosina 1934–1938 valmistuneen rakennuksen suunnitteli Kaarlo Borg. Vuosina 1940–1945 valmistuneen laajennuksen suunnitteli Aarne Ervi. Rakennus kasvoi ensin F-kirjaimen muotoiseksi, sittemmin E-kirjaimen muotoiseksi. Rakennuksen selkäosa sijoittuu Nilsiänkatua vasten. Rakennuksessa toimi pääkonttorin ohella myös lääketehdas, johon kuului muun muassa galeeninen osasto, jossa valmistettiin ja pakattiin lääkkeitä, pullojen pesuhuone, ampullaosasto, laboratorio, tablettiosasto, eetteritislaamo, hiilivarasto ja talonmiehen asunto.

Yhtiön uusi pääkonttori valmistui Espoon Mankkaalle vuonna 1984. Vuonna 1990 yhtiön toiminnot sijoittuivat pääosin Espooseen. Nilsiänkadun kiinteistössä toimi Oriola-tukkuliikkeen röntgenalaan keskittyneet Medion- ja Soredex-yksiköt. Kiinteistössä oli yli 200 työntekijää, jotka valmistivat muun muassa mammografialaitteita ja hampaiden kuvaukseen tarkoitettuja panoraamalaitteita. Rakennuksessa toimi myös Chymoksen myyntikonttori ja Normet-yhtiö.

Orion omisti Kiinteistö Oy Nilsiänkatu 10:n vuonna 2009, mutta myi kiinteistöyhtiön seuraavana vuonna.

Haartman Capital myi Nilsiänkatu 10:n osakekannan Revestor Oy:lle syyskuussa 2014.

Joulukuussa 2019 kerrottiin, että Kaapeli ostaa rakennuksen kiinteistöä hallinnoineelta Kiinteistö Oy Nilsiänkatu 10 -yhtiöltä. Kauppaan kuului kolmen työntekijän lisäksi 250 vuokralaisen vuokrasopimukset. Vuokralaiset toimivat enimmäkseen kulttuuri- ja taidealalla: taiteilijoita, valokuvaajia ja arkkitehtejä. Lisäksi tiloissa oli alkuvaiheen tietotekniikkayrityksiä ja Vallilan Panimo.

## Rakennus
Kiinteistössä on viisi toimistokerrosta ja kaksi kellarikerrosta ja sen pinta-ala on noin 17 000 neliömetriä. Vuonna 2024 rakennuksessa oli yli 250 vuokrasopimusta ja yli tuhat käyttäjää. Vuokralaisten joukossa oli pk-yrityksiä, esimerkiksi Vallilan Panimo, sekä käsityöläisiä ja taiteilijoita: bändejä, kulttuuriorganisaatioita ja käännösyrityksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivut
*Vanha ilmakuva
Idan daktyylit (eepos)

**Idan daktyylit** () oli Hesiodoksen nimiin laitettu antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma, joka kertoi Idan daktyyleistä ja metallien löytämisestä. Se ei ole säilynyt nykyaikaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* *The Idaean Dactyls*. Teoksessa
Giuseppe La Farina

**Giuseppe La Farina** (1815–1863) oli italialainen poliitikko. Hän ajoi Italian yhdistymistä (*Risorgimento*). Hän toimi ensin asianajajana ja sanomalehtimiehenä Sisilian Cataniassa.

La Farina pakeni 1841 Cataniasta poliittisten vehkeilyjen vuoksi Firenzeen, jossa julkaisi vuodesta 1847 *Alba*-nimistä lehteä ohjelmanaan Italian vapaus ja yhdistyminen. Hän toimi 1848–1849 Sisiliassa vallankumouksen hyväksi, mutta kun kapina oli kukistettu, hän lähti uudelleen maanpakoon. Hän asettui 1854 Torinoon, missä hän päätyi yhteyteen Camillo di Cavourin ja muiden Italiaan yhdistämistä ajavien kanssa. Hän perusti 1857 kansallisen järjestön Società Nazionale Italiana, oli sen sihteeri ja julkaisi sen äänenkannattajaa.

Sotavuonna 1859 hän toimi Sardinian hallituksen komissaarina Pohjois-Lombardiassa. Hän sai rauhan jälkeen estetyksi Giuseppe Garibaldin aikeen hyökätä Kirkkovaltioon, mutta  tämän valmistellessa Sisilian-retkeä hän auttoi tätä asein ja rahallisesti. Kesäkuussa 1860 Cavour lähetti hänet Sisiliaan, missä hän kuitenkin riitaantui Garibaldin kanssa, kun hän tämän mielestä ajoi liian innokkaasti saaren yhdistämistä Sardinian kuningaskuntaan. Hän saapui joulukuussa 1860 uudelleen Sisiliaan ja hoiti jonkin aikaa saaren hallintoa. Hänet valittiin 1861 Italian parlamenttiin.

## Teokset
* *Storia documentata della rivoluzione siciliana 1848–49* (1850–1851)
* *Storia d'talia del 1815 al 1850* (1851–1852)
* *Scritti-politici* (1870), *Epistolario* (1869).

## Lähteet

## Kirjallisuutta
Giuseppe Biundi, *Di G. La Farina e del risorgimento italiano*. Carlo Clausen 1893  (Verkossa)

## Aiheesta muualla
Giuseppe La Farina (täsmennyssivu)

**Giuseppe La Farina** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Giuseppe La Farina (1815–1863), italialainen poliitikko
* RN Giuseppe La Farina (), Italian kuninkaallisen laivaston La Masa -luokan hävittäjä

## Katso myös
* Giuseppe Farina, italialainen F1-kilpa-autoilija
Elias Mourujärvi

**Elias Mourujärvi** (s. 11. huhtikuuta 2005 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Mourujärvi osaa pelata myös laidassa.

## Ura
Mourujärvi on Oulun Kärppien kasvatti. Hän voitti kauden 2022–2023 päätteeksi U18 Suomen-mestaruuden. Kaudella 2024–2025 Mourujärvi oli tehoilla 14+19=33 Kärppien U20-joukkueen kolmanneksi paras pistemies.

Huhtikuussa 2025 Mourujärvi teki 2+1-vuotisen SM-liigajoukkue Vaasan Sportin kanssa. Hän aloitti kauden 2025–2026 seuran U20-joukkueessa, jonka kolmanneksi paras pistemies Mourujärvi oli tehoilla 8+23=31. Hän teki liigadebyyttinsä 22. tammikuuta 2026 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Mourujärvelle avautui paikka Sportin kokoonpanosta pelaajamyyntien ja poissaolojen myötä. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan Ville Immosen sekä toista otteluaan pelanneen Waltteri Toivaisen viereen. Mourujärvi sai ottelussa jääaikaa 9.41 ja hänelle merkittiin teholukema –1. Mourujärvi sai myös yhden kahden minuutin jäähyn estämisestä. Hän pelasi SM-liigassa kauden aikana kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Kangasalan pirtti

**Kangasalan pirtti** on Kangasalan nuorisoseuran vuonna 1905 rakentama rakennus Kangasalan Tapulinmäellä. Pirtti on toiminut juhla- ja kokoontumistilana. Rakennusta on vuokrattu monenlaiseen käyttöön, kuten suojeluskunta- ja pankkitoimintaan.

Kangasalan pirtti vihittiin käyttöön 16. heinäkuuta 1905. Rakennukseen asennettiin sähkövalot vuonna 1913 ja telefooni vuonna 1915. Ensimmäisen maailmansodan ja sisällissodan aikoihin Pirtti oli Punaisen ristin käytössä. Talvisodan aikana 1939–40 lotat käyttivät Pirttiä työkokouksiinsa. Vuosina 1941–1944 rakennus oli puolustusvoimien hallussa. Pirtillä on iso juhlasali näyttämöineen, ruokasali ja keittiö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Johansson, Marko: *Kangasalan nuorisoseura 1897-1997*; Kangasalan nuorisoseura, 1997
Herrnhutilaisten asutuskeskukset

**Herrnhutilaisten asutuskeskukset** ovat neljä seurakuntakeskusta neljässä maassa, jotka liittyvät  herrnhutilaisuudeksi kutsuttuun herätysliikkeeseen. Ne ovat Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2024, Christiansfeld jo vuodesta 2015.

Seurakuntakeskuskset edustavat kansainvälisen herrnhutilaisyhteisön laajuutta ja yhtenäisyyttä globaalina verkostona. Niihin kuuluvat Christiansfeld (Tanska), Herrnhut (Saksa), Gracehill (Pohjois-Irlanti) ja Bethlehem (Yhdysvallat). Niiden suunnitteluperiaatteet heijastivat herrnhutilaisen kirkon ihanteita yhtenäisestä ja johdonmukaisesta kaupunkisuunnittelusta, joka on saanut inspiraationsa kirkon 1700- ja 1800-luvun alkupuolella kehittämästä "ihannekaupungin" käsitteestä. Omaleimaisia rakennuksia ovat tietyntyyppinen *Gemeinhaus* (seurakuntarakennus), kirkko, kuorotalot eli suuria rakennuksia yhteisasunnoiksi naimattomille miehille, naisille ja leskille sekä läheinen Jumalan puutarha (hautausmaa). Jokaisella asutuskeskuksella on oma arkkitehtoninen luonteensa, joka perustuu alkuperäiseen kirkkobarokkityyliin, mutta on mukautettu paikallisiin olosuhteisiin. Jokaisessa seurakuntakeskuksessa toimii nykyisinkin aktiivinen seurakunta, joka pitää perinteitä elossa.

Vanhin keskuksista on vuonna 1722 perustettu Herrnhut, joka on ollut muiden keskusten esikuva. Vuonna 1741 perustettu Betlehem on Pohjois-Amerikan ensimmäinen pysyvä, parhaiten säilynyt ja tärkein herrnhutilainen kohde. Vuonna 1759 rakennettu Gracehill, jonka ruutuasemakaava ympäröi kylän keskusaukiota, on parhaiten säilynyt moravialainen hernnhutilainen kohde Britteinsaarilla. Vuonna 1773 perustettu Christiansfeld ehjänä säilyneine keskusaukioineen ja vaikuttavine rakennuskokonuuksineen on parhaiten säilynyt esimerkki pohjoiseurooppalaisesta hernnhutilaisesta seurakuntakeskuksesta.


File:20220717.Kirchsaal (Herrnhut).-019.jpg|Hernnhut
File:Gracehill (32), September 2009.JPG|Gracehill
File:Brødremenighedens Kirke Christiansfeld Kirche der Herrnhuter Brüdergemeinde am Brødremenighedens Kirkeplads geht auf 1777 zurück - Foto Wolfgang Pehlemann DSC 3518.jpg|Christiansfeld
File:Bethlehem, Pennsylvania (8480798498).jpg|Bethlehem


## Lähteet
Avant garde (täsmennyssivu)

**Avant garde**, **avant-garde** tai **avantgarde** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Avantgarde, tarkoittaa kokeilevuutta
* Avantgarde-jazz, jazz-musiikin suuntaus
* Avantgardemetalli, metallimusiikin tyylilaji
* Avantgarde Music, italialainen levy-yhtiö
* Avant-Garde (1889), Ranskan laivaston torpedovene
* ITC Avant Garde (myös ITC Avant Garde Gothic), sans-serif-kirjaintyyppi

## Katso myös
* Avangard, venäläinen taistelukärki
Latvian kielen aakkoset

**[[Latvian kieli|Latviaa]]** kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Latviaa on kirjoitettu keskiajalta lähtien, jolloin kirjakielen mallina oli saksan kieli huolimatta siitä, että se sopi huonosti latviaan kieleen. Nykyaikaisen ortografian kehittivät vuonna 1908 Kārlis Mīlenbahs ja Jānis Endzelīns, mutta sitä sitä ei otettu käyttöön saman tien.

Niin sanottu pehmeän R:n, , käyttö on ollut 1900-luvulla huomattava kiistakapula latvian oikeinkirjoituksessa: siitä luovuttiin alkujaan vuonna 1938, otettiin käyttöön uudestaan kaksi vuotta myöhemmin ja poistettiin taas vuonna 1946. Myöskään kirjaimen  ja kirjainyhdistelmä  eivät enää kuulu virallisesti latvian aakkosiin, vaikka esiintyvätkin esimerkiksi vierasperäisissä sanoissa.

Latvian kielen aakkoset ja kielen aakkosjärjestys:

Tarkkeita on kolmenlaisia. Vokaalien yläpuolella oleva vaakasuora viiva osoittaa, että vokaali lausutaan pitkänä. Hattu esiintyy kirjaimissa č, š ja ž, joista ensinmainittu tarkoittaa äänneyhdistelmää [tʃ], š soinnitonta postalveolaarista frikatiivia eli ns. suhu-s:ää ([ʃ], kuten suomessakin lainasanoissa), ja ž sen soinnillista vastinetta ([ʒ]).  Sedilji esiintyy kirjaimissa ģ, ķ, ļ ja ņ ja osoittaa palataalista ääntämystä.

## Lähteet
Svenska Kommunalarbetareförbundet

**Svenska Kommunalarbetareförbundet** (lyh. *SKAF*, puhekielessä **Kommunal**) on ruotsalainen ammattiliitto, joka on perustettu vuonna 1910. Se kokoaa erityisesti kuntien ja alueiden palveluksessa olevia työntekijöitä ja on Landsorganisationenin suurin jäsenjärjestö.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
SKAF

**SKAF** voi tarkoittaa seuraavia:

* Sivistysliitto Kansalaisfoorumi, SKAF, suomalainen sivistysjärjestö
* Svenska Kommunalarbetareförbundet, SKAF, ruotsalainen ammattiliitto
Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket

**Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket** (lyh. **SSHL**) on Ruotsin Sigtunassa sijaitseva yksityinen yläkoulu ja lukio. Oppilaitoksessa on noin 450 opiskelijaa. SSHL:ssä ovat opiskelleet muun muassa kuningas Kaarle XVI Kustaa, pääministeri Olof Palme, pankinjohtaja Annika Falkengren ja viihdetaiteilija Povel Ramel.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koulun verkkosivut
Tapulinmäki

**Tapulinmäki** on Kangasalan Kirkkoharjun kaakkoispäässä oleva mäki. Mäellä on ollut 1752 rakennettu mäen eteläpuolella sijaineen Herttualan puukirkon ja Kangasalan kivikirkonkin alkuajan kellotapuli. Tapulinmäellä sijaitsee Kangasalan pirtti, entisessä viljamakasiinissa oleva Kangasalan kotiseutumuseo ja seurakuntatalo. Mäellä näiden rakennusten välissä on Mauno Juvosen tekemä Jalmari Finnen muistomerkki vuodelta 1974.

## Lähteet
SSHL

**SSHL** voi tarkoittaa seuraavia:

* Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket, ruotsalainen yksityiskoulu
* Suomen suuhygienistiliitto
Evangelii Härold

**Evangelii Härold** oli ruotsalainen vuosina 1916–1993 ilmestynyt helluntailiikkeen viikkolehti, jonka perusti Lewi Pethrus. Se yhdistettiin vuonna 1993 *Petrus*-viikkolehteen.
## Lähteet
Uddevallavarvet

**Uddevallavarvet** oli Ruotsin Uddevallassa vuosina 1946–1986 toiminut laivanrakennustelakka, joka keskittyi erityisesti suurten rahti- ja tankkilaivojen valmistamiseen. Siitä tuli vuonna 1958 Bohuslänin suurin yksittäinen työllistäjä ja 1970-luvulla sillä oli yli 3&nbsp;000 työntekijää. Telakka ajautui talousvaikeuksiin kansainvälisen suhdanteen vuoksi 1970-luvun puolivälissä ja sitä yritettiin pelastaa valtion tuella, mutta vuonna 1986 telakka lakkautettiin. Uddevallavarvet valmisti neljänkymmenen vuotensa aikana noin 200 alusta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Max Väyrynen

**Max Sebastian Juhani Väyrynen** (s. 18. kesäkuuta 2002 Espoo) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa.

## Ura
### Seuraura
Väyrynen on Espoo Bluesin kasvatti. Hän voitti kaudella 2017–2018 C-nuorten Suomen-mestaruuden. Kaudeksi 2019–2020 Bluesin juniorit siirtyivät Kiekko-Espoon alaisuuteen. Kaudeksi 2021–2022 Väyrynen siirtyi Porin Ässien U20-joukkueeseen. Hänen päästettyjen maalien keskiarvonsa (1.98) oli koko U20 SM-sarjan paras.

Vuosina 2022–2026 Väyrynen kävi Michiganin teknillistä yliopistoa. Hän pelasi kolmella ensimmäisellä kaudellaan kuitenkin vain neljä ottelua. Kesällä 2023  Väyrynen osallistui Calgary Flamesin kehitysleirille. Kausien 2023–2024 ja 2024–2025 päätteeksi hänet valittiin CCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen. Väyrysen jälkimmäistä kautta haittasi kuitenkin loukkaantuminen.

Kaudella 2025–2026 Väyrynen pelasi Michigan Techissä vain yhden ottelun, kunnes tammikuussa 2026 hän palasi Suomeen ja siirtyi kevääseen 2028 asti ulottuvalla sopimuksella SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoon. Väyrynen teki liigadebyyttinsä 22. tammikuuta 2026 vieraissa KalPaa vastaan. Hän torjui HPK:n 1–3-tappioon päättyneessä ottelussa 15 kertaa ja päästi kaksi maalia.

### Maajoukkueura
Väyrynen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Väyrynen toimi pääasiassa Suomen kakkosmaalivahtina Joel Blomqvistille ja pelasi yhden ottelun. Hän edusti alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2019, jolloin Väyrynen voitti pronssia. Yhteensä hän on pelannut kymmenen poikien maaottelua.

## Yksityiselämä
Väyrynen on valmistunut ylioppilaaksi Haukilahden lukiosta. Hänen isosiskonsa Alexandra Väyrynen pelaa maalivahtina Auroraliigaa Rovaniemen Kiekossa.'

Max Väyrynen on maininnut esikuvikseen Juuse Saroksen, Pekka Rinteen ja Samuel Erssonin.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Manne Grünberger

**Manuel ”Manne” Abraham Grünberger** (23. tammikuuta 1912 Tukholma – 8. joulukuuta 1977 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän esiintyi noin kuudessakymmenessä elokuvassa vuosina 1933–1977.

## Rooleja
* *[[Mies, joka lopetti tupakoimisen]]* (1972) – agentti
* *[[Mumindalen]]* (1973) – Surkun ruotsinkielinen ääni

## Lähteet
Jacob Kyrning Thott

**Jacob Nielsen Kyrning Thott** (k. 23. tammikuuta 1361 Hammershus) oli tanskalainen pappi, joka toimi Lundin arkkipiispana vuosina 1355–1361. Hän opiskeli Pariisissa.
## Lähteet
Laosin kansalliskokous

**Laosin kansalliskokous** (, *Sapha Haengxat*) on Laosin yksikamarinen parlamentti. Se koostuu 164 jäsenestä, jotka valitaan vaaleilla viiden vuoden välein. Edustajien määrä on 2000-luvulla asteittain kasvanut, vuosituhannen alussa heitä oli vain noin sata.

Laosissa ainoa sallittu puolue on Laosin vallankumouksellinen kansanpuolue. Parlamenttiin voidaan valita sitoutumattomia ehdokkaita, mutta valtapuoluetta lähellä olevan komitean pitää ensin hyväksyä heidät.

## Vaalitapa
Vaaleissa on käytössä enemmistövaalitapa. Äänioikeusikäraja on 18 vuotta ja ehdolleasettumisikäraja 21 vuotta. Äänestyspakkoa ei ole.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Parlamentin verkkosivut