open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Patagoniankoira

**Patagoniankoira** on sukupuuttoon kuollut chileläis-argentiinalainen koirarotu. 

## Ulkonäkö
Patagoniankoira oli suunnilleen kettukoiran kokoinen, mutta muistutti muutoin pienikokoista sutta. Sillä oli kärkeä kohti kapeneva kuono, pystyt korvat, hoikka runko, pitkät raajat ja tuuhea häntä. Karvapeite oli karhea ja tumma.

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotu oli energinen ja valpas.

## Alkuperä
Patagonian tehuelche-intiaanit käyttivät rotua suurriistan, pääasiassa guanakon ja nandun metsästykseen. 1800-luvun loppuun mennessä se oli kuollut sukupuuttoon, tehuelchejen kulttuurin katoamisen myötä.

## Lähteet
Siirtomaatyyli

**Siirtomaatyyli** tai **koloniaalityyli** () tarkoittaa arkkitehtuuria, joka perustuu siirtomaan emämaan arkkitehtuuriin. Erityisesti siirtomaatyyli tarkoittaa Britannian siirtomaissa ja etenkin Yhdysvalloissa 1600-luvun alkupuolelta 1800-luvulle saakka vaikuttaneita arkkitehtuuri- ja huonekalutyylejä. Siirtomaatyylin esikuvana oli aluksi arkkitehti Inigo Jonesin palladiolaisvaikutteinen klassismi, mutta 1700-luvun lopulta lähtien Robert Adamin uusklassistinen arkkitehtuuri. Siirtomaatyylillä on alun perin viitattu nimenomaan Amerikan 13 ensimmäisen brittiläisen siirtokunnan arkkitehtuuriin, mutta sen tyylipiirteet tulivat uudestaan muotiin 1900-luvulla joka puolella Yhdysvaltoja. Vastaavasti *Dutch Colonial* Etelä-Afrikassa ja *Spanish Colonial* latinalaisessa Amerikassa ovat saaneet vaikutteita Alankomaiden ja Espanjan arkkitehtuurista, ja näitä sekä siirtomaatyylin muita alalajeja esiintyi myös Yhdysvaltojen siirtokunnissa, joita eri maista tulleet siirtolaiset perustivat.

Yhdysvaltalaisen siirtomaatyylin tyypillisimpiä rakennuksia ovat puiset, väritykseltään vaaleat kaksi- tai kolmikerroksiset pohjoisamerikkalaiset herraskartanot, joissa on näyttävät pylväiköt. Niitä on erityisesti eteläissä osavaltioissa. Siirtomaatyylin seuraaja oli federaalityyli ().

## Lähteet
*Curl, James Stevens: Dictionary of architecture. Oxford University Press 1999. 
*Jokinen, Teppo ja Honkala, Liisa: Arkkitehtuurin sanakirja. WSOY 2000. 

### Viitteet
Muhammad. The Prophet for Our Time

**Muhammad. The Prophet of Our Time** on vuonna 2006 ilmestynyt brittiläisen tietokirjailijan Karen Armstrongin tekemä profeetta Muhammedin elämäkerta. Se on toinen Armstrongin kirja aiheesta, sillä vuonna 1991 ilmestyi ensimmäinen elämäkerta *Muhammad: a Biography of the Prophet*, jolle *Muslim Public Affairs Council* antoi mediapalkinnon. Jo tässä teoksessa Armstrong torjui käsityksen islamin totaalisesta jyrkkyydestä ja löysi profeetan opetuksista rauhan ja suvaitsevaisuuden teologian. Koraanin "pyhä sota" tarkoitti Armstrongin tulkitsemana jokaisen muslimin velvollisuutta taistella oikeudenmukaisen ja ihmisarvon mukaisen yhteiskunnan puolesta.  

## Kirjan esittelyjä
Uudessa lyhyessä elämäkerrassa Armstrong tarjoaa kuvan Muhammedista sekä mystikkona että viisaana poliittisena toimijana ja sosiaalisena uudistajana.  Armstrong korostaa, ettei Muhammed koskaan kannattanut väkivaltaa, vaan on sen sijaan myös nykyajalle esikuvallinen opas.  Ahmed Bouaoud jopa arvioi, että kaikkien Armstrongin kirjojen päätarkoituksena on torjua väite, että profeetta Muhammed olisi terroristi tai väkivallan kannattaja.    

### Islamilainen kritiikki
Islamilaisella taholla elämäkerran vastaanotto on ollut kaksijakoinen. Yhtäältä pannaan merkille Armstrongin poikkeuksellinen suhde islamiin; toisin kuin orientalistien enemmistö, hän katsoo, että  Koraani  on "Jumalan pyhää sanaa, jonka auktoriteetti on absoluuttinen". Hän myös luottaa Ibn Ishaqin elämäkertaan ja myöhempään *[[hadith]]*-kirjallisuuteen pätevänä tietolähteenä Muhammedista. Toisaalta Armstrong tarvittaessa poikkeaa näistä lähteistä. Hän esimerkiksi tulkitsee niin, että pakko huivin käyttöön koski vain profeetan vaimoja.  Avioliitto Zainabin kanssa esitetään traditiosta poikkeavasti, samoin Kaaban temppelin puhdistus. 

Pakistanilaiset tutkijat Butt ja Khalid kirjoittavat, että Armstrong pyrkii lähentämään toisiinsa kristittyjä, juutalaisia ja muslimeja. Hän korostaa, että luottamuksen puute johtuu molemmilla puolilla tehdyistä virheistä. Asian korjaamiseksi Armstrong ehdottaa, että kristittyjen tulisi tutustua ennakkoluulottomalla tavalla kirjoitettuun profeetta Muhammedin elämäkertaan. Muslimien tulisi vastaavasti hyväksyä myös Mooseksen ja Jeesuksen kautta saadut Jumalan ilmestykset.  

Butt ja Khalid katsovat, että Armstrong kertoo profeetan elämänvaiheista toisinaan tavalla, joka ei tyydytä muslimilukijaa tai voi olla hänen kannaltaan jopa loukkaavaa. Armstrong muun muassa arvostelee Muhammedin kumppaneita, kuten Aishaa ja Umaria. Edellistä hän kuvaa sanoilla "kaunis, henkevä, mustasukkainen, suorasanainen, ylpeä asemastaan, eikä ilman itsekeskeisyyttä". Umarin hän väittää hakanneen vaimoaan. Kriitikot kysyvät, miten kirjoittaja, joka ryhtyy arvostelemaan ansioituneita Muhammedin kumppaneita, voisi rakentaa siltaa lännen ja muslimimaailman välille.

## Katso myös

* Ibn Ishaq
* Profeetta Muhammed (kirja)
*Muhammedin historiallisuus

## Lähteet

* 
*

### Viitteet
Viktoriaaninen bulldoggi

**Viktoriaaninen bulldoggi** (*Victorian Bulldog*) on englantilainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Rotu muistuttaa ulkoisesti 1800-luvun englanninbulldoggia, ja se on atleettinen. Säkäkorkeus on 51 cm ja paino 36–41 kg.

## Alkuperä
Nimestään huolimatta viktoriaaninen bulldoggi on nykyaikainen projekti, jonka tarkoituksena on luoda uudelleen alkuperäinen työkoirana käytetty bulldoggi. Siitä vastaa Ken Mollett, joka on kahden vuosikymmenen aikana saanut jalostettua modernia bulldoggia pitkäraajaisemman koiran.

## Terveys
Eräs viktoriaanisen bulldoggin omistaja kuvailee, kuinka hänen koiransa voi juosta maileja ja maata auringossa ilman että se kärsisi kipeistä ihokurtuista tai hengitysongelmista. Ken Mollett vastaavasti mainitsee, että rotu ei tuhise eikä kuorsaa.

## Lähteet
Svanberg

**Svanberg** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Carl-Henric Svanberg (s. 1952), ruotsalainen liikemies
* Gustaf Svanberg (1802–1882), ruotsalainen tähtitieteilijä
* Henrik Svanberg (1826–1900), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Hjalmar Svanberg (1869–1954), suomalainen kirkkoherra
* Mattias Svanberg (s. 1999), ruotsalainen jalkapalloilija
* Olavi Svanberg (1941–2002), suomalainen hiihtosuunnistaja
Ranskan avoin tennisturnaus 2021 – naisten nelinpeli

Tímea Babos ja Kristina Mladenovic voittivat turnauksen viime vuonna, mutta Mladenovic ei pelannut tänä vuonna. Babos pelasi Vera Zvonarjovan kanssa.

## Sijoitetut pelaajat


# Hsieh Su-wei /  Elise Mertens *(3. kierros)*
# **[[Barbora Krejčíková]] /  [[Kateřina Siniaková]] (mestarit)**
# Nicole Melichar /  Demi Schuurs *(3. kierros)*
# Shūko Aoyama /  Ena Shibahara *(2. kierros)*
# Alexa Guarachi /  Desirae Krawczyk *(1. kierros)*
# Chan Hao-ching /  Latisha Chan *(3. kierros)*
# Tímea Babos /  Vera Zvonarjova *(1. kierros)*
# Xu Yifan /  Zhang Shuai *(2. kierros)*
# Sharon Fichman /  Giuliana Olmos *(3. kierros)*
# Lucie Hradecká /  Laura Siegemund *(3. kierros)*
# Darija Jurak /  Andreja Klepač *(puolivälierät)*
# Monica Niculescu /  Jeļena Ostapenko *(3. kierros)*
# Ellen Perez /  Zheng Saisai *(2. kierros, vetäytyi)*
# Bethanie Mattek-Sands /  Iga Świątek *(loppuottelu)*
# Ashleigh Barty /  Jennifer Brady *(vetäytyi)*
# Nadija Kitšenok /  Raluca Olaru *(2. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

### Kaavion alaosa
#### Lohko 3

#### Lohko 4

## Lähteet
*Main draw
Ranskan avoin tennisturnaus 2021 – miesten nelinpeli

Kevin Krawietz ja Andreas Mies voittivat turnauksen viime vuonna, mutta Mies ei pelannut tänä vuonna. Krawietz pelasi Horia Tecăun kanssa.

## Sijoitetut pelaajat


# Nikola Mektić /  Mate Pavić *(vetäytyi)*
# Juan Sebastián Cabal /  Robert Farah *(välierät)*
# Rajeev Ram /  Joe Salisbury *(2. kierros)*
# Marcel Granollers /  Horacio Zeballos *(2. kierros)*
# Ivan Dodig /  Filip Polášek *(2. kierros)*
# **[[Pierre-Hugues Herbert]] /  [[Nicolas Mahut]] (mestarit)**
# Jamie Murray /  Bruno Soares *(3. kierros)*
# Łukasz Kubot /  Marcelo Melo *(1. kierros)*
# Kevin Krawietz /  Horia Tecău *(puolivälierät)*
# John Peers /  Michael Venus *(2. kierros)*
# Wesley Koolhof /  Jean-Julien Rojer *(3. kierros)*
# Henri Kontinen /  Édouard Roger-Vasselin *(1. kierros)*
# Jérémy Chardy /  Fabrice Martin *(2. kierros)*
# Sander Gillé /  Joran Vliegen *(3. kierros)*
# Raven Klaasen /  Ben McLachlan *(2. kierros)*
# Marcus Daniell /  Philipp Oswald *(2. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

### Kaavion alaosa
#### Lohko 3

#### Lohko 4

## Lähteet
*Main draw
Jacob Senleches

**Jacob Senleches** (aktiivinen 1378–1395) oli ranskalainen keskiajan musiikin ars subtilior -tyyliä edustanut säveltäjä. 

Senlechesin nimi viittaa pohjoisranskalaiseen alkuperään. Hän kuitenkin työskenteli vuonna 1382 Kastilian hovissa. Tämän jälkeen hän palveli ainakin kardinaali Pedro de Lunaa eli tulevaa vastapaavi Benedictus XIII:ta Aragoniassa. Senleches saattoi työskennellä myös Avignonissa. Senlechesin säilyneeseen musiikkituotantoon kuuluu kolme balladia ja kolme virelaita. Kappaleita julkaistiin *[[Codex Chantilly]]ssa* ja *[[Codex Modena]]ssa*. Senlechesin sävellykset osoittavat musiikillista kompleksisuutta ja niissä on myös käytetty mutkikasta notaatiota.

## Lähteet
Teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä

**Teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä** on Pate Mustajärven vuonna 2019 oman levymerkkinsä Turpiini Recordsin kautta julkaisema hänen 12. studioalbuminsa.. Levyn sanoitukset ovat yhtä lukuun ottamatta Mustajärven itse kirjoittamia. Sävellyksistä vastasi Ari Kankaanpää. Idean levyn nimeen Mustajärvi sai luettuaan *[[Seura]]*-lehdestä Suomen nälkävuosia käsitelleen jutun, joka päättyi lauseeseen ”teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä”. Albumi julkaistiin digiversiona, CD:nä ja tuplavinyylinä. Tuplavinyylin bonuksena on "Ore no ani Anton” , joka on japaninkielinen versio kappaleesta "Veljeni Anton".

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

#### Bonusraita  tuplavinyylissä
#

## Kokoonpano
* Pate Mustajärvi - laulu
* Ari Kankaanpää - kitara, mandoliini
* Kari Vehkaluoto - basso, taustalaulu
* Tommi Rautiainen - rummut
* Pekka Gröhn - koskettimet, taustalaulu
* Sami Sippola - saksofoni kappaleissa “Esko” ja “Simo ja Antti”

## Tuotanto
* Äänitys: Jani Viitanen/Headline Recording Studio
* Miksaus: Jani Viitanen ja Ari Kankaanpää paitsi “Maarit ja Antero” miksaus Mikko Karmila
* Masterointi: Svante Forsbäck/Chartmakers Mastering
* Tuottaja: Ari Kankaanpää ja Pauli Mustajärvi
* Kansikuva ja grafiikka: Jan ”Örkki” Yrlund

## Arviot
* Soundi: 

## Lähteet
Spirodiklofeeni

**Spirodiklofeeni** (C21H24Cl2O4) on tyydyttymättömiin laktoneihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa punkki- ja hyönteismyrkkynä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa spirodiklofeeni on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen. Spirodiklofeeni on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee esimerkiksi hiilivetyihin, asetoniin, etyyliasetaattiin ja kloroformiin. Aineella on akarisidisiä ja insektisidisiä ominaisuuksia ja se tehoaa esimerkiksi kehrääjäpunkkeihin ja jauhiaisiin. Vaikutusmekanismi perustuu asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasientsyymin estoon, jolloin kohde-eliöt eivät kykene valmistamaan tarvitsemiaan rasvoja. Spirodiklofeeni tehoaa niin täysikasvuisiin yksilöihin kuin muniinkin.

Spirodiklofeenin valmistuksessa sykloheksanonista valmistetaan syanohydriini ja edelleen 1-hydroksisykloheksaanikarboksyylihapon esteri, joka reagoi 2,4-dikloorifenyyliasetyylikloridin kanssa. Syklisaatio vahvan emäksen vaikutuksesta ja reaktio 2,2-dimetylibutyryylikloridin kanssa muodostaa spirodiklofeenia.

Spirodiklofeenia käytetään punkkien ja hyönteisten torjuntaan muun muassa hedelmä- ja koristekasviviljelmillä. Euroopan unionin alueella sen myyntilupa päättyi vuonna 2020.

## Lähteet
Bowsyterrieri

**Bowsyterrieri** (*Bowsy Terrier*) on sukupuuttoon kuollut skotlantilainen koirarotu.

## Luonne ja käyttäytyminen
Bowsyterrieri tunnettiin hyvistä tappeluominaisuuksistaan.

## Alkuperä
Rotu syntyi todennäköisesti turnspitin ja paikallisten, matalaraajaisten terriereiden välisestä risteytyksestä.

### Etymologia
Skottilaisissa paikallismurteissa *bowsy* tarkoittaa joko tuuheaa tai käyrää. Käyrä saattaa viitata tyypillisen turnspitin käyriin eturaajoihin, jotka tämä rotu on saattanut siltä periä.

## Lähteet
Martin Koch

**Martin Koch** on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi:

* Martin Koch (1882–1940), ruotsalainen kirjailija
* Martin Koch (1887–1961), saksalainen polkupyöräilijä
* Martin Koch, brittiläinen orkestroija ja kapellimestari
* Martin Koch (s. 1982), itävaltalainen mäkihyppääjä.
Kotojärvi (Pornainen)

**Kotojärvi** on matalahko ja rehevöitynyt järvi Pornaisten eteläosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Helsingin keskustasta on 39 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Kotojärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Pääaltaan länsiosasta työntyy etelään 900 metriä pitkä lahti. Järven itäosan ilmettä hallitsee noin seitsemän hehtaarin laajuinen Kotojärvensaari, jonka korkein kohta kohoaa 20 metriä järven pinnan yläpuolella. Kotojärven luusua eli paikka, josta järven vesi suuntaa alavirtaan, sijaitsee järven kaakkoiskolkassa. Siitä alkaa mutkainen Isonniitynoja, joka virtaa etelään kohti Mustijokea, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Kotojärveä ympäröi kulttuurimaisema, metsämaata on etenkin järven etelärannan Kivisniemellä, joka kohoaa noin 40 metriä järven pinnan yläpuolelle.

Kotojärven länsipuoliskolla sijaitsee laaja kuudesta kahdeksaan metriä syvä alue. Syvin kohta sijaitsee Kivisniemen jyrkähkön rannan tuntumassa järven keskivaiheilla. Kotojärven vesitilavuus 4&nbsp;802&nbsp;000 kuutiometriä. Perimätiedon mukaan järven pintaa laskettiin 1920- ja 1930-luvuilla noin 0,7 metriä louhimalla kaakkoiskolkan laskuojan pohjaa.

Kotojärvi on rehevöitynyt. Laskuojaan tehtyjen muutosten seurauksena sen pinnankorkeus vaihtelee voimakkaasti sademääristä ja vuodenajasta riippuen. Kuivina kausina veden pinta laskee laskuojan pinnan tasalle, jolloin veden lämpötila nousee nopeasti, rantakasvillisuus mätänee ja alkaa haista. Rehevöitymisen seurauksiin kuuluu myös roskakalakannan lisääntyminen ja arvokalojen vähentyminen.

Kotojärvi (19.008.1.001) kuuluu Isonniitynojan valuma-alueeseen (19.008), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Isonniitynojan alueeseen kuuluu Kotojärven ohella Ruokijärvi, joka sijaitsee runsaat kaksi kilometriä Kotojärveltä koilliseen.

Kotojärvi on Isojärven jälkeen laajin Pornaisten seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä ja laajin kokonaan Pornaisissa sijaitseva järvi.

Pornaisten Kotojärvi on laajin Suomen kuudestatoista saman nimisestä vakavedestä. Kotojärvi on yleinen järven nimi Uudellamaalla: Mäntsälässä sijaitsee kolme Kotojärveä ja Lohjalla kaksi.

## Lähteet
Tibor Tatai

**Tibor Tatai** (s. 4. elokuuta 1944) on unkarilainen ratameloja. Hän saavutti Méxicon kesäolympialaisissa 1968 kultaa 1&nbsp;000 metrin kanadalaisyksikössä. Hän voitti kanadalaisyksikön 1&nbsp;000 metrillä maailmanmestaruuden Kööpenhaminassa 1970 sekä MM-hopeaa Belgradissa 1971 ja EM-pronssia Moskovassa 1969.

## Lähteet
Didier Hoyer

**Didier Hoyer** (s. 3. helmikuuta 1961 Boulogne-sur-Mer) on ranskalainen ratameloja ja olympiamitalisti.

Hoyer edusti Ranskaa kolmissa kesäolympialaisissa. Los Angelesissa 1984 hän saavutti olympiapronssia 1&nbsp;000 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Éric Renaud. Sama pari jäi kanadalaiskaksikon 500 metrillä neljänneksi 0,01 sekunnin erolla pronssia voittaneeseen Espanjan kaksikkoon. Soulin olympialaisissa 1988 Hoyer sijoittui yhdessä Pascal Sylvozin kanssa 1&nbsp;000 metrin kanadalaiskaksikossa kahdeksanneksi. Neljä vuotta myöhemmin Hoyer saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 pronssia 1&nbsp;000 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Olivier Boivin. Kanadalaiskaksikon 500 metrillä sama pari sijoittui kuudenneksi.

Hoyer saavutti kanadalaiskaksikon kilpailuissa neljä MM-hopeaa Plovdivissa 1989, Pariisissa 1991 ja Kööpenhaminassa 1993 sekä kanadalaisyksikön ja -kaksikon kilpailuissa kaksi MM-pronssia Montrealissa 1986 ja Pariisissa 1991. Välimeren kilpailuissa hän saavutti kaksi kultamitalia Ateenassa 1991.

Hoyer edusti Boulogne Canoë Kayak -seuraa. Hän on pituudeltaan 177-senttimetrinen ja painaa 77 kilogrammaa.

## Lähteet
Joël Bettin

**Joël Bettin** (s. 14. joulukuuta 1966 Melun) on ranskalainen ratameloja. Hän saavutti Soulin kesäolympialaisissa 1988 pronssia 500 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Philippe Renaud. Bettin saavutti MM-hopeaa 500 metrin kanadalaisnelosessa Pariisissa 1991 sekä kaksi MM-pronssia 500 metrin kanadalaiskaksikossa ja -nelosessa Plovdivissa 1989. Kaikki arvokisamitalinsa Bettin voitti yhdessä Philippe Renaudin kanssa. Nelikkokilpailuissa olivat lisäksi mukana Pascal Sylvoz ja Benoît Bernard.

## Lähteet
Nicole Kidmanin filmografia

Tämä on **[[Nicole Kidman]]in filmografia**.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Televisiosarjat

## Aiheesta muualla

* 
*
Presa español

**Presa español** on sukupuuttoon kuollut espanjalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Rotu oli ulkoisesti kuin englanninbulldoggin kookkaampi, raskasrakenteisempi versio. Väritys oli tumma. 

## Alkuperä
Presa español oli yksi varhaisimpia espanjalaisia taistelukoiria. Sillä oli samanlainen tehtävä kuin cordobantaistelukoiralla. Englanninkielinen nimitys viittaa siihen, että sitä olisi käytetty taistelussa härkiä vastaan, mutta tosiasiassa se taisteli pääasiassa toisia koiria vastaan.

Rotu oli esillä englantilaisessa koiranäyttelyssä vuonna 1896, ja muutamia yksilöitä tuotiin Britanniaan myös sen jälkeen, tarkoituksena vahvistaa englanninbulldoggien linjoja. Se oli olemassa ainakin vielä 1900-luvun alussa, sillä Robert Leighton julkaisi siitä kuvan vuonna 1907.

## Lähteet
Takiji Kobayashi

**Takiji Kobayashi** (1903 Kita-Akita – 1933 Tokio) oli japanilainen kirjailija. Hän työskenteli pankkivirkailijana.

Kobayashi kiinnostui työväenliikkeestä ja liittyi Japanin kommunistiseen puolueeseen. Hän kuoli vankilassa kidutukseen. Hän kirjoitti romaanissaan *1928-nen 3-gatsu 15-nichi* vasemmistovainoista. Romaani *Kani Kōsen* kuvaa kalastusaluksen työläisten oloja.

Tieto Kobayashin kuolemasta oli kantautunut Suomeenkin, sillä Elisabeth de Lisitzin kirjoittaa 1936 *[[Suomen Sotilas]]* -lehdessä:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tiiläänjärvi

**Tiiläänjärvi** on järvi Askolan itäosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Helsingistä on 58 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 16 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Tiiläänjärven pituus on runsaat kaksi kilometriä. Järveä ympäröi kulttuurimaisema, itärannalla on pieni metsäalue. Saaria on yksi, noin kymmenen hehtaarin laajuinen mökittämätön Isosaari järven itäosassa. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa. Tiiläänjärven luoteisrannalle virtaa Slotinoja Koukjärvestä, joka sijaitsee kolme kilometriä pohjoiseen. Tiiläänjärven etelärannalta virtaa laskuoja Kylänpäänjärveen, joka sijaitsee kaksi kilometriä etelään. Kylänpäänjärvestä virta vie Ilolanjokeen, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen.

Tiiläänjärven vesitilavuus on 9&nbsp;269&nbsp;000 kuutiometriä. Se on suurin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä ja kunnan ainoa yli neliökilometrin laajuinen järvi. Toiseksi suurin on Valkjärvi.

Tiiläänjärvi (17.005.1.004) kuuluu Kylänpäänjärven valuma-alueeseen (17.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Kylänpäänjärven alueella sijaitsee seitsemän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, Tiiläänjärvi on niistä suurin. Toiseksi suurin on Koukjärvi.

## Lähteet
Vanha Raahe

**Vanha Raahe** on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Raahen vanha puukaupunginosa, joka käsittää noin 150 vanhaa asuintaloa ja parisataa talousrakennusta. Kyseessä on yksi Suomen parhaiten säilyneistä puukaupungeista.

Iso osa vanhaa kaupunkia tuhoutui Raahen palossa vuonna 1810. Vain yksi neljäsosa kaupungista säilyi palossa, mutta kaupunki rakennettiin nopeasti uudelleen.

Vanha Raahe on yksi Raahen kaupungin matkailullista markkinointikohteista ja sitä pidetään kulttuurihistoriallisesti arvokkaana nähtävyytenä, johon on opasteet valtatieltä 8.

Vanhassa kaupungissa järjestetään kesäisin suosittuja opastettuja kierroksia sekä joulun alla koko kaupunginosan käsittävä Wanhan Raahen Joulukalenteri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wanha Raahe Visit Raahen kotisivuilla
* Vanha Raahe Kirjastovirman sivuilla
Lisitzin

**Lisitzin** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Andrei Lisitzin (1795–1878), kauppias ja liikemies, kauppaneuvos
* Elisabeth de Lisitzin (1904–1996), ekonomi, lakitieteen lisensiaatti ja Suomen ensimmäinen naisdiplomaatti, Gregorius Lisitzinin tytär
* Eugenie Lisitzin (1905–1989), talassologi, Gregorius Lisitzinin tytär
* Gregorius Lisitzin (1865−1930), vuori-insinööri ja toimitusjohtaja
* Konstantin Lisitzin (1874−1942), juristi ja valtioneuvos
* Maria de Lisitzin (s. 1946), kuvanveistäjä ja taidemaalari, Elisabeth de Lisitzinin tytär
* Nikolai Lisitzin (1826–1873), kauppias ja liike- ja valtiopäivämies
* Vilho Lisitzin (1876–1916), näytelmäkirjailija ja maatalousvalistaja
Valkjärvi (Myrskylä)

**Valkjärvi** () on suhteellisen kirkasvetinen järvi Askolan ja Myrskylän rajalla itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 64 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 21 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Askolan ja Myrskylän raja halkaisee Valkjärven kaakkois–luoteissuuntaisesti järven keskivaiheilta. Rajan kohdalla altaan pituus on 1,1 kilometriä. Järven länsiosa sijaitsee Askolassa ja itäosa Myrskylässä. Järven pohjoispuolella levittäytyy kulttuurimaisema, muissa ilmansuunnissa on metsää ja suoalueita. Saaria ei ole. Valkjärven länsiosan muodostaa koukkumainen lahti, jonka keskellä on 12-metrinen syvänne. Järven itäosa on suurelta osin kolmesta viiteen metriä syvä. Valkjärven koillisrannalta lähtee laskuoja pohjoiseen kohti Tankvallinojaa, joka virtaa länteen Ilolanjokeen, joka puolestaan virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen.

Valkjärven vesitilavuus on 2&nbsp;449&nbsp;000 kuutiometriä. Se on toiseksi suurin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä ja neljänneksi suurin Myrskylän viidestätoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.

Valkjärvi (17.006.1.001) kuuluu Tankvallinojan valuma-alueeseen (17.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Tankvallinojan alueen muut järvet ovat Kotojärvi ja Pimijärvi. Ne sijaitsevat Valkjärven koillispuolella.

Suomen lukuisista Valkjärvistä Askolan ja Myrskylän Valkjärvi on yhdeksänneksi laajin.

## Lähteet
Martin Turnovský

**Martin Turnovský** (29. syyskuuta 1928 Praha – 19. toukokuuta 2021 Wien) oli tšekkiläinen kapellimestari.

Turnovský oli natsien keskitysleirivankina toisen maailmansodan aikana. 1940–1950-lukujen vaihteessa hän opiskeli orkesterinjohtoa Prahan esittävien taiteiden akatemiassa ensisijaisesti Karel Ančerlin johdolla. Turnovský voitti vuonna 1958 Besançonin kansainvälisen nuorten kapellimestarien kilpailun. 1960-luvulla hän toimi Plzeňin radio-orkesterin ja sitten Staatskapelle Dresdenin pääkapellimestarina. Vuonna 1965 Turnovský teki Yhdysvaltain-kiertueen Tšekin filharmonisen orkesterin kanssa.

Prahan kevään muutokset tukahdutettiin neuvostojoukoin elokuussa 1968. Turnovský päätti tällöin muuttaa Itävaltaan. Tämän jälkeen hän työskenteli Norjan kansallisoopperassa ja Bonnin oopperassa. Monet hänen levytyksistään kuitenkin tuhottiin Tšekkoslovakiassa poliittisista syistä. Vuoden 1989 jälkeen Turnovský palasi säännöllisesti esiintymään kotimaahansa, mutta hän myös opetti Grazin musiikin ja esittävien taiteiden yliopistossa. Vuosina 1992–1995 hän toimi Prahan sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina.

## Lähteet
Kultainen Venla 2015

**Kultainen Venla 2015** oli järjestyksessään kuudes Kultainen Venla -palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2015 parhaille suomalaisille televisio-ohjelmille ja niiden tekijöille. Gaala järjestettiin 15. tammikuuta 2016 Kansallisoopperassa ja se televisioitiin suorana MTV3-kanavalla. Gaalan juonsi Jenni Pääskysaari ja musiikkivieraana oli Waltteri Torikka.

Eniten palkintoja sai draamasarja *[[Koukussa (televisiosarja)|Koukussa]]*, joka palkittiin viidesti.

## Voittajat ja ehdokkaat
Voittajat on listattu ensimmäisenä ja merkitty kaksoisristillä ().

### Ohjelmat

### Tekijät

### Yleisöpalkinnot

### Elämäntyöpalkinnot
* Hannu Karpo
* Riitta Väisänen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kultainenvenla.fi
* Kultainen Venla 2015 -voittajat
* Kultainen Venla 2015 -finalistit
Ruokijärvi

**Ruokijärvi** on erittäin matala ja sameavetinen järvi Pornaisten kaakkoisosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 68 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 43 kilometriä koilliseen. Järven itäisin kolkka sijaitsee Porvoon alueella.

## Maantiede
Ruokijärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,4 kilometriä. Saaria on kolme, joista yksi on vähäinen luoto. Suurin saari on vajaan hehtaarin laajuinen Isosaari järven luoteisosassa. Rannat ovat suurelta osin soisia ja lahtien pohjukat rantaviivaltaan epämääräisiä. Etelärannalla on metsämaata (Präkkärinkallio, Sopenmetsä), joka kohoaa noin 30 metriä Ruokijärven pinnan yläpuolelle. Sopenmetsän kaakkoispuolella levittäytyy Suurisuo. Ruokijärven länsikolkasta virtaa Ruokijärvenoja Kalkinojan kautta Kotojärveen, joka laskee Isonniitynojaa pitkin etelään kohti Mustijokea, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen.

Ruokijärvi on vähävetinen, sen vesitilavuus on 643&nbsp;000 kuutiometriä eli 643 miljoonaa litraa.

Ruokijärvessä on runsaasti roskakalaa, kuten suutaria ja ruutanaa.

Ruokijärvi (19.008.1.002) kuuluu Isonniitynojan valuma-alueeseen (19.008), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Isonniitynojan alueeseen kuuluu Ruokijärven ohella Kotojärvi, joka sijaitsee runsaat kaksi kilometriä Ruokijärveltä lounaaseen.

## Lähteet
J. W. Havulinna

**Juho Werner Havulinna**, sukunimi aik. *Hummelin* (26. elokuuta 1865 Pori – 22. lokakuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen liikemies, kauppaopiston opettaja ja ylioppilaspoliitikko.

## Henkilöhistoria
Havulinnan vanhemmat olivat puuseppä Karl Hummelin ja Maria Sofia Kellander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Porin yksityislyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1891. Havulinna harjoitti lasiteknillisiä opintoja Saksassa 1897 sekä tutki kauppaopetusoloja 1906 Itävallassa, Saksassa ja Italiassa. Havulinna oli Helsingin yliopiston fysikaalisen kokoelman vt. assistenttina 1893–1906. Hän oli sen jälkeen liikemiehenä ja Suomen liikemiesten kauppaopiston opettajana Helsingissä 1898–1924. Hän oli Sörnäisten Höyryleipomo Osakeyhtiön johtajana ja kuului Talous-Osakekaupan johtokuntaan. Havulinna oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana vuodesta 1893 lähtien sekä toimi Länsisuomalaisen osakunnan kuraattorina 1896–1899 ja ylioppilaskunnan taloudenhoitajana 1897–1909.

Havulinna oli naimisissa vuodesta 1893 Ida Sofia Finnbergin kanssa. Kauppaneuvos Veijo Havulinna oli heidän poikansa.

## Julkaisuja
* *Finanssilaskento: korkeampia kauppaoppilaitoksia varten*. Mukailtu Gustav Rothbaum'in teoksesta "Lehrbuch der politischen Aritmetik". Suomen liikemiesten kauppaopiston julkaisuja 9. Yrjö Weilin, Helsinki 1908
* *Tavaraoppi: kauppaoppilaitoksia ja ominpäinopiskelua varten. 1, Epäorgaaniset tavarat*. Suomen liikemiesten kauppaopiston julkaisuja 10. Yrjö Weilin, Helsinki 1908
* *Tavaraoppi: kauppaoppilaitoksia ja ominpäinopiskelua varten. 2, Organiset tavarat*. Suomen liikemiesten kauppaopiston julkaisuja 11. Yrjö Weilin, Helsinki 1909

## Toimitustöitä
* *Suomen Liikemiesten Kauppaopisto 1905-1912*. Weilin+Göös 1912

## Lähteet
Kylänpäänjärvi

**Kylänpäänjärvi** on järvi Askolan kaakkoisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 57 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 56 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 13 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Kylänpäänjärven pituus on noin kilometrin. Ympärillä on runsaasti peltomaata, itärannalla on pieni metsäalue, joka kohoaa 50 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli noin 35 metriä järven pinnan yläpuolelle. Saaria ei ole. Kylänpäänjärveen virtaa laskuoja pohjoisesta Tiiläänjärvestä, Kylänpäänjärvestä lähtee laskuoja Ilolanjokeen, joka virtaa järven itäpuolitse etelään ja laskee Suomenlahteen.

Kylänpäänjärvi (17.005.1.001) kuuluu Kylänpäänjärven valuma-alueeseen (17.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Kylänpäänjärven alueella sijaitsee seitsemän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, Tiiläänjärvi on niistä suurin. Toiseksi suurin on Koukjärvi, kolmanneksi suurin on Kylänpäänjärvi.

## Lähteet
Takajärvi (Askola)

**Takajärvi** on Uudellamaalla Askolassa kirkonkylän pohjoispuolella sijaitseva järvi. Etäisyys Helsingistä on  koilliseen ja Porvoosta  pohjoiseen.

## Maantietoa
Takajärvi on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on . Järven etelärannat ovat kovia, mutta pohjoisrannat muodostuvat luhtamaisista koskeikkoalueista. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, jotka ovat matalia suosaaria. Järven rantaviivan pituus on . Peltomaat ulottuvat itä- ja länsirannoille asti. Etelässä on Etujärven puolella järviä erottava kannas. Rannoilla on seitsemän kiinteästi asuttua tilaa. Niille tulee tiet länsipuolella kulkevalta yhdystieltä 11815 ja itäpuolella kirkonkylästä alkavalta kylätieltä.

## Vesistösuhteet
Takajärvi sijaitsee Porvoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 18) Porvoonjoen keskiosan alueella (18.02), jonka Vakkolan alueeseen (18.021) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 2,29 neliökilometriä . Järveen on johdettu lyhyitä metsä- ja pelto-ojia. Sen laskuoja on toinen Etujärveen johtava suo-oja. Etujärvi laskee lyhyttä ojaa myöten Porvoonjokeen. Järven vedenpinnan korkeus on  mpy (N2000).

## Historiaa

Järven vaiheita kivikaudelta uuteen aikaan on selostettu oheisessa linkissä, joka johtaa Etujärven artikkeliin.

## Lähteet
Koukjärvi

**Koukjärvi** on järvi Askolan pohjoisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 65 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 61 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 20 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Koukjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on puolitoista kilometriä. Järven eteläosassa on kapea, koukkumainen lahti. Itärannan tuntumassa sijaitsee vähäinen luoto. Koukjärven rannalla on runsaasti asutusta. Kaakkoispuolella sijaitseva metsäinen Lahdenmäki kohoaa yli 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järven syvin kohta sijaitsee altaan keskivaiheilla. Eteläosan lahden pohjukasta lähtee Slotinoja Tiiläänjärveen, joka sijaitsee kolme kilometriä etelään. Tiiläänjärven korkeustaso on noin yksitoista metriä Koukjärveä alempi.

Koukjärven vesitilavuus on 4&nbsp;105&nbsp;000 kuutiometriä. Se on kolmanneksi laajin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Toiseksi laajin järvi, Valkjärvi, on vesitilavuudeltaan huomattavasti pienempi kuin Koukjärvi.

Koukjärvi (17.005.1.007) kuuluu Kylänpäänjärven valuma-alueeseen (17.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Koukjärvi on Kylänpäänjärven alueen laajin vakavesi Tiiläänjärven jälkeen ennen Kylänpäänjärveä.

## Lähteet
Konfederaation vapaus ja itsenäisyys

**Konfederaation vapaus ja itsenäisyys** (), joka lyhennetään usein vain **konfederaatioksi** (), on oikeistolainen ja äärioikeistolainen puolue Puolassa. Puolueella on 11 edustajaa Sejmissä. Puolueen yksi puheenjohtajista on Janusz Korwin-Mikke.

## Lähteet
Merenlahti (Taipalsaari)

**Merenlahti** on kylä Taipalsaarella, joka sijaitsee kunnan eteläosassa. Merenlahden ja Taipalsaaren kirkonkylän välillä on muutaman kilometrin venematka Pien-Saimaan yli. Maantietä pitkin Taipalsaaren kirkonkylään on kuljettava Lappeenrannan kautta ja matkaa kertyy noin 35 kilometriä. Merenlahdella on vakituista asutusta noin 220 henkilöä.

## Palvelut

Lähimmät palvelut löytyvät Lappeenrannan Sammonlahdesta 10 kilometrin päästä. Suurin osa asukkaista käy töissä Lappeenrannassa, jonne on matkaa noin 17 kilometriä.  Merenlahden lapset käyvät ensisijaisesti esikoulua Lappeen päiväkodissa, ala-astetta Lappeen koulussa ja yläastetta Sammonlahden koulussa. Kotisairaanhoidon palvelut tulevat Merenlahdelle Sammonlahdesta. Muiden terveyspalveluiden osalta merenlahtelaisilla on oikeus valita kummassa paikassa asioivat, Taipalsaarella vai Sammonlahdessa. Taipaleen seurakunta järjestää tapahtumia Merenlahdella. Merenlahden kyläläisiä laulaa myös Taipalsaaren kirkkokuorossa.

## Kylätoiminta
Kylätoiminnan keskus ja kylällä toimivien yhdistysten kokoontumispaikka on Orjainniementiellä sijaitseva kenttäosuuskunnan talo. Talossa on näyttämö, sali, keittiötilat ja suihkutilat. Pääsääntöisesti kyläläisten käyttöä varten rakennettu talo toimii juhlapaikkana, kokoustilana, kerhotilana, liikunta- ja harrastuspaikkana. Taloa vuokrataan myös ulkopuolisille.

Merenlahden urheilukenttäosuuskunta on perustettu ja 1948 osuuskunnan talo on valmistunut vuonna 1957. Talo peruskorjattiin vuonna 1972. Vuonna 2000 taloon valmistui laajennusosa. Kyläläiset voivat ostaa Merenlahden urheilukenttäosuuskunnan osuuksia. Omistajajäseniä osuuskunnassa on noin 70 henkilöä.

Merenlahden kylämuseo sijaitsee kenttäosuuskunnan talon läheisyydessä. Museorakennukset ovat avoinna kenttäosuuskunnan tapahtumien yhteydessä. Museoon on kerätty muun muassa kyläläisiltä lahjoituksina saatuja esineitä.

Merenlahdella toimii metsästyseura Merenlahden Riistamiehet. Seura on perustettu vuonna 1962. Seura on rakentanut kenttäosuuskunnan talon läheisyyteen lihojen käsittelytilan, sekä laavun. Seura tarjoaa joka syksy hirvikeittoa kyläläisille kenttäosuuskunnan talolla.

Kylällä toimii Merenlahden Marttayhdistys ry. Seura on perustettu vuonna 1936.
 
Merenlahdella yleisenä uimapaikkana toimii Talanlahden uimaranta, joka sijaitsee Pien-Saimaan rannalla. Uimarannalla on laituri sekä muutamia venepaikkoja. Kesäisin Talanlahden uimarannalla on järjestetty uimakoulu Taipalsaaren kunnan toimesta.

## Muuta
Merenlahden Pulkkaniemessä sijaitsee vuonna 1918 Pulkkaniemen teloituksissa kuolleiden punaisten taipalsaarelaisten joukkohauta ja muistomerkki.

Merenlahdella on aiemmin ollut kauppa ja kyläkoulu. Koulun toiminta loppui vuonna 1967.

Merenlahdella sijaitsee Asinsaaren leirikeskus. Leirikeskus on ympärivuotisessa käytössä ja tarkoitettu lappeenrantalaisten nuoriso- ja liikuntajärjestöjen käyttöön.

## Lähteet
*Etelä-Karjalan kyläportaali: Merenlahden kylä Viitattu 30.05.2021
### Viitteet
Gabrielius Landsbergis

**Gabrielius Landsbergis** (s. 7. tammikuuta 1982 Vilna) on liettualainen poliitikko ja Ingrida Šimonytėn hallituksen ulkoministeri vuodesta 2020. Landsbergis on Kotimaan liitto -puolueen puheenjohtaja ja kansanedustaja. Hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2014–2016.

Landsbergis valmistui vuonna 2005 Vilnan yliopistosta maisteriksi pääaineenaan kansainväliset suhteet ja diplomatia. Tätä ennen hän oli suorittanut kandidaatin tutkinnon historiassa vuonna 2003.

Landsbergisin isoisä Vytautas Landsbergis on Liettuan 1990-luvun alun itsenäisyyskamppailun sankareita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Lähdejärvi (Raasepori)

**Lähdejärvi** () on Uudellamaalla Raaseporissa ja Inkoossa Konungsbölen lähellä  sijaitseva järvi. Etäisyys Tammisaaresta on 18 kilometriä itäkoilliseen ja Helsingistä 68 kilometriä länsilounaaseen. Virallisissa kartoissa ja muissa lähteissä järven ensisijainen nimi on Källträsket.

## Maantietoa
Lähdejärvi on 3,1 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järven leveys on todellisuudessa pienempi, sillä leveysarvossa on huomioita pitkä lahti. Sen leveys on todellisuudessa suurimmillaan vain 550 metriä. Järvi on syntynyt kalliomäkien väliin muodostuneeseen murrokseen. Järvessä on länteen työntyvinä lahtina Ljusviken, Finbyviken ja Mossaviken, pohjoinen Grabbackviken ja eteläosassa Långnäsviken ja eteläpään lahti. Lahtinen väliin jää niemiksi Långnäs, Rackarplatsen ja Rinäset. Sen rannat putoavat vinosti veteen kallistuneista rinteistä, jossa on paikoitellen kallioisia jyrkänteitä. Vain Risnäsetissä, Finbyvikenissä ja Ljusvikenissä on loivia rantoja. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Plitornien saaret sijaitsevat itärannan tuntumassa toisen toimiessa rajasaarena. Kolmas saari sijaitsee Ljusvikenin suulla.

Lähdejärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Se on suhteellisen tasapohjainen. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,35 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 3,1 metriä. Järven syvyys on 6,4 metriä ja tämä kohta sijaitsee Finbyvikenin vastarannassa . Matalia järvenosia löytyy Ljusvikenistä, Finbyvikenistä ja Mossavikenistä. Järven rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoispään peltomaita. Långnäsvikenissä on kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, Ljusvikenissä kolme, Finbyvikenissä kahdeksan, Grabbackvikenissä kuusi ja muualla yhteensä  yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Karjaalta, Finbystä ja yhdystieltä 1050. Suurin osa järvestä on Raaseporin alueella, kaakkoinen osa on Inkoon alueella. Kuntaraja halkaisee eteläpään lahden, seuraa Långbyvikeniä, ylittää järven toiselle saarelle ja siirtyy metsään.

## Luontoarvoja
Lähdejärven ekologinen tila on tyydyttävä, valuma-alue on pääosin metsämaata. Järven itärannassa on kapea luonnonsuojelualue.

## Vesistösuhteet
Lähdejärvi sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Raseborgs ån valuma-alueeseen (81.073) järvi kuuluu. Järveen on johdettu joitakin metsä-, pelto- tai suo-ojia. Sen eteläosaan tulee oja Lomträsketistä, joka sijaitsee Lähdejärven ja Bruksträsketin välissä. Lomträsketin korkeustaso on 3,2 metriä Lähdejärveä ylempi. Lähdejärven laskuoja alkaa Finbyvikenistä. Se laskee 650 metrin jälkeen Myllylampeen, jonka korkeustaso on 1,8 metriä alempi. Järven vedenpinnan korkeus on 17,9 metriä mpy (N2000).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Maailmanpolitiikan arkipäivää

**Maailmanpolitiikan arkipäivää** on Yleisradion radiokanavilla vuoden 1964 alusta saakka lähetetty kansainvälistä politiikkaa käsittelevä asiaohjelma. Ohjelman perusti radion uutistoimituksen toimituspäällikkönä tuolloin toiminut Erkki Hatakka, ja ohjelmien tekijöinä ovat vuosikymmenten mittaan olleet kymmenet Ylen ulkomaanasioihin erikoistuneet toimittajat ja kirjeenvaihtajat.

Vajaan puolen tunnin mittaisissa jaksoissa käsitellään yleensä vain yhtä tai kahta aihetta. Laajemmat aiheet, kuten Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton suhteet 1980-luvulla, ovat saaneet useita peräkkäisiä jaksoja. Alkuvuosina *Maailmanpolitiikan arkipäivää* -ohjelman keskeistä sisältöä olivat valtiovierailut. Ohjelman toimittajat saattoivat olla mukana tasavallan presidentin ulkomaanmatkoilla ja raportoivat myös muiden valtioiden johtajien vierailuista Suomessa.

Ohjelmaa lähetettiin alun perin keskiviikkoiltaisin ja uusintana torstain aamupäivässä, aluksi radion yleisohjelmassa, sitten rinnakkaisohjelmassa. Kanavauudistusten myötä ohjelmaa on sittemmin kuultu Radio Suomessa, Yle Radio Peilissä ja sen jatkajassa Yle Puheessa. Nykyisin ohjelmaa lähettää Yle Radio 1, ja ohjelmajaksot ovat kuunneltavissa myös Yle Areenassa.

2020-luvun alun ohjelmatiedoissa *Maailmanpolitiikan arkipäivää* kuvataan näin: ”Se kertoo ihmisistä ja elämästä uutisvirran takana ja vie kuuntelijan matkalle toisenlaiseen todellisuuteen.”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ohjelmasarjan jaksoja Yle Areenassa
Radisson Blu Royal Hotel

**Radisson Blu Royal Hotel** on Radisson Blu -ketjuun kuuluva hotelli Helsingin Kampissa vastapäätä Kampin metroasemaa, osoitteessa Runeberginkatu 2. Hotelli täyttää Runeberginkadun, Malminkadun ja Salomonkadun välisen kolmionmuotoisen korttelin. Vuonna 1991 valmistuneen hotellin on suunnitellut arkkitehti Ilmo Valjakka.

Royal-hotelli, alkuperäiseltä nimeltään Radisson SAS Royal Hotel, oli silloisen Radisson SAS -hotelliketjun ensimmäinen hotelli Suomessa. Sen rakennutti työeläkevakuutusyhtiö Varma vuonna 1991. Kortteli oli sitä ennen ollut vuosikymmeniä tyhjillään, koska paikalla aiemmin sijainneet Turun kasarmin aikaiset varastorakennukset ja puiset vuokratalot oli purettu jo 1960-luvulla toteutumattoman linja-autoasemasuunnitelman tieltä.

Hotellin liiketoiminnasta vastaa S-ryhmän omistama Sokotel. Hotellissa on 262 huonetta. Se oli valmistuessaan Helsingin neljänneksi suurin hotelli.

Hotellirakennus on postmodernin arkkitehtuurityylin edustajana tunnetun Ilmo Valjakan päätöitä. Hotellin kahdeksanteen kerrokseen nouseva lasiseinäinen maisemahissi oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Muotoilija Yrjö Kukkapuro on suunnitellut hotelliin tuoleja. Sisustus uusittiin vuonna 2004 Kaisa Blomstedtin suunnitelman mukaan. Rakennukseen kuuluu kaksi erillistä pääsiipeä ja niitä yhdistävä matalampi lasiseinäinen osa. Malminkadun toisella puolella sijaitseva Helsingin synagoga näkyy hotellin matalan keskiosan yli Runeberginkadulle. Hotelliin on esitetty laajennusta, jota on arvosteltu siitä, että toteutuessaan se peittäisi synagogan näkyvyyden.

Yhdysvaltain ulkoministeri Antony Blinken yöpyi hotellissa vieraillessaan Helsingissä kesäkuussa 2023 ja Yhdysvaltain presidentti Joe Biden heinäkuussa 2023. Arvovieraiden tavanomainen majapaikka, valtion vierastalo Munkkiniemessä, oli tuolloin remontissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Hotelli Radissonin sivulla
Kati Juva

**Kati Riitta Maria Juva** (alk. **Riitta Maria Katriina**; s. 13. helmikuuta 1958 Turku) on suomalainen muistisairauksiin ja neuropsykiatriaan perehtynyt neurologian erikoislääkäri, vihreä poliitikko ja pitkän linjan kansalaisaktivisti. Juva oli vihreässä liikkeessä mukana jo ennen kuin Vihreä liitto perustettiin.

Opiskeluaikanaan hän toimi Akateemisessa Sosialistiseurassa ja Sosialistisessa Opiskelijaliitossa. Hän osallistui Koijärvi-liikkeeseen ja sai Koijärvi-oikeudenkäynneissä aikanaan 75 päiväsakkoa patojen rakentamisesta. Juva oli 1981–1984 Vaihtoehtoinen Helsinki -listan varavaltuutettu. Vuosina 1985–1988 hän oli SKDL:n kaupunginvaltuutettu. Myöhemmin hän toimi Helsingissä 2013–2017 Vihreän liiton varavaltuutettuna, ja 2017 vaaleissa hänet valittiin varsinaiseksi valtuutetuksi. 

Vuodesta 2000 hän on toiminut erikoislääkärinä HUS:n Psykiatriakeskuksessa, nykyisenä sivutoimenaan Diakonissalaitoksen Hoivan vastaavana lääkärinä. Hän on osallistunut lukuisien oppikirjojen kirjoittamiseen ja toimitustyöhön ja on julkaisut tietokirjan isosisästään Simo Brofeldtista. Juva on Suomen Tietokirjailijat ry:n jäsen. Hän on julkaissut yhdessä muiden kanssa kolmisenkymmentä tieteellistä artikkelia.

## Koulutus ja lääketieteellinen ura
* Ylioppilas Kallion Yhteiskoulu 1977
* Lääketieteen lisensiaatti Helsingin yliopisto 1984
* Neurologian erikoislääkäri Helsingin yliopisto 1991
* Lääketieteen tohtori Helsingin yliopisto 1994
* Neurologian dosentti Helsingin yliopisto 2008

## Toiminta rauhanliikkeessä
Kati Juva oli vuonna 1982 perustamassa Lääkärin sosiaalinen vastuu ry:n (LSV) ja on toiminut yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1989–2009 ja 2015–2018. Hän on edelleen yhdistyksen hallituksen jäsen. LSV on kansainvälisen lääkäreiden ydinaseiden vastaisen järjestön International Physicians for the Prevention of Nuclear War -järjestön (IPPNW), suomalainen jäsenjärjestö. IPPNW sai Nobelin rauhanpalkinnon  vuonna 1985.

Kati Juva on toiminut vuodesta 2014 laajapohjaisen International Campaign to Abolish Nuclear Weapons ICAN verkoston toisena Suomen koordinaattorina. ICAN sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2017.

## Hallinnollinen ja yhteiskunnallinen toiminta
* Suomen Medisiinariliitto hallitus 1980–1982
* Helsingin yliopiston ylioppilaskunta edustajisto 1981–1983
* Lääkärit Ydinsotaa vastaan toimikunta 1981–1984
* Suomen Lääkäriliitto valtuuskunta 1986–1991, eettinen neuvottelukunta 2011–2017
* Helsingin Alzheimer-yhdistys puheenjohtaja 1994 - 2000, hallitus 1994
* Duodecim seuran valtuuskunta 1995–2003, 2007–, valtuuskunnan varapuheenjohtaja 2007–2009, puheenjohtaja 2010–2012
* Helsingin sosiaali- ja terveyslautakunta varajäsen 2013–2017, jäsen 2017–
* Helsingin sote 2. jaosto varapuheenjohtaja 2012–2017
* Helsingin sote-jaosto puheenjohtaja 2017–

## Yksityiselämä
Juvan vanhemmat olivat entinen arkkipiispa, professori ja kansanedustaja Mikko Juva ja lääkäri Riitta os. Brofeldt. Hänellä on kaksi Etiopiasta adoptoitua lasta, Almaz Juva ja Mikael Juva.

## Lähteet
Hôtel du Nord

**Hôtel du Nord** (myös: *Kauppaseuran talo* tai *Ekblomin talo*) on Turussa, Varsinais-Suomessa sijaitseva vuonna 1844 valmistunut entinen hotellirakennus ja yksi Turun Aurajoenrannan historiallisista arvokiinteistöistä. Tänä päivänä rakennus tunnetaan paremmin nimellä Kauppaseuran talo tai Ekblomin talo. Osoitteessa Läntinen Rantakatu 3 sijaitsevassa vaaleanpunaisessa kivirakennuksessa sijaitsee nykyisin ravintola E. Ekblom, sekä Valtakunnanvoudinvirasto.

## Historia
Kelloseppä Elias Ekblom rakennutti nykyisen Ekblomin talon arvokkaalle rantatontille vuonna 1844. Alun perin Ekblom suunnitteli rakennusta omaksi asunnokseen, mutta suunnitelmat muuttuivat ja Ekblom perusti taloon hotellin ja tanssiravintolan Hôtel du Nordin. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti P. J. Gylich.

Ekblomin talo on kaksikerroksinen kivirakennus, jonka yksi huomattavia piirteitä on rakennuksen pyöristetty nurkka Kauppiaskadun ja Läntisen Rantakadun kulmassa. Vaikka rakennus itse on 1800-luvulta, niin juontaa sen vanhimmat perustukset kuitenkin 1700-luvulle.

Hotelli Hôtel du Nord toimi rakennuksessa vuosina 1846-1887, jolloin hotelli siirtyi Aurajoen alajuoksulle Alempaan höyrylaivasatamaan nykyisen Myllysillan ja Boren talon kohdille. Hotellissa vieraili muun muassa J. L. Runeberg, joka suomensi virsikomitean toimeksiannosta siellä runoja. Hotellin jälkeen rakennuksessa toimi myös paljon muita tahoja. Näistä merkittävimmät ovat muun muassa Turun Sanomien ensimmäinen toimitus vuonna 1904, Turun Kauppaseura, Turun kaupungin puhelinlaitos, sekä lastenneuvola.

Ekblomin talo oli pitkään tyhjillään, kunnes rakennuksen entisöinti aloitettiin vuonna 2009 arkkitehti Benito Casagranden johdolla yhdessä kolmen muun kirjastokorttelin arvorakennuksen entisöinnin yhteydessä. Casagrande osti rakennukset Turun kaupungilta 2009. Entisöinti valmistui vuonna 2011 ja kustansi kaikkien kolmen arvorakennuksen osalta noin 10 miljoonaa euroa. Rakennukset vihki käyttöön Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa Kari Mäkinen, Suomen katolisen kirkon piispa Teemu Sippo, sekä oopperalaulaja Karita Mattila.

## Lähteet
Emilia Simonen

**Emilia Simonen** (s. 12. tammikuuta 1996 Kuopio) on suomalainen taitoluistelija.

Kuopion Taitoluistelijoita edustanut Simonen aloitti taitoluisteluharrastuksen kuusivuotiaana, vuonna 2002. Hän kilpaili aluksi yksinluistelussa ja osallistui vuosien 2012 ja 2013 Suomen-mestaruuskilpailuihin juniorisarjassa. Vuonna 2016 hän siirtyi pariluistelijaksi ja sai parikseen kanadalaisen Matthew Penassen. He harjoittelivat Champions Training Centressä Cambridgessä ja kilpailivat ensimmäisen kerran yhdessä vuoden 2017 Suomen-mestaruuskilpailuissa. Simonen ja Penasse voittivat Suomen-mestaruuden parikilpailun ainoina osallistujina.

Simonen ja Penasse valittiin edustamaan Suomea vuoden 2017 MM-kotikisoihin. Heistä tuli näin Suomen ensimmäiset edustajat MM-pariluistelussa 34 vuoteen, vuoden 1983 kotikisojen jälkeen. Simonen ja Penasse olivat ylittäneet MM-kisoihin vaaditut teknisten pisteiden rajat helmikuun 2017 Bavarian Open -kilpailussa, jossa sijoittuivat neljännelle sijalle. MM-kisojen lyhytohjelmassa he sijoittuivat 25:nneksi, eivätkä näin päässeet mukaan vapaaohjelmaan.

Simonen ja Penasse lopettivat yhteistyönsä keväällä 2017, oltuaan eri linjoilla harjoittelusta ja harjoitteluympäristöstä. Samalla päättyi Simosen kilpailu-ura, Penasse jatkoi vielä yhden kauden uuden parin, Liubov Efimenkon kanssa. Oman kilpailu-uransa jälkeen Simonen jatkoi taitoluistelun parissa valmentajana. Hän myös aloitti fysioterapeuttiopinnot Karelia-ammattikorkeakoulussa tammikuussa 2018 ja valmistui huhtikuussa 2021.

Simosen äidinpuoleiset isovanhemmat Kaija Pitkänen (o.s. Väisänen) ja Risto Soininen voittivat kolme peräkkäistä pariluistelun Suomen-mestaruutta vuosina 1963–1965.

## Lähteet

## Aiheesta muualla