open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
TCG Demirhisar (1941)

**TCG Demirhisar** oli Turkin laivaston Demirhisar-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Aluksen suunnittelu perustui Britannian kuninkaallisen laivaston I-luokan hävittäjiin ja valmisti William Denny and Brothers Dumbartonissa.

## Valmistus

Alus tilattiin 1939 William Denny and Brothersilta Dumbartonista, missä köli laskettiin vielä samana. Alus laskettiin vesille 1941 ja valmistui seuraavana vuonna.

## Palvelus
Alus siirrettiin 1942 Välimeren poikki Turkkiin, jossa se palveli vuoteen 1960.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Otto Andersson (kansanedustaja)

**Otto Andersson** (s. 1983) on suomalainen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko. Andersson on Loviisan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen hallituksen jäsen. Hän on toiminut myös ministeri Anna-Maja Henrikssonin erityisavustajana.

Andersson valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Hän on toiminut Ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana kesäkuusta 2023 alkaen. Maaliskuussa 2024 Andersson ilmoitti tavoittelevansa puolueen puheenjohtajuutta Henrikssonin luopuessa tehtävästä.

## Näkemykset
### Arvot
Andersson sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Andersson ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Anderssonin näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Anderssonin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin liberaalivihreät mielipiteet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotisivut
*
Milla Lahdenperä

**Milla Lahdenperä** (s. 1974) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Lahdenperä on koulutukseltaan filosofian tohtori ja toimii Turun ammattikorkeakoulun hammastekniikan koulutusvastaavana ja lehtorina. Hän asuu Taivassalossa ja hänellä on kolme tytärtä. Hän toimii sivutoimisesti yrittäjänä maatilalla. Hän harrastaa kilpaurheilua ja musiikkia. Lahdenperä valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Näkemykset
### Arvot
Lahdenperä sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Lahdenperä sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Lahdenperä on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). HS:n vaalikoneeseen Lahdenperän antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Lähteet
Evan Gershkovich

**Evan Gershkovich** (s. 1991 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen toimittaja, joka on työskennellyt muun muassa *[[The Wall Street Journal]]ille*. Venäjän viranomaiset pidättivät Gersckovichin 29. maaliskuuta 2023 ja syyttivät häntä vakoilusta. Hän oli ensimmäinen pidätetty amerikkalainen journalisti Venäjällä kylmän sodan päättymisen jälkeen.

Hänet tuomittiin 19. heinäkuuta 2024 16 vuodeksi vankeuteen. Venäjän väärin tuomitsema toimittaja vapautettiin 2. elokuuta 2024 osana suurinta ja monimutkaisinta idän ja lännen välistä vankien vaihtoa sitten kylmän sodan.  

## Tausta
Evan Gershkovichin kotikieli on venäjä. Hänen vanhempansa muuttivat Yhdysvaltoihin Neuvostoliitosta 1980-luvulla. Opintojensa jälkeen Gershkovich lähti toimittajaksi Moskovaan ja työskenteli aluksi *[[The Moscow Times]]in* palveluksessa. Myöhemmin hän siirtyi uutistoimisto AFP:n palvelukseen ja sieltä *The Wall Street Journalin* Moskovan toimitukseen.

## Pidätys ja vankeus
Evan Gershkovich pidätettiin hänen ollessaan juttumatkalla Jekaterinburgissa. Venäjän turvallisuuspavelu FSB:n mukaan se oli estänyt laittomat toimet ja että journalisti oli toiminut Yhdysvaltain ohjeiden mukaan ja kerännyt salaiseksi luokiteltua informaatiota valtion salaisuuksista, jotka koskivat Venäjän turvallisuusalan yritystä. FSB:n mukaan se oli käynnistänyt tutkinnan vakoilutapauksesta. Erään venäläisen tiedotusvälineen mukaan se oli luokiteltu huippusalaiseksi. 

Jekaterinburgiin pidätystä varten matkustaneet FSB:n agentit veivät Evan Gershkovichin Lefortovon alueoikeuteen Moskovassa, jossa hänet virallisesti pidätettiin ja määrättiin pidettäväksi pidätettynä 29.5. asti. Oikeussali oli tyhjennetty virkailijoista ja vierailijoista, eikä sinne päästetty Gershkovichin asianajajaa.

Gershkovichia pidettiin Moskovassa sijaitsevassa pahamaineisessa Lefortovon vankilassa.

Ollessaan vankina Gershkovich on saanut tavata vain venäläisiä asianajajia. Pyynnöistä huolimatta hänen ei ole annettu tavata Yhdysvaltain Moskovan-suurlähetystön virkamiehiä tai ystäviään.

Toukokuussa Evan Gershkovichin tutkintavankeutta pidennettiin elokuun 30. päivään asti. Vankeuden jatkamista pyysi Venäjän turvallisuuspalvelu FSB.

Gershkovich tuomittiin 16 vuodeksi vankeuteen 19.7.2024 Sverdlovskin alueoikeudessa Jekaterinburgissa. Gershkovich tullaan  siirtämään Lefortovosta tiukan valvonnan rangaistussiirtolaan.

## Reaktiot
Yhdysvaltojen ulkoministeri Antony Blinken vaati Venäjää vapauttamaan Evan Gershkovichin keskustellessan puhelimitse Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin kanssa. Blinken sanoi, että Gershkovichin pidättämistä vakoilusyytteiden perusteella ei voida hyväksyä, ja totesi, että Yhdysvallat vaati Venäjän viranomaisia vapauttamaan hänet välittömästi. Lavrov vastasi, että Yhdysvaltain virkamiesten ja tiedotusvälineiden ei pidä "nostaa meteliä" toimittajan ahdingosta tai yrittää politisoida sitä.

Yhdysvalloissa on arveltu, että Evan Gershkovichin pidätyksen motiivina saattaisi olla Venäjän ja Yhdysvaltojen vankienvaihto. Yhdysvallat on todennut, että Gershkovich on pidätetty väärin perustein, jolloin hänellä olisi hallinnon mukaan panttivankistatus. 

## Lähteet
Teemu Kinnari

**Teemu Kullervo Kinnari** (s. 1973 Hollola) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Kinnari on ammatiltaan maanviljelijä ja toimii myös maa- ja metsätalouden asiantuntijana. Hän on Hollolan kunnanhallituksen puheenjohtaja. Kinnari kasvattaa ravisukuisia suomenhevosia. Hän on kilpaillut vuosien ajan enduromoottoripyöräilyssä muun muassa MM-osakilpailuissa. Kinnari on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Näkemykset
### Arvot
Kinnari sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Kinnari sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Kinnari on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). HS:n vaalikoneeseen Kinnarin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet.

## Yksityiselämä
Teemu Kinnarin pikkuserkku on SDP:n kansanedustaja Ville Skinnari.

## Lähteet
Mira Nieminen

**Mira Nieminen** (s. 8. tammikuuta 1976 Lahti) on suomalainen perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Nieminen on siviiliammatiltaan poliisi ja toimii tutkintayksikön johtajana. Nieminen on Lahden kaupunginhallituksen jäsen. Hän on ollut myös ehdokkaana europarlamenttivaaleissa. Nieminen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Näkemykset
### Arvot
Nieminen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Nieminen sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Niemisen näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Niemisen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Yksityiselämä
Niemisellä on neljä lasta. Hän on sotilasarvoltaan reservin kersantti. Nieminen haki turvakieltoa sen jälkeen kun Yle pyrki selvittämään hänen asuinpaikkaansa.

### Uskonto
Nieminen pitää kristillistä perintöä pohjana euroopalaiselle yhteiskuntajärjestykselle ja arvoille. Nieminen uskoo Jumalaan ja pitää uskonnollisia elementtejä tärkeinä keskeisissä elämäntapahtumissa. Hän katsoo, että hengellisyyttä voi harjoittaa ilman kirkkoja tai uskonnollisia toimituksia, ja uskoo myös uskonnollisten tai hengellisten ihmeiden tapahtuvan.

## Lähteet
Katalin Bársony

**Katalin Bársony** (s. 1982 Budapest, Unkari) on romanitaustainen unkarilainen elokuvaohjaaja, sosiologi ja romaniaktivisti. Bársony toimii media-alalla toimivan Romedia Foundation -säätiön sekä BAXT Films -elokuvayhtiön johtajana ja on elokuvakuraattorina RomArchive-projektissa. Bársony on valmistunut viestinnän ja käyttäytymistieteiden tohtoriksi Corvinus-yliopistosta Budapestistä ja on Miegunyah-stipendiaatti Melbournen yliopiston Victorian College of the Artsissa. Bársony tunnetaan erityisesti dokumenttielokuvasarjastaan ''Mundi Romani'' - Maailma romanien silmin (*Mundi Romani - the World through Roma Eyes*), jota tehtiin 2007 - 2011, sekä dokumenttielokuvasta "How Far the Stars", joka kertoo jazzpianisti József Balázsin tarinan. *Mundi Romani* -sarja palkittiin UNESCO-palkinnolla kulttuurien lähentymisestä.

## Filmografia
* 2020 : *The Caravan's Trail*
* 2019 : *How Far the Stars*
* 2016 : *Jazz Way Out*
* 2014 : *3 Brothers*
* 2007 - 2011 : TV series - *Mundi Romani* 
* 2011 : *Uprooted - Children’s Perspectives on Europe’s Repatriation Policies*
* 2010 : *“I’m a Roma Woman” campagne vidéo pour les Balkans*
* 2009 : *I’m a Roma Woman” campaign video*
* 2008 : *The Forgotten Story of the Mitrovica Roma*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Europe's Stories: Katalin Bársony (YouTube)
* 
*
Rami Lehtinen

**Rami Lehtinen** (s. 17. tammikuuta 1976Loimaa) on suomalainen perussuomalainen poliitikko. Hän on siviiliammatiltaan poliisi ja viraltaan vanhempi konstaapeli. Hän on Jokioisten kunnanhallituksen jäsen. Hän on myös toiminut sivutoimisesti rakennusalan yrittäjänä. Hänellä on kaksi poikaa. Lehtinen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Näkemykset
### Arvot
Lehtinen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Lehtinen sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Lehtisen näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Lehtisen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Lähteet
Aleksi Jäntti

**Matti Aleksi Jäntti** (s. 18. tammikuuta 1974 Turku) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Ennen valintaansa kansanedustajaksi Jäntti työskenteli Tampereen apulaispormestarina 2017–2023.

Politiikan ohella Jäntti on toiminut jääkiekon seuratyössä KooVeessa ja Ilveksessä sekä Tampereen Voimistelijoiden puheenjohtajana.

## Elämäkerta
Jäntti syntyi Turussa vuonna 1974 ja muutti Kangasalle vuonna 1981. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kangasalan lukiosta vuonna 1994. Jäntti valmistui upseeriksi Maanpuolustuskorkeakoulun ilmatorjuntalinjalta vuonna 1999.

Jäntti työskenteli vuosina 1999–2002 Panssariprikaatissa opetusupseerina ja vuosina 2002–2004 panssari-ilmatorjuntapatterin yksikön varapäällikkönä. Vuosina 2004–2005 hän oli panssari-ilmatorjuntapatterin yksikön päällikkö ja vuosina 2005–2006 tukikohtakomppanian päällikkö Satakunnan lennostossa.

Kun Jäntti lähti ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleihin, hän joutui eroamaan upseerin virasta. Hän ei tullut valituksi ja siirtyi kriisinhallintatehtäviin. Jäntti oli vuosina 2007–2008 erilaisissa tehtävissä Kosovossa osana Nato-johtoista KFOR-operaatiota.

Kosovosta palattuaan Jäntti perusti Raxaset Oy -nimisen rakennusalan yrityksen, jonka osayrittäjänä hän toimi vuosina 2009–2015. Hän työskenteli vuosina 2015–2017 Baronalla yhteyspäällikkönä, kunnes tuli valituksi Tampereen apulaispormestariksi.

## Poliittinen ura
Jäntti toimi Lempäälän kaupunginvaltuutettuna vuosina 2005–2011 ja Lempäälän kunnanhallituksen jäsenenä vuosina 2009–2011.

Eduskuntavaaleissa 2007 Jäntti yritti ensimmäistä kertaa eduskuntaan Pirkanmaan vaalipiiristä, sai yli  ääntä eikä tullut valituksi.

Jäntti valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon ensi kertaa kuntavaaleissa 2012 724 äänellä. Jatkokaudelle hänet valittiin kuntavaaleissa 2017, jolloin hän sai 826 ääntä. Kesäkuussa 2017 hän aloitti Tampereen apulaispormestarina vastuualueenaan kaupunkiympäristö.

Eduskuntavaaleihin 2023 Jäntti päätyi yllättäen ehdolle, kun Pirkanmaan vaalipiirin ehdokkaaksi suunniteltu Mika Aaltola yllättäen kieltäytyi ehdokkuudesta viikko ennen ehdokaslistojen jättämistä. Hän sai vaaleissa  ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan.

Eduskunnassa Jäntti on lakivaliokunnan jäsen sekä liikenne- ja viestintävaliokunnan ja talousvaliokunnan varajäsen.

## Näkemykset
### Arvot
Jäntti sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Jäntti on kallellaan liberaalivihreyteen (GAL). HS:n vaalikoneeseen Jäntin antamsissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin kaupunkimyönteisyyttä korostavat mielipiteet. *Ylen* vaalikonevastausten perusteella Jäntti on eduskuntaryhmänsä liberaaleimpia edustajia kaudella 2023–2027.

## Yksityiselämä
Jäntti on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Hän asuu Tampereen Koivistonkylässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Saku Nikkanen

**Saku Nikkanen** (s. 1977 Salo) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko. Nikkanen on Salon kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja kaupunginvaltuutettu. Siviiliammatiltaan hän on liikunnanohjaaja. Hänellä on vaimo ja kaksi lasta. Nikkanen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiiristä.

## Näkemykset
### Arvot
Nikkanen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Nikkanen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Nikkasen näkemykset ovat keskellä. HS:n vaalikoneeseen Nikkasen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin maaseudun roolia koskevat mielipiteet.

## Lähteet
Juha Viitala

**Juha Petteri Viitala** (s. 1976 Kajaani) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko. Kajaanissa syntynyt Viitala on asunut lapsesta asti Raumalla ja työskennellyt siellä pitkään UPM:n paperitehtaalla, viimeksi työsuojeluvaltuutettuna. Hän on toiminut Rauman kaupunginvaltuustossa vuodesta 2017. Viitala valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

Viitala on koulutukseltaan ylioppilas ja harrastaa valokuvausta ja Lapin matkailua.

## Näkemykset
### Arvot
Viitala sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-vasemmistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Viitala ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Viitalan näkemykset ovat kallellaan liberaalivihreyteen (GAL). HS:n vaalikoneeseen Viitalan antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin maaseudun roolia koskevat mielipiteet.

## Lähteet
Luolien lammikkokerrostumat

**Luolien lammikkokerrostumat** ovat luolissa esiintyviä kemiallisia sedimenttejä, jotka muodostuvat luolissa olevien lammikoiden ympäristöön. Reunapatoja on lammikoiden ylivirtausalueilla. Ne ovat seinämäisiä muodostumia. Niitä syntyy, kun lammikon pohjasta liukenee kalsiittia vedenpinnan ollessa tyyni ja kun kalsiitti saostuu ylivirtausalueelle. Kalsiitti saostuu, kun lammikon hiilidioksidipitoisuus vähenee lammikon tulviessa. Luolissa olevien reunapatojen kaltaisia reunapatomuodostumia on myös muaalla. Koiranhammaskerroksia muodostuu, kun lammikon olosuhteet ovat vakaita, jolloin lammikon vesi ei vaihdu. Näitä muodostumia syntyy etenkin, jos vesi on ylikyllästynyt suolan suhteen. Tällöin suola kiteytyy. Suolasta voi muodostua suuriakin kiteitä. Koiranhammaskerroksien mahdollisia esiintymispaikkoja ovat myös avoraot ja kerrospinnat. Veden ylikyllästyessä kallioperästä saattaa liueta helposti liukenevia mineraaleja, jotka myöhemmin kiteytyvät, ja näin kerrostumiin tulee uusia mineraaleja. Monet kideonkalot sisältävät koiranhammaskerroksia. Luolahelmet ovat helmimäisiä, pyöreitä rakenteita sisältäviä kerrostumia. Niitä on syntynyt lammikkoveden kyllästyttyä suolasta, minkä jälkeen suolan on täytynyt kiteytyä jonkinlaisten hiukkasten ympärille. Muodostumia syntyy lammikon veden virratessa koko ajan. Luolahelmiä muodostuu usein lammikoihin, joihin tippuu koko ajan vettä. Ne ovat aivan luolan pohjalla ja ovat pieniä. Vatisaostumia muodostuu aivan luolan pohjalla oleviin lammikoihin lammikon reunalle. Joskus lammikon reunalla on lohkareita tai tippukivimuodostumia, joiden ympärille vatisaostumia muodostuu.

## Lähteet
Aliluokka

Olio-ohjelmoinnissa objektit ja luokat voivat periä ominaisuuksia ylemmän tason objekteilta. **Aliluokat** perivät kaikki ne ominaisuudet, joita ei ole yliluokassa estetty perimästä. Perinnän avulla ohjelmoijat voivat luoda luokkia, jotka perustuvat olemassa oleviin luokkiin. Voidaan esimerkiksi luoda kantaluokka ”Auto”, josta periytetään aliluokka ”Lada”. Lada perii joitain ominaisuuksia Auto-luokalta, mutta sille voidaan määritellä myös uusia piirteitä. Aliluokalla voi olla useita yliluokkia. Edeltävässä esimerkissä Lada-luokasta voitaisiin periyttää edelleen ”punainen Lada” -olio.
Ville Väyrynen

**Ville Mikko Juhana Väyrynen** (s. 1975 Lapinlahti) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Siviiliammatiltaan Väyrynen on gastrokirurgi ja hän toimii Sairaala Novan osastonylilääkärinä. Väyrynen on Muuramen kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän oli myös Keski-Suomen hyvinvointialueen aluehallituksen 2. varapuheenjohtaja, mutta hän erosi tehtävästä vuoden 2023 eduskuntavaalien jälkeen. Väyrynen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Hän harrastaa jalkapalloa ja muuta kuntoilua ja hänellä on vaimo, joka on ammatiltaan gynekologi sekä kolme lasta. 

## Näkemykset
### Arvot
Väyrynen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Väyrynen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Väyrynen on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Väyrysen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet.

## Lähteet
Jaana Strandman

**Jaana Strandman** (s. 22. kesäkuuta 1972 Keitele)on suomalainen perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Hän on Mikkelin kaupunginvaltuuston, aluehallituksen, aluevaltuuston sekä maakuntahallituksen jäsen. Siviiliammatiltaan Strandman on erityisopettaja ja koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri. Hän on toiminut ukrainalaisille suomen kielen opettajana ja on muun muassa ohjannut ryhmäliikuntatunteja. Hänellä on yksi aikuinen lapsi. Strandman valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Poliittinen toiminta
Strandman oli pitkään keskustassa. Hänet valittiin keskustan ehdokaslistalta Mikkelin valtuuston jäseneksi vuoden 2008 kuntavaaleissa ja uudelleen vuoden 2012 kuntavaaleissa.

Vuoden 2017 kuntavaaleihin Strandman osallistui jälleen keskustan ehdokkaana ja putosi valtuutetusta varavaltuutetuksi.
Hän on myös ollut Kokoomuksen jäsen toimien mm. yhdistyksen varapuheenjohtajana Pertunmaalla.

## Näkemykset
### Arvot
Strandman sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Strandman sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Strandmanin näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Strandmanin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Lähteet
Anna-Kristiina Mikkonen

**Anna-Kristiina Mikkonen** (s. 22. toukokuuta 1984 Savonlinna) on suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansanedustaja. Mikkonen on toiminut Savonlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtaja. Hän on koulutukseltaan yhteiskuntatieteen maisteri. Mikkonen on savonlinnalaisen Setlementti-yhdistyksen toiminnanjohtaja ja rehtori. Mikkonen harrastaa kuoro- ja yksinlaulua. Hän puhuu ja kirjoittaa sujuvasti ranskaa ja opiskelee venäjää. Mikkonen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

Mikkonen sai puolisonsa Joni Kotilaisen kanssa tyttövauvan heinäkuussa 2025.

## Näkemykset
### Arvot
Mikkonen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-vasemmistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Mikkonen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Mikkosen näkemykset ovat kallellaan liberaalivihreyteen (GAL).

## Lähteet
Vesa Kallio (kansanedustaja)

**Vesa Matti Kallio** (s. 1967 Kangasniemi) on suomalainen keskustalainen poliitikko. Kallio on koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden maisteri ja agronomi. Hän on toiminut viljelijänä, torikauppiaana, tutkijana ja MTK:n Etelä-Savon toiminnanjohtajana. Kallio on ollut kuntavaaleissa ehdokkaana kerran Kangasniemellä ja kerran Savonlinnassa. Hänen perheeseensä kuuluu vaimo ja tämän kaksi aikuista poikaa. Kallio valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Eduskunnassa hän toimii ympäristövaliokunnan varsinaisena jäsenenä.

## Ura ennen politiikkaa
Kallio toimi MTK-Etelä-Savon toiminnanjohtajana vuodesta 1999 alkaen. Kalliolla on toiminut yli 20 vuoden ajan maanviljelijänä, ja hän on nykyisin myös metsänomistaja. Hän myös työskennellyt muun muassa maatalouslomittajana Pieksämäen maalaiskunnalla sekä tutkijana Helsingin yliopistossa.

## Näkemykset
### Arvot
Kallio sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Kallio ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Kallio on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Kallion antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin mielipiteet koskien maaseudun vahvempaa roolia. HS:n vaalikoneen perusteella Kallio sijoittuu eduskuntaryhmänsä vasempaan siipeen kaudella 2023–2027.

### Teemat
Kallio on korostanut teemoissaan kansalaislähtöistä politiikkaa. Kallio on kritisoinut julkisesti Suomessa yksittäisten elintarviketjujen liian määräävää markkina-asemaa.

## Lähteet
Java Web Start

**Java Web Start** (tunnetaan myös nimellä JavaWS, javaws tai JAWS) on Sun Microsystemsin (nykyisen Oraclen) kehittämä kehikko. Sen avulla voidaan käynnistää ja suorittaa Java-sovelluksia verkosta käsin ilman että käyttäjän tarvitsee asentaa niitä omalle tietokoneelleen. Java Web Start mahdollistaa saumattoman versiopäivityksen globaalisti jakeluun hajautetuille sovelluksille, antaen suuremman hallinnan muistin käytölle Java-virtuaalikoneessa.

Web Start -sovellukset eivät toimi selaimen sisällä toisin kuin Java-sovelmat. Ne ovat itsenäisiä sovelluksia ja ne toimivat erillisessä kehyksessä. Teknologia perustuu Java Network Launching Protocoliin (JNLP), ja se lukee sekä jäsentää JNLP-kuvaustiedoston. Tämän kuvauksen perusteella se lataa tarvittavat asiakasohjelman osat ja riippuvuudet. Asiakasohjelman osia, jotka ovat jo tallennettu käyttäjän koneelle välimuistiin, ei tarvitse ladata uudelleen, elleivät ne ole päivittyneet palvelimella. Tämän jälkeen, kun asiakasohjelma on tallennettu välimuistiin, Java Web Start käynnistää sen natiivisti käyttäjän koneella.

## Aiheesta muualla
* virallinen sivusto
Blood & Glitter

**Blood & Glitter** () on saksalaisen yhtyeen Lord of the Lostin kappale, jolla he edustavat Saksaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa voitettuaan Saksan euroviisukarsinnan *Unser Lied für Liverpool*. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 18 pistettä ja sijoittui viimeiseksi.

## Lähteet
Tekoälytaide

**Tekoälytaide** hyödyntää tekoälyä taiteen tuottamisessa. Tekoälytaiteessa hyödynnetään tekoälyn luomia teknologisia mahdollisuuksia taiteen luomisiin. Keskustelua tekoälyn hyödyntämisestä kuvataiteeseen on käyty 1960-luvun lopulta alkaen, mutta keskustelu on 2020-luvulla kiihtynyt generatiivisten tekoälysovellusten, kuten DALL-E ja Midjourney myötä. 

Tekoälyratkaisuja on tuotettu eri taiteen aloille. Yksi varhaisista tekoälyä taiteessaan hyödyntäneistä kuvataiteilijoista oli Harold Cohen (1927–2016). Cohenin AARON-tekoälyprojektiksi, joka loppui Cohenin kuolemaan vuonna 2016. AARONin koodi ei ollut avointa, mutta Cohen jätti jälkeensä muistiinpanoja. Cohenin merkitys tekoälytaiteelle perustuu itsekehitettyihin ratkaisuihin, joita hän hyödynsi. Teosten lopputulos oli usein Cohenin täydentämää ja konseptilähtöistä. 

## Kritiikkiä

Kehittyneet syväoppimiseen perustuvat tekoälysovellukset kuten DALL-E ja Midjourney ovat virittäneet keskustelua tekoälyn tuottamasta taiteesta. Ne ovat herättäneet kritiikkiä, sillä ne perustuvat suureen lähdeaineistoon, joka sisältää tekijänoikeuden suojaamaa materiaalia. Esimerkiksi The International Association of Art (IAA) Europe ja saksalainen 42 eri luovan alan järjestön yhteenliittymä Initiative Urheberrecht ovat vaatineet Euroopan unionia suojaamaan taiteilijoiden tekijänoikeuksia ja toimeentuloa tekoälyteollisuudelta.

Generatiivisten tekoälysovellusten avulla voitettiin aluksi jopa taidekilpailuja. Tekoälyllä kilpailuun osallistunut kertoi halunneensa testata kilpailun käytäntöjä ja herättää pohdintaa tekoälyn roolista taiteessa. Tekoälysovellusten tapa käyttää laajoja aiempien taideteosten kuvakirjastoja nostaa kysymyksiä tekijänoikeuksien suojaamisesta: onko vanhojen teosten tällainen käyttö sallittua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oskari Valtola

**Oskari Valtola** (s. 3. tammikuuta 1976 Mikkeli) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Hän on Mikkelin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, maakuntahallituksen ensimmäinen varapuheenjohtaja ja Etelä-Savon hyvinvointialueen hallituksen jäsen. Siviiliammatiltaan Valtola on työterveyshuollon erikoislääkäri. Hänellä on vaimo ja kolme lasta. Valtola valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Näkemykset
### Arvot
Valtola sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Valtola ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Valtola on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Valtola antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet.

## Lähteet
Sinikka Sipilä

**Sinikka Sipilä** (s. 3. syyskuuta 1951) on suomalainen kirjastoneuvos. Hän on toiminut Suomen kirjastoseuran toiminnanjohtajana vuodesta 1997 ja oli kansainvälisen kirjastojärjestö IFLAn puheenjohtaja 2013-2015. Kirjastoneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 2015.

## Ura
Sipilä on työskennellyt kirjastonhoitajana Hämeenlinnan kaupunginkirjastossa ja Tampereen yliopistolla.

## Lähteet
I Wrote a Song

**I Wrote a Song** () on britannialaisen laulajan Mae Mullerin kappale, jolla hän edusti Isoa-Britanniaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa. BBC ilmoitti 9. maaliskuuta kappaleen olevan Ison-Britannian edustuskappale. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 24 pistettä ja sijoittui sijalle 25.

## Lähteet
Éléonore Bernheim

**Éléonore Bernheim** on ranskalainen näyttelijä, joka aloitti ammattilaisnäyttelijänä 1990-luvun lopussa. Hän näyttelee televisiosarjassa *[[Kuolema maalaa taulun]]* päähenkilöä Florence Chassagnea. Bernheim valmistui vuonna 2003 Conservatoire national supérieur d'art dramatique -opistosta.

## Lähteet
Keltasorakki

**Keltasorakki** (*Conophytum bilobum*) on päivikkikasvien (Aizoaceae) heimoon, sorakkien (*Conophytum*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on varsin muunteleva laji, jonka eri alueilla esiintyvät muodot luokitellaan toisinaan erillisiksi alalajeiksi. Keltasorakki on sorakkien suvun Biloba-ryhmän tyyppilaji.

Keltasorakki on tanakkarakenteinen mehikasvi, joka on jakautunut kahdeksi meheväksi liuskaksi. Liuskojen kärjissä on häivähdys punaista tai purppuraa. Liuskoista kasvavat kukat ovat näyttäviä ja niiden väri vaihtelee keltaisesta oranssiin.

Keltasorakkia kasvaa luonnossa laajoilla alueilla Etelä-Afrikan Pohjois-Kapin provinssissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Conophytum bilobum''
Romanian maantiede

**Romanian maantiede** kertoo Romanian maantieteestä. Romania sijaitsee Bulgarian pohjoispuolella, Unkarin ja Serbian itäpuolella. 

## Pinnanmuodot

Romanian alueella on Karpaattien eteläosa Etelä-Karpaattien vuoristo eli Transilvanian Alpit. Romanian pohjoisosassa sijaitsevan Transilvanian alueella on useita kukkuloita ja leveitä laaksoja. Lännempänä ovat Apusenivuoret ja vielä lännempänä Baanaattien tasanko. Etelä-Karpaattien lounaispuolella ovat Banatvuoret. Etelä-Karpaatit ovat kaarimainen vuorijono, josta itään ja etelään on enimmäkseen tasankoaluetta.

## Ilmasto
Romanian länsiosassa on tyypillinen mannerilmasto, jolle ovat tyypillisiä kylmät talvet ja kuumat kesät. Karpaattien itäpuolella Mustanmeren läheisyys vaikuttaa ilmastoon.

## Luonnonsuojelu
Romanian kansallispuistoja ovat Buila-Vânturarița ja Cheile Bicazului-Hășmaș.

## Lähteet
Maija Nissinen (missi)

**Maija Nissinen** (s. 1915 tai 1916) oli suomalainen missi, joka valittiin 16-vuotiaana vuoden 1932 Miss Suomeksi.

## Lähteet
Makasiinipuisto

**Makasiinipuisto** on Helsingin keskustassa Kluuvin kaupunginosassa sijaitseva julkinen puisto. Se sijoittuu Kansalaistorin, Musiikkitalon, Töölönlahdenkadun ja keskustakirjasto Oodin väliin. Töölönlahdenkadun pohjoispuolella puistoalue jatkuu Töölönlahdenpuistona Töölönlahdelle asti. 

Puisto avattiin kesäkuussa 2019 entisen Töölön tavara-aseman alueelle sen jälkeen, kun ”makasiiniraunioksi” kutsuttu viimeinen säilynyt osa  oli purettu vuonna 2018. Makasiinipuistoon toteutettiin Helsingin kaupungin tilaustyö, taiteilija Akseli Leinosen taideteos *Massa*, joka on tarkoitettu makasiinien muistomerkiksi. Punaisista tiilistä rakennettu teos on 200 neliön kokoinen avoin tiilinen pinta, joka on Leinosen mukaan ”antimonumentti” ja kuvaa ”aika-avaruuden taipumaa massan ympärillä”. *Massan* päällä voi oleskella tai esimerkiksi rullalautailla. Taiteilijan toiveena oli käyttää teoksessa purettujen makasiinien tiiliä, mutta ne todettiin myrkyllisiksi, eivätkä ne olisi kestäneet kulutusta.

Tilataideteoksen lisäksi puistossa on kiipeilyteline ja hiekkatekonurmipohjainen pelikenttä, jota voi käyttää koripallossa, jalkapallossa ja salibandyssa. Suurin osa Makasiinipuistosta on kuitenkin puuryhmien rytmittämää avointa nurmipintaa, jonka halki kulkevat kivituhkapintaiset käytävät. Vierailijoiden määrässä Makasiinipuistoa pidetään Töölönlahden puistoa suositumpana.

Toukokuussa 2025 Makasiinipuistoon pystytettiin tšekkiläisen kirjailijan ja presidentin Václav Havelin muistomerkki. Se koostuu kahdesta tuolista ja pöydästä, jonka keskellä kasvaa puu. Muistopaikan on suunnitellut arkkitehti ja suunnittelija Bořek Šípek.

## Kuvia

Makasiinin raunioiden dokumentointi - G27959 - hkm.HKMS000005-km0000oim8.jpg|Makasiiniraunio puiston paikalla keväällä 2017.
People playing basketball at Central Library Oodi in Helsinki, Finland, 2022 June.jpg|Makasiinipuiston koripallokenttä kesällä 2022.


## Katso myös
* Kiasma
* Karamzininranta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Makasiinipuisto ortoilmakuvassa Helsingin karttapalvelussa
Linguère

**Linguère** on kaupunkikunta ja samannimisen departementin hallinnollinen keskus Lougan alueella Senegalissa. Se sijaitsee 130 kilometriä Lougasta itään. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 19&nbsp;191 asukasta.

Linguère sijaitsee kuivalla ja harvaan asutulla Ferlon luonnonalueella. Sen kautta kulkee Thièsin ja Ourossoguin välinen valtatie RN3. Paikallinen nähtävyys on Lougasta 1920-luvulla rakennetun rautatien pääteasema. Liikennöinti rautatiellä loppui jo 1980-luvun alussa.

## Lähteet
Sakari Kuikka

**Olli Sakari Kuikka** (s. 8. helmikuuta 1960 Kaarina) on suomalainen ympäristötieteilijä, joka on toiminut kalastusbiologian professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2004 lähtien. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1998.

## Julkaisut

* Sakari Kuikka: *Uncertainty analysis in fisheries management science: Baltic Sea applications* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 1998.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingin yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
* ResearchGate
Fanny Elssler

**Franziska "Fanny" Elssler** (23. kesäkuuta 1810 Wien – 27. marraskuuta 1884 Wien) oli itävaltalainen ballerina. Häntä ylistettiin henkisestä ja näyttävästä tanssityylistään, ja hän oli aikansa kuuluisimpia ballerinoja. ​​

## Elämä
Franziska Elssler syntyi 23. kesäkuuta 1810 Itävallan pääkaupungissa Wienissä. Hänen isänsä Johann toimi kuuluisan säveltäjän, Joseph Haydnin, palvelijana. Elssler tanssi nuoresta asti ja esiintyi Kärntnertor-teatterissa siskonsa kanssa lapsena. Tyttöjä opetti Jean Aumer ja Friedrich Horschelt, jotka olivat molemmat kuuluisia balettitanssijoita. 

Vuonna 1827 Elssler matkusti siskonsa kanssa Napoliin. Siellä hän nousi kuuluisuuteen. Hän esiintyi 1830-luvulla kotikaupungissaan Wienissä ja Berliinissä. Elssler sai suurta kunnioitusta myös Lontoossa, jossa hän tapasi George Groten. 

Virallisesti Elssler debytoi 1834 Pariisin oopperassa, jossa hän esitti William Shakespearen oopperan ''Myrsky''. Pariisin oopperassa hänen suurin vastustaja oli Marie Taglioni. Taidekriitikko Théophile Gautier kutsui Elssleriä "Pohjoisen espanjalaiseksi", ja Elssler sai suosiota taidesisäpiireissä. Hän tanssi Pariisin oopperassa 1930-luvun loppuun asti. 

Vuosina 1840–1842 Elssler kiersi Yhdysvalloissa. Siellä hän sai paljon kunnioitusta ja vastaanotti suuria lahjoituksia. Häntä opasti Yhdysvalloissa muun muassa presidentti Martin Van Burenin poika John Van Buren. Hän rikkoi sopimuksensa Pariisin oopperan kanssa jatkaakseen Amerikan-kiertuettaan, eikä näin enää palannut tanssimaan sinne. Elssler tanssi vielä Englannissa, Saksassa, Italiassa ja Venäjällä, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1851 ja muutti Hampurin lähelle. Fanny Elssler kuoli Wienissä 27. marraskuuta 1884.

Hänestä on tehty kaksi elokuvaa: *Fanny Elssler* (1937) ja *Fanny Elssler* (1920).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Belgian maantiede

**Belgian maantiede** kertoo Belgian maantieteestä. Belgia sijaitsee Ranskan ja Alankomaiden välissä. 

## Pinnanmuodot ja vesistöt

Belgian luoteisosa sijaitsee Pohjameren rannikolla. Pohjanmeren rannikolta sisämaahan maan pohjoisosassa on alankoa. Maan keskiosassa virtaa joki Maas ja sen sivujoet. Lähellä Ranskan rajaa on Ardennien vuoristo, jonka korkein huippu on Signal de Botrange. Tämän vuoriston alue on suhteellisen metsäinen. Vuoriston reuna-alueilla on useita kalkkikiviluolia. Pohjanmeren rannikolla on dyynejä, joiden toisella puolella on ihmisen patoamia marskimaita. Länsi-Flanderissa, geest-alueella on vuori Kemmelberg.

## Ilmasto
Belgiassa vallitsee meri-ilmasto. Sateisin alue on High Vennin alue. Kyseisellä alueella on luonnonpuisto. Maan keskiosassa maasto on hiukan korkeampaa, talvet kylmempiä ja kesät lämpimämpiä kuin rannikolla. Brysselissä vuoden kylmimmän kuukauden, helmikuun keskimääräinen alin lämpötila on 0,6 astetta ja vuoden kuumimman kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 22,5 astetta. Ardenneilla on jo selvästi kylmempää, ja siellä lunta on maassa keskimäärin 50 päivänä talvessa, kun pohjoisosassa lumi kestää keskimäärin kymmenen päivää. Virtonissa Ardennien laaksossa vuoden kylmimmän kuukauden helmikuun keskimääräinen alin lämpötila on −1,2 astetta, ja vuoden kuumimman kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 23,4 astetta.

## Luonto
Belgiassa kasvaisi luonnostaan lehtimetsää, mutta 1850-luvulta alkaen maahan on istutettu havumetsää. Flanderissa kasvaa 45&nbsp;000 hehtaaria mäntyä ja euroopanmustamäntyä hiekkapitoisilla mailla, joissa luonnostaan kasvaisi tammea, koivua ja pyökkiä. Valloniassa kasvaa 67&nbsp;000 hehtaaria metsäkuusimetsää sille oikeastaan sopimattomassa ympäristössä, missä luonnostaan olisi tammea, pyökkiä, tervaleppää ja saarnea. Yksilajisten taloushavumetsien monimuotoisuutta pyritään lisäämään vähitellen.

Belgiassa on tavattu yli 350 lintulajia. Nisäkkäistä siellä esiintyy kettuja, mäyriä, kärppiä, majavia ja hylkeitä sekä saksanhirviä, villisikoja, ilveksiä ja villikissoja.

Belgiassa oli pitkään vain yksi kansallispuisto, Hoge Kempenin kansallispuisto Limburgissa. Vuonna 2022 maahan perustettiin kaksi uutta kansallispuistoa, Sambren ja Maasin välinen kansallispuisto ja Semoisin laakson kansallispuisto.

## Lähteet
Stephanie Stumph

**Stephanie Stumph** on saksalainen näyttelijä. Hän on saksalaisen näyttelijä Wolfgang Stumphin tytär. Stumph opiskeli Leipzigin konservatoriossa. Hän on näytellyt komisario Annabell Lorenzia *[[Vanha kettu|Kettu]]*-televisiosarjassa vuodesta 2015.

## Lähteet
Eeva Sippola

**Eeva Maija Sippola** (s. 1978) on suomalainen kielitieteilijä, joka on toiminut iberoamerikkalaisten kielten ja kulttuurien professorina Helsingin yliopistossa 1. tammikuuta 2023 lähtien. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2011 espanjalaisen filologian oppiaineessa. Vuosina 2015–2017 hän toimi postkoloniaalisen kielitieteen professorina Bremenin yliopistossa Saksassa.

## Julkaisut

* Eeva Sippola: *Una gramática descriptiva del chabacano de Ternate* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 2011. http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-10-7327-4
* Peter Bakker, Finn Borchsenius, Carsten Levisen ja Eeva Sippola (toim.): *Creole Studies: Phylogenetic Approaches*. John Benjamins, 2017. https://doi.org/10.1075/z.211

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen blogi
* Helsingin yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
* ResearchGate
Nystars

**Nystars Uusikaupunki** on uusikaupunkilainen salibandyseura, joka syntyi 1. kesäkuuta 2022 kun Uudenkaupungin Salibandy ja KaPa -65 yhdistyivät.

Uusi, yhtenäinen seura luotiin, jotta Uudenkaupungin alueelle saataisiin paremmat mahdollisuudet harrastaa salibandyä ja edetä lajin parissa. Nystarsilla on yli 300 lisenssipelaajaa. Suurin osa pelaajista on junioreita, mutta myös aikuistoimintaa löytyy eri tasoilta. Seura on 2025-2026 pelipassien määrässä mitattuna Suomen 3. suurin nais-/tyttösalibandyseura.

Naisten joukkue pelasi Divarin B-lohkossa kaudella 2022–2023 ja yksilohkoisessa Divarissa kaudella 2023–2024. Tämän jälkeen joukkue luopui Divari-paikastaan. Kaudella 2025–2026 seuran miehet pelaavat 3. divisioonaa ja naiset Suomi-sarjaa.

Nystarsin 16-vuotiaiden tyttöjen joukkue on saavuttanut SM-hopeaa kaudella 2023–2024 ja voittanut Suomen-mestaruuden kaudella 2024–2025.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pilvikki Absetz

**Pilvikki Absetz** (s. 1963) on suomalainen terveystieteilijä, joka on toiminut kansanterveystieteen professorina Tampereen yliopistossa 1. elokuuta 2021 lähtien. Hän väitteli psykologian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2002. Hän työskenteli Kansanterveyslaitoksessa, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa ja Itä-Suomen yliopistossa ennen siirtymistään Tampereelle.

## Julkaisut

* Pilvikki Absetz: *Determinants and Psychological Implications of Breast Cancer Risk Perceptions in the Course of Mammography Screening* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 2002. http://urn.fi/URN:ISBN:951-740-298-8
* Pilvikki Absetz, Piia Jallinoja, Johanna Suihko, Clarissa Bingham, Marja Kinnunen, Olli Ohrankämmen, Timo Sahi, Harri Pihlajamäki, Merja Paturi ja Antti Uutela: *Varusmiesten ravitsemus ja muut elintavat sekä terveyden riskitekijät palveluksen aikana: Kuuden kuukauden seurantatutkimus*. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2010. https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201205085503
* Hanna Ollila, Hanna Forsman ja Pilvikki Absetz: *Itsesäätely koululaisten hyvien ruokailutottumusten tukena: Tuloksia TEMPEST-hankkeen koululaistutkimuksesta*. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2013. https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-245-818-6
* Hanna Laine, Nelli Hankonen, Pilvikki Absetz ja Johanna Kujala: *Let's Move It -työkalupakki istumisen vähentämiseen ja oppituntien aktivointiin: Opas ohjelmaoppilaitosten käyttöön 2015–17*. Helsingin yliopisto, 2015. http://hdl.handle.net/10138/333208
* Kristiina Patja, Pilvikki Absetz ja Päivi Rautava (toim.): *Terveyden edistäminen*. Duodecim, 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tampereen yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
* ResearchGate
* Google Scholar
General Atomics MQ-20 Avenger

**General Atomics MQ-20 Avenger** (aiemmin **Predator C**) on kehitteellinen yhdysvaltalainen miehittämätön sotilaslentokone.

## Suunnittelu
Avenger on aiempien potkuriturbiinikäyttöisten MQ-1 Predator ja MQ-9 Reaper -koneiden sijaan varustettu suihkumoottorilla ja rungon sisäisellä asekuilulla. Suihkumoottori antaa aiempiin koneisiin nähden lisää suorituskykyä. Kone on suunniteltu häiveominaisuudet mielessä, esimerkiksi aseiden kantaminen sisällä pienentää koneen näkymistä tutkassa. Avengerin ensimmäinen lento tapahtui 4. huhtikuuta 2009.

## Käyttäjät
;
Yhdysvaltain ilmavoimilla yksi kone koekäytössä ja yhdellä julkistamattomalla hallinnon virastolla maksimissaan seitsemän.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
Marie Valerie

**Marie Valerie Mathilde Amalie** (22. huhtikuuta 1868 Buda, Unkari – 6. syyskuuta 1924 Wien, Itävalta) oli Baijerin herttuatar Elisabetin ja Itävallan keisari Frans Joosefin neljäs lapsi. 

## Elämä
Marie Valerie syntyi 22. huhtikuuta 1868 Unkarin pääkaupungissa Budapestissä (Buda), Itävallan keisariperheen neljänneksi lapseksi. Keisarinna Elisabet halusi, että lapsi syntyisi Unkarissa. Vuonna 1867 sovittu Ausgleich nostatti keisarinnan kiinnostusta Unkaria kohtaan. Keisarinna toivoi, että lapsi olisi poika. Syy tähän oli se, että lapsi oltaisiin voitu nimetä Unkarin suojeluspyhimyksen Tapanin mukaan. 

Keisarinna ei ollut kovin läheinen Marie Valerien siskon Giselan kanssa, pääasiassa koska hänen anoppi Sophie kasvatti Giselan. Marie Valerien Elisabet sai kasvattaa itse ja heidän suhteensa muodostuikin paljon läheisemmäksi kuin Elisabetin ja hänen muiden lastensa. Elisabet kutsui Marie Valerieta nimellä * 'die Einzige' * - "*Ainoa*" - joka kuvasti heidän läheistä suhdetta.

Marie Valerie vietti paljon aikaa Unkarissa. Nuorena hän vietti paljon aikaa hänen serkkunsa, kreivitär Marie Larisch von Moennichin, kanssa. Marie Valerie osasi puhua saksaa, italiaa, englantia ja ranskaa. Hän rakasti taidetta ja musiikkia.

Vuonna 1886, Marie Valerie tapasi tulevan miehensä, arkkiherttua Frans Salvatorin, tanssiaisissa Hofburgin palatsissa. He menivät naimisiin 31. heinäkuuta 1890. Avioliitto aloitti hovissa suuren mielipidetaistelun. Keisari Frans Joosef ei ollut tyytyväinen avioliittoon, kun taas keisarinna Elisabet ja kruununprinssi Rudolf antoivat tukensa avioliitolle. He saivat 10 lasta. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Marie Valerie tunnusti virallisesti Habsburgien monarkian lopun ja allekirjoitti asiakirjat, joissa hän luovutti tittelinsä. 

Marie Valerie kuoli imusolmukesyöpään 6. syyskuuta 1924.

## Lapset

* Elisabeth Franziska (1892-1930)
* Frans Karl Salvator (1893-1918)
* Hubert Salvator (1894-1971)
* Hedwig (1896-1970)
* Theodor Salvator (1899-1978)
* Gertrud (1900-1962)
* Maria Elisabet (1901-1936)
* Clemens Salvator (1904-1974)
* Mathilde (1906-1991)
* Agnes (1911)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maailman romanikielen päivä

**Maailman romanikielen päivää** vietetään vuosittain 5. marraskuuta. Sen tarkoituksena on edistää romanien kieltä, kulttuuria ja koulutusta. 

## Alkuperä
Kroatissa vietettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009 romanikielen päivää 4. marraskuuta. Kroatian parlamentti esitti romanikielen päivästä kansainvälistä päivää vuonna 2012. Se vahvistettiin Unescon yleiskokouksessa vuonna 2015.

## Lähteet
Gloria Siebert

**Gloria Siebert** (o.s. **Kovarik**, ent. **Uibel**, s. 13. tammikuuta 1964 Ortrand, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen, huippuvuosinaan Itä-Saksaa edustanut yleisurheilija, jonka päälaji oli 100 metrin aitajuoksu. Hän saavutti olympiahopeaa ja myös useissa muissa arvokilpailuissa hopeaa.

Siebert saavutti 100 metrin aitajuoksussa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1981 hopeaa ajalla 13,27. Vuonna 1983 hän juoksi matkan aikaan 13,00 ja pääsi seuraavana vuonna aikaan 12,87. Vuonna 1987 hän jatkoi hopeasijoilla aikuisten arvokilpailuissa: sisäratojen EM-kilpailujen 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,89 ja Rooman MM-kilpailujen 100 metrin aitajuoksussa uransa parhaaksi jääneellä ajalla 12,44. Helmikuussa 1988 Siebert juoksi 60 metrin aitajuoksun halliennätyksekseen 7,76. Soulin olympialaisissa 1988 hän saavutti 100 metrin aitajuoksussa hopeaa ajalla 12,61. Vuoden parhaan aikansa 12,48 hän juoksi kesäkuussa Leningradissa Znamenskin veljesten muistokilpailujen alkuerissä.

Siebert saavutti viimeisen arvokisamitalinsa Splitin EM-kilpailuissa 1990; sekin oli hopeaa ja tuli ajalla 12,91. Tokion MM-kilpailuissa 1991 hän karsiutui alkuerissä.

Siebert voitti 100 metrin aitajuoksussa Itä-Saksan mestaruuden vuosina 1987 ja 1990.

Siebertin ensimmäinen aviomies oli pyöräilijä ja pyöräilyvalmentaja Detlef Uibel. Toisen kerran hän avioitui korkeushyppääjä Carsten Siebertin kanssa, ja heidän poikansa Sebastian Siebert on kilpaillut pika-aitajuoksijana.

## Lähteet
Java-alusta, Standard Edition

**Java Platform, Standard Edition (Java SE)** on alusta tietokone- ja palvelinympäristöihin tarkoitetun siirrettävän koodin kehittämiseen ja käyttöönottoon. Java SE tunnettiin aiemmin nimellä **Java 2 Platform, Standard Edition (J2SE)**.

Alusta käyttää Java- ohjelmointikieltä ja on osa Java-ohjelmistoalustaperhettä . Java SE määrittelee useita yleiskäyttöisiä sovellusliittymiä, kuten Java-sovellusliittymiä Java-luokkakirjastolle, ja sisältää myös Java Language Specification - ja Java Virtual Machine -määritykset .  OpenJDK on virallinen viitetoteutus versiosta 7 lähtien.   

## Nimikkeistö, standardit ja spesifikaatiot
Alusta tunnettiin nimellä *Java 2 Platform, Standard Edition* tai *J2SE* versiosta 1.2 lähtien, kunnes nimeksi muutettiin *Java Platform, Standard Edition* tai *Java SE* versiossa 1.5. "SE":tä käytetään erottamaan perusalusta Enterprise Edition ( Java EE ) ja Micro Edition ( Java ME ) alustoista. "2" oli alun perin tarkoitus korostaa versiossa 1.2 tehtyjä suuria muutoksia, mutta se poistettiin versiossa 1.6. Nimeämiskäytäntöä on muutettu useita kertoja Java-versiohistorian aikana. J2SE 1.4:stä (Merlin) alkaen Java SE:tä on kehitetty Java-yhteisöprosessin (Java Community Process) puitteissa, joka tuottaa Java-alustan ehdotettujen ja lopullisten määritysten kuvauksia, joita kutsutaan nimellä Java Specification Requests (JSR). JSR 59 oli J2SE 1.4:n kattomäärittely ja JSR 176 määritteli J2SE 5.0:n (Tiger). Java SE 6 (Mustang) julkaistiin JSR 270:n mukaisesti.

Java Platform, Enterprise Edition (Java EE) on siihen liittyvä spesifikaatio, joka sisältää kaikki Java SE:n luokat ja lisäksi joitakin luokkia, jotka ovat hyödyllisempiä ohjelmille, jotka toimivat palvelimilla kuin työasemilla.

Java Platform, Micro Edition (Java ME) on siihen liittyvä spesifikaatio, jonka tarkoituksena on tarjota sertifioitu kokoelma Java-rajapintoja ohjelmistojen kehittämistä varten pienille, resurssirajoitteisille laitteille, kuten matkapuhelimille ja kämmentietokoneille.

Java Runtime Environment (JRE) ja Java Development Kit (JDK) ovat varsinaisia tiedostoja, jotka ladataan ja asennetaan tietokoneelle Java-ohjelmien suorittamista tai kehittämistä varten.

## Lähteet
Claudia Zaczkiewicz

**Claudia Hildegard Zaczkiewicz** (o.s. **Reidick**, s. 4. heinäkuuta 1962 Oberhausen, Länsi-Saksa) on saksalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 100 metrin aitajuoksu. Hän saavutti Länsi-Saksan edustajana olympiapronssia.

Zaczkiewiczin uran huippuvuodet osuivat 1980-luvun lopulle. Hän oli 100 metrin aitajuoksussa Länsi-Saksan mestari vuosina 1987–1989. Vuonna 1987 hän sijoittui Euroopan cupin finaalissa kolmanneksi ja Rooman MM-kilpailuissa seitsemänneksi. Soulin olympialaisissa 1988 hän juoksi välierissä ennätyksensä 12,75 ja ylsi loppukilpailussa samaan aikaan, mikä riitti pronssimitaliin. Vuoden 1989 Euroopan cupissa hän sijoittui toiseksi ja maailmancupissa viidenneksi. Saman vuoden universiadeissa hän saavutti pronssia ajalla 12,78. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Zaczkiewicz ei saavuttanut loppukilpailupaikkoja, kuten ei myöskään sisäratojen arvokilpailuissa.

Zaczkiewicz otti vuonna 1996 perheensä kanssa käyttöön tyttönimensä Reidick.

## Lähteet