Kolmiperslammi

**Kolmiperslammi** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Kolmiperslammi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Se sijaitsee Usmin järvialueella noin kilometrin Suolijärveltä itään päin. Se on muodostunut kallioisen mäkimaaston painaumaan ja sitä ympäröivien mäkien huiput kohoavat 5–15 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Sen muoto on pitkä ja kapea, joskin sen eteläpäästä työntyy koilliseen lahti. Sillä on siten ”kolme perää”. Lammen syvyys on lähes seitsemän metriä ja sillä on yksi pieni luoto. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja se on autio, vaikka etelärannan ohittaa metsäautotie.

## Luontoarvoja
### Natura-alue
Kolmiperslammi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura&nbsp;2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66&nbsp;km²). Järven lähiympäristö, viereisen Poikasen rannat ja oma vesialue sisältyvät suojelualueeseen. Lammen rannalta on tavattu uhanalaista hirvenkelloa.

### Vedenlaatu
Lammen vedenlaatua tutkittiin peräkkäisinä vuosina 1997 ja 1998 pinnasta ja syvänteestä otetuilla vesinäytteillä. Veden happamuustaso oli pH&nbsp;6,1–6,5 eli hapanta, mutta alkaliteetti oli 0,121–0,399&nbsp;mmol/l eli vaaraa happamoitumisesta ei vielä ollut. Vedenväri oli pintavedessä 80&nbsp;mg&nbsp;Pt/l ja pohjalla 120–160&nbsp;mg&nbsp;Pt/l. Vesi oli siten hyvin humuspitoista. Vesi lämpötilakerrostuu sekä kesäisin että talvisin. Alusvesi oli kummallakin mittauskerralla hapetonta. Lisäksi humus- ja ravinnepitoisuudet ovat huomattavasti korkeammat pohjan tuntumassa kuin pintavedessä. Kokonaisfosforipitoisuus oli päällysvedessä 13&nbsp;tai 21&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l), mutta pohjalla alusvedessä 81&nbsp;μg/l tai 88&nbsp;μg/l. Vuonna 1997 määritetty kokonaistyppipitoisuus oli päällysvedessä 560&nbsp;μg/l ja pohjalla 1&nbsp;600&nbsp;μg/l. Tämä voi tarkoittaa, että pohjalla on tapahtunut sisäistä kuormitusta.

Hyvinkään pintavesien seurantaohjelmassa otetaan tietyiltä järviltä vesinäytteitä kuuden vuoden välein. Sen puitteissa tutkittiin Kolmiperslammin tilaa vuosina 2007 ja 2013. Näytteet otettiin maaliskuussa ja heinä-elokuun vaihteessa. Monet tulokset viittaavat siihen, että lammen tila on pysynyt samanlaisena kuin aiemmin. Happamuustaso oli pH&nbsp;6,4–6,5 ja alkaliteetti 0,14–0,15&nbsp;mmol/l. Sen sijaa muutosta esiintyy vedenvärissä, joka kasvoi päällysvedessä lukemiin 120&nbsp;mg&nbsp;Pt/l ja vuonna 2013 arvoon 180&nbsp;mg&nbsp;Pt/l. Näkösyvyys oli kesällä 2013 0,60&nbsp;metriä, mutta vedet olivat kirkkaita (talvella alle 1&nbsp;FTU ja kesällä alle 4&nbsp;FTU). Veteen liukenee lisääntyvästi humusta esimerkiksi säästä. Harppauskerros sijaitsi noin kolmen metrin syvyydessä. Happitilanne sen alapuolella oli edelleen yhtä vaikea. Lammen päällysvedessäkin esiintyi 15–20&nbsp;% vajausta happikylläisyydessä. Ravinnepitoisuudet olivat lammella vuosina 2007 ja 2013 korkealla. Fosforiarvoiksi saatiin päällysvedessä talvella 25 ja 26&nbsp;μg/l ja kesällä 31 ja 32&nbsp;μg/l, ja alusvedessä talvella 78 ja 130&nbsp;μg/l ja kesällä 100 ja 110&nbsp;μg/l. Typpiarvot vaihtelivat kaiken kaikkiaan 630–1&nbsp;200&nbsp;μg/l. Ravinnetilanne ja levien pitoisuudet ovat pysyneet samanlaisina ja lammen tila on säilynyt melko vakaana. Fosforipitoisuuksien kasvu on kuitenkin silmiin pistävää. Ravinnepitoisuuksien perusteella Kolmiperslammi on rehevä humusvetinen lampi ja lammen käyttökelpoisuus on tyydyttävä.

## Vesistösuhteet
Kolmiperslammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Kytäjoen alaosan alueeseen (21.031) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 30 hehtaaria. Lampeen on johdettu yksi suo-oja ja sen koillispuolella sijaitsevan Poikasen vedet päätyvät lampeen . Kolmiperslammin laskupuro alkaa sen eteläpäästä. Se laskee 250 metrin päässä Pohjalampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy (N2000), joten laskupurolle kertyy pudotusta 12,6 metriä.

## Lähteet