Luca (kaupunki)

**Luca** (lat.; ) oli antiikin aikainen kaupunki Etruriassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Luccan kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.

## Maantiede

Lucan kaupunki sijaitsi Etruriassa Apenniinien juurella olleella tasangolla lähellä Ausar (nyk. Serchio) -joen vasenta rantaa, noin 20 kilometriä sisämaahan Tyrrhenanmeren rannasta ja 16 kilometriä koilliseen Pisaesta. Augustuksen ajan Italian aluejaossa Luca kuului Regio VII Etruriaan.

Lucan kautta kulki Etrurian sisämaasta rannikolle johtanut Via Cassia. Läheltä rannikkoa pitkin kulki Via Aurelia – Via Aemilia Scauri. Ensin mainitun kautta Lucasta oli yhteys Pistoriaeen ja Florentiaan sekä edelleen aina Roomaan saakka. Lucaan tuli myös tie Apenniinien yli Parmasta.

## Historia

Luca sijaitsi alun perin etruskien ja liguurien alueen rajalla, ja oli todennäköisesti vuoroin näiden kahden kansan asuttamana. Todennäköisesti etruskit ulottivat jossakin välissä valtansa Apenniinien juurella sijaitsevalle alamaalle, Arnus (nyk. Arno) -joen ja Macra (nyk. Magra) -joen väliselle alueelle, jättäen liguurit hallitsemaan ainoastaan vuoristoa – ja tuona aikana Luca oli todennäköisesti heidän alaisuudessaan. Myöhemmin Luca oli kuitenkin epäilemättä joutunut liguurien haltuun, ja kun roomalaiset valtasivat sen heiltä, sitä pidettiin yleisesti aina Augustuksen valtakauteen saakka ligurialaiskaupunkina. Tästä syystä se sisältyi siihen provinssiin, joka annettiin Julius Caesarin hallintaan ja johon kuuluivat sekä Liguria että Gallia cisalpina.

Ensimmäinen historiallinen maininta Lucasta on toisen puunilaissodan ajalta vuodelta 218 eaa., jolloin konsuli Sempronius vetäytyi Liviuksen mukaan sinne Hannibalia vastaan käydyn epäonnistuneen Trebian taistelun jälkeen. Kaupunki oli siis tuolloin epäilemättä roomalaisten käsissä, vaikka ilmeisesti myöhemmin joutui jälleen liguurien haltuun. On kuitenkin erikoista, ettei Lucaa mainita roomalaisten ja liguurien välisten pitkällisten sotien aikana, vaikka sen olisi pitänyt olla tärkeä rajakaupunki, erityisesti sodissa liguurisia apuaneja vastaan.

Seuraava maininta Lucasta on vuodelta 177 eaa., jolloin sinne perustettiin roomalainen siirtokunta. Tähän liittyy kuitenkin tiettyä epäselvyyttä; Liviuksen käsikirjoituksissa ja tekstilaitoksissa esiintyy sekä nimi ”Luca” että ”Luna”; mutta Velleius Paterculuksen tekstissä ei ole tällaista ristiriitaa, eikä liene syytä epäillä latinalaisen siirtokunnan perustamista Lucaan; kun taas Liviuksen mainitsema ”*colonia civium*” saattaa todennäköisemmin viitata Lunaan. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Lucensis*.

Lucan siirtokunnasta tuli, kuten muista latinalaissiirtokunnista, *[[municipium]]* vuoden 90 eaa. Lex Julian myötä, ja siksi Cicero kutsuu sitä nimellä ”*municipium Lucense*”. Näyttääkin siltä, että kaupunki oli tuohon aikaan varsin merkittävä, sillä Caesar valitsi sen usein Gallian-hallintonsa aikana provinssin rajakaupungiksi, jonne hän siirtyi neuvotellakseen ystäviensä tai Rooman poliittisten johtajien kanssa. Yhdellä tällaisista kerroista vuonna 56 eaa. Lucassa sanotaan kokoontuneen yli 200 senaattoria, mukana myös Pompeius ja Crassus sekä itse Caesar. Tuolloin elvytettiin ensimmäinen triumviraatti.

Luca näyttää saaneen uuden siirtokunnan ennen Plinius vanhemman aikaa, luultavasti Augustuksen aikana vähän ennen vuoden 31 eaa. Aktionin taistelua. Rooman keisarikaudella Luca mainitaan antiikin lähteissä vain harvoin, mutta se näyttää säilyttäneen asemansa merkittävänä maakuntakaupunkina. Diocletianuksen ajalta lähtien kaupungissa toimi valtion tehdas, joka valmisti miekkoja.

Narseen käymissä goottisodissa Luca esiintyy tärkeänä kaupunkina ja vahvana linnoituksena, mutta vasta langobardien kuningaskunnan kukistumisen jälkeen se saavutti sellaisen vaurauden ja merkittävyyden, josta Luccassa on merkkejä keskiajalla.

## Rakennukset ja löydökset

Lucassa oli roomalaisille kaupungeille tyypillinen suorakulmainen *[[castrum]]in* ruutuasemakaava. Se oli ympäröity muurilla, joka ajoitetaan 200-luvulle eaa. Muurista ja sen porteista ja torneista on säilynyt osia. Eräs osa on säilynyt osana nykyisen Santa Maria della Rosan kirkon perustuksia ja ne ovat nähtävissä kirkon oratoriossa.

Kaupungin forum sijaitsi nykyisen Piazza San Michelen paikalla. Paikalta on löydetty muun muassa portiikin jäänteitä, konsulin patsas sekä piirtokirjoituksella varustettu graniittipylväs. Pohjoisessa aivan muurin ulkopuolella sijaitsi amfiteatteri, joka rakennettiin 100-luvulla jaa. Sen ovaali muoto näkyy yhä sen päälle rakennetuista keskiaikaisista taloista sekä sen reunaa kiertävän Via dell'Anfiteatron muodosta. Areenan paikalla on nykyisin Piazza dell'Anfiteatro, aiempi Piazza del Mercato. Useat holvikaariportit, jotka katkaisevat talorivistön, ovat olleet amfiteatterin sisäänkäyntejä.

Samoin pohjoismuurin ulkopuolella sijaitsi roomalainen teatteri. Myös sen ääriviivat erottuvat edelleen myöhemmässä rakennuskannassa ja kaduissa nykyisen Piazza delle Grazien alueella. Piazza Santa Maria Forisportamilla on pylväs nimeltä Colonna Mozza, joka on saattanut toimia kilparadan kääntöpylväänä. Piazzan kirkko sisältää joitakin pylväitä ja reliefejä roomalaisesta yksityisrakennuksesta.

Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on museossa Villa Guinigissa.

## Lähteet