open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hylands hörna

**Hylands hörna** oli Ruotsin radion viihdeohjelma, jota esitettiin alkuvaiheessa radiossa, mutta syksyllä 1962 se siirtyi televisioon. Ohjelman juonsi Lennart Hyland. Viimeinen lähetys oli 30. huhtikuuta 1983. Ohjelmakonseptiin kuului sekä haastatteluja että esityksiä, ja yhden ohjelman pituus oli 1,5–2 tuntia. Ohjelma sai suurta suosiota, ja kolmannella kaudella sillä oli neljä miljoonaa katsojaa. Ohjelmassa tekivät läpimurtonsa monet esiintyjät, kuten Hep Stars, Robert Broberg ja Carl Anton Axelsson.

## Lähteet
Abor & Tynna

**Abor & Tynna** on vuonna 2016 Wienissä perustettu itävaltalainen musiikkiduo. Sen muodostavat unkarilaissyntyiset sisarukset: sellisti **Attila "Abor" Bornemisza** (s. 27. elokuuta 1998) ja laulaja **Tünde "Tynna" Bornemisza** (s. 22. joulukuuta 2000). Yhtyeen musiikkityyli on sekoitus poppia, hip hoppia ja elektronista musiikkia. Abor & Tynna edusti Saksaa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa kappaleellaan "Baller". Yhtye pääsi edustamaan Saksaa, voitettuaan maan euroviisukarsinnan *Chefsache ESC 2025 – Wer singt für Deutschland?* -kilpailun. Saksa sijoittui euroviisuissa sijalle 15.

## Diskografia
### Studioalbumit
* 2025 – *Bittersüß*

### Singlet
* 2020 – *Anti Ally*
* 2022 – *Winx Club*
* 2023 – *Coco Taxi*
* 2024 – *Plattenpräsident*
* 2024 – *Küsschen*
* 2024 – *Mama*
* 2024 – *Guess What I Like*
* 2024 – *Seifenblasen*
* 2025 – *[[Baller]]*

## Lähteet
*

### Viitteet
Kitimat

**Kitimat** on kunta (*district municipality*) Kanadan Brittiläisen Kolumbian rannikolla. Nykyinen kaupunki on muodostunut 1950-luvulla alumiinitehtaan ympärille ja nykyisin paikalle ollaan rakentamassa satamaa nesteytetylle maakaasulle. Kitimatin asukasluku oli Kanadan vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan 8&nbsp;236.

## Maantiede
Kitimat sijaitsee Kanadan Brittiläisen Kolumbian rannikolla Hecatensalmen Douglas Channelin vuonon päässä noin 206 kilometriä Prince Rupertista itään. Kaupungin vierestä kulkee Kitimatjoki.

## Historia
Nykyisen Kitimatin alueen alkuperäisasukkaita ovat haislat. Seudun haislat kuuluivat kitamaatien heimokuntaan ja heidän nimensä tarkoittaa ”lumien kansaa”. Nykyisin monet haislat asuvat Kitamaat Villagessa Kitimatin vieressä.

Paikalle alkoi muodostua eurooppalaista siirtolaisasutusta 1900-luvun alussa, kun aluetta kartoitettiin Grand Trunk Pacific Railway -rautatien rakentamisen yhteydessä. Kitimat oli yksi mahdollinen rautatien länsipää, mutta sen paikaksi valittiin lopulta Prince Rupert. Rautatiehankkeen kartoittamisen jälkeen suurin osa alkuperäisistä siirtolaisista muutti muualle.

Nykyinen paikkakunta muodostui 1950-luvulla, kun Alcan rakennutti paikalle alumiinitehtaan. Kitimatista tehtaalla oli hyvä yhteys merelle ja tätä kautta maailman markkinoille. Kitimatjoen alluviaalitasanko muodosti puolestaan tasaisen paikan tehtaalle ja yhtiön rahoittamalle kaupungille. Tehtaan sähkötarpeita varten Kemanoon rakennettiin Nechakojoen vettä käyttänyt vesivoimala. Vuonna 1969 metsäteollisuusyhtiö Eurocan Pulp & Paper Co. rakennutti paikalle tehtaan ja 1980-luvulla perustettiin metanoli- ja ammoniakkitehdas. Teollisuuslaitokset siivittivät paikkakunnan kasvua ja huipussaan Kitimatissa asui noin 13&nbsp;000 asukasta. 

Joitakin tehtaista suljettiin myöhemmin ja Alcon alumiinitehtaan omistaa nykyisin kaupungin suurin työnantaja Rio Tinto. Paikalle rakennetaan myös satamaa nesteytetylle maakaasulle, josta kaasua aiotaan viedä Kanadasta Aasian markkinoille. Vuonna 2018 tehty päätös sataman rakentamisesta oli 40 miljardin dollarin hintalapulla Kanadan suurin yksityisen sektorin sijoitus.

## Väestö
Kitimatin asukasluku oli Kanadan vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan 8&nbsp;236. Vuonna 2016 vastaava lukema oli 8&nbsp;131. Vuonna 2021 96,8&nbsp;% puhui ensimmäisenä kielenään englantia ja 2&nbsp;% ranskaa. 1&nbsp;240 henkilöä kuului Kanadan alkuperäiskansoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haalarimerkki

**Haalarimerkki** on korkeakoulu-opiskelijoiden opiskelijahaalareihin kiinnitettävä kangasmerkki. Haalarimerkkejä kerätään opiskelijoiden haalareihin muistoksi eri opiskelijatapahtumista ja ansioista, ja ne kertovat kantajastaan esimerkiksi opintoalasta, harrastuksista ja huumorintajusta.

Haalarimerkit valmistetaan yleensä brodeeraamalla kangaspohjaan eri värisillä langoilla. Ne ovat usein geometrialtaan yksinkertaisia, kuten pyöreitä tai suorakaiteita, mutta merkkejä voidaan periaatteessa toteuttaa vapaasti missä tahansa muodossa. Haalarimerkit kiinnitetään useimmiten ompelemalla. Suomalaisessa opiskelijakulttuurissa olevan epävirallisen käytännön mukaan haalarimerkit ommellaan käsin kiinni haalareihin, eikä niitä tulisi kiinnittää esimerkiksi ompelukoneella tai liimaamalla. 

## Historia

Opiskelijahaalarien ja haalarimerkkien perinne Suomessa juontaa juurensa 1980-luvulle, kun opiskelijahaalarit yleistyivät suomalaisissa korkeakouluissa – erityisesti tekniikan opiskelijoiden keskuudessa – Ruotsista Suomeen siirtyneen esikuvan innoittamana. Haalarien yleistymisen jälkeen opiskelijat alkoivat kiinnittää haalareihinsa merkkejä muistoksi osallistumisestaan tapahtumiin ja saavutuksistaan. Esimerkiksi  tamperelainen Hämeenkadun appro -tapahtuma on perinteisesti pubikierros, jossa osallistujat vierailevat ravintoloissa ja suorittaen ruokaa tai juomaa tilaamalla rastitehtäviä halaarimerkkiä vastaan.

## Opiskelijakulttuurissa

Opiskelijahaalareihin kerätyt merkit kuvaavat kantajansa opiskelijauraa, opintoja, aktiivisuutta vapaaehtoistoiminnassa sekä hänen harrastuksiaan. Erilaisia haalarimerkkejä ovat mm. tapahtumamerkit, ostettavat merkit, mainosmerkit, palkintomerkit tai itse tehdyt merkit. Tapahtumamerkkejä saa osallistumalla opiskelijatapahtumiin, kuten esimerkiksi approille. Usein tapahtumissa tulee suorittaa joitain tehtäviä haalarimerkin saamiseksi. Monet ainejärjestöt ja killat tekevät omia järjestömerkkejään jäsenistölleen ja muille opiskelijoille. Toisinaan yritykset ja yhteisöt jakavat mainosmerkkejä rekrytointi- ja sponsorointitilaisuuksissaan.

Jotkin opiskelijat pitävät liimalla kiinnittymistä pidetään huonona tapana ja suosivat ensisijaisesti aina niiden ompelua. Myös merkkien sijaintiin on sääntöjä: ensisijaisesti merkit ommellaan vyötärön alapuolelle, ja vasta kun jalat ovat niitä täynnä, uusia merkkejä voi ommella yläosaan järjestön ohjeiden sallimassa laajuudessa.

## Valmistus
Haalarimerkkejä voi tehdä monella tavalla; joko itse kotona tai ammattimaisesti painaen kirjomalla kuviot erivärisille pohjakankaille. Brodeerattu merkki saa kolmiulotteisuutta ja kestävyyttä, ja sitä käytetään, kun halutaan runsaita värejä ja tarkkuutta. Kuvio voidaan toteuttaa myös painatustekniikalla, jos tarvitaan valokuvantarkkaa ulkonäköä. Perinteisessä haalarimerkissä reunat on usein päärmätty, mutta erikoismuotoihin käytetään laserleikkausta. Valmiit haalarimerkit ommellaan kiinni haalareihin käsin neulalla ja langalla.

## Katso myös
* Opiskelijahaalari
* Teekkari

## Lähteet
Ville Soini

**Ville Soini** (s. 11. marraskuuta 2005) on suomalainen pesäpalloilija. Soini edustaa Superpesiksessä pelaavaa Vimpelin Vetoa. Hänen kasvattajaseuransa on Seinäjoen Maila-Jussit. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana ja kotiuttajana. Ulkokentällä hänen paikkansa on lukkarina. Hänet valittiin Superpesiksen vuoden tulokkaaksi kaudella 2025. Soini on pelannut yhden Superpesiksen runkosarjan ottelun ilman tilastomerkintäjä. Uran tilastot päivitetty 10. toukokuuta 2025.

## Lähteet
Remember Monday

**Remember Monday** on vuonna 2013 perustettu brittiläinen tyttöbändi. Sen muodostavat kolme naislaulajaa: Lauren Byrne, Holly-Anne Hull ja Charlotte Steele. Remember Monday nousi kuuluisuuteen osallistuttuaan vuonna 2019 *The Voice UK* -kilpailuun (brittiläinen versio *[[The Voice of Finland|The Voice]]* -ohjelmaformaatista). Yhtyeen muusiikkityyli on sekoitus countrya ja poppia. Remember Monday edusti Yhdistynyttä kuningaskuntaa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa kappaleellaan "What The Hell Just Happened?".

## Diskografia
### EP-levyt
* 2023 – *Hysterical Women*
* 2024 – *Crazy Anyway*

### Singlet
* 2023 – *Let Down*
* 2024 – *Laugh About It*
* 2024 – *Hand in My Pocket*
* 2024 – *Show Face*
* 2024 – *Brown Eyed Girl*
* 2024 – *What the Girls Bathroom Is For*
* 2024 – *Famous*
* 2025 – *[[What The Hell Just Happened?]]*

## Lähteet
*

### Viitteet
Englandsfarere

**Englandsfarere** on norjalainen Toralf Sandøn ohjaama elokuva vuodelta 1946. Se perustuu Sigurd Evensmon samannimiseen romaaniin.
## Juoni

Elokuva sijoittuu toisen maailmansodan aikaiseen Norjaan, jonka Saksa on miehittänyt. Vastarintamiehet Harald Silju (Knut Wigert) ja Arild Jørn (Jørn Ording) pakoilevat Gestapoa ja yrittävät päästä laivalla Englantiin. He ja toistakymmentä muuta miestä jäävät vangiksi Ålesundissa ja päätyvät Grinin keskitysleirille, missä heidät lopulta teloitetaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Svensk Filmdatabas
Pyhäkoulun muistomerkki

**Pyhäkoulun muistomerkki** on vuonna 1954 pystytetty muistokivi Orimattilassa Orimattilan kirkon vieressä sakastin puoleisessa päässä. Muistokiven pystyttivät Orimattilan seurakunta ja sen pyhäkoulut sekä Suomen pyhäkouluyhdistys. Sunnuntaikoulujen pitämisestä Orimattilassa on tietoja vuodelta 1787. Kivessä on teksti:
:”Maamme ensimmäiset pyhäkoulut toimivat tässä seurakunnassa 1780-luvulla. Työn alkuunpanijat olivat kirkkoherra Henric Strömborg, kappalainen Petter Sanngren. Kiitollisina jälkipolvet siunaavat heidän ja heidän johdollaan toimineiden pyhäkoulunopettajien muistoa. Patsaan pystyttivät v. 1954 Orimattilan seurakunta ja sen pyhäkoulut, Suomen pyhäkouluyhdistys.”

## Katso myös
* Pyhäkoulu
* Suomen ensimmäisen pyhäkoulun muistokivi Nurmijärvellä

## Lähteet
* Patsaat ja muistomerkit Orimattilan keskustassa; Orimattila.fi
Late Mäntylä

**Late Mäntylä** (aiemmin Laura, syntynyt 1970-luvulla Helsingissä) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi, joka on toiminut Helsingin yliopiston yliopistopappina sekä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen pappina Helsingin seurakuntayhtymässä. Mäntylä kuuluu sekä seksuaali- että sukupuolivähemmistöön ja on aktiivinen tasa-arvon, yhdenvertaisuuden ja oikeudenmukaisuuden puolestapuhuja. Hän on kirkollinen vaikuttaja, joka on kiinnostunut syrjivien rakenteiden tunnistamisesta ja niiden purkamisesta.

Laura Mäntylä tuli julkisuuteen vuonna 2009, kun hän esiintyi Inhimillisessä tekijässä. Mäntylä kyseli että, kelpaako hän ihmisille, vaikka hän tuntee, että Jumala hyväksyy hänet. Mäntylä on toiminut somepappina (Instagram) ja esiintynyt Parta-dokumentissa. Mäntylä jätti papin työt keväällä 2025.

## Mäntylän tavoitteita ja näkemyksiä
Mäntylän tavoitteina ovat tasa-arvo ja yhdenvertaisuus. Hän käsittelee queer-teologiaa sekä sukupuolivähemmistöjen asemaa kirkossa ja työelämässä. Mäntylä vastustaa hengellistä väkivaltaa vakaumuksen nimissä ja kapitalismia. Hän ei pidä hyvänä evankelis-luterilaisen kirkon "kahden rinnakkaisen avioliittokäsityksen" ehdotusta.

## Yksityiselämä
Mäntylä (aiemmin Laura, myöhemmin Late) valmistui teologisesta tiedekunnasta vuonna 2004. Vuodesta 2011 lähtien hän on ollut homoseksuaalisessa parisuhteessa, joka on rekisteröity elokuussa 2015. Mäntylän puoliso on muusikko Liisamaija Elenius. Helsingin seurakuntayhtymässä muunsukupuoliseen Mäntylään oli kohdistunut sukupuoleen perustuvaa häirintää ja kevättalvella 2025 tehtiin sopimus hänen työsuhteensa päättämisestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Instagram-tili latemantyla
*Maahanmuutto ja kulttuurinen moninaisuus - Osa 9: Kuinka olla hyvä liittolainen rasismia kokevalle; Thl.fi
Pyry Alanen

**Pyry Alanen** (s. 22. helmikuuta 2001 Kuru) on suomalainen pesäpalloilija. Alanen edustaa Superpesiksessä pelaavia Alajärven Ankkureita. Hänen kasvattajaseuransa on Ruoveden Pirkat. Hänellä on sopimus Alajärven Ankkureiden kanssa kauden 2025 loppuun saakka. Hän pelaa etenijäjokerina. Alanen on pelannut 55 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kaksi tavallista juoksua, tuonut 31 juoksua ja kerännyt 165 kärkilyöntipistettä. Alanen on pelannut 14 Superpesiksen alempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden tavallisen juoksun, tuonut 13 juoksua ja kerännyt 49 kärkilyöntipistettä. Uran tilastot päivitetty 10. toukokuuta 2025.

## Lähteet
Digby Tantam

**Digby Tantam** (s. 15. maaliskuuta 1948) on brittiläinen psykologi, psykiatri ja psykoterapeutti. Hän on merkittävä autismin kirjoon liittyvien aiheiden tutkija.

Tantam aloitti työskentelyn autismin kirjolla olevien parissa vuonna 1980. Tuolloin hän sai Medical Research Councililta harjoittelustipendin Aspergerin oireyhtymän tutkimiseen. Tantam työskenteli Warwickin yliopistossa, kunnes siirtyi vuonna 1995 Sheffieldin yliopistoon psykoterapian kliinisenä professorina. Hän kuului vaimonsa, professori Emmy van Deurzenin kanssa Lontoon New School of Psychotherapy and Counsellingin perustajiin. Tantam on Cambridgen yliopiston vanhempi vieraileva kunniatutkimusfellow ja Middlesexin yliopiston vanhempi vieraileva kunniaprofessori.

## Kirjoja
* *Psychotherapy and Counselling in Practice: A Narrative Framework* (2002)
* *Understanding Repeated Self-Injury: A Multidisciplinary Approach* (Nick Hubandin kanssa, 2009)
* *Can the World Afford Autistic Spectrum Disorder?: Nonverbal Communication, Asperger Syndrome and the Interbrain* (2009)
* *Autism Spectrum Disorders: A Life Span Perspective* (2012)

## Lähteet
Penticton Vees

**Penticton Vees** on Western Hockey Leaguessa pelaava junioriseura. Seuran kotikaupunki on Penticton Brittiläisessä Kolumbiassa ja se pelaa kotiottelunsa South Okanagan Events Centerissä. Penticton Vees pelasi kauteen 2024-2025 samalla nimellä British Columbia Hockey Leaguessa, mutta siirtyi kaudeksi 2025-2026 WHL:ään.

## Joukkue kaudella 2025–2026

*Lähde: EliteProspects*

## Valmennus & Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja & Toimitusjohtaja:** Fred Harbinson 
* **Kykyjenetsinnänjohtaja:** Adam Sergerie 

*Lähde: EliteProspects*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Penticton Veesin verkkosivut 
* Penticton Veesin EliteProspects sivut
Niemijärvi (Jyväskylä, Ristikivi)

**Niemijärvi** on soistunut, lähes umpeen kasvanut lampi tai pieni järvi Jyväskylän kaupunkialueella Ristikiven kaupunginosassa. Avoimen vesialueen pinta-ala on noin 0,28 hehtaaria.

## Maantietoa
Niemijärvi sijaitsee Sippulanniemen pohjoisosassa Majamäen ja Pirunvuoren välisessä laaksossa. Suon ympärys on rakentamatonta polkuja lukuun ottamatta. Itse vesialue on vain 0,28 hehtaarin laajuinen. Niemijärveä ympäröivä suo on noin 500 metriä pitkä ja sata metriä leveä, ja sen pinta-ala on noin viisi hehtaaria. Suon kautta kulkee vuonna 1986 perustettu luontopolku.

Niemijärven vedet laskevat lounaaseen päin Päijänteen Keljonlahteen. Laskuoja kulkee kahden pienen lammen läpi. Niemijärven pinnankorkeus on 93,8 metriä mpy., joten pudotusta sen ja Päijänteen välillä kertyy noin 16 metriä.

## Luontoarvoja
Niemijärven suo on tyypiltään nevakorpea. Suon pohjoispuolella esiintyy myös lehtometsää, jonka kasvistoon kuuluu muun muassa kevätlinnunherne, lehto-orvokki, mustakonnanmarja, näsiä ja sirohavusammal. Huomattavia eläinlajeja ovat viitasammakko suolla sekä mustapääkerttu ja pikkutikka lehdoissa. Lähistöllä Keljonlahdentien varrella on vielä noin kaksi hehtaaria puronvarsilehtoa. Lehtometsä on ollut aiemmin nykyistä laajempi, mutta etenkin puron varrelta sitä on raivattu Sippulanniemen golfkenttää varten.

## Lähteet
Presbytis chrysomelas

**Presbytis chrysomelas**	on Borneolla tavattava äärimmäisen uhanalainen häntäapinalaji. 

*Presbytis chrysomelas*-lajin apinat ovat keskikokoisia kädellisiä, jotka painavat 6–8 kg. Ne ovat noin 40–60 cm pitkiä päästä hännän tyveen, häntä on noin 60–85 cm pitkä. Niillä kaljut kasvot, yleensä harmaa iho, ja ne ovat melko laihoja. Niiden poskipäät ovat ulkonevat ja silmät  hyvin suuret ja pyöreät.

Laji jaetaan kahteen alalajiin, joiden väritys on aikuisena aivan erilainen. *P. c. chrysomelas*, on pikimusta suurimman osan vartalostaan. Sen vatsapuoli voi olla vaalea leuan ja ranteiden yläpuolelle ja hännän tyveen asti. Toinen alalaji, *P. c. cruciger*, on punasävyinen. Suurin osa sen turkista on oranssinpunainen, mutta käsivarret, kämmenet ja selkä ovat mustat.  Molempien alalajien nuoret yksilöt voivat olla harmaita, punertavia tai lähes valkoisia, ja niillä on musta selkä ja käsivarret sekä vaalea vatsa.

Tämä laji on kotoperäinen Borneon saarella ja sitä on tavattu Bruneissa, Indonesiassa (Kalimantan) ja Malesiassa (Sabah ja Sarawak).  On jonkin verran epäselvyyttä siitä, missä tätä lajia elää edelleen, koska monet tiedot ovat melko vanhoja.

*Presbytis chrysomelas* elää alankoalueilla, suo- ja mangrovemetsissä. Niiden tiedetään syövän hedelmiä ja lehtiä. Ne ovat aktiivisia päiväsaikaan ja viettää suuren ossan ajastaan puissa. Ne elävät 3–7 yksilön ryhmissä, joihin kuuluu yksi koiras, 1–3 naarasta ja niiden jälkeläiset.

## Lähteet
Lehtiapinat

**Lehtiapinat** Colobinae on häntäapinoiden alaheimo.

Lehtiapinoita elää Afrikassa ja Aasiassa. Ne on helppo erottaa häntäapinoiden toisesta alaheimosta, marakattiapinoista terävien poskihampaidensa ja suhteellisen kapeiden etuhampaidensa perusteella. Niiden kallonmuodolle on ominaista  suhteellisen lyhyt kuono, kapeat nenäaukot, leveät silmäkuopanvälit ja syvät alaleuat. Niillä on monimutkaiset mahat, jotka muistuttavat nautojen mahaa joten ne voivat sulattaa lehtiravintoa tehokkaasti. Niiden luustolle on ominaista suhteellisen pitkät jalat, pitkä hännät ja lyhyet peukalot. Lehtiapinat elävät usein puussa, syövät lehtiä ja ovat taitavampia hyppijöitä kuin marakattiapinat. 

## Suvut
Alaheimoon kuuluvat suvut jaetaan kahteen tribukseen, joista Colobini-tribus elää Afrikassa ja Presbytini Aasiassa.
* Colobini 
** gueretsat *Colobus*
** *[[Piliocolobus]]* 
** ruostegueretsat *Procolobus*
* Presbytini
** nenäapinat *Nasalis*
** surelit *Presbytis*
** pystynenäapinat *Pygathrix*
** *[[Rhinopithecus]]*
** hanumaanit *Semnopithecus*
** *[[Simias]]
** [[langurit]] *Trachypithecus''

## Lähteet
Neuvostoliiton vuoden 1936 perustuslaki

**Neuvostoliiton vuoden 1936 perustuslaki **tunnetaan myös nimellä **Stalinin perustuslaki**. Se hyväksyttiin 8. neuvostojen kongressissa, tuli voimaan 5.12.1936 ja oli voimassa vuoteen 1977 asti. Vuoden 1936 perustuslaki korvasi vuoden 1924 perustuslain. 

Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitea ehdotti Josif Stalinin vaatimuksesta vuonna 1935 kokoontuneelle 7. neuvostojen kongressille uuden perustuslain säätämistä, koska Neuvostoliiton yhteiskunta oli muuttunut ensimmäisen viisivuotissuunnitelman seurauksena. 

Vuoden 1936 perustuslaissa lueteltiin kansalaisten perusoikeudet, jotka eivät kuitenkaan kaikki toteutuneet käytännössä. Sillä perustettiin vaaleilla valittava Neuvostoliiton korkein neuvosto, ja siinä nimettiin liittovaltioon kuuluneet 11 neuvostotasavaltaa, jotka olivat Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä, Azerbaidžan, Georgia, Armenia, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kazahstan ja Kirgisia. Muille Neuvostoliittoon kuuluneille alueille myönnettiin autonominen asema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Neuvostoliiton perustuslaki 1936
Clemson Tigers

**Clemson Tigers** on yhdysvaltalainen yliopistourheilujoukkue Clemsonista, Etelä-Carolinasta. Tigers on Clemsonin yliopiston joukkue ja se edustaa korkeakoulua NCAA:n I-divisioonan Atlantic Coast-konferenssissa. Joukkue on ollut NCAA:n jäsen 1. syyskuuta 1912 lähtien.

## Lajit
### Amerikkalainen jalkapallo
Clemson pelaa amerikkalaisessa jalkapallossa NCAA:n I-divisioonan korkeimmassa FBS-sarjassa. Clemson pelaa kotiottelunsa Clemson Memorial Stadiumilla, joka on yliopistojalkapallon 15. suurin stadion.

## Saavutukset
Clemson Tigers on saavuttanut seuraavat NCAA:n kansalliset mestaruudet:
* **Amerikkalainen jalkapallo** (3): 1981, 2016, 2018
* **Golf**
** Miehet (1): 2003
* **Jalkapallo**
** Miehet (4): 1984, 1987, 2021, 2023

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joukkueen verkkosivusto 
* Yliopiston verkkosivusto
Matti Juhala

**Matti Juhani Juhala** (s. 8. helmikuuta 1950 Forssa) on suomalainen ajoneuvotekniikan emeritusprofessori. 

Matti Juhala syntyi Lauri Nikola Juhalan ja Ebba Ilona Gyldénin perheesen. Hän avioitui 1971 ravintolapäällikkö Kaija Hokan kanssa. Juhala tuli ylioppilaaksi Forssan yhteislyseosta 1961 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1974 ja tekniikan lisensiaatiksi 1986. Hän väitteli siellä tekniikan tohtoriksi 1993, tutkimuskohteenaan itsestään ajava auto. 

Juhala oli Teknillisessä korkeakoulussa, sittemmin Aalto-yliopistossa, assistentti 1973–1974, laboratorioinsinööri 1974–1992, yli-insinööri 1992–1996, ma. professori 1996–1998 ja sitten vakinainen professori vuoteen 2014 asti. Hän oli myös tutkimusinsinööri Ivecon LMV Testing -yksikön palveluksessa 1982–1983. Juhalalla on lisäksi ollut useita kotimaisia ja kansainvälisiä asiantuntija- ja luottamustehtäviä, kuten Suomen Autoteknillisen liiton puheenjohtajuus 1994–2007. Hän on julkaissut sekä tutkimuksia että ollut toimittamassa ja kirjoittamassa tietoteoksia.

## Lähteet
Florida State Seminoles

**Florida State Seminoles** on yhdysvaltalainen yliopistourheilujoukkue Tallahasseesta, Floridasta. Seminoles on Floridan osavaltionyliopiston joukkue ja se edustaa korkeakoulua NCAA:n I-divisioonan Atlantic Coast-konferenssissa. Joukkue on ollut NCAA:n jäsen 1. syyskuuta 1949 lähtien.

## Lajit
### Amerikkalainen jalkapallo
Florida State pelaa amerikkalaisessa jalkapallossa NCAA:n I-divisioonan korkeimmassa FBS-sarjassa. Florida State pelaa kotiottelunsa Doak Campbell Stadiumilla, joka on yliopistojalkapallon 17. suurin stadion.

## Saavutukset
Florida State Seminoles on saavuttanut seuraavat NCAA:n kansalliset mestaruudet:
* **Amerikkalainen jalkapallo** (3): 1993, 1999, 2013
* **Jalkapallo**
** Naiset (4): 2014, 2018, 2021, 2023
* **Softball** (1): 2018
* **Voimistelu**
** Miehet (2): 1951, 1952
* **Yleisurheilu**
** Miehet (2): 2006, 2008
** Naiset (1): 1984
* **Yleisurheilu (sisäradat)**
** Naiset (1): 1985

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joukkueen verkkosivusto 
* Yliopiston verkkosivusto
Miami Hurricanes

**Miami Hurricanes** on yhdysvaltalainen yliopistourheilujoukkue Coral Gablesista, Floridasta. Hurricanes on Miamin yliopiston joukkue ja se edustaa korkeakoulua NCAA:n I-divisioonan Atlantic Coast-konferenssissa. Joukkue on ollut NCAA:n jäsen 1. syyskuuta 1936 lähtien.

## Saavutukset
Miami Hurricanes on saavuttanut seuraavat NCAA:n kansalliset mestaruudet:
* **Amerikkalainen jalkapallo** (5): 1983, 1987, 1989, 1991, 2001
* **Baseball** (4): 1982, 1985, 1999, 2001
* **Golf**
** Naiset (1): 1984

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joukkueen verkkosivusto 
* Yliopiston verkkosivusto
Andrea Mabellini

**Andrea Mabellini** (s. 10. elokuuta 1999) on italialainen ralliautoilija. Mabellini kilpailee rallin EM-sarjassa Virginia Lenzin kanssa. Mabellini on voittanut RGT Cupin ja Abarth Rally Cupin vuonna 2020, Clio Trophyn vuonna 2021 sekä Italian kaksivetoisten sarjan vuonna 2022. Mabellini kilpaili rallin EM-sarjan mestaruudesta kaudella 2025, mutta menetti mahdollisuuden kauden päätöskilpailussa ulosajossa, joka aiheutti moottoriin öljyvuodon. Mestariksi ajoi Miko Marczyk.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Jon Armstrong

**Jon Armstrong** (s. 11. joulukuuta 1994) on irlantilainen ralliautoilija. Armstrong kilpailee rallin EM-sarjassa, jossa hän voitti ERC3-luokan mestaruuden vuonna 2023. Armstrong sijoittui toiseksi Junior WRC -sarjassa vuosina 2021 ja 2022.

Kaudella 2026 Armstrong ajaa M-Sportin tallissa Rally1-luokan autolla rallin MM-sarjassa. Armstrong ja kartanlukija Shane Byrne sijoittuivat toiseksi EM-sarjassa kaudella 2025.

## Lähteet
Isatoiinianhydridi

**Isatoiinianhydridi** (C8H5NO3) on heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muiden orgaanisten yhdisteiden valmistukseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa isatoiinianhydridi on valkoista tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee muun muassa etanoliin ja asetoniin. Veden vaikutuksesta se hydrolysoituu niin happamissa kuin emäksisissäkin oloissa antraniilihapoksi. Isatoiinianhydridi voi reagoida sekä nukleofiilien että elektrofiilien kanssa ja reaktiotuote riippuu olosuhteista. Esimerkiksi emäksisissä oloissa aine reagoi alkoholien kanssa antranilaattiestereiksi ja amiidien kanssa antraniilihapon amideiksi. Neutraaleissa olosuhteissa alkoholit sen sijaan reagoivat muodostaen karbamaatteja ja amiinit muodostavat ureajohdannaisia. Isatoiinianhydridin heterosyklisen renkaan typpiatomi voi reagoida elektrofiilien kanssa ja yhdisteen aromaattinen rengas voi reagoida elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla. Kuumennettaessa aine alkaa hajota yli 210 °C:n lämpötilassa.

Isatoiinianhydridiä valmistetaan useimmiten antraniilihaposta fosgeenin, difosgeenin tai etyyliklooriformiaatin avulla. Yhdistettä voidaan valmistaa myös ftaalianhydridistä tai ftaali-imidistä natriumhypokloriitin avulla tai hapettamalla isatiinia.

Isatoiinianhydridiä käytetään valmistettaessa useita orgaanisia yhdisteitä esimerkiksi hajusteita, lääkeaineita, väriaineita ja maatalouskemikaaleja. Yhdiste hajoaa kuumennettaessa muodostaen hiilidioksidia, minkä vuoksi sitä käytetään esimerkiksi polystyreenin, polyamidien ja polykarbonaattien vaahdottamiseen.

## Lähteet
Kalevi Viitamäki

**Kalevi Viitamäki** (21. joulukuuta 1923 Hämeenlinna – 30. huhtikuuta 2001 Hämeenlinna) oli suomalainen jazzmuusikko ja director musices. Hän kuului suomalaisen sodanjälkeisen jazzin pioneereihin.

Kalevi Viitamäen veli oli jazzhanuristi Kauko Viitamäki (1923–2014) ja isä harmonikkapelimanni Artturi Viitamäki (1903–1977). Viitamäki soitti vuodesta 1932 alkaen isänsä Artturi Viitamäen yhtyeessä ja vuodesta 1946 veljensä Kauko Viitamäen kvintetissä. Kalevi Viitamäki oli mukana Kauko Viitamäen kvintetissä (Alpo Snellman, Erkki Karhi, Kalevi Viitamäki, Kauko Viitamäki, Teuvo Viitamäki), Jani Uhleniuksen Uusrahvaanomaisessa Orkesterissa ja Joonaksen Ystävissä.

Viitamäki on haudattu Vuorentaan hautausmaalle Hämeenlinnalle.

## Lähteet
Romet Jürgenson

**Romet Jürgenson** (s. 22. joulukuuta 1999) on virolainen ralliautoilija. Jürgenson ajaan WRC2-sarjassa ja hän voitti JWRC-sarjan mestaruuden vuonna 2024.

## Lähteet
Tristan Charpentier

**Tristan Charpentier** (s. 12. elokuuta 2000) on ranskalainen autourheilija. Charpentier on ajanut kilpaa brittiläisessä Formula 3 -luokan sarjassa, sekä Yhdysvalloissa ja Japanissa. Hän aloitti kilpailemisen rallissa vuonna 2023 ja ajaa JWRC-sarjassa sekä rallin EM-sarjassa.

## Lähteet
Jennifer 8

**Jennifer 8** (myös **Jennifer 8 on seuraava**; ) on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut Bruce Robinsonin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen neo-noir-tyylinen jännityselokuva, jonka pääosissa ovat Andy García ja Uma Thurman. Elokuva kertoo sarjamurhaajaa pakkomielteisesti jäljittävästä poliisista (García), jonka ainoina johtolankoina ovat sokean nuoren naisen (Thurman) muistikuvat ja havainnot.

Elokuva palkittiin vuoden 1993 Cognacin rikoselokuvajuhlilla viidellä palkinnolla. Se palkittiin niin tuomariston erikoispalkinnolla, yleisöpalkinnolla kuin parhaan kuvauksen palkinnollakin. Lisäksi sekä Uma Thurman että John Malkovich palkittiin roolisuorituksistaan parhaan nais- ja miesnäyttelijän palkinnoilla.

## Juoni

Uupumuksesta kärsivä suurkaupungin poliisi John Berlin (Andy García) liittyy pienkaupungin poliisivoimiin ja joutuu keskelle sarjamurhaajan etsintää. Tapauksen selvittämisen avain on kaunis sokea Helena Robertson (Uma Thurman). Pian Berlin alkaa epäillä, että myös Helenan henki on vaarassa.

## Näyttelijät

## Tuotanto

### Kuvaukset

*Jennifer 8*:n kuvaukset alkoivat 23. syyskuuta 1991, ja elokuva kuvattiin Kaliforniassa ja Brittiläisessä Kolumbiassa. Kaliforniassa sen kuvauspaikkoina olivat Los Angelesissa sijaitsevat Paramount Picturesin elokuvastudiot sekä Eurekan ja Trinidadin kaupungit. Brittiläisessä Kolumbiassa elokuvaa kuvattiin North Vancouverissa sijaitsevilla North Shore Studios -elokuvastudioilla ja Vancouverissa.

## Ensi-ilta ja vastaanotto

*Jennifer 8* julkaistiin elokuvateattereissa Yhdysvalloissa 6. marraskuuta 1992. Suomessa elokuva ei saanut teatterilevitystä, vaan se julkaistiin suoraan videolle. Se tuotti Yhdysvalloissa 11,4 miljoonan dollarin lipputulot.

*Jennifer 8* on saanut sekä kriitikoilta että katsojilta vaihtelevia, lähinnä kielteisiä, arvioita. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 36 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan. Keräys perustuu 22 arviointiin, joista kahdeksan on ”tuoreita” ja 14 ”mätiä”. Yli 5 000 käyttäjästä 39 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,1/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 25 arvostelun perusteella elokuva on saanut 48 pistettä sadasta mahdollisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Alabama Crimson Tide

**Alabama Crimson Tide** on yhdysvaltalainen yliopistourheilujoukkue Tuscaloosasta, Alabamasta. Crimson Tide on Alabaman yliopiston joukkue ja se edustaa korkeakoulua NCAA:n I-divisioonan Southeastern-konferenssissa. Joukkue on ollut NCAA:n jäsen 1. syyskuuta 1936 lähtien.

## Lajit
### Amerikkalainen jalkapallo
Alabama pelaa amerikkalaisessa jalkapallossa NCAA:n I-divisioonan korkeimmassa FBS-sarjassa. Alabama pelaa kotiottelunsa Bryant-Denny Stadiumilla, joka on yliopistojalkapallon seitsemänneksi suurin stadion. Alabama pelasi ensimmäisen jalkapallokautensa vuonna 1892. Alabama on ollut 2000-luvun hallitsevin joukkue, joka on voittanut kuusi kansallista mestaruutta valmentaja Nick Sabanin johdolla. Crimson Tide on pelannut yhdeksässä mestaruusottelussa ja tuottanut neljä Heisman Trophy-voittajaa vuodesta 2009 lähtien.

## Saavutukset
Alabama Crimson Tide on saavuttanut seuraavat NCAA:n kansalliset mestaruudet:
* **Amerikkalainen jalkapallo** (16): 1925, 1926, 1930, 1961, 1964, 1965, 1973, 1978, 1979, 1992, 2009, 2011, 2012, 2015, 2017, 2020
* **Golf**
** Miehet (2): 2013, 2014
** Naiset (1): 2012
* **Softball** (1): 2012
* **Voimistelu**
** Naiset (6): 1988, 1991, 1996, 2002, 2011, 2012

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joukkueen verkkosivusto 
* Yliopiston verkkosivusto
Vinzenz Rohrer

**Vinzenz Rohrer** (s. 9. syyskuuta 2004 Rankweil, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä tai laitahyökkääjä. Rohrer edustaa Sveitsin NL-liigassa pelaava ZSC Lionsia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka.

Rohrerin kasvattajaseura on VEU Feldkirch. Ennen ZSC Lionsiin siirtymistä hän pelasi OHL-juniorisarjassa Ottawa 67’sin joukkueessa. NHL-joukkue Montreal Canadiens varasi hänet kolmannella kierroksella 75. varausvuorolla . Rohrer on voittanut kaksi Sveitsin NL:n mestaruutta, yhden Champions Hockey Leaguen mestaruuden ja yhden OHL:n mestaruuden.

Rohrer on pelannut 101 Sveitsin NL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt 22 maalia ja 22 syöttöä eli yhteensä 44 tehopistettä. Rohrer on pelannut 31 Sveitsin NL:n ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja kahdeksan syöttöä eli yhteensä 11 tehopistettä. Rohrer on kuulunut Itävallan joukkueeseen Tšekin MM-kilpailuissa 2024, Ruotsin ja Tanskan MM-kilpailuissa 2025 ja karsintaturnauksessa Milano-Cortinan talviolympialaisiin 2026. Uran tilastot päivitetty 11. toukokuuta 2025.

## Lähteet
Leevi Lassila

**Leevi Lassila** (s. 10. tammikuuta 2004) on suomalainen ralliautoilija. Lassila ajoi toiseksi rallin SM-sarjassa SM5-luokassa vuonna 2022 ja kilpailee rallin EM-sarjassa kaudella 2025. Lassila voitti AKK:n järjestämän Flying Finn Future Star -kilpailun vuonna 2024.

Kaudella 2026 Lassila kilpailee JWRC-sarjassa Ruotsin rallissa ja tavoitteena ajaa myös loppukausi sarjassa.

## Lähteet
Henri Hokkala

**Henri Hokkala** (s. 27. elokuuta 1994) on suomalainen ralliautoilija. Hokkala voitti rallin SM-sarjan mestaruuden SM2-luokassa vuonna 2024 ja SM4-luokassa vuonna 2022.

## Lähteet
Vähänkyrön Viesti (pesäpallo)

**Vähänkyrön Viesti** (VäVi) on vaasalaisen samannimisen urheiluseuran miesten pesäpallojoukkue, jonka edustusjoukkue pelaa kaudella 2025 Maakuntasarjaa.

## Historia

Vähänkyrön Viestin ensimmäisiin lajeihin kuului pesäpallo. Tuolloin seuran jäsenistä suurin osa olivat miehiä. Toisen maailmansodan aikana VäVin toiminta laantui, mutta 1940-luvun lopulla joukkue nousi Maakuntasarjaan pelinjohtaja Tauno Ahon johdolla. 1950-luvulla Kyrölän kenttä kunnostettiin ja se siirtyi VäVin omistukseen. 

Vävi nousi kaudeksi 1973 Suomensarjaan. Kaudella 1978 VäVi voitti Suomensarjan ja nousi seuraavaksi kaudeksi Mestaruussarjaan. VäVi sijoittautui viimeiseksi runkosarjassa, voittaen vain kaksi peliä pelatusta 22:sta ja putosi takaisin Suomensarjaan. 

VäVi on pelannut Ykköspesiksessä kausina 1984, 1998–2000 ja 2017–2021. Kautena 2016 Vaasan Maila yhdistyi VäVin kanssa, mikä oli suurimpana syynä nousuun seuraavaksi kaudeksi. VäVi jatkoi myös kaudella 2020 Vimpelin Vedon kanssa aiemmin lopetettua farmisopimusta. Kaudeksi 2022 VäVi olisi ollut oikeutettu pelaamaan Suomensarjaa, mutta luopui toiminnasta miesten pesäpallossa viitaten syyksi Ykkösestä tippumisen ja pelaajapulan. VäVi palasi miesten pesäpallotoimintaan kaudeksi 2024 pelaten Maakuntasarjassa.

## Seuran kentät

Vähänkyrön Viesti pelaa ottelunsa Kyrölän pesäpallokentällä. Kenttä kunnostettiin 1950-luvulla, jolloin se siirtyi VäVin omistukseen. Vuonna 2013 kentälle asennettiin heikkatekonurmi.

## Junioritoiminta

## Palkinnot ja huomionosoitukset
### Palkitut

### [[Liitto–Lehdistö-ottelu|Miesten Liitto–Lehdistö-valinnat]]
* Jaakko Tuomela (1975)

## Lähteet
The Last of Us (2. tuotantokausi)

Yhdysvaltalaisen televisiosarjan ***[[The Last of Us (televisiosarja)|The Last of Usin]]*** toista tuotantokautta alettiin esittää Max-palvelussa 13. huhtikuuta 2025, ja päätöksensä kausi sai 25. toukokuuta. Kausi sisältää seitsemän jaksoa eli kaksi jaksoa vähemmän kuin ensimmäinen tuotantokausi.

Toisen tuotantokauden tapahtumat sijoittuvat aikaan viisi vuotta ensimmäisen kauden jälkeen, ja tarina perustuu vuonna 2020 julkaistuun Naughty Dogin videopeliin *[[The Last of Us Part II]]* ja osittain myös pelistä poistettuihin kohtauksiin. Pelin tarina on niin pitkä, että televisiosarjassa sen juonta jatketaan vielä kolmannella tuotantokaudella. Kokonaisuudessaan sarjasta on määrä tulla joko kolmen tai neljän kauden mittainen.
  
## Tuotanto
 
Toisen tuotantokauden tuotantoa viivästytti Hollywoodin käsikirjoittajien lakko 2023. Tuotantokausi kuvattiin Kanadan Vancouverissa.

## Juoni
Ensimmäisen kauden tapahtumista on kulunut viisi vuotta, ja Joel ja Ellie ovat asettautuneet asumaan muurien ympäröimässä Jacksonissa, jota Joelin veli Tommy yrittää johtaa. Joel näyttäytyy yksinhuoltajaisänä ja Ellie tämän teinityttärenä.
Viiden vuoden takaiset tapahtumat ovat kuitenkin synnyttäneet jännitteen Joelin ja Ellien välille. Joel keskeytti väkivaltaisesti lääketieteellisen operaation, jonka tarkoituksena oli luoda lääke yhteiskunnan tuhonneeseen tautiin – Joel ei suostunut siihen, että operaatio olisi tappanut Ellien, ja hän päätti sen sijaan pelastaa tytön muun ihmiskunnan kustannuksella. Joel valehteli Ellielle siitä, mitä sairaalassa tapahtui. Kauden juoni liikkuu eri aikatasoissa, ja tuotantokausi päättyy cliffhangeriin. Aluksi käsikirjoittajat harkitsivat Ellie- ja Abby-hahmojen tarinoiden kertomista rinnakkaisesti, mutta päätyivät kerronnassa lopulta näkökulmanvaihdokseen, joka noudattaa *The Last of Us Part II* -pelin rakennetta.

Tuotantokauden teemaksi on nimetty kosto. *The Last of Us* -pelit ohjannut ja käsikirjoittanut Neil Druckmann, joka on myös toinen sarjan luojista, sanoi, että tarkemmin sanottuna kyse on jatkumosta ensimmäisen kauden rakkauden teemalle, mutta kosto on kuin ”saman kolikon kääntöpuoli: oikeuden tavoittelua hinnalla millä hyvänsä rakastamiensa puolesta”.

## Rooleissa

### Ensimmäiseltä kaudelta palaavat roolit

### Uudet roolit

## Jaksot



## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* Jussi Ahlrothin mukaan *The Last of Usin* toinen tuotantokausi on vahvaa ja rohkeaa draamaa, joka ei kuitenkaan ole ensimmäisen kauden tavoin poikkeuksellinen, ja joka myös päättyy ”turhauttavan keskeneräisesti”. 

Kauden toisen jakson ”Through the Valley” tapahtumien kerrottiin aiheuttaneen katsojissa järkytystä, ja *The Last of Usin* päähenkilön kuolemaa on luonnehdittu yhdeksi televisiohistorian traagisimmiksi hetkiksi. Jaksoa on verrattu esimerkiksi *[[Game of Thrones]]*- ja *[[The Sopranos]]* -televisiosarjojen yllättäviin kuolemiin.

Sarjan katsojaluvut laskivat toisella tuotantokaudella. Ensimmäisen kauden viimeinen jakso maaliskuussa 2023 oli saanut 8,2 miljoonaa katsojaa; toisen kauden avausjakso keräsi 5,3 miljoonaa katsojaa ja finaalijakso 3,7 miljoonaa.

## Lähteet
Tyynysotamies

**Tyynysotamies** on Reijo Mäen vuonna 2025 ilmestynyt 36. Vares-dekkari. Vares selvittää osto- ja myyntiliikettä pitävän naisen katoamista. Tapahtumiin sekoittuvat Ruotsin rikollisklaanit, Turun alamaailma, Vareksen omat yritykset etsiä väistöasunto linjasaneerauksen ajaksi ja käytetyn auton hankkiminen kolaroidun tilalle.

## Lähteet
Niemijärvi

**Niemijärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia vesistöjä:

* Niemijärvi, järvi Jyväskylän Kuohulla
* Niemijärvi, soistunut lampi Jyväskylän Ristikivessä
* Niemijärvi, järvi Kuhmoisissa Harjunsalmen lähellä
* Niemijärvi, järvi Multian Sahrajärvellä
* Niemijärvi, järvi Multialla ja Ähtärissä Väätäiskylän lähellä
* Niemijärvi, järvi Orivedellä entisen Längelmäen kunnan alueella
* Niemijärvi, järvi Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa
* Niemijärvi, järvi Virroilla Koronkylän lähellä.
Puhtaat purjeet (kappale)

**Puhtaat purjeet** on Rexin eli Raimo Keron vuonna 1977 julkaisema kappale ja single samannimiseltä albumilta. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Raul Reiman, ja sovittanut Jori Sivonen. Kappale kilpaili vuoden 1977 Syksyn sävel -musiikkikilpailussa sijoittuen viidenneksi. Reiman on kertonut kappaleen olleen yksi hänen suosikeistaan omasta tuotannostaan, ja hän kirjoitti kappaleen nimenomaan Rexille esitettäväksi. Kappaleen teema on kuolema.

Singlen B-puolena on Reimanin suomentama kappale "Jatkaa elämää".

"Puhtaat purjeet" -kappaleen sovittajaksi on mainittu esittäjä Kero, sillä Sivonen oli osallistunut jo omalla kappaleellaan Syksyn sävel -kilpailuun. Kappaleen alkuperäisen version sävellaji on des-duuri.

Rexi on esittänyt kappaleen usealla eri levytyksellään. Kappaleen ovat esittäneet myös muun muassa Sami Nieminen, sekä Janne Hurme albumillaan *[[Unelmien valtatie]]*.

## Singlen kappaleet

## Lähteet
* 

### Viitteet
Heinäveden kirkastusjuhlat

**Heinäveden kirkastusjuhlat** on pitkäaikainen kristillinen kesätapahtuma, joka on järjestetty vuodesta 1947 lähtien Heinävedellä. Juhlat ovat osa Kansan Raamattuseuran ja Heinäveden seurakunnan toimintaa ja keräävät vuosittain yhteen satoja osallistujia viettämään hengellistä juhlaa sanan, musiikin, rukouksen ja yhteisöllisyyden merkeissä. Juhlat pidetään perinteisesti Heinäveden kirkonmäellä, mutta ohjelmaa on myös Säynämössä.

## Lähteet
Sanan suvipäivät

**Sanan suvipäivät** on Kansan Raamattuseuran järjestämä vuosittainen kristillinen kesäjuhla. Tapahtuman ohjelma sisältää raamattuopetuksia, musiikkia, rukousta, keskusteluja ja yhteisöllisyyttä. Sanan suvipäivät kerää vuosittain tuhansia osallistujia ja se järjestetään vuosittain kesäkuisin vaihtuvassa paikassa. Tapahtuma on yksi Suomen merkittävistä kristillisistä kesäjuhlista.

## Tapahtumat

## Lähteet
Olli Bäckström

**Olli Bäckström** (s. 1973) on suomalainen historiantutkija. Hän on erikoistunut tutkimaan 1600-luvun sotahistoriaa ja erityisesti kolmikymmenvuotisen sodan ajanjaksoa.

Bäckström opiskeli historiaa Skotlannissa Aberdeenin yliopistossa ja suoritti siellä alemman korkeakoulututkinnon (Master of Arts) vuonna 2009, kandidaattityö käsitteli Ranskan ja Ruotsin välistä diplomatiaa vuosina 1634–1638. Palattuaan Suomeen hän opiskeli yleistä historiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2012. Bäckströmin pro gradun aiheena oli saksalainen kolmikymmentävuotisen sodan ajan sotilaskomentaja Ernst von Mansfeld ja hänen harjoittamansa epäsymmetrinen sodankäynti. Sittemmin hän julkaisi kolmikymmentävuotisen sotaan liittyneen väitöskirjan *Military revolution and the Thirty Years War 1618-1648* Itä-Suomen yliopistossa vuonna 2018 ja valmistui filosofian tohtoriksi. 

Bäckström asuu Vantaalla.

## Julkaisuja
* *Polttolunnaat: Eurooppa sodassa 1618-1630*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2013
* *Ihmeiden huone: näkökulmia 1600-luvun Eurooppaan*. Atena, Jyväskylä 2017
* *Snapphanar and power states: insurgency and the transformation of war in Sweden and Denmark 1643-1645* (*Snapphanareita ja mahtivaltioita: kansannousu ja sodan muutos Ruotsissa ja Tanskassa 1643-1645*), Itä-Suomen yliopiston väitöskirja. University of Eastern Finland, Joensuu 2018
* *Lumikuningas: Kustaa II Aadolf ja 30-vuotinen sota*. Gaudeamus, Helsinki 2020
* *Military revolution and the Thirty Years War 1618-1648: aspects of institutional change and decline*. Helsinki University Press, Helsinki 2023 (Linkki verkkoaineistoon)
* *Suursodan unohdetut kasvot: Naiset 30-vuotisessa sodassa*. Gaudeamus, Helsinki 2025 (tulossa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Olli Bäckströmin Skeptinen alkemisti-blogi
* Academia : Olli Bäckström
72. sotasairaala

**72. sotasairaala** (72. SotaS) toimi jatkosodan aikana Helsingissä 29. tammikuuta – 24. helmikuuta 1944.

Sotasairaalan päällikkölääkärinä toimi lääkintämajuri Niilo Pesonen. Taluspäällikkönä toimi sotilasvirkamies E. Sipinen.  Ylihoitajana toimi silmäklinikan ylihoitaja Hedvig Erfman.  Pastorin tehtävässä toimi sotilaspastori Martti Nortia.

Sotasairaala muodostui osastoista, joiden toimintaan vaikuttivat hoidettavat sairaudet ja niiden vaikeusaste. A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu vaikeille kirurgisille tapauksille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia.

Ilmapommitukset vaurioittivat jaostosairaaloiden 1, 3, 4 ja 5 ikkunoita ja tämä vaikeutti huomattavasti sotasairaalan toimintaa.  

## Toiminnan lopettaminen
Jaostosairaala 4 siirrettiin 18. helmikuuta 1944 56. sotasairaalaan Nokialle. Jaostosairaalat 1, 6, kirurgin suojasairaala ja vanhan klinikan poliklinikka siirrettiin 22. helmikuuta 1944 1. sotasairaalaan. Jaostosairaalat 2, 3 ja 5 lopetettiin. Näissä mahdollisesti olleet puolustusvoimien varusteet siirrettiin 1. sotasairaalaan. Potilaat siirreettin 1. sotasairaalaan tai 53. sotasairaalaan.  Sotasairaalan esikunnan henkilöstö siirtyi päällikkölääkäriä ja talouspäällikköä lukuunottmatta 52. sotasairaalan henkilökunnaksi Vilppulaan. 72. sotasairaalan toiminta loppui 24. helmikuuta 1944.

## Lähteet
Catanian metro

**Catanian metro** on metrojärjestelmä, joka palvelee Catanian kuntaa Italiassa. Metro koostuu yhdestä linjasta ja 12 asemasta ja se avattiin 27. kesäkuuta 1999. 

## Historia

* 27. kesäkuuta 1999: Borgo-Porto
* 20. joulukuuta 2016: Galatea-Stesicoro (Galatea-Porto suljettu)
* 31. maaliskuuta 2017: Borgo-Nesima.
* 27. heinäkuuta 2021: Cibalin asema avattiin.
* 22. heinäkuuta 2024: Nesima-Monte Po

## Tulevaisuus

### Rakenteilla olevat laajennukset

#### Stesicoro-Palestro
metron laajennus Stesicorosta Palestroon on rakenteilla ja sen pitäisi avautua vuonna 2026. Osuuden pituus on 2,2 kilometriä ja sille rakennetaan kolme uutta asemaa. Asemat ovat: 

* San Domenico
* Vittorio Emanuele
* Palestro

**Misterbianco Centro-Paternò**

Osuuden on tarkoitus korvata Paternòsta Borgoon johtava osuus Circumetnea rautatielinjasta. Osuudelle tulee 5 asemaa jotka ovat:

* Gulotta
* Belpasso
* Valcorrente
* Giaconia
* Paternò

Vanha rautatielinja Borgosta Paternòon suljettiin 17. kesäkuuta 2024 jolloin metron rakennustyöt alkoivat. Osuuden pitäisi valmistua vuonna 2026.

### Suunnitteilla olevat laajennukset

#### Monte Po-Misterbianco Centro
Monte Posta Misterbianco Centroon johtavalle osuudelle rakennetaan 2 uutta asemaa. Asemat ovat:

* Misterbianco Zona Industriale
* Misterbianco Centro

Osuuden rakennustyöt alkoivat vuonna 2017 ja sopimukset rakennuttajien kanssa solmittiin tammikuussa 2018, tuolloin ennakoitiin osuuden valmistuvan vuoteen 2023 mennessä. Rakennustyöt eivät kuitenkaan jatkuneet, koska metron liikennöitsijän ja yhtiön välillä oli kiista sopimuksen taloudellisista osista. Sopimus purettiin 9. joulukuuta 2024. samaan aikaan kuin liikennöitsijä ja SIS-konsortio allekirjoittivat uuden sopimuksen osuuden rakentamisesta. Osuuden suunnittelu aloitettiin 28. tammikuuta 2025.

## Lähteet
Lili Ivanova

**Liljana Ivanova Petrova** (, s. 24. huhtikuuta 1939 Kubrat) on bulgarialainen laulaja. Hän on maan arvostetuin ja menestynein pop- ja iskelmälaulaja. Ivanova on julkaissut vuonna 1961 alkaneella urallaan yli 30 albumia. Hän on voittanut muun muassa Intervision laulukilpailun vuonna 1966.

## Valikoitu diskografia
**[[Recital]]* (1963)
**[[Uličkata malka]]* (1967)
**[[More na mladostta]]* (1968)
**[[LI (albumi)|LI]]* (2012)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oulaisten Musiikkiviikot

**Oulaisten Musiikkiviikot** on Oulaisissa vuosittain syksyllä järjestettävä tapahtuma, johon kuuluu Oulaisten eri kohteissa järjestettäviä eri genrejä edustavia konsertteja. Ohjelmistossa ovat korostuneet klassinen musiikki, jazz, kansanmusiikki ja lastenmusiikki. Genret ovat kuitenkin vaihdelleet humpasta heavy metaliin.

Oulaisten Musiikkiviikkojen järjestäminen aloitettiin vuonna 1987. Tapahtuma kuuluu Finland Festivalsiin. Tapahtumien visuaalisesta ilmeestä on vastannut kumppanuustaiteilija Lotta Nevanperä.

## Lähteet
Marakattiapinat

**Marakattiapinat** (Cercopithecinae) on häntäapinoiden alaheimo.

Marakattiapinoihin kuuluu 45  apinalajia, kuten paviaanit ja makakit, joiden anatomialel yhteinen piirre on poskipussit. Marakattiapinat syövät pääasiassa hedelmiä, mutta eri lajit voivat syödä siemeniä, hedelmiä, kukkia, silmuja, lehtiä, pihkaa, juuria, sipuleita, hyönteisiä, rapuja, kaloja ja liskoja – riippuen siitä, mitä on saatavilla. Paviaanit metsästävät myös suurten nisäkkäiden, kuten gasellin, poikasia.

Marakattiapinoille tyypilliset poskipussit ulottuvat kaulan molemmille puolille ja niitä käytetään ruoan kuljettamiseen. Pussit ovat erittäin hyödyllisiä, jos saalistajat häiritsevät apinoita kesken ruoan etsimisen maasta. Kun ruoka on pusseissa ja kädet vapaana, ne voivat paeta nopeasti kaikilla neljällä raajallaan puiden ja kallioiden turvaan. Marakattiapinoilla, toisin kuin lehtiapinoilla, on peukalot ja ne voivat käyttää käsiään pussien täyttämiseen ja tyhjentämiseen sekä hedelmien kuorimiseen.

Eri marakattiapinalajeilla on hyvin vaihteleva käyttäytyminen ja sosiaaliset rakenteet. Ne ovat enimmäkseen päiväsaikaan eläviä, mutta jotkut viettävät yöelämää. Jotkut lajit elävät puissa, toiset taas maassa. Ryhmät ovat yleensä polygyynisiä, eli useita naaraita esiintyy yhden uroksen kanssa samassa ryhmässä, mutta ne voivat elää myös sekaryhmissä, joissa on useita uroksia ja useita naaraita. Urokset ovat yleensä suurempia, ja niiden suurentuneita kulmahampaita käytetään pelotteluun ja taisteluun.

## Suvut
Tribukset ja suvut:
* Cercopithecini
** Suomarakatti (*Allenopithecus*) [1 laji]
***[[Allochrocebus]]* [3 lajia]
** Marakatit (*Cercopithecus*) [19 lajia]
** Vihermarakatit (*Chlorocebus*) [7 lajia]
** Husaariapinat (*Erythrocebus*) [3 lajia]
** Pikkumarakatit (*Miopithecus*) [2 lajia]
* Papionini
** Mangabit (*Cercocebus*) [7 lajia]
** Valkoposkimangabit (*Lophocebus*) [2 lajia]
** Makakit (*Macaca*) [23 lajia]
**Metsäpaviaanit (*Mandrillus*) [2 lajia]
** Paviaanit (*Papio*) [6 lajia]
** *[[Rungwecebus]]* [1 laji]
** Tselada (*Theropithecus*) [1 laji]

## Lähteet
Eemeli Mikkilä

**Eemeli Mikkilä** (s. 22. kesäkuuta 2004) on suomalainen pesäpalloilija. Mikkilä edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Pattijoen Urheilijoita. Hän pelaa lyöjäjokerina. Mikkilä on pelannut kaksi Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kolme tavallista juoksua ja kerännyt kuusi kärkilyöntipistettä. Uran tilastot päivitetty 11. toukokuuta 2025.

## Lähteet
Södra Vi

**Södra Vi** on taajama Vimmerbyn kunnassa Kalmarin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1&nbsp;117 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Tunnettuja henkilöitä
* Eric Krönmark (1931–2024), poliitikko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eric Krönmark

**Eric Krönmark** (2. kesäkuuta 1931 Södra Vi – 12. tammikuuta 2024) oli ruotsalainen maanviljelijä ja kokoomuspoliitikko. Hän oli valtiopäiväedustaja vuosina 1965–1981 ja toimi maansa puolustusministerinä 1976–1978 sekä 1979–1981. Vuosina 1981–1996 Krönmark toimi Kalmarin läänin maaherrana.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruotsin valtiopäivät