17. sotasairaala

**17. sotasairaala** (17. SotaS) toimi talvi- ja jatkosodan aikana Mikkelissä. Mikkeliä pommitettiin talvisodan aikana. Lääninsairaalaan osui useita pommeja. Maaliskuun 5. päivänä 1940 pommi tunkeutui läpi rakennuksen kellarikerroksessa sijainneeseen väestösuojaan ja surmasi siellä yli 20 ihmistä. Lisäksi useita loukkaantui.   

## Talvisota
17. sotasairaalan toiminta käynnistyi 13. lokakuuta 1939. Lääkintämajuri K. R. Ignatius toimi sairaalan päällikkölääkärinä. Ylihoitajatajana toimi Siiri Naukkarinen. Talouspäällikkönä toimi kauppaneuvos Aarne Jordan 31. joulukuuta 1939 asti. Tehtävässä seurasi lääninsairaalan taloudenhoitaja Yrjö Lehtinen, joka menehtyi 5. maaliskuuta 1940 tapahtuneessa pommituksessa. Tehtävässä siirtyi lääninsairaalan vt. taloudehoitaja Kalle Mattilalle. Apteekkarina toimi P.J Porthan, joka määrättiin 17. lokakuuta 1939 jo muualle. Tehtävässä seurasi apteekkari Kalle Lehtonen, joka aloitti tehtävässä 8. joulukuta 1939. Hänet vapautettiin tehtäästä 24. huhtikuuta 1940.  Sairaanhoitajia sairaalassa työskenteli 68 ja lääkintälottia 7. Viipurin lääninsairaalan evakuoinnin yhteydessä Mikkellin lähetettiin 43 nuoremman kurssin sairaanhoitajaopiskelijaa. Potilaat saapuivat sairasjunalla Mikkeliin. Junan tyhjentämiseen meni aikaa 1 ½-1 1/4 tuntia ja käytössä oli kaksi paareilla vaustettua linja-autoa  ja kaksi tavallista linja-autoa istuville potilaille. Piiriesikunta lähetti tarvittavan määrän paarin kantajia juna-asemalle ja sairaaloille. Sairaalaan saapuneet kylvetettiin. Sairaala joutui pommitusten kohteeksi ja ensimmäinen sairaanhoitaja kuoli pommituksessa 5. tammikuuta 1940. Maaliskuun 5. päivä 1940 tapahtuneessa pommituksessa kuoli talouspäällikkö, vahtimestari, puhelinkeskuksen hoitaja, siivojaa, keittäjä ja lotta. Sairaalan potilaita kuoli yhteensä viisi ja myös poiliklinikan potilaita kuoli viisi. 

## Jatkosota
17. sotasairaalan toiminta käynnistyi 20. kesäkuuta 1941 Mikkelissä. Päällikkölääkärinä toimi lääkintämajuri Paavo Noponen, joka siirtyi 31. maaliskuuta 1942 Helsinkiin. Hänen tilalle tuli lääkintämajuri Arvo A. Männistö. Ylihoitajana toimi Siiri Naukkarinen myös jatkosodan aikana.

A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia.

Jatkosodan suurhyökkäys kuormitti haavoittuneiden kuljetuskapasitettia ja sotasairaaloita. Haavoittuneita kuljetettiin heinäkuusta syyskuuhun Saimaata pitkin proomuilla Mikkelin satamaan. Surin osa osa proomulla saapuneista siirrettiin junilla edelleen muihin sotasairaaloihin.

Sairaalan toiminta määrättin lopetettavaksi 20. marraskuuta 1944. Sitä ennen potilaat tuli siirtää toisiin sotasairaaloihin. Lääninsairaalan jäi hoidettavaksi 11 potilasta, joita ei voitu siirtää muualle. Henkilökunta kotiutettiin, paitsi päällikkölääkäri, kommendantti, talouspäällikkö ja joitakin avustavia henkilöitä. Heidät koiutettiin 30. marraskuuta 1944. Sairaalan lopettamistilaisuus järjestettiin 25. marraskuta 1944.

## Lähteet