open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kambodžan kansalaisuus

**Kambodžan kansalaisuus** on laillinen suhde Kambodžan kuningaskunnan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Syntyperäisiä Kambodžan kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden syntyessä vähintään toisella vanhemmista on maan kansalaisuus.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksen perusteella Kambodžan kansalaisuus voidaan myöntää henkilölle, joka täyttää seuraavat ehdot (ensimmäistä lukuun ottamatta kaikki muut tai osa ehdoista voidaan poistaa harkinnan mukaan):

* on todettu hyvämaineiseksi hakijan asuinkunnan viranomaisten toimesta
* ei omaa rikosrekisteriä
* on asunut Kambodžassa vähintään seitsemän vuotta tai kolme vuotta, mikäli hakija on syntynyt Kambodžan maaperällä
* asuu Kambodžassa hakemuksen jättöhetkellä
* osaa puhua ja kirjoittaa khmeriä
* tuntee Kambodžan historiaa ja kykenee ”elämään rauhanomaisesti” maan kansalaisten kanssa kunnioittaen paikallista kulttuuria
* on fyysisesti ja psyykkisesti terve eikä ole vaaraksi Kambodžan turvallisuudelle 

Kansalaisuus voidaan myöntää myös investoinnin perusteella henkilölle, joka on tehnyt vähintään miljardin rielin lahjoituksen valtiolle tai 1,25 miljardin rielin investoinnin maan Kambodžan kehitysneuvoston kautta.

Kambodžan kansalaisuus voidaan myöntää myös kuninkaan allekirjoittamalla määräyksellä palkintona esimerkiksi Kambodžan hyväksi tehdystä työstä. Tätä kautta kansalaisuuden on saanut muiden muassa näyttelijä Angelina Jolie.

## Kaksoiskansalaisuus
Kambodža on sallinut kaksoiskansalaisuuden vuodesta 1996 lähtien.

Vuonna 2021 Kambodžassa tehtiin perustuslaillinen muutos, jonka nojalla edustajainhuoneen ja senaatin edustajilta sekä perustuslakituomioistuimen tuomareilta kiellettiin kaksoiskansalaisuus. Taustalla oli *[[The Guardian|The Guardianin]]* myöhemmin virheelliseksi osoittautunut uutinen, jonka mukaan muun muassa maan istuvalla pääministerillä Hun Senilla oli Kyproksen kansalaisuus, jonka hän oli saanut investointiohjelman kautta.

## Lähteet
Strongyló (Sporadit)

**Strongyló** (, myös *Strongylí*, Στρογγυλή) eli **Margarítis** (Μαργαρίτης) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Skópeloksen ja Dasián saarten länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,03 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Strongyló kuuluu Skópeloksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.

## Lähteet
Alafonísi

**Alafonísi** () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Alafonísi, saari Tilevoḯdes-saarilla Jooniansaarten saariryhmässä
* Alatonísi eli Alafonísi, saari Foúrnoin saarilla Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä
Vrykolakonísia

**Vrykolakonísia** (, myös *Vrokolakonísia*, Βροκολακονήσια) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Skýroksen saaren koillisrannikon edustalla. Saaret ovat asumattomia. Ryhmän suurimman saaren pinta-ala on noin 0,010 neliökilometriä. Hallinnollisesti Vrykolakonísian saaret kuuluvat Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

## Lähteet
Diribe Welteji

**Diribe Welteji Kejelcha** (s. 13. toukokuuta 2002) on etiopialainen keskimatkojen juoksija ja MM-mitalisti.

Welteji voitti vain 16-vuotiaana 800 metrillä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden Tampereella 2018 kisaennätyksellä 1.59,74. Vuonna 2019 hän voitti kultaa 1 500 metrillä alle 20-vuotiaiden Afrikan mestaruuskisoissa. Samana vuonna hän osallistui ensimmäisiin aikuisten MM-kilpailuihinsa Dohassa. Hän jäi 800 metrin kilpailussa semifinaaleihin. 

Nairobissa 2021 Welteji saavutti alle 20-vuotiaiden MM-hopeaa 1 500 metrillä. Tokion olympialaisissa 2021 hän jäi 1 500 metrin alkueriin ajalla 4.10,25.

Heinäkuussa 2022 hän sijoittui Eugenessa MM-kilpailuissa 800 metrillä neljänneksi ennätyksellään 1.57,02. Kuukautta myöhemmin Puolan Chorzówissa hän voitti ensimmäistä kertaa Timanttiliigan osakilpailun. Hän juoksi 1 500 metrin kilpailussa uuden kisaennätyksen ja henkilökohtaisen ennätyksensä 3.56,91.

Welteji saavutti Budapestissa 2023 MM-hopeaa 1 500 metrin kilpailussa ajalla 3.55,69. Syyskuussa 2023 hän sijoittui 1 500 metrillä kauden 2023 Timanttiliigan finaalissa Eugenessa toiseksi ennätysajallaan 3.53,93. Lokakuussa 2023 Welteji voitti Riiassa ensimmäistä kertaa järjestetyissä maantiejuoksun MM-kilpailuissa kultaa mailin matkalla, kirjaten harvoin juostavan matkan maailmanennätykseksi 4.20,98.

Welteji sijoittui 2024 Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa 1&nbsp;500&nbsp;metrillä viidenneksi.  Saman vuoden Pariisin olympialaisissa hän oli 1&nbsp;500&nbsp;metrillä neljäs ennätyksellään 3.52,75. Nanjingin sisäratojen MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti samalla matkalla hopeaa ajalla 3.59,30.

## Henkilökohtaiset ennätykset

### Ulkoradat

**WR** = Maailmanennätys

## Lähteet
Rešetylivka

**Rešetylivka** () on kaupunki Ukrainan Pultavan alueen Pultavan piirissä. Kaupunki sijaitsee Dneprin vesistön Hovtvajoen varrella rannalla, linnuntietä 34 kilometriä aluekeskus Pultavasta länteen. Valtatie M03 eli eurooppatie  sivuaa kaupunkia sen pohjoislaidalla.

Tammikuun keskilämpötila on −6,9 ja heinäkuun +20,6 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 518 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Rešetylivkan väkiluvuksi 9&nbsp;021 (2022). Vuoden 1989 väestönlaskennassa taajamaan kirjattiin 9&nbsp;574 asukasta. 

Paikkakunta mainitaan kirjallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 1638. Kasakkahetmanaatin aikaan se oli Pultavan rykmentin (1648–1775) komppanian keskuspaikka. Krimin tatarit tuhosivat asutuksen vuonna 1696.  Kaupunkityyppisen taajaman asema 1938. Kaupungiksi se tuli vuonna 2017.

Ukrainan valtiossa Rešetylivka on kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Pultavan piiriin; sitä ennen se oli Rešetylivkan piirin keskus.


Reshetilovka №1.jpg|Aukio keskustassa.
Reshetylivka Lenina Str. 37 School where studied V.Pustovar (YDS 8384).jpg|Koulu Rešetylivkassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Reshetylivka Articles of 1709  (encyclopediaofukraine.com)
Zinkiv

**Zinkiv** () on kaupunki Ukrainan Pultavan alueen Pultavan piirissä. Kaupunki sijaitsee Dneprin vesistön kuuluvan Tašanjoen varrella, 80 kilometriä aluekeskus Pultavasta pohjoiseen.

Tammikuun keskilämpötila on −7,0 ja heinäkuun +20,1 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 520 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Zinkivin väkiluvuksi 9&nbsp;168 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 10&nbsp;393 asukasta, jotka pääosin olivat etnisesti ukrainalaisia (96,28 %), jonkin verran myös venäläisiä (2,93 %) ja valko-venäläisiä (0,34 %). Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 11&nbsp;244 asukasta. 

Paikkakunta mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1604 Puola-Liettuan linnoituksena.

Ukrainan valtiossa Zinkiv on kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Pultavan piiriin. Tätä ennen se oli Zinkivin piirin keskus.


Христо-Різдвяна церква (Зіньків).JPG|Kirkko Zinkivissä.
Зіньківський районний народний історичний музей.JPG|Museo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Porvoon puukirkko

**Porvoon puukirkko** tai **Pikkukirkko** (ruots. *Borgå träkyrka* tai *Lilla kyrkan*) on luterilainen kirkkorakennus, joka sijaitsee Uudellamaalla Porvoon vanhassa kaupungissa aivan Porvoon tuomiokirkon vieressä. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1740, jotta suomenkielisiä ja ruotsinkielisiä jumalanpalveluksia voitaisiin viettää samanaikaisesti paikkakunnalla. Kirkko oli ennen vain suomenkielisen seurakunnan käytössä.

Porvoon kirkkovaltuusto päätti purkaa kirkon vuonna 1964, mutta purkupäätös kumottiin lokakuussa 1972. Pikkukirkko remontoitiin vuosien 1973 ja 1974 välissä professori Nils-Erik Wickbergin johdolla. Kirkko otettiin uudelleen käyttöön 10. maaliskuuta 1974. Kirkko oli aktiivisessa käytössä, kun Porvoon tuomiokirkkoa korjattiin tuhopolton jäljiltä.

Porvoon puukirkon omistaa Porvoon seurakuntayhtymä.

## Esinesitö
Puukirkossa sijaitseva krusifiksi on peräisin 1700-luvulta. Lisäksi kirkossa on kaksi vanhaa alttaritaulua 1800-luvulta. Kirkon urut on rakentanut Bror Axel Thulé vuonna 1887 ja niissä on kahdeksan äänikertaa. Kirkon saarnastuoli on peräisin 1800-luvulta ja kyntteliköt kirkkoon ostettiin vuonna 1880.

## Lähteet
Carl Friedrich von Gerber

**Carl Friedrich von Gerber** (11. huhtikuuta 1823 – 23. joulukuuta 1891) oli saksalainen oikeustieteilijä ja valtiomies.

Gerber oli Paul Labandin ohella saksalaisen valtio-oikeuden myöhäisperustuslaillisen koulukunnan perustajaisä, ja hänen pääteoksensa oli *Grundzüge des öffentlichen Rechts* (1865). Gerber hahmotteli vastausta kysymykseen, millaiseksi valtio on oikeudellisessa suhteessa miellettävä, jotta valtioon kohdistuva oikeudellinen sääntely olisi ylipäätään mahdollista. Hänen valtio-oikeudellisen järjestelmänsä perusajatuksena oli yksityisoikeuden tavoin vapaa tahdonvalta, mutta yksityisoikeudesta poiketen tuon tahdonvallan kantajana oli valtio oikeushenkilönä ja se kohdistui valtion alamaisiin. Oppi valtion oikeushenkilöllisyydestä toimi valtio-oikeudellisen sääntelyn ennakkoehtona. Gerber korosti, että hänen hahmottelemansa käsitejärjestelmä oli pätevã vain nykyaikaisen yhteiskunnan oloissa mutta ei sen sijaan keskiaikaisten tai feodaalisten suhteiden vallitessa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Lust for Life (Lana Del Reyn albumi)

**Lust for Life** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Lana Del Reyn viides studioalbumi, joka julkaistiin 21. heinäkuuta vuonna 2017 Polydor ja Interscope levy-yhtiöiden kautta. 

*Lust for Life* sisältää tuotantoa Grantin aiemmilta yhteistyökumppaneilta Rick Nowelsilta, Kieron Menziesiltä ja Emile Haynieltä. Hän työskentelee myös ensimmäistä kertaa tuottajien Boi-1dan, Max Martin, Benny Blanco ja Metro Boomin kanssa. Albumilla vierailevat myös The Weeknd, ASAP Rocky, Stevie Nicks, Sean Lennon ja Playboi Carti. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 	
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Prešovin rautatieasema

**Prešovin rautatieasema** (, tai *Prešov hlavná stanica* eli Prešovin päärautatieasema) on rautatieasema Slovakian itäosassa Prešovin kaupungissa.

Asema kuuluu osana Slovakian tasavallan rautateiden (ŽSR) yhteensä 292:n rautatieaseman (2022) palveluverkostoon. Prešov on risteysasema Puolan rajan tuntumaan johtavalla ratayhteydellä (188) Košice – Plaveč - Čirč - Muszyna (PL). Ratayhteys 193 Prešov - Humenné johtaa itään. Lisäksi on pohjoiseen johtava, päättyvä ratayhteys Prešov - Bardejov (194).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* IC-junayhteyksien haku  (zssk.sk)
* Prešov: ODCHODY / DEPARTURES (lähituntien lähtevät junat)   (zsr.sk)
* Prešov: PRÍCHODY / ARRIVALS (lähituntien saapuvat junat)   (zsr.sk)
* Online webkamery: Železničná stanica, Prešov (kukaj.se)
Bjørn Nørgaard

**Bjørn Nørgaard** (s. 21. toukokuuta 1947 Kööpenhamina) on tanskalainen kuvanveistäjä ja performanssitaiteilija. Hän herätti huomiota vuonna 1970 teurastamalla hevosen, paloittelemalla sen ja säilömällä osat hillopurkkeihin. Esitys tulkittiin protestiksi Vietnamin sotaa vastaan, mutta se aiheutti suurta paheksuntaa ja syytöksiä eläinrääkkäyksestä. Vuotta aiemmin Nørgaard oli vaimonsa Lene Adler Petersenin kanssa toteuttanut tempauksen, jossa jälkimmäinen käveli Kööpenhaminan pörssin läpi alasti kantaen selässään ristiä. Sittemmin Nørgaard on keskittynyt kuvanveistoon. Hän toimi Kuninkaallisen taideakatemian professorina vuosina 1985–1995.


Genetically Modified Little Mermaid (31711736207).jpg|*Geenimanipuloitu merenneito* (2006) Kööpenhaminassa
Bispebjergbakke1.jpg|Nørgaardin suunnittelema asuintalo Bispebjerg Bakke Kööpenhaminassa.
Bjørn Nørgaard Uneksija 1994.jpg|*Uneksija* (1994) Raumalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thorvaldsenin mitali

**Thorvaldsenin mitali** (*Thorvaldsen Medaillen*) on tanskalainen kuvataiteilijoille jaettava kunnianosoitus, jonka myöntää Tanskan kuninkaallinen taideakatemia. Se perustettiin vuonna 1837 ja oli alun perin nimeltään Udstillingsmedaljen ("näyttelymitali"), sillä se jaettiin vuosittain Charlottenborgissa pidetyn taidenäyttelyn yhteydessä. Palkinto on nimetty kuvanveistäjä Bertel Thorvaldsenin (1770–1844) mukaan.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yakir Aharonov

**Yakir Aharonov** (, s. 28 elokuuta 1932 Haifa, Israel) on israelilainen fyysikko, jonka tutkimusalue on kvanttifysiikka. Hän on toiminut professorina Chapman-yliopistossa Kaliforniassa vuodesta 2008. Hän on Tel Avivin yliopiston ja Etelä-Carolinan yliopiston emeritusprofessori.

Aharonov suoritti perustutkintonsa Technionissa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1956. Hän jatkoi jatko-opintojaan Technionissa ja siirtyi sitten Bristolin yliopistoon Englantiin yhdessä väitöskirjan ohjaajansa David Bohmin kanssa.

Aharonov on tutkinut kvantti-ilmiöitä, relativistisia kvanttikenttäteorioita ja kvanttimekaniikan tulkintoja. Vuonna 1959 hän ennusti teoreettisesti yhdessä väitöskirjaohjaajansa David Bohmin kanssa Aharonovin-Bohmin ilmiön. Hänet palkittiin ilmiön löytämisestä Wolfin palkinnolla vuonna 1998. Aharonov jakoi palkinnon Michael V. Berryn kanssa.  Vuonna 2010 Yhdysvaltain presidentti Barack Obama nimesi hänet kansallisen tiedemitalin saajaksi. Aharonov on American Physical Societyn ja Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian jäsen ja häntä pidetään yhtenä maailman arvostetuimmista tiedemiehistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ingenio et arti

**Ingenio et arti** on tanskalainen taiteilijoille ja tieteentekijöille harvoin jaettava ansiomerkki, jonka perusti Kristian VIII vuonna 1841. Ansiomerkki voidaan myöntää tanskalaisten lisäksi myös ulkomaan kansalaisille.

## Kuvaus
Ansiomerkin etupuolella on sen myöntäneen hallitsijan muotokuva ja nimi, ja sen reunaan on kaiverrettu ansiomerkin saajan nimi. Vuoteen 1906 asti ansiomerkki myönnettiin kultaisena ja hopeisena. Kesäkuun 3. päivästä 1906 lähtien sitä on myönnetty ainoastaan kultaisena. Sekä miehet että naiset ovat oikeutettuja saamaan tämän palkinnon, mutta naisille se annetaan jousella.

## Historia
Ingenio et Arti -ansiomerkki myönnettiin Tanskan kuningaskunnassa alun perin useimmiten ulkomaisille kirjailijoille, ja siitä käytettiin yleisesti nimitystä "kirjailijamitali". Fredrik VII:n aikana ansiomerkin myöntämisedellytyksiä laajennettiin, ja sitä myönnettiin myös esimerkiksi teknisistä keksinnöistä ansioituneille henkilöille. Vaikka ansiomerkin tarkoitus oli kunnioittaa saajansa ansioita, kaikki sen saajat eivät olleet yhtä hyvin valittuja, ja tämä heikensi sen arvoa ja mainetta. Tämä heikkeneminen johti siihen, että Kristian IX ei myöntänyt sitä kenellekään hallintokautensa aikana. Sen sijaan kuninkaallista kunnia- ja ansiomitalia, Belønningsmedaillea sekä kultaista kunniamitalia, käytettiin palkitsemisen välineinä erityisesti ulkomaisten ja kotimaisten taiteilijoiden kohdalla. Tämä muutos tehtiin todennäköisesti siksi, että uudet palkintomitalit tarjosivat joustavamman ja tarkemman tavan tunnustaa ansioita ilman Ingenio et Arti -ansiomerkin maineen heikentymisen tuomaa taakkaa.

Vuonna 1906 Fredrik VIII palautti Ingenio et Arti -ansiomerkin, ja sen jälkeen sitä on myönnetty ansioituneille tanskalaisille ja ulkomaalaisille taiteilijoille, kirjailijoille ja tiedemiehille. Tämä perinne jatkui aina vuoteen 1951 asti, jolloin Tanskan ritarikunnan arvoaste laajennettiin erityisesti kattamaan myös naisia. Aikaisemmin Ingenio et Arti -ansiomerkillä oli samanlainen asema kuin Tanskan ritarikunnan ritariristillä, mutta vuosien varrella se on muuttunut entistäkin erityislaatuisemmaksi palkinnoksi.

## Ansiomerkin saajia
Viimeksi ansiomerkki on myönnetty amerikkalais-saksalaiselle balettiohjaaja ja koreografi John Neumeierille vuonna 2021. Tätä ennen ansiomerkki on myönnetty mm. taiteilija ja professori Bjørn Nørgaardille (1999), näyttelijä Ghita Nørbylle (2006), teatteriohjaaja Kasper Holtenille (2011) ja taidehistorioitsija Hans Edvard Nørregaard-Nielsenille (2013).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marjana Lysenko

**Marjana Mykolajivna Lysenko** (; 23. kesäkuuta 1887 Kiova – 14. helmikuuta 1946 Kiova, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen pianisti. Hänen isänsä oli säveltäjä Mykola Lysenko.

Lysenko oli Kiovassa Lysenkon musiikki- ja teatterikoulun opettaja ja johtaja 1912–1918 ja vuoden 1918 jälkeen sen jatkajan Lysenkon musiikki- ja teatteri-instituutin opettaja. Hän oli vuodesta 1939 Kiovan ooppera- ja balettiteatterin konserttimestari ja 1942–1944 Lvivin ooppera- ja balettiteatterin konserttimestari. Hän laati pianonsoiton oppikirjan *Škola navtšannja na fortepiano*.

## Lähteet
Michael Berry (fyysikko)

**Michael Victor Berry** (s. 14. maaliskuuta 1941) on englantilainen matemaattinen fyysikko. Hän on Bristolin yliopiston emeritusprofessori. Hänet tunnetaan Berryn vaiheen keksimisestä. Hänet palkittiin vuonna 1998 Wolfin palkinnolla, jonka hän jakoi Yakir Aharonovin kanssa.  Hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi (FRS) vuonna 1982 ja hänet lyötiin ritariksi vuonna 1996.

## Nuoruus ja opiskelu
Berry kasvoi juutalaisessa perheessä ja oli lontoolaisen taksinkuljettajan ja ompelijan poika. Berry suoritti fysiikan kandidaatin tutkinnon Exeterin yliopistossa ja tohtorin tutkinnon St Andrewsin yliopistossa.

## Julkaisut

* *Diffraction of Light by Ultrasound*, 1966
* *Principles of Cosmology and Gravitation*, 1976; 2. painos. 1989
* Noin 395 fysiikkaa käsittelevää tutkimusartikkelia, kirja-arvostelua jne.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Berryn väitöskirja ''Diffraction of Light by Ultrasound'' *research-repository.st-andrews.ac.uk* (ladattava pdf)
Heikki Bachmann

**Heikki Antero Bachmann** (14. marraskuuta 1930 Rakvere, Viro – 1. helmikuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Bachmannin vanhemmat olivat toimitusjohtaja Alfred Bachmann ja Hilma Matilda Salminen ja puolisot 1952–1973 Anneli Hannus ja vuodesta 1974 Riitta Hannele Silola. Bachmann tuli ylioppilaaksi Helsingin toisesta suomalaisesta lyseosta 1952 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1956. Hän oli työuransa alussa harjoittelija Heteka Oy:ssä, Helsingin kaupungin konepajalla, William Kiisto Oy:ssä ja Paitateollisuusyhdistyksessä. 

Kassakaappi Oy:n, vuodesta 1973 Kaso-osakeyhtiö, laskentatoimen hoitaja Bachmann oli 1954–1960 ja toimitusjohtaja 1960–1991. Hän toimi myös yhtiön hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana. Bachmann oli lisäksi Kommandiittiyhtiö Martti Bachmann & Co:n, vuodesta 1972 Kasola Ky Heikki Bachmann ja vuodesta 1975 Kasola Oy, toimitusjohtaja, hallituksen jäsen ja hallituksen puheenjohtaja sekä Baviafilmi Oy:n toimitusjohtaja. Hänellä oli myös monia liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Bachmann sai 1991. 

Bachmann on haudattu Maunulan uurnalehtoon.

## Julkaisuja
* *Miten taloutemme voimistuu*, 1976
* *Kaso 50 vuotta: 1944–1994*, 1995

## Lähteet
Dagbladet Børsen

**Dagbladet Børsen** on tanskalainen vuonna 1896 perustettu taloussanomalehti. Lehden pääomistaja on ruotsalainen mediakonserni Bonnier AB sekä osaomistaja tanskalainen mediakonserni JP/Politikens Hus. Lehdellä oli vuonna 2022 yli 107 000 päivittäistä lukijaa.

Lehden perustaja on Theodor Green ja lehti ilmestyi vuodet 1896–1899 viikkolehtenä. Lehden sisältöä hallitsi liiketoiminta- ja pörssisisältö, minkä vuoksi lehti oli alusta pitäen suosittu liike-elämän keskuudessa. Vuonna 1899 *Børsen* muutettiin päivälehdeksi. Lehden julkaisijana toimi vuoteen 1909 asti Grosserer-Societetiin, jolloin muodollinen yhteys katkesi ja lehti jatkoi itsenäisenä, porvarillisena lehtenä.

Lehti kohtasi yrityskriisin 1930-luvulla ja vuonna 1940 yritys rakennettiin uudelleen. Vuonna 1969 lehden osakepääomaa laajennettiin ja enemmistö lehdestä siirtyi ruotsalaiselle Bonnier-konsernille. Samalla yritys muutti nimensä Forlaget Børsen A/S:ksi ja lehti keskittyi ainoastaan yrityssisältöön. Sanomalehden lisäksi Børsen julkaisee muun muassa *Greens*-käsikirjaa tanskalaisesta liike-elämästä sekä useita talouslehtiä.

## Lähteet
Anne L’Huillier

**Anne L’Huillier** (s. 16. elokuuta 1958 Pariisi, Ranska) on ranskalais-ruotsalainen fyysikko, joka on yksi attosekuntifysiikan uranuurtajista. L’Huillier jakoi 2023 Nobelin fysiikanpalkinnon Pierre Agostiniin ja Ferenc Krauszin kanssa.

## Elämä ja ura
Anne L’Huillier suoritti 1979 Pariisin Pierre ja Marie Curien yliopistossa sekä fysiikan että matematiikan maisterintutkinnon. Tohtoriksi hän valmistui fysikaalisista tieteistä 1986. Väitöstutkimuksensa hän suoritti CEA-tutkimuslaitoksessa.

L’Huillier toimi 1986–1995 CEA-laitoksen tutkijana, ja samaan aikaan hän vieraili myös Chalmersin teknillisessä korkeakoulussa Göteborgissa, Etelä-Kalifornian yliopistossa ja Lawrence Livermoren kansallislaboratoriossa.

L’Huillier oli vuonna 1987 Pariisissa tekemässä postdoc-tutkimusta, kun hän kiinnostui tutkimaan, mitä tapahtuu atomeille, kun ne altistaa lyhyille ja voimakkaille infrapunasäteilypulsseille. Hän oletti näkevänsä fluoresoivaa valoa, mutta atomit säteilivätkin korkeaenergistä röntgensäteilyä. L’Huillier kiinnostui niin paljon kokeesta, että suuntautui sen jälkeen pääsääntöisesti lyhyeiden lasersäteiden ja niiden vaikutuksen tutkimiseen.

L’Huillier siirtyi 1995 Lundin yliopiston tutkijaksi, ja kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli laitoksen atomifysiikan professori. Ruotsissa hän toimi vuosina 2010–2015 fysiikan Nobel-komiteassa.

## Tunnustukset
L’Huillier on saanut uransa aikana muun muassa 2022 Wolfin palkinnon ja 2023 Nobelin fysiikanpalkinnon. Wolfin palkinnon hän jakoi Ferenc Krauszin ja Paul Corkumin kanssa. Heidät tunnustettiin työstään ultranopean lasertieteen attosekuntifysiikan uranuurtajina. Nobelin palkinnon L’Huillier sai yhdessä Krauszin ja Pierre Agostinin kanssa. Palkintoperustelujen mukaan kolmikko on attosekunnin mittaisilla pulsseilla kehittänyt kokeellisia tapoja elektronien liikkeen tutkimiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kim Aas

**Kim Aas** (15. kesäkuuta 1970 Faaborg, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen marraskuusta 2022 lähtien. Aas valittiin kansankäräjille Fynin vaalipiiristä. Koulutukseltaan Aas on opettaja Skaarup-seminaarista sekä teologian kandidaatti Aarhusin yliopistosta.

## Lähteet
Pyhimykset ortodoksisessa kirkossa

**Pyhimykset ortodoksisessa kirkossa** ovat ”ihmisiä, jotka kilvoittelun ja Jumalan armon kautta ovat tulleet osalliseksi Jumalan pyhyydestä”. Heistä käytetään pyhimyksen sijaan nimitystä ”pyhä”. Monet ortodoksisen kirkon pyhät ovat myös katolisen kirkon kanonisoimia pyhimyksiä, sillä molemmilla kirkoilla on tuhatvuotinen yhteinen historia. 

Ortodoksisessa kirkossa on niin paljon pyhiä, että heidän muistopäiviään riittää kirkkovuoden jokaiselle päivälle yksi tai useampi. Pyhäksi julistaminen eli kanonisointi on yksinkertaisempaa kuin katolisessa kirkossa. Se tarkoittaa, että kirkko vahvistaa kirkon jäsenten kokemuksen, että tietty ihminen on pyhä. 

## Pyhien jaottelu
Pyhiä kutsutaan nimillä, jotka luonnehtivat heidän elämänvaiheitaan. Tavallisia ovat seuraavat nimikkeet: 

* marttyyri (= ihminen, joka on todistanut Kristuksesta kuolemallaan),
* suurmarttyyri (= marttyyri, joka on kärsinyt poikkeuksellisen julman kuoleman), 
* pyhittäjä (= luostarin asukas),
* vanhurskas (= maallikko),
* tunnustaja (= ihminen, joka on toiminnallaan ja kärsimyksillään todistanut Kristuksesta),
* pyhät isät ja äidit (= kirkon opettajia),
* apostoli (= Kristuksen opetuslapsi  tai heidän vertaisensa), apostoleja on yhteensä 70. 
* evankelista (= Kristuksen ylösnousemuksen todistaja),
* profeetta (= Jumalan sanan vastaanottaja ja julistaja),
* autuas (= autuas luonne) ja
* Kristuksen tähden houkka (= äärimmäinen kilvoitusmuoto, joka sisältää teeskennellyn mielisairauden piirteitä).
Viimeisestä on esimerkkinä Vasili Autuas, jonka muistokirkko sijaitsee Moskovan Punaisella torilla.

## Reliikit
Pyhien kunnioittamiseen kuuluvat reliikit eli pyhäinjäännökset, joita on kätketty jokaisen kirkon alttaripöytään. Tapa on muisto alkukirkon tavasta suorittaa liturgioita marttyyrien haudalla. Reliikkejä voi olla myös pyhässä ikonissa tai erillisissä pyhäinjäännöslippaissa. Useimmiten reliikki on luunpala, mutta joskus koko pyhä ruumis lepää relikvaariossa. Reliikkejä kunnioitetaan Pyhän Hengen voiman välikappaleina.

## Pyhien merkitys
Kirkon opetuksen mukaan pyhät rukoilevat Jumalaa elävien puolesta, minkä takia heidän puoleensa käännytään esirukouspyynnöillä. Pyhät ovat tärkeitä myös esikuvina. Erikoisasemassa on tällöin se pyhä, jonka mukaan henkilö on itse nimetty.

## Suomen ortodoksisen kirkon pyhiä
Suomen ortodoksinen kirkko on kanonisoinut tähän mennessä kaksi henkilöä.

* Pyhä marttyyri ja tunnustaja Johannes Sonkajanrantalainen (1884–1918)
* Pyhittäjä Johannes Valamolainen (1873–1958)

## Lähteet

* 

### Viitteet
Sara Emil Baaring

**Sara Emil Baaring** (s. 11. lokakuuta 1986 Verninge, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen marraskuusta 2022 lähtien. Baaring valititiin kansankäräjille Fynin vaalipiiristä. Koulutukseltaan Baaring on opettaja Etelä-Tanskan yliopistosta.

## Lähteet
Bjørn Brandenborg

**Bjørn Brandenborg** (10. joulukuuta 1991 Svendborg, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen kesäkuusta 2019 lähtien. Brandenborg valititiin kansankäräjille Fynin vaalipiiristä. Koulutukseltaan Brandenborg on politiikan ja hallinnon kandidaatti Aalborgin yliopistosta.

## Lähteet
Lepinkäismuura

**Lepinkäismuura** (*Taraba major*) on puumuuriin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö

Lepinkäismuura kasvaa 19&ndash;21 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Lepinkäismuurakoiras on päästään, selästään ja siivistään harmaa. Päälaella on töyhtö. Siipien taipeessa on kaksi valkoista juovaa. Rinta ja vatsa ovat valkoiset. Mustassa pyrstössä on valkoisia juovia. Naaraslinnun pää, selkä ja siivet ovat punaruskeat. Myös naaraalla on töyhtö. Rinta ja vatsa ovat valkoiset. Lepinkäismuuran nokka on kookas ja silmät punaiset.

## Levinneisyys ja elintavat
Lepinkäismuuran levinneisyysalue on hyvin laaja ja ulottuu Meksikon eteläosista Argentiinan pohjoisosiin. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja erityisesti niiden pensaikot ja tiheiköt. Lepinkäismuura liikkuu pareittain ja liittyy toisinaan sekaparviin. Sen ravintoa ovat hyönteiset, hämähäkit ja pienet selkärankaiset eläimet. Laji rakentaa kuppimaisen pesän puuhun ja naaras munii kaksi munaa.

## Lähteet
Ferenc Krausz

**Ferenc Krausz** (s. 17. toukokuuta 1962 Mór, Unkari) on itävaltalais-unkarilainen fyysikko, joka on yksi attosekuntifysiikan uranuurtajista. Hänen ryhmänsä onnistui 2001 mittaamaan attosekunnin (sekunnin triljoonasosa, 10−18 s)  mittaisia valopulsseja. Krausz jakoi 2023 Nobelin fysiikanpalkinnon Pierre Agostiniin ja Anne L’Huillier’n kanssa.

## Elämä ja ura
Krausz opiskeli 1981–1985 sähkötekniikkaa Budapestin tekniikan ja taloustieteiden yliopistossa ja teoreettista fysiikkaa Budapestin yliopistossa. Hän jatkoi opintojaan Wienin teknillisessä yliopistossa, josta hän valmistui 1991 tohtoriksi laserfysiikasta.

Krausz jäi valmistumisensa jälkeen Wienin teknilliseen yliopistoon ja suoritti 1991–1993 habilitaatiota. Hän toimi Wienissä 1996–1998 *[[associate professor]]ina* ja 1999–2004 sähkötekniikan professorina. Wienissä Krauszin tutkimusryhmä onnistui vuonna 2001 luomaan ja mittaamaan attosekunnin (sekunnin miljardisosan miljardisosa) mittaisia ultraviolettisäteilyn pulsseja. Tutkimus oli synnyttämässä uutta attosekuntifysiikan tutkimusalaa.

Krausz aloitti 2003 Kvanttioptiikan Max Planck -instituutin johtajana ja 2004 Ludwig-Maximilians-Universität Münchenin kokeellisen fysiikan professorina.

## Tunnustukset
Krausz on saanut urastaan useita tunnustuksia. Kuningas Faisalin kansainvälinen palkinto meni 2013 hänelle ja Paul Corkumille työstä, joka on mahdollistanut elektronien äärimmäisen nopean liikkeen havaitsemisen jopa attosekuntien tasolla. Wolfin palkinnon Krausz jakoi puolestaan Corkumin ja Anne L’Huillier’n kanssa. Heidän palkintoansa perusteltiin ultranopean lasertieteen ja attosekuntifysiikan uranuurtajina. Krausz, L’Huillier ja Pierre Agostini palkittiin 2023 myös Nobelin fysiikanpalkinnolla.

## Lähteet
Maria Durhuus

**Maria Durhuus** (25. syyskuuta 1977 Ringkøbing, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen marraskuusta 2022 lähtien. Durhuus valititiin kansankäräjille Kööpenhaminan vaalipiiristä. Koulutukseltaan Durhuus on psykiatrinen hoitaja ja käyttäytymisterapeutti.

## Lähteet
Camilla Fabricius

**Camilla Fabricius** (20. lokakuuta 1971 Aarhus, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen kesäkuusta 2019 lähtien. Fabricius valititiin kansankäräjille Itä-Jyllannin vaalipiiristä. Koulutukseltaan Fabricius on opettaja Aarhusin päivä- ja iltaseminaarista.

## Lähteet
Malawi Airlines

**Malawi Airlines** (ennen **Malawian Airlines**) on Malawin kansallinen lentoyhtiö, joka perustettiin vuonna 2013 Air Malawin alasajon jälkeen. Yhtiön kotipaikka on maan pääkaupunki Lilongwe ja solmukohta on Lilongwen kansainvälinen lentoasema. Ethiopian Airlines operoi yhtiötä hallinnointisopimuksen perusteella ja omistaa 49 prosenttia lentoyhtiöstä tarjouskilpailun voitettuaan.

## Laivasto

Vuonna 2023 Malawi Airlinesin laivastoon kuuluu:
*1 Boeing 737-800
*1 de Havilland Canada Dash 8

## Lähteet
Georg Jellinek

**Georg Jellinek** (16. kesäkuuta 1851 Leipzig, Saksa – 12. tammikuuta 1911 Heidelberg, Saksa) oli saksalainen valtio-oikeutta tutkinut oikeustieteilijä, joka oli aikansa saksalaisen valtio-opillisen keskustelun johtava auktoriteetti. Hänen pääteoksensa on *Allgemeine Staatslehre* (1900).

Jellinek toimi Wienin yliopistossa vuosina 1879–1889, Baselin yliopistossa 1890–1891 ja Heidelbergin yliopistossa vuosina 1891–1911. Jellinekin isä oli rabbi Adolf Jellinek, mutta hän itse kääntyi kristinuskoon.

## Valtio-oikeudellinen ajattelu
Jellinek edusti saksalaisen valtio-oikeuden myöhäisperustuslaillista koulukuntaa, ja hänen valtio-oikeusteoriansa oli myös lähtökohdiltaan uuskantilainen. Jellinekille valtio-oikeusteorian peruskysymys ei ollut, mikã on valtion oikeudellinen luonne tai mikä valtio on oikeusilmiönä, vaan miten valtiota on juridisesti ajateltava. Jellinek erotti oikeudellisen valtio-käsitteen, joka oli määritettävissä oikeusjärjestyksen avulla, ja yhteiskunnallisen valtio-käsitteen, joka sijoittui oikeusjärjestyksen ulkopuolelle ja jota voitiin tutkia ainoastaan sosiologian menetelmin. Hän määritteli valtion kolmen ainesosan, valtioalueen, valtiokansan ja valtiovallan, avulla. Jellinek kuvasi oikeuden ja valtion suhdetta opilla valtion itserajoituksesta, jonka mukaan valtio rajoittaa itse itseään ja omia toimintamahdollisuuksiaan asettamillaan oikeusnormeilla.

Jellinek esitti teoksessaan *System der subjektiven öffentlichen Rechte* (1905) statusjaottelun, jonka mukaan kansalaisella on neljä perusasemaa suhteessa valtioon.

* *Status negativus* tarkoittaa kansalaisen oikeutta vaatia, ettei valtio rajoita hänen toimintavapauttaan tai heikennä hänen oikeusasemaansa;
* *Status positivus* tarkoittaa kansalaisen oikeutta saada valtiolta positiivisia suorituksia;
* *Status activus* tarkoittaa kansalaisen oikeutta osallistua valtiollisen tahdon muodostukseen;
* *Status passivus* tarkoittaa kansalaisen alisteista asemaa suhteessa valtioon, jonka keskeinen ilmentymä on yleinen velvollisuus noudattaa lakia.

Jellinekin statusjaottelulla on ollut suuri merkitys perusoikeusajattelulle, mukaan lukien itsenäisen Suomen ensimmäisten vuosikymmenten aikana omaksutun perusoikeusnäkemyksen muodostumisessa.

Jellinekin kansainvälisesti kenties tunnetuin teos on *The Declaration of the Rights of Man and of Citizens* (1895), jossa hän esitti, että Ranskan suuren vallankumouksen ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus ei perustunut ranskalaisten valistusfilosofien kirjoituksiin vaan angloamerikkalaiseen poliittiseen ja oikeushistoriaan.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Thomas Jensen

**Thomas Jensen** (19. lokakuuta 1970 Aarhus, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen marraskuusta 2007 lähtien. Jensen valittiin kansankäräjille Länsi-Jyllannin vaalipiiristä. Jensen on valmistunut politiikan tutkimuksen kandidaatiksi Kööpenhaminan yliopistosta vuonna 2005.

## Lähteet
Thomas Skriver Jensen

**Thomas Skriver Jensen** (27. maaliskuuta 1996 Aarhus, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen marraskuusta 2022 lähtien. Jensen valittiin kansankäräjille Fynin vaalipiiristä. Jensen on koulutukseltaan teollisuuden teknikko.

## Lähteet
Maksimalismi

**Maksimalismi** on kirjallisuuden kerrontatapa, joka liittyy erityisesti postmodernismin perinteeseen. Tyyliin kuuluu, että kerrontaan ja aineksiin sisällytetään kaikenlaista näennäisesti turhaa ja ylimääräistä esimerkiksi siten, että teoksen henkilöhahmoista annetaan valtava määrä informaatiota. Yksi maksimalistisen teoksen aikaan liittyvä kerronnan keino on ajan korostunut hidastus. Maksimalistinen kerronta liittyy kiinteästi metafyysisen salapoliisikertomuksen kirjallisuudenlajiin. Lajin teoksissa on avoimeksi jääviä juonenpäitä, ja identiteetit ova epävarmoja ja moninaisia. Runsaalla tiedolla on erityinen merkitys, sillä lajityypin teokset pyrkivät kuvaamaan kulttuuria kokonaisuutena. Maksimalistiseen estetiikkaan on yhteydessä kaikkitietävä, aina läsnä oleva kertoja. Kertoja antaa tietoiskuja ja on kaiken tietomäärän ylläpitävä voima, joka tiivistää tietoa lukijoille.

Jenni Luukka käyttää pro gradu -tutkielmassaan materiaalina Miki Liukkosen romaania *[[Hiljaisuuden mestari]]* (2019) mutta toteaa, että se on Liukkosen teoksista vähemmän runsas kuin *[[O (romaani)|O]]*. Hän rinnastaa ne maksimalismissa David Foster Wallacen romaaniin *[[Päättymätön riemu]]*.

## Lähteet
* Jenni Luukka, *[https://helda.helsinki.fi/server/api/core/bitstreams/fed0401d-83c5-46ec-bfee-26093df8c4cb/content Todellisuuskäsitys Miki Liukkosen romaanissa Hiljaisuuden mestari] (2019)*. Pro gradu, Helsingin yliopisto 2020

## Viitteet
Jens Joel

**Jens Joel** (12. toukokuuta 1978 Odense, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen syyskuusta 2011 lähtien. Joel valittiin kansankäräjille Itä-Jyllannin vaalipiiristä. Joel on koulutukseltaan politiikan tutkimuksen maisteri Aarhusin yliopistosta.

## Lähteet
Per Husted

**Per Husted** (6. huhtikuuta 1966 Kolding, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen marraskuusta 2022 lähtien. Husted valititiin kansankäräjille Pohjois-Jyllannin vaalipiiristä. Koulutukseltaan Fabricius on kauppatieteiden maisteri Copenhagen Business Schoolista.

## Lähteet
Leif Lahn Jensen

**Leif Lahn Jensen** (29. kesäkuuta 1967 Grenaa, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen marraskuusta 2007 lähtien. Jensen valittiin kansankäräjille Itä-Jyllannin vaalipiiristä. Jensen on valmistunut Grenaan peruskoulusta vuonna 1984.

## Lähteet
Kasper Sand Kjær

**Kasper Sand Kjær** (4. toukokuuta 1989 Randers, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen kesäkuusta 2019 lähtien. Kjær valittiin kansankäräjille Kööpenhaminan vaalipiiristä. Kjær on koulutukseltaan koulutustieteiden kandidaatti DPU:sta.

## Lähteet
Anders Kronborg

**Anders Kronborg** (18. maaliskuuta 1982 Esbjerg, Tanska) on tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansankäräjien jäsen kesäkuusta 2019 lähtien. Kronborg valittiin kansankäräjille Etelä-Jyllannin vaalipiiristä. Kronborg on koulutukseltaan opettaja Riben valtionseminaarista.

## Lähteet
Karan yliopisto

**Karan yliopisto** (, lyhennys **UK**) on Togossa Karan kaupungissa sijaitseva julkisrahoitteinen, ranskankielinen yliopisto. Yliopisto aloitti toimintansa vuonna 2004. Se on iältään toiseksi vanhin togolaisista yliopistoista Lomén yliopiston jälkeen.

Yliopiston opiskelijamäärä oli toiminnan alkaessa 1&nbsp;537 opiskelijaa, mutta opiskelijamäärä oli noussut jo 18&nbsp;216:een lukuvuonna 2018-2019. Yliopistossa oli alkuvaiheessa kolme tiedekuntaa, mutta vuoteen 2016 mennessä kaksi uutta tiedekuntaa (tdk) oli aloittanut toimintansa. Tiedekunnat ovat: humanistinen tdk, luonnontieteen ja tekniikan tdk, oikeustieteiden ja politiikantutkimuksen tdk, taloustieteiden ja hallinnon tiedekunta sekä terveystieteiden tiedekunta.

Yliopisto on osa muun muassa Afrikan yliopistoliiton jäsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Université de Kara Ranking July 2025 – Webometrics Global Position  (webometrics.org)
* University of Kara – 2025 World Rankings, Subject Rankings & Top Scientists  (adscientificindex.com)
Weekendavisen

**Weekendavisen** (aik. **Berlingske Aftenavis**) on tanskalainen vuodesta 1913 ilmestynyt viikkolehti. Lehden kustantaja on Berlingske Media. Lehti käsittelee pääosin yhteiskunnallista ja kulttuurisisältöä. Vuonna 1969 lehti sai viikonloppupainoksen, joka nousi nopeasti menestykseksi. Viikonloppupainos jatkoi vuoden 1971 lokakuussa Weekendavisen-nimellä. 1980-luvun lopulta lähtien lehti on profiloitunut hyvin koulutetun, kansainvälisisistä, yhteiskunnallisista ja kulttuurisista asioista kiinnostuneiden lehtenä. Poliittisesti lehti on porvarillinen ja Eurooppa-mielinen.

## Päätoimittajat
* 1950-78 O. Fog-Petersen
* 1973-76 Henning Fonsmark
* 1978-84 Frank Esmann Jensen
* 1984-87 Jørgen Schleimann
* 1987-92 Tøger Seidenfaden
* 1992-98 Peter Wivel
* 1998-2017 Anne Knudsen
* 2017- Martin Krasnik

## Lähteet
Haile Selassien rintakuva (Wimbledon)

Lontoossa sijaitsi Etiopian viimeistä keisaria **[[Haile Selassie|Haile Selassieta]] esittävä [[rintakuva]]**. Sen tarkempi sijainti oli Cannizaron puistossa, Wimbledonissa. 

Rintakuvan on veistänyt brittiläinen kirjailija ja kuvanveistäjä Hilda Seligman. Alkujaan rintakuva sijaitsi Seligmanin ja hänen miehensä asuinpaikan Lincoln Housen pihassa. Keisari oli lyhyen aikaa pariskunnan vieraana, koska oli joutunut pakenemaan Etiopiasta Italian hyökättyä maahan. Loppujen lopuksi Haile Selassie muutti kuitenkin Bathiin, kun britit myönsivät hänelle turvapaikan.

Kun Lincoln House purettiin vuonna 1957, rintakuva siirrettiin nykyiselle paikalleen Cannizaron puistoon. 1980-luvulla sitä siirrettiin uudestaan puiston sisällä. Vuosien saatossa patsas meni huonoon kuntoon, ja sitä entisöitiin ensin vuonna 2005 ja uudelleen 2017.

Patsas tuhottiin heinäkuussa 2020. Motiiviksi on epäilty Etiopian monarkiaa vastustavia mielenosoituksia, koska myös Haile Selassien isää esittävä patsas tuhottiin Hararissa Etiopiassa. Etiopian Lontoon-suurlähetystö ilmoitti korjauttavansa patsaan yhteystyössä paikallisen etiopialaisyhteisön ja kuntapäättäjien kanssa.

## Lähteet
76. kaartin ilmarynnäkködivisioona

**76. kaartin ilmarynnäkködivisioona** on Venäjän maahanlaskujoukkojen divisioona, joka on osallistunut Mustan tammikuun tapahtumiin, ensimmäiseen ja toiseen Tšetšenian sotaan sekä Georgian sotaan.

Divisioonaan kuului vuonna 2021 kolme maahanlaskurykmenttiä, tykistö- ja ilmatorjuntarykmentit, panssarivaunupataljoona ja kuljetus-, pioneeri- sekä tiedustelupataljoonat.

Venäjän-Ukrainan sodassa divisioona on ollut mukana siviilien joukkomurhassa Butšassa. Syyskuussa 2022 saatujen tietojen mukaan 237. kaartin ilmarynnäkkörykmentti tuhoutui kaikkien sen sotilaiden kaaduttua tai haavoituttua taisteluissa. Ukrainan vastahyökkäyksessä syksyllä 2023 divisioona osallistui taisteluihin Kreminnassa, missä se kärsi raskaita tappioita, ja Zaporižžjan alueella.

## Lähteet
A. V. Dicey

**Albert Venn Dicey** (4. helmikuuta 1835, Lutterworth, Englanti – 7. huhtikuuta 1922, Oxford, Englanti) oli brittiläinen oikeustieteilijä. Hän toimi oikeustieteen professorina Oxfordin yliopistossa.

Dicey vastusti useissa teoksissaan Irlannin home rule -liikettä.

## Diceyn rule of law -oppi
Diceyn teos *Introduction to the Study of the Law of the Constitution* (1885) on saavuttanut sellaisen auktoriteettiaseman, että sen jopa katsotaan olevan osa Britannian valtiosääntöä. Teoksellaan Dicey vakiinnutti *[[Oikeusvaltio|rule of law]]* -käsitteen aseman englantilaisessa valtiosääntödoktriinissa. Hän sisällytti *[[rule of law]]* -käsitteseen kolme ainesosaa tai merkitystä, joihin kuuluivat mielivaltaisen vallankäytön estäminen, yhdenvertaisuus lain edessä ja yksilöiden oikeuksien suojelu. Diceyn mukaan Englannin valtiosääntö oli induktiivinen eli se perustui yleisten tuomioistuinten soveltamaan yleiseen lakiin (common law). Yhdenvertaisuus lain edessä merkitsi, että kaikki yhteiskuntaluokat, mukaan lukien viranomaiset, kuuluivat yleisen lain ja yleisten tuomioistuinten toimivallan piiriin, ja yksilön oikeuksien suojelu perustui tuomioistuimissa käytettäviin oikeussuojakeinoihin. Dicey vertasi Englannin valtiosäännön *rule of law* -oppia mannereurooppalaisiin oikeusjärjestelmiin, joissa hänen mukaansa valtiosääntö oli deduktiivinen eli perustui perustuslakiin kirjattuihin abstrakteihin periaatteisiin, minkä vuoksi *rule of law* ei toteutunut niissä.

Diceyn teosta on seurannut hyvin laaja keskustelu *rule of law* -käsitteen sisällöstä ja Diceyn sille antamasta merkityksestä, kuten esimerkiksi siitä, oliko *rule of law* Diceylle muodollinen vai aineellinen käsite.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Salomon ritarikunta

**Salomon ritarikunta** oli Etiopian keisarikunnassa jaettu kunnianosoitus. Sen perusti maan viimeinen keisari Haile Selassie vuonna 1922, kun se erotettiin Salomon sinetin ritarikunnasta omaksi ritarikunnakseen. Sitä myönnettiin ainoastaan ulkomaalaisille valtionpäämiehille.

Ritarikunnassa oli vain yksi luokka:

*  ritarikunnan nauha

## Lähteet
Salomon sinetin ritarikunta

**Salomon sinetin ritarikunta** on etiopialainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1874 keisari Johannes IV:n käskystä. Aluksi sitä myönnettiin vain keisarillisen perheen jäsenille sekä ulkomaalaisille valtionpäämiehille. Lisäksi sillä palkittiin sellaisia henkilöitä, jotka olivat ansioituneet palveluksessaan kruunulle. Nykyään jaetaan ainoastaan suurristiä.

Ritarikunta jakautuu viiteen luokkaan, joihin nimitettävien henkilöiden määrä on rajoitettu seuraavasti:

*  suurristi (10 henkilöä)
*  suurupseeri (20)
*  komentaja (25)
*  upseeri (35)
*  ritari (45)

Alkujaan ritarikunnassa oli vielä ylin luokka, mutta se erotettiin omaksi ritarikunnakseen vuonna 1922.

## Lähteet
Ernst-Wolfgang Böckenförde

**Ernst-Wolfgang Böckenförde** (19. syyskuuta 1930 – 24. helmikuuta 2019) oli saksalainen oikeustieteilijä ja Saksan perustuslakituomioistuimen tuomari. 

Böckenförde arvosteli Saksan perustuslakituomioistuimen omaksumaa oppia perusoikeuksista periaatenormeina, jotka lyövät lukkoon koko oikeusjärjestyksen perustavia arvoratkaisuja ja joiden vaikutus ulottuu kaikille oikeudenaloille. Tähän käsitykseen perusoikeuksista perunormeina perustuvat myös, perustuslakituomioistuimen niin ikään omaksumat, oppi perusoikeuksien horisontaalivaikutuksesta (saks. *Drittwirkung*) yksityisten välisiin suhteisiin ja oppi julkisen vallan perusoikeuksia koskevasta suojaamisvelvollisuudesta (saks. *Schutzpflicht*). Näiden kolmen opin vaikutuksesta niin lainsäätämisestä kuin perustuslakituomioistuimen lainkäytöstä on Böckenförden mukaan tullut yhä enemmissä määrin vain perusoikeuksien konkretisointia. Tämä johtaa yhtäältä lainsäätäjän aseman heikkenemiseen, sillä demokraattisissa prosesseissa tehtyjen poliittisten päätösten sijaan lainsäädäntö perustuu ennalta määrättyihin perusoikeusnormeihin, ja toisaalta perustuslakituomioistuimen aseman vahvistumiseen, sillä perusoikeuksien konkretisoinnin edellyttämälle perusoikeuksien keskinäiselle punninnalle ei ole voitu osoittaa objektiivisesti kontrolloitavia kriteerejä ja perusoikeuksien horisontaalivaikutus mahdollistaa valittamisen perustuslakituomioistuimeen monenlaisissa tapauksissa. Böckenförden mukaan tämä kehitys voidaan pysäyttää vain palaamalla alkuperäiseen liberalistiseen perusoikeuskäsitykseen, jonka mukaan perusoikeudet ovat julkiseen valtaan kohdistuvia vapausoikeuksia.

Böckenförden on katsottu saaneen vaikutteita Carl Schmittilta.

Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1995.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Saban kuningattaren ritarikunta

**Saban kuningattaren ritarikunta** on etiopialainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1922 keisarinna Zauditun käskystä. Sitä alettiin kuitenkin jakaa vasta Haile Selassien noustua valtaan vuonna 1930. Alkujaan sitä jaettiin ainoastaan naisille. Ritarikunta lakkautettiin keisarikunnan myötä vuonna 1974, mutta maanpaossa elävä keisariperhe jakaa sitä edelleen, tosin vain suurristin osalta.

Ritarikunta jakautuu viiteen luokkaan, joista jokaiseen on vain rajoitettu määrä paikkoja:

*  suurristi (15 henkilöä)
*  suurupseeri (25)
*  komentaja (35)
*  upseeri (45)
*  ritari (55)

## Lähteet
Jabbi

**Jakob ”jabbi” Nygaard** (s. 23. heinäkuuta 2003) on tanskalainen *[[Counter-Strike 2]]* -ammattilainen. Hänen nykyinen joukkueensa on Astralis.

Jabbi on edustanut urallaan muun muassa joukkueita Heroic, Copenhagen Flames, Singularity ja GoldenGitte. Hänen uransa parhaimmat voitot ovat tulleet turnauksista BLAST Premier: Fall Finals 2022 ja BLAST Premier: Spring Final 2023. Jabbi saavutti HLTV TOP 20 Players -arvioinnissa sijan 15. vuonna 2023. Jabbi siirtyi marraskuussa 2023 Astralikseen joukkuekaverinsa stavnin kanssa.

## Lähteet
Saintongenbassetti

**Saintongenbassetti** () on sukupuuttoon kuollut ranskalainen koirarotu.

## Alkuperä
Saintongenbassetti oli mahdollisesti bassettiroduista kaikkein vanhin, ja sen juuret ovat keskiajalla. Sen alkuperä on epäselvä: suosituimman teorian mukaan sen alkuperä olisi kääpiökokoisissa ajokoirissa; toisen mukaan se polveutuisi muista matalaraajaisista koirista kuten mäyräkoirasta tai corgista. Se kuoli sukupuuttoon noin 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa.

## Lähteet
Ágios Ermólaos

**Ágios Ermólaos** (, myös *Ágios Armólaos*, Άγιος Αρμόλαος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Skýroksen saaren koillisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,009 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Ermólaos kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saari on saanut nimensä siellä olevasta pienestä Pyhälle Hermolaokselle omistetusta kirkosta.

## Lähteet
Laqueuille

**Laqueuille** on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 41 kilometriä Clermont-Ferrandin kaupungista lounaaseen.

Laqueuille on 1 050 metrin korkeudessa sijaitseva vuoristokylä. Läheinen Monts Doren vuoristo tarjoaa retkeilijöille useita vaellusreittejä. Kunnan alueella on pidetty karjaa kesälaitumilla vuosisatojen ajan. Kesälaitumilla tehdystä juustosta kehittyi paikallinen Bleu de Laqueuille -juusto. Nykyään juusto valmistetaan osuuskunnissa tai maatiloilla. Vuodesta 1845 lähtien yli 200 hehtaaria kesälaitumia on metsitetty. Nykyään nämä metsät ovat siis jo noin 150 vuotta vanhoja. 


Tiedosto:Wikicheese Clermont-Ferrand - Bleu de Laqueuille 20220825-01.jpg |Bleu de Laqueuille


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pierre Agostini

**Pierre Agostini** (s. 23. heinäkuuta 1941 Tunis, Ranskan Tunisia) on ranskalainen fyysikko, joka onnistui ensimmäisenä saamaan aikaan attosekuntien (sekunnin triljoonasosa, 10−18 s) kokoluokan valopulsseja. Hänet palkittiin 2023 Anne L’Huillier’n ja Ferenc Krauszin kanssa Nobelin fysiikanpalkinnolla.

## Elämä ja ura
Agostini syntyi Ranskan Tunisiassa ja kävi koulunsa Ranskassa. Toisen asteen *[[baccalauréat]]*-tutkintonsa hän suoritti 1959 Ranskan asevoimien Prytanée national militaire -koulussa. Agostini opiskeli Aix-Marseillen yliopistossa. Alemman korkeakoulututikonnon hän suoritti fysiikasta 1961. Maisteriksi hän valmistui 1962 ja tohtoriksi 1968.

Agostini työskenteli valmistutumisensa jälkeen vuoteen 2002 CEA Paris-Saclay -tutkimuslaitoksessa. Tuona aikana hän toimi vierailevana tutkijana Etelä-Kalifornian yliopistossa, AMOLF-tutkimuslaitoksessa ja Brookhavenin kansallislaboratoriossa. Ohion osavaltionyliopiston fysiikan professorin paikan hän sai 2005.

Agostini kehitti vuonna 2001 pulssijunan Anne L’Huillier’n löytämän HHG-ilmiön avulla. Agostini oli ensimmäinen, joka pystyi supistamaan valopulssin pituuden attosekuntien pituuteen. Hänen pulssijunassaan pulssivat olivat 250 attosekunnin kestoisia, ja hänen ryhmänsä onnistui yhdistämään ultralyhyet ultraviolettipulssit infrapunavaloon ja näin luomaan interferenssikuvion, josta he pystyivät laskemaan pulssien pituuden.

## Tunnustukset
Agostini palkittiin 2023 Nobelin fysiikanpalkinnolla Anne L’Huillier’n ja Ferenc Krauszin kanssa. Palkintoperusteluiden mukaan kolmikon tutkimustyö on mahdollistanut attosekuntien pulssien avulla elektronien liikkeen tutkimista.

## Lähteet