open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mette Davidsen

**Mette Davidsen** (s. 26. kesäkuuta 1976 Bergen) on norjalainen käsipalloilija. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1999 ja pelasi myös olympialaisissa. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 148 maaottelua helmikuusta 1993 elokuuhun 2001 ja tehnyt niissä 256 maalia.

Davidsen pelasi Atlantan olympialaisissa 1996, ja Norja sijoittui turnauksessa neljänneksi. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1999, jolloin Norja voitti loppuottelussa Ranskan jatkoajalla maalein 25–24.

## Lähteet
Else-Marthe Sørlie Lybekk

**Else-Marthe Sørlie Lybekk** (s. 11. syyskuuta 1978 Gjøvik) on norjalainen käsipalloilija. Hän on olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 215 maaottelua marraskuusta 1997 elokuuhun 2008 ja tehnyt niissä 598 maalia.

Sørlie Lybekk pelasi kaksissa olympialaisissa. Sydneyssä 2000 hän saavutti pronssia ja Pekingissä 2008 hän voitti kultaa. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1999, jolloin Norja voitti loppuottelussa Ranskan jatkoajalla maalein 25–24.

## Lähteet
Maryna Er Gorbatš

**Maryna Er Gorbatš** (, s. 17. heinäkuuta 1981) on ukrainalainen elokuvaohjaaja. Hän on ohjannut, käsikirjoittanut ja leikannut Donbasin miehityksestä kertovan sodanvastaisen elokuvan *Klondike*, joka valmistui 2021 ja sai ensi-iltansa tammikuussa 2022. Elokuvaa esitetään Suomessa 2. ja 3. huhtikuuta 2022 hyväntekeväisyysnäytöksinä.

Er Gorbatš kertoo, että hänelle oli selvää Krimin miehityksestä vuodesta 2014 alkaen, että uusi sota tulee. Elokuvasta tuli ajankohtainen, mutta hänen mukaansa se ei enää ehtinyt vaikuttaa asioihin, sillä sodan valmistelut olivat jo meneillään. Elokuva sai Sundancen elokuvajuhlissa Yhdysvalloissa parhaan ohjaajan palkinnon, ja helmikuussa se sai yleisöpalkinnon Berlinalessa.

Er Gorbatšin puoliso on turkkilainen, ja he asuvat Istanbulissa.

## Lähteet
Mia Hundvin

**Mia Hundvin** (s. 7. maaliskuuta 1977 Bergen) on norjalainen käsipalloilija. Hän on saavuttanut olympiapronssia ja voittanut maailmanmestaruuden. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 72 maaottelua helmikuusta 1998 joulukuuhun 2002 ja tehnyt niissä 174 maalia.

Hundvin saavutti olympiapronssia Sydneyn olympialaisissa 2000. Hän teki joukkueensa voittomaalin lukemiin 22–21 päättyneessä pronssiottelussa Etelä-Koreaa vastaan. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1999, jolloin Norja voitti loppuottelussa Ranskan jatkoajalla maalein 25–24.

## Lähteet
Jeanette Nilsen

**Jeanette Nilsen** (s. 27. kesäkuuta 1972 Skien) on norjalainen käsipalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on saavuttanut olympiapronssia ja voittanut maailmanmestaruuden. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 91 maaottelua heinäkuusta 1991 joulukuuhun 2000 ja tehnyt niissä kaksi maalia.

Nilsen saavutti olympiapronssia Sydneyn olympialaisissa 2000. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1999, jolloin Norja voitti loppuottelussa Ranskan jatkoajalla maalein 25–24.

## Lähteet
Monica Sandve

**Monica Sandve** (s. 3. joulukuuta 1973 Stavanger) on norjalainen käsipalloilija. Hän saavutti olympiapronssia Sydneyn olympialaisissa 2000. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 94 maaottelua kesäkuusta 1995 joulukuuhun 2003 ja tehnyt niissä 245 maalia.

## Lähteet
Kari Solem

**Kari Solem** (s. 1. joulukuuta 1974 Trondheim) on norjalainen käsipalloilija. Hän pelasi Atlantan olympialaisissa 1996 Norjan neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa.  Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 110 maaottelua heinäkuusta 1994 lokakuuhun 1998 ja tehnyt niissä 214 maalia.

## Lähteet
Hege Kvitsand

**Hege Kristine Kvitsand** (s. 14. kesäkuuta 1973 Trondheim) on norjalainen käsipalloilija. Hän pelasi Atlantan olympialaisissa 1996 Norjan neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa.  Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 145 maaottelua kesäkuusta 1991 joulukuuhun 1997 ja tehnyt niissä 197 maalia.

## Lähteet
Hilde Østbø

**Hilde Østbø** (s. 1. syyskuuta 1974 Stavanger) on norjalainen käsipalloilija. Hän pelasi Atlantan olympialaisissa 1996 Norjan neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa.  Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 15 maaottelua lokakuusta 1992 elokuuhun 1997.

## Lähteet
Beáta Siti

**Beáta Siti** (s. 23. syyskuuta 1973 Nagykanizsa) on unkarilainen käsipalloilija. Hän saavuttanut olympialaisissa pronssia Atlantassa 1996 ja hopeaa Sydneyssä 2000.

Beáta Sitin pikkusisko Eszter Siti on myös edustanut Unkarin käsipallomaajoukkuetta olympialaisissa.

## Lähteet
Kenraali Jermolovin patsas (Groznyi)

**Kenraali Jermolovin patsas** oli venäläiskenraali Aleksei Jermolovia esittänyt pronssipatsas Tšetšenian pääkaupunki Groznyissa. Alkuperäinen patsas pystytettiin vuonna 1881 ja purettiin vuonna 1922. Toinen patsas pystytettiin vuonna 1949 ja purettiin vuonna 1989.

Patsas oli kiistanalainen. Kaukasian sotaretkistään ja Groznyin perustajana tunnettu Aleksei Jermolov oli vihattu hahmo tšetšeenien keskuudessa. Patsasta vastaan tehtiin esimerkiksi useampia tuhoamisyrityksiä ennen sen lopullista purkamista.

## Patsas
Aleksei Jermolov oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut kenraali, joka Napoleonin sotien jälkeen sai tehtäväkseen alistaa Kaukasian heimot. Hän tuli tunnetuksi taktiikastaan, johon lukeutuivat esimerkiksi teloitukset, panttivangit ja kylien polttaminen. Venäläisten hallitsemaa aluetta levitettiin rakentamalla teitä ja linnakkeita. Jermolov oli edennyt tšetseenien maille keväällä 1818 ja yksi hänen perustamistana linnakkeista oli Groznaja, eli nykyinen Tšetšenian pääkaupunki Groznyi. Tšetšeenien keskuudesta Jermolovista tuli erityisen vihattu hahmo. Jermoloviin viitattiin Jarmul-hirviönä.

Kenraali Jermolovin patsas pystytettiin Groznyissa vuonna 1881. Patsas oli pronssinen. Sen jalustassa oli kolme tekstiä, joista yksi oli lainaus Jermolovilta. Jermolov kuvaili lainauksessaan tšetšeenejä maailman väkivaltaisimmaksi kansaksi halveksivaan sävyyn. Patsas tuhottiin vuonna 1922 osana Vladimir Leninin käskyä poistaa tsaarinajan Venäjän henkilöiden muistomerkkejä laajemmin. Patsaan pää säilytettiin kuitenkin Groznyin museolla. Patsas pystytettiin uudelleen vuonna 1949 tšetšeenien ollessa edelleen karkotettuna. Patsaan jalustassa ollut kirjoitus poistettiin Josif Stalinin kuoleman jälkeen vuonna 1953. Tšetšeenit pääsivät lopulta palaamaan kotimailleen. Jermolovin patsas yritettiin tuhota useampaan otteeseen neuvostokaudella. Se yritettiin esimerkiksi räjäyttää vuonna 1969. Lopulta patsas poistettiin vuonna 1989.

## Lähteet
Eszter Siti

**Eszter Siti** (s. 12. marraskuuta 1977 Nagykanizsa) on unkarilainen käsipalloilija. Hän edusti Unkarin maajoukkuetta Ateenan olympialaisissa 2004; Unkari sijoittui tuossa turnauksessa viidenneksi.

Eszter Sitin isosisko Beáta Siti on käsipallon kaksinkertainen olympiamitalisti.

## Lähteet
Heinolan kylpylaitos

**Heinolan kylpylaitos** oli Heinolassa vuosina 1892–1944 toiminut kylpylä. Alkuperäinen puinen kylpylärakennus sijaitsi nykyisen Heinolan kesäteatterin paikalla Heinolan vapaapalokunnan talon ja Jyrängönvirran välisellä alueella. Kylpylässä kävi vuosittain 150–750 vierasta, huippuvuodet olivat ensimmäisen maailmansodan aikana 1914–1917, jolloin kylpylässä kävi paljon venäläisiä vieraita. Kylpykausi alkoi kesäkuun alussa ja jatkui elokuun loppuun saakka.

Heinolan kylpylän puinen kylpylärakennus paloi toukokuussa 1930 mahdollisesti tuhopolton seurauksena. Palon jälkeen kylpylän toiminta hajautettiin eri puolille Heinolaa ja kylpylä saattoi aloittaa toimintansa jo parin viikon kuluttua tulipalosta. Uusi kivirakenteinen kylpylärakennus valmistui 1931. Kylpylään kuului myös uimaranta ilmakylpylöineen ja vuonna 1915 valmistunut vesikelkkarata. Kylpylän lähellä sijaitsi kylpylävieraiden kahvilana ja musiikkiesitysten sekä tanssiaisten pitopaikkana käyttämä Rantakasino, joka valmistui vuonna 1895. Rantakasinon rakennus purettiin 1975.

Kylpylän rakennuksiin kuului myös vuonna 1900 valmistunut Harjupaviljonki.

## Kirjallisuutta
* Pertti Torikka : *Heinolan kylpylaitos 1892-1944*. Heinolan kaupunki 1982

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Heinolan kylpylaitos, Suomen Kuvalehti, 24.04.1926, nro 17, s. 39, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
M/S Hammershus

**M/S ''Hammershus**'' on tanskalaisen Molslinjenin matkustaja-autolautta, joka liikennöi reiteillä Rønne-Køge ja Rønne-Sassnitz. Alus valmistui 2018 Rauma Marine Constructionsin telakalta ja oli telakkayhtiön ensimmäinen uudisrakennus.

## Lähteet
*faktaomfartyg.se
New Me, Same Us

**New Me, Same Us** on ruotsalaisen elektronisen musiikin yhtyeen Little Dragonin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin Ninja Tune -levy-yhtiöllä 27. maaliskuuta 2020.
## Kappaleet

## Lähteet
Irena Joveva

**Irena Joveva** (s. 26. helmikuuta 1989 Kranj, Jugoslavia) on slovenialainen toimittaja ja poliitikko. Hän on toiminut vuodesta 2019 Euroopan parlamentin jäsenenä.

Joveva valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2019 vaaleissa Marjan Šarecin listan ehdokkaana. Hän kuuluu Uudistuva Eurooppa -ryhmään ja on kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan jäsen. Lisäksi hän on EU:n ja Pohjois-Makedonian välisen parlamentaarisen sekavaliokunnan valtuuskunnan varapuheenjohtaja.

Ennen uraa politiikassa Joveva työskenteli toimittajana, vuosina 2011–2014 Slovenian tietotoimistossa (STA) ja vuosina 2015–2019 televisiokanava Pop TV:n 24ur-uutistoimituksessa. Hänellä on yhteiskuntatieteellinen koulutus Ljubljanan yliopistosta. Maisteriksi hän valmistui vuonna 2017. Jovevan opinnäytetyön aiheena oli Euroopan unionin suhtautuminen Makedonian kansalliskysymykseen.

Joveva on makedonialaisten vanhempien lapsi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*
*
Kepler 62 Kirja yksi: Kutsu

**Kepler 62 kirja yksi: Kutsu** on ensimmäinen osa *[[Kepler 62]]* -kirjasarjaa. Kirjan on kirjoittanut suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija Timo Parvela ja norjalainen Bjǿrn Sordland. Kirjan kuvittaja on suomalainen Pasi Pitkänen ja graafinen suunnittelija Riikka Turkulainen. Kirjan julkaisi WSOY 15. heinäkuuta 2015. Kirjan päähenkilöt ovat 13-vuotias Ari ja hänen pikkuveljensä Joni.

## Käännökset

* Lähde:  

## Äänikirja
Kirjasta on tehty Mp3-äänikirja Lokakuussa, 2015. Kirjan kertoja on Antti L. J. Pääkkönen. Kustantaja oli WSOY.

## E-Kirja
Kirjasta on tehty E-Kirja Heinäkuussa, 2015. Julkaisija oli WSOY.

## Osana julkaisua

### Kepler62 - Ga­lac­tic edi­tion: Kir­jat 1 Kut­su ja 2 Läh­tö­las­ken­ta
Kepler 62 kirja yksi: Kutsu on myös mukana kirjassa Kepler62 - Ga­lac­tic edi­tion: Kir­jat 1 Kut­su ja 2 Läh­tö­las­ken­ta, joka julkaistiin vuonna 2020. Galactic edition on kirja, jossa on kirjat yksi ja kaksi Kepler 62 -kirjasarjasta. Kirjan on kirjoittanut Timo Parvela ja Bjǿrn Sordland ja sen kuvittajana toimi Pasi Pitkänen.

## Kirjasarjan ensimmäinen kausi
* **Kepler 62 Kirja yksi: Kutsu (2015)**
* Kepler 62 Kirja kaksi: Lähtölaskenta (2015)
* Kepler 62 Kirja kolme: Matka (2016)
* Kepler 62 Kirja neljä: Pioneerit (2016)
* Kepler 62 Kirja viisi: Virus (2017)
* Kepler 62 Kirja kuusi: Salaisuus (2018)

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* WSOY:n PDF kirjan ensimmäisistä sivusta ja kansista
Monika Krupa

**Monika Krupa** (o.s. **Aksiuczyc**, s. 3. joulukuuta 1977 Wrocław) on puolalainen shakinpelaaja. Hän saavutti vuonna 2008 naisten suurmestarin arvonimen. Huhtikuussa 2022 Krupan vahvuusluku oli 2&nbsp;140, jolla hän oli Puolan aktiivipelaajien listalla 358:s. Parhaimmillaan Krupa on ollut lokakuussa 2006 vahvuusluvulla 2&nbsp;309.

Krupa saavutti hopeaa Puolan naisten mestaruuskilpailuissa 1996, kun mestaruuden voitti Agnieszka Brustman.

Krupan puoliso Krzysztof pelaa myös shakkia ja hänellä on FIDE:n mestariehdokkaan arvonimi. He ovat kirjoittaneet yhdessä kaksi shakkikirjaa: *Szachy: Królestwo geniuszu i fantazji* (2013) ja *Królestwo Szachów. Słonie Hannibala  i Napoleon w żółtym kabriolecie* (2017).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Leuglay

**Leuglay** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Ourcejoen varrella, noin 53 kilometriä Montbardin kaupungista koilliseen.

Kunnan keskustassa oleva Saint-Martinin kirkko on peräisin 1400-luvulta, jolloin se kuului Temppeliritareille. Kirkko rakennettiin uudelleen vuonna 1554, jonka jälkeen se siirtyi Johanniittain ritarikunnan hallintaan. Joen varrella olevassa vanhassa 1800-luvun maalaistalossa toimii nykyään metsäntutkimuskeskus *Maison de la Forêt*. Lugnyn kylässä on entinen 1100-1300-luvuilla rakennettu kartusiaaniluostari. Vuonna 1203 vihitty luostarikirkko oli kirkkona 1700-luvun lopun Ranskan suureen vallankumoukseen saakka, jolloin se muutettiin navetaksi. Munkkien asunnot tuhoutuivat 1700-luvulla. Vuonna 1830 luostarin vanhoihin rakennuksiin perustettiin keramiikka- ja laattatehdas.


Tiedosto:Leuglay (21) Église Saint-Martin - 01.jpg|Saint-Martinin kirkko
Tiedosto:Leuglay09.JPG|Maison de la Forêt
Tiedosto:Lugny02.JPG|Lugnyn luostari


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mustankallion vesitorni

**Mustankallion vesitorni** on Reino Koivulan suunnittelema Lahdessa sijaitseva rakennus. Koivula suunnitteli vesitornin vuonna 1961 ja se otettiin käyttöön 1962, vaikka lopullisesti torni valmistui vasta vuonna 1963. Alun perin tornin nimi oli Metelinmäen vesitorni. 

Vesitorni on 50 metriä korkea ja leveimmästä kohdasta halkaisijaltaan 23 metriä. Ylin kerroksista on 190 metriä merenpinnan ja 109 metriä Vesijärven yläpuolella. Vesisäiliö on tilavuudeltaan 1 000 kuutiometriä. 

Mustankallion vesitorni erottuu selvästi Lahden pohjoisesta maisemasta.

## Lähteet
Essarois

**Essarois** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 45 kilometriä Montbardin kaupungista koilliseen.

Kunnan keskustassa on 1200-luvulla rakennettu Saint-Médardin kirkko. Kirkko uusittiin 1800-luvulla. Linna *Château d'Essarois* on rakennettu 1500-luvun lopulla. Linnaa uusittiin ja laajennettiin 1600- ja 1700-luvuilla. Linnan edustalla on sisäänkäyntiportti ja kastanjapuukuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rustam Šaripov

**Rustam H’alimdžanovytš Šaripov** (, s. 2. kesäkuuta 1971 Dušanbe, Tadžikistanin SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt telinevoimistelija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari, joka menestyi etenkin nojapuilla.

## Elämä ja urheilu-ura

Šaripov edusti Neuvostoliiton hajottua Yhdistynyttä joukkuetta, missä hän voitti Barcelonan kesäolympialaisissa joukkuekilpailussa kultaa ja Budapestin EM-kilpailuissa kultaa rekillä ja hopeaa nojapuilla. Tämän jälkeen Šaripov edusti Ukrainaa. Vuonna 1994 hän saavutti nojapuiden MM-hopeaa Brisbanessa, erillisissä joukkuekilpailun MM-kilpailuissa pronssia Dortmundissa ja Prahassa nojapuiden Euroopan mestaruuden. Vuosi 1996 oli Šaripovin ylivoimaa nojapuilla: hän voitti olympiakullan Atlantassa, maailmanmestaruuden San Juanissa ja Euroopan mestaruuden Kööpenhaminassa. Lisäksi hän saavutti samana vuonna joukkuekilpailusta olympiapronssia ja EM-hopeaa.

## Lähteet
* 
* Rustam Sharipov (UKR) gymn-forum.net 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Retki (albumi)

**Retki** on Johanna Iivanaisen ja 1N-yhtyeen albumi, joka julkaistiin vuonna 2003.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Anthony Olusanya

**Anthony Olusanya** (s. 1. helmikuuta 2000 Pietarsaari) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Ruotsin Superettanissa pelaavaa Kalmaria. Olusanya on FF Jaron kasvatti. 

Olusanya on pelannut Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa seitsemän ottelua ja tehnyt yhden maalin. Hänen isänsä on nigerialainen, mutta Olusanya ei ole Nigerian kansalainen tai koskaan käynyt Nigeriassa. Olusanya kertoi syksyllä 2022 hakeneensa Nigerian kansalaisuutta voidakseen pyydettäessä pelata Nigerian maajoukkueessa. Hän debytoi kuitenkin Suomen A-maajoukkueessa 9. tammikuuta 2023 harjoitusottelussa Ruotsia vastaan.

## Lähteet
Oleksandr Svitlytšnyi

**Oleksandr Mykolajovytš Svitlytšnyi** (, s. 23. elokuuta 1972 Harkova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt telinevoimistelija.

Svitlytšnyi saavutti Ukrainan joukkueessa joukkuekilpailun olympiahopeaa Sydneyssä 2000 ja olympiapronssia Atlantassa 1996. Ottelussa hän sijoittui Sydneyssä viidenneksi ja Atlantassa yhdeksänneksi. Lisäksi Svitlytšnyi ylsi joukkuekilpailussa mitalisijoille myös erinäisissä maailman- ja euroopanlaajuisissa kilpailuissa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Sinikornettikala

**Sinikornettikala** (*Fistularia tabacaria*) on kornettikaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan lämpimistä vesistä Atlantista. 

## Koko ja ulkonäkö
Sinikornettikala voi kasvaa suurimmillaan 200 cm pitkäksi, ja tyypillinen pituus on 120 cm. Ruumiinmuodoltaan laji on hyvin pitkänomainen, hoikka ja putkimainen kuono on erittäin pitkä. Selkäevä on lyhyt ja sijaitsee ruumiin takaosassa. Kalan pyrstöevä on haarautunut ja keskimmäinen ruoto on pidentynyt. Väriltään sinikornettikala on selästään ruskea, vatsastaan vaalea ja ruumiissa on sinisiä pilkkuja.

## Levinneisyys ja elintavat
Sinikornettikalaa tavataan Atlantin länsiosissa Nova Scotiasta Karibianmerelle ja itäosissa Mauritaniasta Kap Verdeen. Laji liikkuu koralliriutoilla ja meriheinää kasvavilla alueilla. Sinikornettikalan ravintoa ovat pienet kalat ja selkärangattomat eläimet, kuten katkaravut.

Sinikornettikalaa voidaan syödä kuivattuna, suolattuna tai savustettuna ja siitä voidaan tehdä kalajauhoa.

## Lähteet
Guildfordin pubipommit

**Guildfordin pubipommit** olivat Väliaikaisen IRA:n kahdessa paikallisessa pubissa 5. lokakuuta 1974 räjäyttämää pommia, joiden seurauksena kuoli neljä ja haavoittui 50 henkeä, joista osa oli Pohjois-Irlannista palanneita Britannian armeijan sotilaita. Ensimmäinen pommi räjähti Horse and Groom -pubissa kello 20.30 ja toinen puoli tuntia myöhemmin läheisessä Seven Starsissa.

Neljä iskuista epäiltyä tuomittiin elinkautisiin vankeusrangaistuksiin, mutta heidät todettiin myöhemmin syyttömiksi ja vapautettiin.

## Lähteet
Vidar (nimi)

**Vidar** on vanha pohjoismainen miehen etunimi.

Nimi on mahdollisesti yhdistetty sanoista *vid*, joka merkitsee *laajalle, laajalti* ja *här*, joka merkitsee *kansaa* tai *sotajoukkoa* ja merkitsee siis "laajalla alueella hallitsevaa." Toisen selityksen mukaan se johtuisi *puuta* tai *metsää* sekä *soturia* tarkoittavista sanoista. Germaanisessa mytologiassa Vidar oli Odinin poika.

Ruotsissa oli vuoden 2020 lopussa 4142 Vidar-nimistä henkilöä. Suomessa nimi oli 1900-luvun alusta lokakuuhun 2025 mennessä annettu 574 henkilölle.  Vidarin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 2. huhtikuuta.

## Tunnettuja Vidar-nimisiä

* Vidar Helgesen (s. 1968), norjalainen poliitikko, ministeri ja diplomaatti
* Vidar Lønn-Arnesen (1940–2025), norjalainen radio- ja televisiojuontaja
* Vidar Magnussen (s. 1977), norjalainen näyttelijä
* Vidar Riseth (s. 1972), norjalainen jalkapalloilija
* Vidar Sandbeck (1918–2005), norjalainen muusikko ja kirjailija

## Lähteet
Polkupyörän rengas

**Polkupyörän rengas** on nykymuodossaan polkupyöriin suunniteltu ilmarengas. Samantapaisia renkaita voi olla myös esimerkiksi pyörätuolissa tai käsikärryissä. 

Kuten muissakin ajoneuvoissa, myös polkupyörässä voidaan käyttää talven lumisissa ja jäisissä olosuhteissa nastarenkaita. Aiemmin on polkupyörissä saatettu käyttää myös lumiketjuja, mutta nyttemmin nastarenkaat ovat pitkälti syrjäyttäneet ne. 

Eri mallisissa ja eri käyttöön tarkoitetuissa polkupyörissä sekä renkaan halkaisija että leveys voivat vaihdella.

Renkaiden paine voi vaihdella laajalti: 0,31–15 bar.

## Sisärenkaan korjaus
Sisärenkaan puhjettua tarvitaan uusi sisäkumi tai paikkaussarja. Rengasraudat ja polkupyörän pumppu ovat tässä hyödyllisiä. 

## Kuvia


TyreLevers.jpg|Polkupyörän rengasrauta.
Tricycle IMG 2989.jpg|Kolmipyörä.
Henry unicycle (3970275640).jpg|Yksipyöräinen.

## Lähteet

## Katso myös
* Polkupyöränrenkaiden mittamerkinnät
Felton

**Felton** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Norman Felton (1913–2012), yhdysvaltalainen televisiotuottaja
* Raymond Felton (s. 1984), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Rebecca Latimer Felton (1835–1930), yhdysvaltalainen kirjailija, lehtori, sosiaalireformisti ja demokraattisen puolueen poliitikko
* Tom Felton (s. 1987), englantilainen näyttelijä ja muusikko
* Verna Felton (1890–1966), yhdysvaltalainen näyttelijä.

## Etunimenä
* Richard Felton Outcault, yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä
Krista Laurila

**Krista Laurila** (s. 29. kesäkuuta 1974 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija. Laurila edusti Pesäpallon SM-sarjassa ja Superpesiksessä Hyvinkään Tahkoa, Siilinjärven Pesistä, Mansen Pesäpalloa, Vihdin Palloa, Porin Pesäkarhuja ja Lapuan Virkiää. Laurila savutti yhden SM-kullan kaudella 1998, kaksi SM-hopeaa kaudella 1994 ja kaudella 1995 ja kolme SM-pronssia kaudella 1999, kaudella 2001 ja kaudella 2002. Kaudella 1994 Laurila valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi, hän voitti Superpesiksen kärkilyöntikuningattaruuden 156:lla kärkilyöntipisteellä ja voitti Kultaisen mailan. Hän pelasi yhdeksän Itä-Länsi-ottelua vuosina 1994-1997 ja 1999-2003. Hän pelasi pääsarjatasolla 327 runkosarjan ottelua. Näissä hän löi 55 kunnaria ja 475 tavallista juoksua, toi 368 juoksua ja keräsi 1 865 kärkilyöntipistettä. Hän pelasi 32 ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän loi kolme kunnaria ja 41 tavallista juoksua, toi 17 juoksua ja keräsi 172 kärkilyöntipistettä. Hän pelasi seitsemän alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kolme tavallista juoksua, toi seitsemän juoksua ja keräsi 54 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Tor-Erik Teir

**Tor-Erik Teir** (2. tammikuuta 1908 Lapväärtti – 11. huhtikuuta 1988 Vaasa) oli suomalainen pankinjohtaja ja kaupunkineuvos.

Teir suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1930 ja sai varatuomarin arvon 1933. Hän työskenteli Vaasan kaupunginsihteerinä 1937–1944 ja Helsingin Osakepankin Vaasan-konttorin johtajana 1944–1970. Lisäksi hän johti Vaasan läänin verotarkastuslautakuntaa 1941–1955. Vuodesta 1946 hän edusti RKP:tä Vaasan kaupunginvaltuustossa ja toimi valtuuston puheenjohtajana 1951–1968. Hän hoiti useita talouselämän luottamustehtäviä, ja hänelle myönnettiin kaupunkineuvoksen arvo vuonna 1959.

Tor-Erik Teirin veljiä olivat Harald Teir ja Grels Teir.

## Lähteet
*
Mayumi Yamashita

**Mayumi Yamashita** (; s. 22. marraskuuta 1975 Takayama) on japanilainen judoka. Hän kilpaili yli 78 kilogramman sarjassa.

Yamashita osallistui Sydneyn olympialaisiin 2000. Hän saavutti olympiapronssia voittaen kolme ottelua ja häviten toiseksi tulleelle Kuuban Daima Beltránille

Aasian-mestaruuskilpailuissa Yamashita oli pronssilla Osakassa 2000. Kesäuniversiadeissa 1999 Palma de Mallorcalla hän oli avoimessa sarjassa pronssilla.

Japanin mestaruuden Yamashita voitti vuonna 2000 sekä yli 78 kilogramman että avoimessa sarjassa.

## Lähteet
Baldissero

**Baldissero** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Baldissero Canavese, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
* Baldissero d’Alba, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Cuneon maakunnassa
* Baldissero Torinese, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
Per aspera ad astra

**Per aspera ad astra** on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa ”vaikeuksien kautta tähtiin”, toisin sanoen voittoon. Ilmaisu ei sellaisenaan esiinny antiikin kirjallisuudessa, mutta Seneca on esittänyt samanlaisen ajatuksen tragediassaan *Hercules furens*, jossa todetaan: ”Tie maanpäältä tähtiin ei ole loiva”.

Lause on suosittu etenkin oppilaitosten ja ilmavoimien tunnuksissa. Esimerkiksi Ison-Britannian Royal Air Force (RAF) käyttää heraldisessa tunnuksessaan melkein samaa lausetta: *per ardua ad astra*, eli ”vaikeuksien kautta tähtiin”.

## Katso myös

* Ad astra

## Lähteet

* 

### Viitteet
Ars longa, vita brevis

**Ars longa, vita brevis** on latinankielinen lause, joka tarkoittaa ”taide pitkä, elämä lyhyt”. Sananparsi on latinankielinen käännös Hippokrateen nimiin laitetun teoksen *[[Aforismit (Hippokrates)|Aforismit]]* ensimmäisen aforismin alusta, missä taiteella (taidolla) viitattiin erityisesti lääketieteeseen: . Pidemmin aforismin alku kuuluu ”Elämä lyhyt, taito pitkä, tilaisuus ohikiitävä, kokemus pettävä, päätös vaikea”. Lausetta käytti poleemisessa tarkoituksessa myöhemmin Seneca teoksessaan *[[Elämän lyhyydestä]]* tahtoessaan vakuuttaa, että elämä ei olisi lyhyt, ellei sitä suurelta osin käytettäisi tarpeettomiin askareisiin.    

Lausetta käytetään usein ilmaisemaan, että ihmiselämä on niin lyhyt, ettei ihminen ehdi oppia kaikkea, tai että tiedot ja taidot elävät kauemmin kuin ihminen. Se voi olla myös Senecan tavoin kehotus olla hukkaamatta aikaa turhuuksiin. 

## Lähteet
Vedenon taistelu

**Vedenon taistelu** oli taistelu Tšetšeniassa sijaitsevan Vedenon pikkukaupungin hallinnasta tšetšeenikapinallisten ja venäläisten välillä 13. – 26. elokuuta 2001. Venäläismielinen tšetšeenikomentaja Rajbek Tovzajev sai surmansa ja kapinalliset valtasivat Vedenon, poistuen kuitenkin jo 26. elokuuta. Tovzajevin kuolemaa kuvailtiin huomattavaksi iskuksi venäläisille.

## Tausta
Vedeno on Tšetšenian Vedenon piirin hallinnollinen keskus. Lähistöllä sijaitsi Vedenon sola, joka oli strategisesti tärkeä reitti Tšetšenian vuorilta alangolle. Tšetšenian sotien aikana alue oli tärkeä kapinallisten soluttautumisreitti Georgiasta ja Dagestanista. Vedenon lähiseutua hallitsi venäläisten puolella taistellut tšetšeenikomentaja Rajbek Tovzajev, jonka klaani asutti kolmea kylää Vedenon lähistöllä. Rajbek tunnettiin Vedenossa syntyneen Šamil Basajevin johtamien tšetšeenikapinallisten vastustajana.

## Taistelu
Tšetšeenitaistelijat olivat 13. elokuuta 2001 vallanneet Benoi-Jurtin kylän ja pystyttäneet tiesulun kohti Vedenoa kulkevalle strategisesti tärkeälle tielle. Ankarat taistelut alkoivat seuraavana päivänä. Tovzajev sai surmansa puolustaessaan kotikyläänsä Hajijurtissa 15. elokuuta. Seuraavana päivänä kapinallisten uutisoitiin ampuneen alas venäläisen Mi-24 -taisteluhelikopterin singolla. Taistelujen aikana osuttiin myös vähintään toiseen helikopteriin. Venäläiset vastasivat käyttämällä esimerkiksi Scud-ohjuksia.

Kapinallisten onnistui vallata Vedeno 25.–26. elokuuta. Kapinallisia tukenut Kavkaz Center julkaisi nettisivuillaan tiedotteen, jonka mukaan kapinalliset tuhosivat Vedenossa sijainneen sotilastukikohdan ja saivat haltuunsa suuren määrän aseita. Kapinalliset jättivät kaupungin sen valtauksen jälkeen 26. elokuuta.

## Seuraukset
Taistelun tappioista annettiin erilaisia tietoja. Venäläiset ilmoittivat 22. elokuuta surmanneensa 35 kapinallista. Venäläislähteet väittivät lisäksi Šamil Basajevin haavoittuneen taistelujen aikana. Kapinalliset tiedottivat puolestaan surmanneensa 30 venäläissotilasta jo vain yhdessä yhteenotossa koko taistelun aikana. Yhteensä 14 venäläistä sai surmansa muissa väijytyksissä. Venäläisten puolella taistelleen Tovzajevin kuolemaa kuvailtiin huomattavaksi iskuksi Venäjän pyrkimykselle pitää yllä järjestystä Vedenon alueella.

## Lähteet
Yamashita

**Yamashita** on muun muassa seuraavien japanilaisten henkilöiden sukunimi:

* Ayaka Yamashita (s. 1995), jalkapallomaalivahti
* Haruhiro Yamashita (s. 1938), telinevoimistelija ja olympiavoittaja
* Mayumi Yamashita (s. 1975), judoka ja olympiamitalisti
* Tomohisa Yamashita (s. 1985), näyttelijä, laulaja sekä TV-juontaja
* Tomoyuki Yamashita (1885–1946), kenraali ja sotarikollinen
* Yasuhiro Yamashita (s. 1957), judoka ja olympiavoittaja
* Yoshiteru Yamashita (s. 1977), jalkapalloilija
Oliwia Kiołbasa

**Oliwia Kiołbasa** (s. 26. huhtikuuta 2000 Augustów) on puolalainen shakinpelaaja. Hän saavutti vuonna 2022 kansainvälisen mestarin arvonimen. Helmikuussa 2025 Kiołbasan vahvuusluku on 2361, jolla hän on Puolan aktiivipelaajien listalla 93:s. Parhaimmillaan Kiołbasa on ollut huhtikuussa 2023 vahvuusluvulla 2429.

Kiołbasa voitti vuonna 2010 alle 10-vuotiaiden tyttöjen Euroopan-mestaruuden ja sijoittui vuonna 2014 toiseksi alle 14-vuotiaiden tyttöjen MM-kilpailuissa. Vuonna 2021 hän saavutti naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssia.

Kiołbasan veli Damian pelaa myös shakkia ja on yltänyt parhaimmillaan vahvuuslukuun 1998.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Ari Wegner

**Ari Wegner** (s. 1984 Melbourne, Australia) on australialainen elokuvaaja, joka oli toisena naisena ehdolla parhaan kuvauksen Oscar-palkintoon; ehdokkuus tuli Jane Campionin ohjaamasta elokuvasta *[[The Power of the Dog]]*.

## Ura
Wegner opiskeli elokuvaamista Victorian College of the Artsissa, mistä hän valmistui vuonna 2009. Samana vuonna hän osallistui Budapestissa elokuvaamisen mestariluokalle ja Berliinin elokuvajuhlien Berlinale Talents -ohjelmaan. Wegnerin ensimmäinen pitkä elokuva oli *Matière Grise* (2011), jonka ensi-ilta oli Tribecan elokuvajuhlilla.

Wegner kuvasi Foxtelille draamasarjan *The Kettering Incident*, josta hän sai vuonna 2016 Australian elokuva- ja televisioakatemian palkintoehdokkuuden. Seuraavana vuonna hän voitti brittiläisen independent-elokuvan palkinnon *[[Lady Macbeth (elokuva)|Lady Macbethistä]]*, mistä hän oli myös Bafta-ehdokkaana.

Wegnerin ura alkoi lähteä nopeaan lentoon, ja hän sai useita projekteja. *Lady Macbethin* jälkeen hän kuvasi elokuvat *[[In Fabric]]* ja *The True History of the Kelly Gang*. Television puolella hän kuvasi yhdekseän osaa Steven Soderberghin sarjaan *The Girlfriend Experience*.

Wegnerin kuvaama *[[Zola (elokuva)|Zola]]* sai ensi-iltansa vuonna 2020 Sundancen elokuvajuhlilla. Elokuva oli kuvattu 16 millimetriselle filmille. Ohjaaja Jane Campion pyysi Wegneriä vuoden 2018 lopulla tulevaan projektiinsa, elokuvaan *[[The Power of the Dog]]*. Tavallisesti kuvaajat liittyvät tuotantoon vasta kuvausvaiheessa, mutta Campion ja Wegner olivat vuoden yhteyksissä jo ennen kuvauksia. Wegner on kertonut, että hän oppi tuntemaan prosessin aikana Campionin ja tämän toivoman ilmapiirin. Wegner sai työstään useita tunnustuksia, ja hän oli toinen nainen, joka oli ehdolla parhaan kuvauksen Oscar-palkintoon. Bafta-ehdokkuus oli puolestaan ensimmäinen naiskuvaajalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Linda Mūrniece

**Linda Mūrniece** (s. 28. tammikuuta 1970 Dobele) on latvialainen poliitikko. Hän on edustanut entistä Jaunais laiks -puoluetta.

Mūrniece opiskeli vuosina 1988–1995 yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa Latvian yliopistossa. Hänet valittiin vuonna 2002 Saeiman jäseneksi. Hän toimi vuonna 2006 maansa puolustusministerinä ja vuosina 2009–2011 sisäministerinä. Vuonna 2010 Mūrniece sai myös nimityksen siirtymäkaudelle terveysministeriksi. Hän hoiti tätä tehtävää, koska häntä edeltäneen Baiba Rozentālen puolue oli eronnut hallituksesta maaliskuussa; hänen seuraajakseen nimitettiin elokuussa 2010 Didzis Gavars.

Mūrniece oli viiden vuoden ajan naimisissa poliitikko Hosams Abu Merin kanssa, mutta pariskunta erosi.

## Lähteet
Baldissero Canavese

**Baldissero Canavese** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 531 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Les Martovytš

**Les Martovytš** (; oik. **Oleksa Semenovytš Martovytš**, ; 12. helmikuuta 1871 Torhovytsja, Horodenkan piiri, Galitsia – 11. helmikuuta 1916 Poharysko, Rava-Ruskan piiri, Galitsia) oli ukrainalainen kirjailija, juristi ja yhteiskunnallinen aktivisti. Hän valmistui oikeustieteestä Lvivin yliopistosta 1909 ja toimi lakimiehenä useissa galitsialaisissa kaupungeissa. Hän muutti 1898 Lviviin.

Martovytš toimitti Lvivissä radikaalia sanomalehteä *Hromadskyi holos*. Ensimmäisen teoksensa *Netšytalnyk* (’Lukutaidoton’) hän julkaisi 1889, sen jälkeen useita kertomuskokoelmia ja pienoisromaanin. Hän kuvasi teoksissaan Galitsian talonpoikien ja pikkukaupunkilaisälymystön arkielämää, etenkin pappien ja opettajien. Hänen tyylinsä on realismi, jota sävyttää impressionismi ja toisinaan maalaisporvaristoon ja byrokratiaan kohdistuva terävä satiiri. Hän avusti useita lehtiä, kuten *[[Dilo]]a*. Martovytš kuului  Pokutian kolmikko -nimiseen kirjailijaryhmään, joka sai nimensä kirjailijoiden kotipaikan mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lippulaivan kirjasto

**Lippulaivan kirjasto** on Espoon Espoonlahden kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Sen edeltäjä Kivenlahden kirjasto perustettiin vuonna 1983. Lippulaivan kirjasto avattiin Lippulaivan kauppakeskuksen yhteyteen maaliskuun lopulla 2022.

Lippulaivan kirjasto kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Tilapäisenä kirjastona toiminut Pikkulaivan kirjasto suljettiin Lippulaivan kauppakeskukseen rakennetun suuremman kirjaston avauduttua. Avautuessaan Lippulaivan kirjasto korvasi myös Soukan kirjaston.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pikkulaivan ja tulevan Lippulaivan kirjaston sijainti kartalla (espoo.fi)
Kivikon koulu

**Kivikon koulu** on Kemin Kivikolla sijaitseva alakoulu.

Koulussa annetaan opetusta luokka-asteille 1-6. Koulussa opiskelee yli 300 oppilasta. Koululla työskentelee 16 luokanopettajaa, erityisopettaja, englannin- ja saksan kielten opettaja, kaksi resurssiopettajaa ja seitsemän koulunkäynninohjaajaa. Koulun rehtorina toimii Ellen Nissinen. 

Koulun oppilaat asuvat pääasiassa Tervaharjulla, Heikosessa, Nauskassa, Ristikankaalla ja Kivikolla. 

Kivikon koulu on osa maailmanlaajuista Unesco-kouluverkostoa. Koulu on myöskin mukana iCare Erasmus+ -hankkeessa, jossa on mukana kouluja Espanjasta, Virosta, Puolasta, Makedoniasta ja Tšekistä.

## Lähteet
Konsta Mäenpää

**Konsta Johannes Mäenpää** (s. 23. lokakuuta 1997) on suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän edustaa Ilmajoen Kisailijoita ja häntä ovat valmentaneet Seppo ja Marko Yli-Hannuksela vuodesta 2007 sekä Jarkko Ala-Huikku vuodesta 2012. Hän on 183 senttimetriä pitkä ja on paininut 130 kilogramman sarjassa vuodesta 2017. Hän on EM-mitalisti.

Mäenpää sijoittui nuorten EM-kilpailujen 96 kg:n sarjassa seitsemänneksi 2016. Hän saavutti nuorten MM-pronssia 120&nbsp;kg:n painoluokassa 2017. Hän sijoittui alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa 130&nbsp;kg:n sarjassa viidenneksi 2018 ja 2019. Hän voitti nuorten Pohjoismaiden-mestaruuden 120-kiloisissa 2017.

Mäenpää saavutti 130 kg:n painoluokassa EM-pronssia Budapestissa 2022. Pronssiottelussa hän voitti saksalaisen Franz Richterin. Edellisvuoden EM-kilpailuissa hän oli kymmenes. MM-kilpailuihin hän on osallistunut kahdesti sijoittuen parhaimmillaan 17:nneksi 2021.

Mäenpää voitti 130 kilogramman painoluokan Grand Prix of Germany -turnauksessa 2019 ja Arvo Haavisto Cupissa 2021.

Mäenpää on saavuttanut SM-kilpailuissa 85 kg:n sarjassa pronssia 2015 sekä 130-kiloisissa kultaa 2021, 2022 ja 2023, hopeaa 2018, 2019, 2020 ja 2024 sekä pronssia 2017.

Mäenpää edustaa Saksan Bundesliigassa ASV Mainz 88:aa

Konsta Mäenpään isä on kansanedustaja Juha Mäenpää.

## Lähteet
Hyvinkään vesitorni

**Hyvinkään vesitorni** on Hyvinkään Sahanmäessä Karankadulla sijaitseva vesitorni. Se on Hyvinkään ensimmäinen pysyvä vesitorni.  Sitä ennen Hyvinkäällä oli Sveitsiin rakennettu puurakenteinen, tilapäiseksi tarkoitettu vesitorni. Uuden vesitornin rakentamisesta alettiin keskustella 1940-luvun lopulla ja torni valmistui vuonna 1951. Vesitornin suunnittelija oli Esko Lehtonen.

Vesitornia on kutsuttu myös Karankadun vesitorniksi ja Ammattikoulun vesitorniksi vieressä sijaitsevan entisen Hyvinkään ammattikoulun, nykyisen Hyrian toimipisteen mukaan.

Hyvinkäällä sijaitsee myös uudempi Puolimatkan vesitorni.

## Lähteet
Kansainväliset Suurmarkkinat

**Kansainväliset Suurmarkkinat** on vuosittain kesällä/syksyllä järjestettävä tapahtuma, jossa on tarjolla suomalaisia ja kansainvälisiä tuotteita. Suomen tapahtuman takana on Tori- ja markkinakaupan palvelukeskus Oy.

## Ajankohta

**2022:**

* Tampere 12. – 15.5.
* Kerava 19. – 22.5.
* Hämeenlinna 26. – 29.5.
* Seinäjoki 2. – 5.6.
* Lahti 9. – 12.6.
* Jyväskylä 16. – 19.6.
* Mikkeli 23.6. – 26.6.
* Lappeenranta 30.6. – 3.7.
* Raasepori 7. – 10.7.
* Kristiinankaupungin markkinat 14. – 17.7.
* Rauma 27. – 30.7.
* Joensuu 4. – 7.8.
* Kuopio 11. – 14.8.
* Oulu 18. – 21.8.
* Tornio 25. – 28.8.
* Rovaniemi 1. – 4.9.
* Pietarsaari 8. – 11.9.
* Hyvinkää 15. – 18.9.
* Turku 22. – 25.9.

**2023:**

* Tampere 17. – 21.5.2023
* Kerava 25. – 28.5.
* Seinäjoki 1. – 4.6.
* Jyväskylä 8. – 11.6.
* Lahti 15. – 18.6.
* Mikkeli 22. – 25.6.
* Lappeenranta 29.6. – 2.7.
* Turku 6. – 9.7.
* Kristiinankaupungin Kesämarkkinat 13. – 16.7.
* Rauma 26. – 29.7.
* Joensuu 3. – 6.8.
* Kuopio 10. – 13.8.
* Oulu 17. – 20.8.
* Tornio 24. – 27.8.
* Rovaniemi 31.8. – 3.9.
* Kokkola 7. – 10.9.
* Hyvinkää 14. – 17.9.
* Helsinki 21.9. – 1.10.

## Aiheesta muualla

* Kansainväliset Suurmarkkinat
* International Grand Markets in Finland - Kansainväliset Suurmarkkinat Facebook
Cristina Husmark Pehrsson

**Cristina Husmark Pehrsson** (s. 1947) on ruotsalainen maltillisen kokoomuksen poliitikko. Hän istui valtiopäivillä vuosina 1998–2014 ja toimi Ruotsin sosiaalivakuutusministerinä vuosina 2006–2010. Koulutukseltaan hän on sairaanhoitaja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Cristina Husmark Pehrsson'' Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla
Avaruusolennot

**Avaruusolennot** ovat mitä tahansa maan ulkopuolisia elämänmuotoja eli elämänmuotoja, joita ei ole syntynyt maapallolla. Sanan ensimmäinen julkaistu maan käyttö tapahtui vuonna 1956, tieteiskirjallisuuden kulta-ajalla.

Avaruusolennot ovat yleinen teema nykyaikaisessa tieteiskirjallisuudessa, ja ne esiintyivät myös paljon aikaisemmissa teoksissa, kuten Lukianoksen toisella vuosisadalla ilmestyneessä parodiassa Tosi tarina.

## Nykyaika

H. G. Wellsin, Olaf Stapledonin ja Edgar Rice Burroughsin kaltaiset kirjailijat kirjoittivat sekä seuranta- että juhlatarinoita muukalaisten kohtaamisesta tieteisfiktioissaan ja fantasioissaan. Gary Westfahl tiivistää: "Scifi-avaruuden tutkimiseksi voidaan luokitella heidät fysiologiansa, luonteensa ja mahdollisten suhteidensa perusteella ihmiskuntaan".

Westfahl luettelee monien kuvitteellisten avaruusolioiden joukosta olentoja, jotka muistuttavat Maan eläimiä:
*Francis Flaggin *The Lizard - Men of Buh-Lo* (1930)
*Flash Gordon -sarjan (1936) ja sen jatko-osien siivekäs Hawk-Men
*Robert A. Heinleinin *[[Starship Troopers]]in* ja Orson Scott Cardin *Ender's Game* -teoksen hyönteismäiset avaruusolioviholliset.
*Fritz Leiberin *[[Vaeltaja (romaani)|Vaeltaja-romaanin]]* (1964) kissamaiset avaruusolennot
*Farssisen Avaruusboltsien (1987) olento, joka on puoliksi koira ja puoliksi sammakko

Westfahl jatkaa: "Kuitenkin Stanley G. Weinbaumin *A Martial Odyssey* (1934) rohkaisi kirjoittajia luomaan aidosti epätavallisia avaruusolentoja, ei pelkästään valepuvussa olevia ihmisiä tai eläimiä. Olaf Stapledon myös asutti universumin erilaisilla avaruusolennoilla, mukaan lukien aistivilla tähtiä *Star Makerissa*. Myöhemmin luomistaan oudoista mutta uskottavista maailmoista kuuluisa kovan tieteiskirjallisuuden kirjailija Hal Clement kehitti myös outoja avaruusolentoja teoksissa esim. *Cycle of Fire* (1957)."

## Katso myös
*Avaruusolento

## Lähteet
Ljudmila Novak

**Ljudmila Novak** (s. 1. elokuuta 1959 Maribor, Jugoslavia) on slovenialainen poliitikko. Hän edustaa Uusi Slovenia – Kristillisdemokraatit -puoluetta (NSi) ja toimi vuosina 2008–2018 sen puheenjohtajana. Hän on ollut vuosina 2004–2009 ja uudelleen vuodesta 2019 Euroopan parlamentin jäsen.

## Ura
Novak liittyi silloisen Slovenian kristillisdemokraattisen puolueen (SKD) jäseneksi 1990-luvulla ja siirtyi vuonna 2000 uuteen Uusi Slovenia – Kristillisdemokraatit -puolueeseen (NSi). Hän toimi poliittisen uransa alussa vuosina 2001–2004 Moravčen kunnan pormestarina. Ennen uraa politiikassa hän työskenteli sloveenin ja saksan kielen opettajana.

Novak tuli valituksi Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2004 vaaleissa. Hän oli ensimmäisellä europarlamenttikaudellaan 2004–2009 kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan jäsen. Marraskuussa 2008 hänet valittiin puolueensa puheenjohtajaksi. Aiemmin samana syksynä puolue oli menettänyt vaaleissa kaikki paikkansa Slovenian parlamentissa, kansalliskokouksessa. Vuoden 2011 vaaleissa puolue onnistui Novakin johdolla palaamaan parlamenttiin.

Novakista tuli joulukuussa 2011, pian vaalien jälkeen, Slovenian kansalliskokouksen varapuheenjohtaja. Helmikuussa 2012 hän siirtyi Janez Janšan johtaman hallituksen varapääministeriksi ja ulkomaan sloveeniasioista vastaavaksi ministeriksi. Pääministeri Janša joutui eroamaan tehtävästään helmikuussa 2013 kansalliskokouksen antaman epäluottamuslauseen myötä. Hallituksen kaatumisen jälkeen Novak jatkoi kansalliskokouksen jäsenenä. 

Novak oli vuonna 2017 ehdokkaana Slovenian presidentinvaalissa. Hän sai 7,24 prosenttia vaalin ensimmäisellä kierroksella annetuista äänistä. Hän jatkoi puolueensa puheenjohtajana tammikuuhun 2018 saakka, jolloin ilmoitti eroavansa tehtävästä. Novakin seuraajaksi valittiin Matej Tonin.

Novak palasi Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2019 vaaleissa. Hän kuuluu Euroopan kansanpuolueen ryhmään ja on ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan jäsen.

## Yksityiselämä
Ljudmila Novak on naimisissa ja hänellä on kolme lasta, kaksi tytärtä ja yksi poika.

## Lähteet
Surujen puisto

**Surujen puisto** on Hyvinkään Sahanmäessä sijaitseva pieni puisto. Se sijaitsee Niinistönkadun ja Kerkkolankadun risteyksessä. Puisto sijaitsee Suomen sisällissodan aikaisella, Hyvinkään taistelun punaisten teloituspaikalla. Nykyisen nimensä puisto sai vuonna 1990.

Paikalla sijaitsee paikalla kaatuneille 147 punaiselle osoitettu Oiva Hurmeen suunnittelema muistomerkki. Muistomerkissä on teksti: *Tällä paikalla 1918 he antoivat kaikkensa aatteelleen*. Muistomerkki esittää maanpinnasta kohoavia käsiä, sillä teloitusten jälkeen haudattujen vainajien kädet olivat jääneet maanpinnan yläpuolelle.

## Katso myös
* Kansalaissodassa 1918 kaatuneiden muistomerkki Puolimatkan hautausmaalla

## Lähteet
Rautatienrakentajien muistomerkki

**Rautatienrakentajien muistomerkki** (myös *Rautatierallari*) on Hyvinkään Parantolan kaupunginosassa sijaitseva, vuonna 1957 paljastettu Wäinö Aaltosen suunnittelema patsas. Se on 3,6 metriä korkea ja se on valmistettu mustasta gabrosta.

Muistomerkin paljastaminen aloitettiin 100 vuoden päähän hetkestä, jolloin Helsinki–Hämeenlinna-rautatien rakentaminen oli aloitettu. Patsaan jäntevän mieshahmon mallina toimi Aarno Seppälä. Muistomerkin jalustassa lukee: *RAUTATEITTEMME RAKENTAJILLE 1857–1957*.

## Katso myös
* Luettelo Hyvinkään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet
Oma-palvelut

**Oma-palvelut** voi tarkoittaa:

* OmaKanta: terveystiedot ja reseptit 
* OmaKela: Kela
* OmaVero 
* Te-palvelut 

## Lähteet
Parantolanpuisto

**Parantolanpuisto** on Hyvinkään Parantolan kaupunginosassa sijaitseva puisto. VR:n ylipuutarhuri Willy Nykoppin suunnittelema puisto kuului yhdessä Kirkkopuiston kanssa vuonna 1896 perustetun Hyvinkään parantolan asiakkaiden ulkoilupuistoon. Puisto säilyi parantolan yksityiskäytössä talvisotaan asti, jolloin pommituksissa vaurioituneen parantolan toiminta lakkautettiin. 

Nykyiset Parantolanpuisto ja Kirkkopuisto muodostettiin vuonna 1946 asemakaavalla ja alue siirtyi kaupungin omistukseen vuonna 1950. Samalla vuosikymmenellä Parantolanpuistoon rakennettiin leikkipaikka. 1960-luvulla puiston kahluualtaaseen sijoitettiin kuvanveistäjä Terho Sakin suihkulähdeveistos *Pärskepyrstö*. Tämän jälkeen puistossa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia ja se on pysynyt hyvässä kunnossa. Puistoon on useasti esitetty myös pyörätien rakentamista. Puiston käytäväverkosto on aikanaan luotu kävelyä varten, eikä se täytä nykypäivän pyörätien vaatimuksia. Myös kulkureitit ovat muuttuneet ja oikopolkuja on syntynyt nurmikolle.

## Lähteet
Patrun parantola

**Patrun parantola** oli Karjalan kannaksella Uudenkirkon pitäjän Kuujärven kylässä Patrun joen rannalla sijainnut keuhkotautiparantola. 1910-luvun alkupuolella Patru oli pietarilaisen Putilovin asetehtaan työläisten keuhkotautiparantolana. Parantolan päärakennus oli kaksikerroksinen puutalo, jossa sijaitsivat myös parantolan toimisto, posti ja henkilökunnan asunnot. Parantolan omisti venäläinen *Valkoinen Kukka*-hyväntekeväisyysjärjestö.

Uutta parantolarakennusta alettiin rakentaa mutta se ei ehtinyt valmistua ennen ensimmäisen maailmansodan alkamista elokuussa 1914. Sodan aikana parantolassa oli hoidettavana keuhkotautipotilaita ja rintamalla haavoittuneita venäläisiä sotilaita. Kun Suomen ja Neuvosto-Venäjän raja sulkeutui keväällä 1918 parantola jäi tyhjilleen ja sen rakennukset rapistuivat. Suomen valtio osti sitten parantolan ulkomaalaisten hoitamatta jääneenä omaisuutena. Rakennuksia alettiin kunnostaa 1920-luvun alussa ja vuonna 1926 aloitti niissä toimintansa puolustusvoimien tuberkuloosiparantola, jossa oli alkuaan 70 sairassijaa asevelvollisille ja muille sotilashenkilöille. Parantola oli tarkoitettu sotilaille mutta myöhemmin siellä hoidettiin myös siviilejä maksua vastaan. Parantolan ensimmäisenä ylilääkärinä toimi Valter Forsman.

Parantolarakennus kunnostettiin 1931-1932 ja parantolan lääkäreitä ja sairaanhoitajajia varten rakennettiin kolmikerroksinen kivinen asuinrakennus Patrun joen rantaan. 1930-luvulla parantolassa oli 100 potilaspaikkaa sotilaille ja 30 paikkaa siviileille. Vuonna 1936 perustettiin parantolan yhteydessä toiminut työkoti puolustusvoimissa palvelleiden keuhkotautisten avustamisyhdistyksen vuonna 1935 ostamalle Rantamäen tilalle. Työkotiin voitiin sijoittaa 165-170 potilasta ja sitä käytettiin potilaiden ruumiillisen kunnon kohentamiseen. Rantamäen työkodin rakennukset tuhoutuivat talvisodan aikana mutta se oli uudelleen toiminnassa jatkosodan aikana 1941-1944. Patrun parantola toimi yhteistyössä Uudellakirkolla sijainneen Halilan parantolan kanssa.

Patrun parantolan rakennuksissa toimii nykyisin Zelenoholmin sairaala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Patrun parantola missä sadat saavat terveytensä takaisin, Hakkapeliitta, 20.01.1931, nro 3, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Patru - meidän poikien keuhkotautiparantola, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 03.04.1932, nro 14, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Patru, "meidän poikiemme" keuhkotautiparantola, Aamulehti, 02.04.1933, nro 89, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Venäläisen teeruhtinaan palatsista taudistaan toipuneiden asevelvollisten työkoti, Hakkapeliitta, 20.09.1938, nro 38, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Väinö B. Wahlgrén

**Väinö Bertil Wahlgrén** (3. joulukuuta 1922 Sortavala – 17. tammikuuta 1994 Jyväskylä) oli suomalainen vaatetusalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Wahlgrénin vanhemmat olivat liikemies Kaarlo Väinö Wahlgrén ja Märtha Hilfrid Grönberg. Wahlgrén oli Karjalan Puku -yhtiön toimitusjohtaja vuodesta 1942, isänsä kuoleman jälkeen, joskin hän osallistui myös sekä talvisotaan että jatkosotaan. Wahlgrén toimi myös useiden muiden yritysten toimitusjohtajana sotavuosista aina 1960-luvulle asti. Sotien jälkeen Karjalan Puku -yritykselle rakennettiin Viipuriin jääneen tilalle uusi tehdas Jyväskylään. Yrityksestä kehittyi alallaan merkittävä, myös vientiä harjoittanut yhtiö, sekä talousalueellaan huomattava työllistäjä. Wahlgrénin johdolla perheyritys keskittyi miesten pukujen suunnitteluun ja valmistukseen. Wahlgrénilla oli useita alansa luottamustehtäviä, hän oli muun muassa Vatevan perustajia.  Jyväskylän seudulla hän vaikutti monissa eri järjestöissä, tukien niiden toimintaa myös lahjoituksilla. Perheyhtiön johdossa yli viisikymmentä vuotta toiminut Wahlgrén sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1973. Sotilasarvoltaan hän oli reservin luutnantti. 

## Lähteet
Noora Vuorela

**Noora Vuorela** (s. 2. toukokuuta 1994) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa lokakuun 2023 loppuun mennessä 30 ottelua. Hän on saavuttanut MM-hopeaa Bratislavassa 2017 ja Singaporessa 2023. Hän voitti alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2012.

Vuorela on edustanut Naisten Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa Turun Palloseuraa kausina 2010–2011, 2012–2014 ja kaudesta 2015–2016 alkaen. Hän on pelannut liigassa kauden 2023–2024 loppuun mennessä 222 runkosarjaottelua ja 60 pudotuspeliä. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2022, 2023 ja 2024. Hänet on valittu F-liigan parhaaksi maalivahdiksi 3 kertaa peräkkäin.

Vuorela lopetti uransa vuoden 2024 mestaruuteen ja on tällä hetkellä osana TPS Salibandyn naisten joukkueen maalivahtivalmennusta.

Vuorela kouluttautui aluksi merkonomiksi mutta on sittemmin työskennellyt levyseppähitsaajana.

## Lähteet