open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Auringonkukkapelletti

**Auringonkukkapelletti** on polttoaine, joka valmistetaan auringonkukansiementen kuorista. Kuoria syntyy auringonkukkaöljyn tuotannon sivutuotteena.

## Käyttö
Auringonkukkapelletti toimii kuten tavallinen puupelletti. Auringonkukkapelletillä voi lämmittää esim. pellettijärjestelmää. Käyttämällä pellettikoria tai pellettiarinaa pellettiä voi polttaa myös kamiinassa ja takassa tai jopa kiukaassa. Sitä on käytetty pitkään voimalaitoksissa ja teollisuudessa.

## Varastointi
Auringonkukkapellettiä on helppo varastoida sisätiloihin säkeissä. Näin ne vievät vähemmän tilaa ja roskaavat vähemmän kuin klapi. Auringonkukkapellettiä varastoidaan myös varalämmönlähteeksi sähkökatkojen varalle.

Auringonkukkapellettiä on saatavilla 15&nbsp;kg:n säkeissä, lavana tai puolikkaana lavana. Saatavana on myös 500&nbsp;kg:n ja 1000&nbsp;kg:n säkkejä. Ne voi varastoida pihamaalla lavan päällä, kun päälle asetetaan vesitiivis pressu.

## Ominaisuudet
Auringonkukkapelletin tehollinen lämpöarvo on n. 16,7&nbsp;MJ/kg (5,3&nbsp;kWh/kg). Puupelletin vastaava lämpöarvo on 4,6&nbsp;kWh/kg. Auringonkukasta valmistetussa pelletissä on puupellettiä parempi lämpöarvo. Vertailun vuoksi koivuklapissa lämpöarvo on keskimäärin 4,15&nbsp;kWh/kg. Yksi tonni auringonkukkapellettiä sisältää n. 5&nbsp;300&nbsp;kWh energiaa ja yksi heittokuutio kuivaa koivuklapia noin 1&nbsp;000&nbsp;kWh. Lavallinen auringonkukkapellettiä sisältää suunnilleen saman verran energiaa kuin 5,2 heittokuutiota koivuklapia.

### Koko
Pellettien pituus on 10–30&nbsp;mm ja halkaisija 6-8&nbsp;mm.

### Tuhkan määrä
Auringonkukkapelletin poltossa syntyy 2–4&nbsp;% tuhkaa. Puupelletistä sitä syntyy 0,5–1&nbsp;%. Polttokattilan nuohous ja tuhkanpoisto siis on syytä tehdä useammin. Auringonkukan poltosta syntyvä tuhka sopii käytettäväksi lannoitteena, sillä se sisältää kaikkia keskeisimpiä kasvien tarvitsemia ravinteita.

### Kosteus
Auringonkukkapelletin kosteusprosentti vaihtelee toimittajasta ja olosuhteista riippuen 5–10&nbsp;% välillä, mikä on pienempi kuin A1-luokan puupelletissä. Tämä parantaa auringonkukkapelletin palamista pienentämällä savukaasuvirtaa, mikä taas kasvattaa polttokattilan hyötysuhdetta. Pienempi kosteus parantaa myös pelletin mekaanista kestävyyttä, vähentää siiloutumisongelmia ja aiheuttaa talvella vähemmän jäätymisongelmia.

## Pellettijärjestelmän säätäminen auringonkukkapelletille
Auringonkukkapelletin energiamäärä on puupellettiä suurempi sen öljypitoisuuden vuoksi. Siksi polttimen nuohous- ja puhdistusasetuksia kannattaa säätää suuremmalle kuin puupellettiä käytettäessä: 10–15 min -> 3–5 min, ja ruuvin syöttöä kannattaa säätää 10–25&nbsp;% pienemmälle.

Pellettijärjestelmien suuren kirjon vuoksi parhaat asetukset löytää kokeilemalla. Koska auringonkukkapelletti on vähän öljypitoinen, se savuttaa hieman. Useissa järjestelmissä polttoaine toimii ilman erityistä säätämistä.

## Tiedot
* Raaka-aine: auringonkukansiemenen kuori
* Kosteuspitoisuus: 5–10 % 
* Tuhkapitoisuus: 2–4 % 
* Rikkipitoisuus: 0,02 % 
* Lämpöarvo: 5,3 kWh/kg 
* Halkaisija: 6–8 mm 
* Pituus: 10–30 mm 
* Paino: noin 600 kg/m³ 

## Lähteet
*
*
*
Jope Ite

**Jope ite** on helmikuussa 2023 ensi-iltansa saanut Jope Ruonansuun elämästä kertova dokumenttielokuva, jonka on ohjannut Marko Talli. Talli on myös tuottanut elokuvan ja käsikirjoittanut sen yhdessä Mika Räinän ja Nikke Baggen kanssa. Elokuvan tuotantoyhtiö on Yellow Film & TV ja sen levittää SF Studios.

## Arvosteluja
*  Henri Waltter Rehnström, *[[Turun Sanomat]]*
*  Jesse Raatikainen, *[[Episodi (lehti)|Episodi]]*
*  Tuomo Yrttiaho, *[[Helsingin Sanomat]]*
*  Jussi Virratvuori, ''Karjalainen''

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan traileri YouTubessa
* Jussi Lehmusvesi: Vesku ite. Runsaasti arkistomateriaaleja käyttävä Jope Ite -dokumenttielokuva kertoo Jope Ruonansuun tarinan. Rakastetun viihdyttäjän matkalle mahtui paljon menestystä, mutta vielä enemmän tragediaa. ''Helsingin Sanomat'', 6.2.2023.
* Yle Areena
Tonacatecuhtli

**Tonacatecuhtli** (”lihamme herra”) on asteekkien ylijumala sekä luojajumala ja hedelmällisyyden jumala. Tonacatecuhtlin nimi tarkoittaa sitä, että ihmisten tulee olla hänelle kiitollisia kaikesta siitä ruoasta, joka ravitsee kehomme. Tonacatecuhtli istuu vaimonsa Tonacacihuatlin kanssa ylimmässä taivaassa, ja yhdessä he edistävät uusien sukupolvien syntymistä. Tässä ominaisuudessa Tonacatecuhtli kantaa myös nimeä *Ometecutli* (“kaksinaisuuden herra”).

## Lähteet
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tonacacihuatl

**Tōnacācihuātl** (“lihamme kuningatar”) on asteekkien jumalatar, joka yhdessä aviomiehensä Tonacatecuhtlin kanssa vastasi ihmislasten sielujen siirtämisestä taivaasta äitien kohtuihin. Tässä ominaisuudessa hänet tunnetaan myös nimellä *Omecihuatl* (“kaksinaisuuden kuningatar”).

## Lähteet
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Propamokarbi

**Propamokarbi** (C9H20N2O2) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa propamokarbi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja poolisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja asetoniin sekä hieman etyyliasetaattiin. Aineen fungisidiset ominaisuudet perustuvat soluseinän heikentymiseen ja läpäisevyyden kasvuun. Propamokarbi tehoaa vain munasieniin.

Propamokarbia valmistetaan *N,N*-dimetyylipropaani-1,3-diamiinin ja propyyliklooriformiaatin reaktiolla. Usein siitä tehdään hydrokloridisuola.
:

Propamokarbia käytetään muun muassa nurmien ja koristekasvien munasienitautien torjuntaan. Aine on hyväksytty käytettäväksi kasvinsuojeluaineena muun muassa Euroopan unionin alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Propamocarb 
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Propamocarb 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Propamocarb
Melodi Grand Prix 2023

**Melodi Grand Prix 2023** oli Norjassa 14. tammikuuta – 4. helmikuuta 2023 järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja Eurovision laulukilpailuun 2023. Kilpailijat julkaistiin 4. tammikuuta 2023. Kilpailu koostui kolmesta semifinaalista ja finaalista. Semifinaalit pidettiin 14., 21. ja 28. tammikuuta. Jokaisessa semifinaalissa oli seitsemän kilpailijaa, joista yleisö äänesti kolme finaaliin.

Finaali järjestettiin 4. helmikuuta Trondheim Spektrum -areenalla Trondheimissa. Finaalissa voittajan valitsivat yhdessä yleisö ja musiikin asiantuntijoista koostuva kansainvälinen raati. Kilpailun voitti Alessandra kappaleella ”Queen of Kings”.

## Kilpailun kulku
### Ensimmäinen semifinaali
Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 14. tammikuuta.

### Toinen semifinaali
Toinen semifinaali kilpaitiin 21. tammikuuta.

### Kolmas semifinaali
Kolmas semifinaali kilpailtiin 28. tammikuuta.

### Finaali
Finaali kilpailtiin 4. helmikuuta.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kaikki kilpailulähetykset NRK:n sivuilla
Alvettulan työväentalo

**Alvettulan työväentalo** tai **Väinölän työväentalo** on Hauhon kunnan (vuodesta 2009 lähtien osa Hämeenlinnaa) Alvettulan kylässä sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Väinölän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja perustavassa kokouksessa läsnä oli 200 henkeä. Vuonna 1906 yhdistyksen jäsenluku oli jopa 273, ja siihen kuului puuseppiä, kirvesmiehiä, muurareita, maalareita, kyläseppiä, vaattureita, maa- ja metsätyöntekijöitä sekä joitakin maanviljelijöitä.

Talo valmistui vuonna 1907. Se rakennettiin osin talkoilla ja osin palkkatöinä. Rakennustarvikkeita saatiin lahjoituksina, ja myös pankkilainaa otettiin.

Vuonna 1917 yhdistyksen jäsenluku oli 173. Kyseisen vuoden syksyllä kylälle muodostettiin punakaarti, joka otti työväentalon tukikohdakseen ja harjoituspaikakseen. Yhdistyksen maltillisemmat jäsenet vastustivat tätä. Sisällissodan aikana ja sen jälkeen Väinölän työväenyhdistyksen jäseniä kuoli yhteensä 27 henkeä, osa taisteluissa, osa teloitettuina ja osa vankileireillä. Talo takavarikoitiin keväällä 1918.

Kesällä 1919 yhdistys aloitteli toimintaansa uudelleen ja sai talon takaisin. Sodan ja takavarikon aikana talon ikkunat oli rikottu, näyttämövälineet ja liput tuhottu ja ravintolakalusto otettu paikallisen suojeluskunnan käyttöön, jolta se pitkällisten neuvottelujen jälkeen saatiin osin takaisin.

Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 15. Väinölän työväenyhdistys lakkautettiin vuoteen 1982 mennessä, ja sen omaisuus luovutettiin Hauhon työväenyhdistykselle. Hauhon työväenyhdistys ylläpitää nykyään (2022) myös Eteläisten työväentaloa.

## Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1926 talolla pidettiin piiritoimikunnan järjestämiä luento- ja harjoituskursseja. Vuonna 1930 Hämeenlinnan Työväen Näyttämö vieraili talolla esittämässä näytelmän *Vauva*. Saman vuoden palmusunnuntaina Voimistelu- ja urheiluseura Kisa järjesti talolle palmuretken ja ohjelmallisen voimisteluiltaman. Ohjelmassa oli voimisteluesitysten lisäksi muun muassa tunti tanssia yleisölle.

## Rakennus
Talo on yksikerroksinen, hirsirunkoinen ja pystylaudoilla vuorattu. Sen pinta-ala on 214 m². Vuonna 1948 talo maalattiin punaiseksi. Katto oli alun perin päreistä, vuonna 1938 laitettiin peltikatto. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja pukuhuone näyttelijöille. Vuonna 1982 talo oli autiona, huonossa kunnossa, eikä siinä ollut vesijohtoa, viemäriä eikä WC:tä. Tällöin arvioitiin, että vaihtoehtoina olivat täyskorjaus tai myynti. Talo on peruskorjattu asuinkäyttöön.

## Lähteet
Ted Dicks

**Edward "Ted" Dicks** (5. toukokuuta 1928 Lontoo – 27. tammikuuta 2012) oli brittiläinen säveltäjä ja televisiokäsikirjoittaja, joka työskenteli opettajana ennen menestyksen saavuttamista West Endin teattereita varten tekemällään musiikilla.

Dicks syntyi Pohjois-Lontoossa postin työntekijä Fred Dicksin ja tämän vaimon Violetin poikana. Hän opiskeli Hornsey College of Artissa ja vietti sitten kaksi vuotta Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien (Royal Air Force, RAF) palveluksessa. Tämän jälkeen Dicks pääsi stipendillä Royal College of Artiin, jossa alkoi hänen elinikäinen ystävyytensä tulevan kirjailija Len Deightonin kanssa. Dicks teki maalaustaidetta koko elämänsä ajan ja myi monia töitään, mutta keskittyi silti ensisijaisesti uraansa musiikin alalla. 1950-luvun puolessavälissä opettajana työskennellessään Dicks liittyi pohjoislontoolaiseen amatööriteatteriin, jota varten sävelsi ensimmäisen show'nsa (*Let's Go Mad*). Sille annettiin uusi nimi *Look Who's Here!* West Endissä pidettäviä esityksiä varten vuonna 1960.

Dicks teki yhteistyötä Barry Cryerin kanssa muun muassa show'ssa, jossa tähtenä esiintyi Danny La Rue. Läpimurtonsa hän teki aloitettuaan yhteistyön näyttelijä, sanoittaja Myles Rudgen kanssa. Dicks ja Rudge tekivät yhdessä revyyn *And Another Thing* (1960), jossa esiintyivät Anna Quayle, Lionel Blair, Joyce Blair ja Bernard Cribbins. Vuonna 1962 Top 10 -hiteiksi pääsivät koomiset laulut "The Hole in the Ground" ja "Right Said Fred", jotka tuottaja George Martin tilasi Dicksiltä ja Rudgelta Cribbinsiä varten. Tämän jälkeen kaksikko teki vielä hitin "A Windmill in Old Amsterdam" (1965) Ronnie Hiltonia varten. Dicksin ja Rudgen lauluja levyttivät myös Chaim Topol, Jim Dale, Joan Sims, Petula Clark ja Val Doonican. Vuonna 1966 Dicksin ja Rudgen romanttinen balladi "Other People" julkaistiin Matt Monron hitin "Born Free" B-puolena. Vuonna 1967 Dicks ja Rudge tekivät kappaleita Kenneth Williamsia varten albumiin *On Pleasure Bent*.

Dicks sävelsi vuonna 1969 uudet laulut, joita käytettiin televisiosarjassa *Cribbins*. Hän laati myös lasten televisiosarjan *[[Catweazle]]* (1970–1971) teemamusiikin, musiikin elokuvaan *[[Virgin Witch]]* (1972) ja yhdessä Rudgen kanssa teemalaulun elokuvaan *[[Carry On Screaming!]]* (1966). Käsikirjoittamassa hän oli saippuaoopperoita *[[Compact (televisiosarja)|Compact]]* ja *[[Crossroads (televisiosarja)|Crossroads]]*. Dicksin viimeiseksi yhteistyöksi Rudgen kanssa jäi musikaali *Strip*, joka tilattiin Coventryn Belgrade Theatreen 1970-luvun alkupuolella, mutta jota ei koskaan esitetty näyttämöllä. Dicks kuoli 83-vuotiaana. Hänellä oli vaimo Liz ja poika Adam.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Viggo Starcke

**Viggo Starcke** (13. maaliskuuta 1895 Kööpenhamina – 22. maaliskuuta 1974) oli tanskalainen lääkäri ja poliitikko. Hän oli yksi Retsforbundet-puolueen keskeisimmistä jäsenistä ja oli puolueen puheenjohtaja vuosina 1938–1939 sekä ryhmänjohtaja kansankäräjillä 1946–1957. Vuosina 1957–1960 hän oli salkuton ministeri Hans Christian Hansenin ja Viggo Kampmannin hallituksissa.
## Yksityiselämä
Viggo Starcken vaimo Lis Starcke oli kansankäräjäedustaja 1977–1981 ja veli Henrik Starcke oli kuvanveistäjä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Viggo Starcke'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Oluf Pedersen

**Oluf Pedersen** (6. syyskuuta 1891 Frederikssund – 3. lokakuuta 1970) oli tanskalainen Retsforbundetin poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1932–1945 sekä 1950–1960 ja toimi Tanskan kalastusministerinä 1957–1960. Hän oli puolueensa puheenjohtaja 1946–1948 sekä ryhmänjohtaja kansankäräjillä 1943–1945.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Oluf Pedersen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Misokinesia

**Misokinesia** on psykologian alaan kuuluva ilmiö, jossa henkilö ärsyyntyy, hermostuu tai saa muita kielteisiä tunteita muiden ihmisten nykivistä tai toistuvista liikkeistä. Ilmiötä on tutkittu vähän, eikä sitä vielä osata luokitella. Sitä voidaan pitää aistiyliherkkyyden erikoismuotona tai alalajina. Misokinesian arvellaan olevan sukua misofonialle. Jälkimmäisestä kärsivät ihmiset ärsyyntyvät toisteisista äänistä, kuten maiskutuksesta tai purukumin jauhamisen äänistä.

Jopa kolmannes väestöstä voi kärsiä misokinesiasta. Misokinesia onkin hyvin yleinen, mutta samalla huonosti tunnettu sosiaalinen vaiva. Misokinesian syytä tai syntymekanismia ei tunneta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että ihmiset eivät niinkään koe ärsyyntyvänsä siksi, että heidän tarkkaavaisuutensa häiriintyy. Misokinesian syy saattaa olla aivojen peilineuroneissa, jotka auttavat ihmisiä asettumaan muiden asemaan ja tuntemaan empatiaa. Peilineuronien vuoksi esimerkiksi kärsivän ihmisen nähdessään katsoja alkaa itsekin voida huonosti ja tuntea kipua. Koska ihmiset tekevät usein nykiviä liikkeitä ollessaan hermostuneita, voi olla, että nähdessään toisten tekevän nykiviä liikkeitä katsoja alkaa itsekin hermostua, mikä tuntuu epämiellyttävältä.

Luultavimmin misokinesiaa voi hoitaa siedättämällä.

## Lähteet
Vapaudesta

**Vapaudesta** voi viitata seuraaviin:

* *[[Vapaudesta (Dion)|Vapaudesta]]*, Dion Khrysostomoksen puhe
* *[[Vapaudesta (Mill)|Vapaudesta]]*, John Stuart Millin teos
* ”Vapaudesta”, Kerkko Koskinen Kollektiivin single
Herakleides

**Herakleides** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Herakleides Koslainen (400-luku eaa.), asklepiadi 16. sukupolvessa, Hippokrateen isä
* Herakleides Lemboslainen (100-luku eaa.), filosofi
* Herakleides Pontoslainen (n. 387–312 eaa.), peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi; tunnetuin samannimisistä
* Herakleides Taraslainen (200/100-luku eaa.), lääkäri ja pyrrhonistinen filosofi
* Herakleides Tarsoslainen (100-luku eaa.), stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi
Musso

**Musso** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Francesco Musso (s. 1937), italialainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja
* Guillaume Musso (s. 1974), ranskalainen kirjailija
* Juan Musso (s. 1994), argentiinalainen jalkapallomaalivahti
* Luigi Musso (1924–1958), italialainen kilpa-autoilija
* Mason Musso (s. 1989), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi
* Mitchel Musso (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja.
Juho Vainion säätiö

**Juho Vainion säätiö** on suomalainen yleishyödyllinen säätiö, joka edistää kansanterveyttä myöntämällä apurahoja tutkimukseen ja muuhun terveyttä edistävään toimintaan. Säätiön on perustanut talousneuvos Juho Vainio vuonna 1960.

## Tarkoitus

Säätiön tarkoituksena on kansanterveyden tutkimuksen ja liikuntakasvatuksen edistäminen sekä erityisesti rakennusalan opintomahdollisuuksien parantaminen. Säätiö jakaa vuosittain noin 1,6 miljoonan euron edestä apurahoja. Näistä suurimmat 1–2 apurahaa ovat suuruudeltaan noin 100&nbsp;000 euroa. Tuen kohteita ovat terveysliikunta, terveyttä edistävä ravitsemus, tupakoinnista ja alkoholin ja muiden päihteiden käytöstä johtuvien terveyshaittojen torjuminen, mielenterveyden edistäminen ja ympäristöterveyden edistäminen.

## Historia

Talousneuvos Juho Vainio toimi liikemiehenä ja rakentajana 1920-luvulta 1950-luvulle ja rakensi nopeasti kasvavaan Helsinkiin lukuisia kivitaloja. Nimeään kantavan säätiön hän perusti vuonna 1960 täytettyään 80 vuotta. Testamentissaan hän määräsi omaisuutensa säätiön haltuun. Säätiön varallisuuden perusta on sen omistamissa kiinteistöissä Helsingin keskustassa.

## Elämäntyöpalkinto

Säätiö jakaa myös elämäntyöpalkintoa kerran kahdessa vuodessa erityisesti kansanterveyden edistämisessä kunnostautuneelle henkilölle. https://juhovainionsaatio.fi/2019/01/31/elamantyostaan-palkittu-pertti-mustajoki-950-000-suomalaista-yrittaa-laihduttaa/

## Katso myös
* Juho Vainio
Cheshire (Itzyn albumi)

**Cheshire** on eteläkorealaisen yhtyeen Itzyn kuudes EP, joka julkaistiin 30. marraskuuta 2022. EP sisältää neljä kappaletta, mukaan lukien singlet ”Boys Like You” ja ”Cheshire”.

## Tausta
Itzy julkaisi englanninkielisen singlensä ”Boys Like You” lokakuussa 2022 ennen albumin julkaisua. Marraskuun alussa JYP Entertainment vahvisti, että yhtye tulisi julkaisemaan pian uuden albumin. Albumin kappalelista ja esittelyvideo julkaistiin 24.–25. marraskuuta. Nimikkosinglen musiikkivideon teaserit julkaistiin 28.–29. marraskuuta. *Cheshire* julkaistiin 30. marraskuuta.

## Kaupallinen menestys
*Cheshire* menestyi kaupallisesti hyvin. Albumi myi 779 525 kappaletta julkaisuviikkonaan, ja nousi Koreassa Circle Album Chartin kärkeen.

## Kappaleet

## Lähteet
Mallos

**Mallos** voi viitata seuraaviin:

* Mallos, antiikin aikainen kaupunki Kilikiassa
* Mallos, järvi Kangasniemellä Suomessa
* *[[Mallos (suku)|Mallos]]*, hämähäkkisuku
Ukrainan kansallislipun päivä

**Ukrainan kansallislipun päivä** () on Ukrainassa vuosittain 23. elokuuta vietettävä kansallinen juhlapäivä, jolloin juhlistetaan Ukrainan lippua. Kansallislippua on juhlistettu elokuusta 2004 lähtien, jolloin presidentti Leonid Kutšma hyväksyi kansallislipun päivää koskevan asetuksen.

Ukrainan sinikeltainen lippu oli käytössä Ukrainan lippuna ensimmäistä kertaa lyhytaikaisesti Ukrainan kansantasavallalla vuonna 1918. Sinikeltainen lippu palasi käyttöön vuonna 1992.
 
Juhlapäivä ei ole yleinen vapaapäivä, mutta sitä seuraava päivä, 24. elokuuta, on Ukrainan itsenäisyyspäivä, joka on kansallinen vapaapäivä.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ukrainian Flag Day: State leadership attends solemn ceremony (23.8.2023)  (ukrinform.net)
Hämeenkyrönväylä

**Hämeenkyrönväylä** on noin kymmenen kilometriä pitkä kolmostien nelikaistainen osuus. Hämeenkyrönväylä avattiin liikenteelle 30. marraskuuta 2022. Hanke valmistui useita kuukausia etuajassa.

Väylän kokonaiskustannus oli 69,4 miljoonaa euroa, josta valtio maksoi 68 miljoonaa ja Hämeenkyrön kunta 1,4 miljoonaa. Tielle rakennettiin yksitoista siltaa ja kolme eritasoliittymää. Hieman aikaisemmin oli väylän pohjoispuoliselle tieosuudelle lisäksi erillishankkeena rakennettu Kyröskosken eritasoliittymä.

Hankkeen pääurakoitsijana toimi Destia Oy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Väylävirasto: Vt 3 Hämeenkyrönväylä
Liimapaperi

**Liimapaperi** on liimapintaista paperia tai paperinauhaa. Ikkunaliimapaperia on perinteisesti käytetty ikkunoiden tiivistämisessä.

Liimapinta kostutetaan vedellä, minkä jälkeen liimapaperi painetaan kiinnitettävälle pinnalle. Liima-aineet ovat vesiliukoisia, joten paperin voi myöhemmin irrottaa kostuttamalla.

## Katso myös
* Tarra
* Postimerkki
* Kärpäspaperi

## Lähteet
Hävitys (täsmennyssivu)

**Hävitys** voi viitata seuraaviin asioihin:
**[[Hävitys]]*, Jeff VanderMeerin tieteisromaani
**[[Hävitys (elokuva)|Hävitys]]*, VanderMeerin kirjasta tehty elokuva
**[[Hävitys: Tapauskertomus]]*, Iida Rauman romaani
Yhdysvaltain senaatin vaalit Pennsylvaniassa 2022

**Yhdysvaltain senaatin vaalit [[Pennsylvania]]ssa 2022** pidettiin 8. marraskuuta 2022 samaan aikaan muiden vuoden 2022 vaalien kanssa. Pennsylvanian senaatin vaalit olivat yhdet koko vuoden 2022 välivaalien seuratuimmista ja kiinnostavimmista myös ulkomailla.

## Tausta ja äänioikeus
Paikka jäi vapaaksi, kun istuva republikaanisenaattori Pat Toomey ilmoitti, ettei asetu enää uudelleen ehdolle. Tämä oli yksi vuoden 2022 vaalien tärkeimmistä ja seuratuimmista senaatinvaaleista. Monet mielipidekyselyt ja asiantuntijat enteilivät Özin voittavan vaalit, mutta tästä huolimatta Fetterman voitti 4,9 %-yksiköllä.

Äänioikeus vaaleissa on sellaisilla henkilöillä, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

* Yhdysvaltain kansalaisuus vähintään 30 vrk ennen rekisteröitymisen takarajaa
* Pennsylvaniassa sijaitsevan vaalipiirin rekisteröitynyt asukas vähintään 30 vrk ennen rekisteröitymisen takarajaa
* Vähintään 18-vuotias vaalipäivään mennessä

## Ehdokasasettelu
Demokraattien ehdokkaaksi valittiin varakuvernöörinä toiminut John Fetterman. Hän ilmoitti lähtevänsä mukaan kisaan helmikuussa 2021, ja oli ensimmäinen varteenotettava ehdokas. Fetterman sai aivoinfarktin toukokuun puolessa välissä. Tämä ei kuitenkaan vaikuttanut Fettermanin kampanjaan, sillä hän voitti demokraattien esivaalit 17. toukokuuta.

Republikaanien ehdokas oli julkkislääkäri Mehmet Öz, joka ilmoitti lähtevänsä mukaan kisaan marraskuussa 2021. Hänen ehdokkuutensa oli siinä mielessä kyseenalainen, että Öz oli asunut New Jerseyssä viimeiset 20 vuotta, vaikka pyrkikin Pennsylvanian edustajaksi. Myös Özin kaksoiskansalaisuus (Yhdysvallat ja Turkki) herätti kysymyksiä hänen lojaliteetistaan. Öz sanoi maaliskuussa 2022, että mikäli tulee valituksi senaattiin, hän aikoo luopua Turkin kansalaisuudestaan. Presidentti Donald Trump asettui tukemaan Ozia huhtikuussa 2022. Kesäkuussa Öz voitti puolueensa esivaalit ja hänet nimitettiin virallisesti republikaanien ehdokkaaksi.

Pennsylvaniassa perustettiin vuonna 2022 uusi puolue, Lakikivipuolue, joka syytti demokraatteja ja republikaaneja kansaa jakavan narratiivin ylläpitämisestä. Puolue asetti ehdokkaan sekä senaatin- että kuvernöörinvaaleissa. Senaatinvaaleissa puolueen ehdokas oli Dan Wassmer, joka on aikaisemmin kuulunut libertaaripuolueeseen.

### Kampanjointi
Fetterman syytti Özia elitistiseksi, aborttia vastustavaksi onnenonkijaksi, joka muutti New Jerseystä Pennsylvaniaan kalastellakseen senaatin paikkaa, kun taas Öz puolestaan syytti Fettermania sosialistiksi, joka suhtautuu liian pehmeästi rikollisuuteen. Fettermanin terveys oli myös suuri puheenaihe tämän kärsimän aivoinfarktin jäljiltä, minkä seurauksena hän ei voinut kampanjoida kahteen kuukauteen. Fettermanilla oli vaikeuksia ilmaista itseään selkeästi, kun hän kohtasi Özin vaaliväittelyssä.

## Tulokset

Vaalituloksen selvittyä Öz soitti Fettermanille seuraavana päivänä ja onnetteli Fettermania myöntäen samalla tappionsa. Tätä pidettiin siinä mielessä yllättävänä, koska Öz oli Trumpin tukema ehdokas, jotka ovat yleensä kiistäneet vaalituloksen, mikäli nämä häviävät.

## Lähteet
Stéphanie Frappart

**Stéphanie Frappart** (s. 14. joulukuuta 1983 Le Plessis-Bouchard, Ranska) on ranskalainen jalkapalloerotuomari, joka valittiin vuonna 2022 ensimmäisenä naisena toimimaan miesten MM-kisaottelun erotuomarina. Frappart on käytännössä koko uransa rikkonut lasikattoja, sillä hän oli muun muassa ensimmäinen nainen Ranskan miesten pääsarjan, miesten Mestarien liiga ja miesten MM-karsintaottelun erotuomarina. Hän on tuomaroinut lisäksi muun muassa naisten vuoden 2019 MM-kilpailujen loppuottelun.

## Ura
### Pelaajasta tuomariksi
Stéphanie Frappart syntyi noin 8&nbsp;000 asukkaan Le Plessis-Bouchardissa Pariisin luoteispuolella. Hänen isänsä oli töissä 3M:llä ja hänen äitinsä oli lastenhoitaja. Frappartin isä pelasi amatöörijalkapalloa ja tartutti urheiluinnotuksen myös lapsiinsa. Stéphaniekin pelasi juniorijalkapalloa paikallisessa AS Herblayssä mutta kiinnostui jo nuorena pelin säännöistä ja tuomaroinnista.

Frappart päätti 19-vuotiaana keskittyä tuomarointiin ja jättää pelaajauransa. Hänen uransa tuomarina alkoi alasarjoista, mutta vuonna 2003 hän sai jo mahdollisuuden Ranskan naisten jalkapallon pääsarjasta. Sen jälkeen hänen vastuunsa alkoi kasvaa, ja vuonna 2011 hän tuomaroi Jalkapallon naisten Ranskan cupin loppuottelun.

### Mukaan miesten otteluihin

Frappart valittiin vuonna 2014 Ranskan parhaaksi naistuomariksi, ja samana vuonna hän teki historiaa päästyään viheltämään ensimmäisenä naisena miesten Ligue 2 -sarjan ottelun. Frappart tuomaroi myös naisten MM-kilpailuissa 2015. Naisten EM-kilpailuissa 2017 hän vihelsi turnauksen välierän.

Frappart vihelsi huhtikuussa 2019 ensimmäisenä naisena Ligue 1 -ottelun, kun hän oli Amiensin ja Strasbourgin välisen ottelun erotuomarina. Hän sai kaudeksi 2019–2020 vakituisen paikan Ligue 1:n tuomarikaartista. Uefa valitsi Frappartin vuoden 2019 Super Cupin päätuomariksi, ja samanvuoden naisten MM-kilpailuissa hän vihelsi muun muassa loppuottelun.

Frappart oli ensimmäisenä naisena miesten MM-karsintaottelun erotuomarina, kun hän vihelsi maaliskuussa 2021 Alankomaiden ja Latvian välisen ottelun. Joulukuussa hänestä tuli ensimmäinen nainen miesten Mestarien liigan ottelun tuomarina.

Fifa valitsi vuoden 2022 MM-kilpailuihin kuusi naistuomaria. Frappart oli heistä ensimmäinen, joka pääsi mukaan otteluun. Hän toimi alkusarjassa kahdessa ensimmäisessä pelissä neljäntenä tuomarina. Frappart toimi päätuomarina alkulohkojen kolmannessa ottelussa 1. joulukuuta pelatussa Saksan ja Costa Rican ottelussa, jossa myös linjatuomareina toimivat naiset, Neuza Back ja Karen Díaz.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tranås Tidning

**Tranås Tidning** (lyh. **TrT**) on ruotsalainen vuonna 1891 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Tranås. Se ilmestyy kolmesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan sitoutumaton liberaali ja kuuluu Bonnier-konserniin. Samanniminen lehti ilmestyi jo aiemmin vuosina 1875–1879.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Nádasdy

**Nádasdy** on vanha unkarilainen, alun perin kroatialainen aatelissuku, jolla on ollut kreivin arvo vuodesta 1625 lähtien. Sen jäseniä ovat olleet muun muassa:

* Tamás Nádasdy (1498–1562), Unkarin palatiini ja Kroatian baani, "suuri palatiini".
* Ferenc Nádasdy (1555–1603), kenraali, Erzsébet Báthoryn puoliso.
* Ferenc Nádasdy (1623–1671), hovituomari, magnaattisalaliiton jäsen.
* Ferenc Lipót Nádasdy-Fogaras (1708–1783), Itävallan sotamarsalkka ja Kroatian baani.
* Franz Seraphin von Nadasdy (1801–1883), Transilvanian hovikansleri, Itävallan ministeri.

## Lähteet
Kaarlo Kosunen

**Kaarlo Henrik Kosunen** (Neuvostoliitossa **Kaarle Kajava**, ; 5. heinäkuuta 1899 Oulu – 29. toukokuuta 1938 Drožino) oli suomalainen toimittaja. Kosunen muutti 1920-luvun puolivälissä Neuvostoliittoon, jossa hänet teloitettiin Stalinin vainoissa.

Kosunen valmistui Oulun ylemmästä käsityöläiskoulusta vuonna 1917. Sisällissodan jälkeen hän liittyi kommunistisen SSTP:n jäseneksi ja työskenteli puolueen julkaiseman *[[Pohjan Kansa]]n* päätoimittajana 1921–1922. Keväällä 1922 Kosunen sai kolmen vuoden kuritushuonetuomion niin sanotussa rauhanjulistajien jutussa.

Vapauduttuaan Kosunen muutti opiskelemaan Moskovan Lenin-kouluun. Hänet valittiin myös SKP:n keskuskomitean sekä nuorisojaoston jäseniksi. Vuosina 1927–1928 Kosunen oli Suomen Kommunistisen Nuorisoliiton edustajana Kommunistisen nuorisointernationaalin toimeenpanevassa komiteassa. Elokuussa 1928 hänet lähetettiin Suomeen salanimellä "Kalle Kajava" avustamaan n Suomen byroota. 1930-luvulla Kosunen palasi Moskovaan, jossa hän työskenteli Valtiollisen ulkomaisen kirjallisuuden keskuskirjaston hankintaosastolla ja opetti poliittista taloustiedettä Lenin-koulussa. Keväällä 1938 Kosunen tuomittiin kuolemaan artikla 58:n nojalla ja teloitettiin Butovon ampumaradalla.

## Suomennoksia
* 

## Lähteet
Milestones (yhtye)

**Milestones** oli itävaltalainen yhtye, joka oli toiminnassa vuosina 1968–1975. Yhtyeen muodostivat alun perin Beatrix Neundlinger, Günter Grosslercher, Robert Unterweger ja Rudi Tinsobin. Yhtye julkaisi ensimmäisen, nimeään kantaneen albuminsa vuonna 1970. Vuonna 1972 Unterweger ja Tinsobin jättivät yhtyeen ja heidät korvasivat Norbert Niedermeyer ja Christian Kolonovits. Tällä kokoonpanolla yhtye edusti Itävaltaa Eurovision laulukilpailussa 1972 kappaleella "Falter im Wind" ja sijoittui kilpailussa viidenneksi.

## Discografia
### Singlet
*"Einmal" (1969)
*"An diesem Freitag" (1970)
*"Paul" (1971)
*"20 Uhr 02" (1971)
*"Falter im Wind" (1972)
*"Apfelbaum" (1973)
*"Schade" (1974)

### Albumit
**Milestones* (1970)
**Emigration* (1973)

## Lähteet
*http://www.espressorosi.at/mitstreiter/milestones/milestones1.html

### Viitteet
Curry (ruoka)

**Curry** tai **karri** on tavallisesti riisin kanssa tarjottava kastikemainen liha- tai kasvisruoka, jossa on käytetty currymaustesekoitusta. Curry on osa intialaista ruokakulttuuria.

Curry voidaan valmistaa monenlaisesta lihasta, kanasta, kalasta tai kasviksista. Se kypsytetään padassa. Curry voidaan nauttia riisin ja naan-leivän kanssa, ja siihen voidaan lisätä myös yrttejä, pähkinöitä ja raita-kastiketta. Currymaustesekoituksen voimakkuutta voidaan pehmentää kermalla tai kookosmaidolla.

Britit käyttävät sanaa curry kuvaamaan mitä tahansa intialaista ruokalajia, samaan tyyliin kuin Suomessa kaikenlaista pastaa on sanottu makaroniksi. Curry-ruokia voidaan pitää ennemminkin eurooppalaisena versioina intialaisista ruokalajeista kuin oikeina intialaisina perinneruokina. Esimerkiksi tandooriuuneja on harvassa intialaisessa kodissa, joten tandoorikana tai naan-leipä eivät ole intialaista kotiruokaa.

## Lähteet
Matti Kajander

**Matti Viljo Kajander** (15. marraskuuta 1928 Pyhäjärvi – 7. syyskuuta 1998 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. 

Kajanderin vanhemmat olivat kauppias, maanviljelijä Kalle Kajander ja Lempi Katariina Haapasaari ja puoliso vuodesta 1954 ekonomi Hilkka Margit Björses. Kajander kävi keskikoulun Kannuksen yhteislyseossa, tuli ylioppilaaksi Kokkolan yhteislyseosta 1949 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1954. Hän suoritti myös useita koti- ja ulkomaisia liikkeenjohdon kursseja. Kajander oli Keskon pääkonttorin kirjanpito-osaston kirjanpitäjä ja tilinhoitaja 1951–1954, neuvontaosaston projektitehtävissä 1954–1956, järjestelyosaston rationalisointitoimiston toimistopäällikkö 1956–1958, sisäisen ja luottotarkastuksen toimistopäällikkö 1958–1959, luotto-osaston johtaja 1960–1962, Lahden konttorin johtaja 1963–1967 ja elintarvikekonttorin, vuodesta 1970 Helsingin konttori, johtaja 1967–1986. Hänellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Kajander oli reservin yliluutnantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1980. 

## Lähteet
Taras Franko

**Taras Franko**  (9. maaliskuuta 1889 Lviv – 13. marraskuuta 1971 Kiova Ukrainan SNT) oli klassisten kielten filologi, kirjailija, kääntäjä ja kriitikko. Hänen isänsä oli Ivan Franko ja veljensä Petro Franko.

Franko opiskeli klassisia kieliä Lvivin ja Wienin yliopistoissa. Hän työskenteli 1919–1922 Harkovassa kustannusyhtiöissä ja korkeammissa oppilaitoksissa. Palattuaan Galitsiaan 1923 Franko toimi opettajana koulussa vuoteen 1945, jolloin hän aloitti klassisen filologian opettajana Lvivin yliopistossa. Hän puolusti 1953 kandidaatintyötään *Ivan Franko i Boryslav*. Hän oli 1950–1963 tutkijana Ukrainan SNT:n tiedeakatemian kirjallisuusinstituutissa. Hän osallistui Ivan Frankon julkaisujen 20-osaisen kokoelman julkaisemisen valmisteluun. Hän kirjoitti runoja ja käänsi lähinnä latinankielisiä teoksia, kirjoitti humoristisen kertomuskokoelman *Vzdovž i vpoperek* (1965, ’Pitkin poikin’) ja kirjan isästään *Pro batka: Statti, spohady, opovidannja* (1956. ’Isästäni: artikkeleita, muistoja, tarinoita’).

## Lähteet
Franko

**Franko** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Ivan Franko (1856–1916), ukrainalainen runoilija, kirjailija, toimittaja, taloustieteilijä ja poliittinen aktivisti
* Jure Franko (s. 1961), slovenialainen alppihiihtäjä
* Petro Franko (1890–1941), ukrainalainen kirjailija ja opettaja, Ivan Frankon poika
* Taras Franko (1889–1971), ukrainalainen klassisten kielten filologi, kirjailija, kääntäjä ja kriitikko, Ivan Frankon poika.

## Katso myös

* Franco (täsmennyssivu)
Hyvän oppimisen tilat

**Hyvän oppimisen tilat** on Teemu Leinosen ja Mikko Mäkelän kirjoittama teos, joka julkaistiin syksyllä 2022 (PS-kustannus). Kirjassa oppimisympäristö määritellään laajasti: fyysisen ympäristön lisäksi siihen kuuluvat psyykkiset, sosiaaliset ja kulttuuriset ympäristöt. Myös oppimisen menetelmät ja käytetyt välineet luetaan osaksi oppimisympäristöjä. Teos pyrkii osoittamaan, miten ympäristöt ja pedagogiikka tukevat toisiaan oppimisessa.

Suomessa oppimisympäristöistä alettiin puhua 1990-luvun alussa. Asialla olivat lähinnä kasvatussosiologit, jotka tutkivat ihmisen oppimista koulun ulkopuolella. Kun 1990-luvun puolivälissä alettiin hyödyntää internetiä myös opinnollisiin tarkoituksiin, oppimisympäristö kaventui merkitsemään ohjelmaa, jonka avulla voitiin opettaa ja opiskella netissä. Myös erilaiset verkko-opetusprojektit alkoivat käyttää itsestään nimitystä oppimisympäristö. 

Leinosen ja Mäkelän kirjaa voidaan pitää laajan, suorastaan mahdollisimman laajan oppimisympäristöajattelun manifestina. Kirjan esipuheessa (s. 18) he kirjoittavat: "*Sitä kokonaisuutta, jossa oppiminen tapahtuu, voidaan kutsua oppimisen tilaksi. Se kantaa mukanaan kaiken sen historiallisen, sosiaalisen ja kulttuurisen sisällön, joka on muokannut oppimista ja opetusta historian saatossa. Hyvän oppimisen tilan kehittämisen tulee lisäksi lähteä niistä tarpeista ja arvoista, joita tulevaisuudessa halutaan edistää. Se ei siis ole vain tila siinä fyysisessä merkityksessä kuin rakennus tai huone. Se ei myöskään ole vain tietty mielentila tai sosiaalinen tila. Oppimisen tila on kaikkea tätä yhdessä ja erikseen.*"

Teemu Leinonen on professori Aalto-yliopiston Taiteen ja Median laitoksella. Mikko Mäkelä toimii Vantaan kaupungin varhaiskasvatuksen johtajana.

## Lähteet
Lauri Lindell

**Lauri Lindell** (2. syyskuuta 1929 Keuruu – 2. lokakuuta 1987 Hämeenlinna) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. 

Lindellin vanhemmat olivat Karl (Kaarlo) Lindell ja Selma Lydia Koskinen ja puoliso Maire Annikki Tikkinen. Lindell kävi kansakoulun ja kauppakoulun Tampereen kauppaoppilaitoksessa. Hän oli Otra Oy:n varastoapulainen ja myyjä Tampereella 1944–1949, Oy Suomen Michelin Ab:n teknillinen tarkastaja 1949–1955 ja Kumipalvelu Lindell & Kumpp:n, vuodesta 1960 Auto - Kumipalvelu Lindell & Kumpp, vuodesta 1969 Auto-Kumipalvelu Lindell & Kumpp. Ky, vuodesta 1970 Auto-Kumipalvelu Oy ja vuodesta 1980 AKP-Autokumipalvelu Oy, perustaja, vastuunalainen yhtiömies ja johtaja vuodesta 1955 ja yrityksen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1970. Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen Lindell oli 1973–1977 ja kaupunginhallituksen jäsen 1976–1977. Hänellä oli myös lukuisia muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Lindell oli reservin alikersantti (1977). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1980 ja Autoalan Keskusliiton kultaisen ansiomerkin 1973. Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto myönnettiin Lindellin Auto-Kumipalvelu Oy:lle 1978. 

## Lähteet
Jan Svatopluk Presl

**Jan Svatopluk Presl** (1791–1849) oli tšekkiläinen luonnontieteilijä sekä tšekin kielen ja kulttuurin edistäjä.

Presl syntyi Prahassa. Hän oli jo nuorena kiinnostunut lääketieteestä ja kiinnostuksensa myötä päätyi opiskelemaan lääketiedettä Prahaan Karl-Ferdinandin yliopistoon. Presl valmistui tuosta yliopistosta lääketieteen tohtorina vuonna 1816. Sen jälkeen hän toimi 1816–1818 eläintieteen ja mineralogian assistenttina, kunnes hänestä tuli näiden oppiaineiden professori Olomoucin yliopistoon. Vuonna 1820 Presl nimitettiin eläintieteen ja mineralogian professoriksi Prahan yliopistoon ja pian hänestä tulikin yksi merkittävimmistä Tšekin alueen luonnontieteilijöistä.

Presl kehitti kasvitieteen, kemian, eläintieteen, geologian, mineralogian ja paleontologian tšekinkielistä terminologiaa mahdollistaen näin tšekinkielisen luonnontieteiden tutkimuksen kehittymisen. Tuohon aikaan nykyisen Tšekin alueella käytettiin virallisissa yhteyksissä kielenä useammin saksaa kuin tšekkiä, mutta Presl pyrki edistämään tšekin kielen ja tšekkiläisen kulttuurin asemaa. Presl oli tiiviissä yhteydessä muihin aikansa merkittäviin ajattelijoihin ja tšekkiläisen kulttuurin edistäjiin, joita olivat erityisesti Josef Dobrovský ja Josef Jungmann. Yhdessä Dobrovskýn ja Jungmannin sekä Václav Hankan, Jan Purkyněn ja muiden kanssa Presl perusti yhteisön edistämään tšekkiläistä akateemista elämää. Presl oli myös aktiivisesti mukana perustamassa Tšekin kansallismuseota yhdessä Jungmannin, Hankan sekä Pavel Šafárikin ja František Palackýn kanssa.

Presl pyrki osoittamaan, että tšekin kieli olisi muiden kielten kanssa tasavertainen kieli tieteellisessä keskustelussa, minkä myötä perustettiin ensimmäinen tšekkiläinen tieteellinen lehti *[[Krok]]* vuonna 1821. Monet aiemmin mainituista tšekin kielen ja kulttuurin edistäjistä olivat mukana tekemässä lehteä, ja lehti ilmestyi epäsäännöllisin välein vuoteen 1840 saakka.

Vaikka Presl oli tiiviisti yhteydessä useiden tšekin kielen ja kulttuurin edistäjien kanssa, rupesi hän poliittisesti aktiiviseksi vasta aivan elämänsä lopulla. Vallankumousvuonna 1848 Presl valittiin Tšekin kansalliskomiteaan sekä Prahan slaavilaiseen kongressiin, jossa oli yhteensä 341 delegaattia.

## Lähteet
* Grzybek, P., Jan Svatopluk Presl (1791-1849) — *Glottometrics* 13, 2006, RAM-Verlag, ISSN 2625-8226, s. 88–91 

## Aiheesta muualla
Nuuksion työväentalo

**Nuuksion työväentalo** oli Espoon kaupungissa Nuuksiossa sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Nuuksion työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903. Nuuksiossa oli tuolloin asukkaita 300–400. Heistä suuri osa oli torppareita ja mäkitupalaisia sekä työväkeä, joka sai elantonsa maa- ja metsätöistä. Työväentalon hankinta oli esillä yhdistyksen kokouksessa 1914, mutta tontti ostettiin vasta toukokuussa 1917. Tontti oli todennäköisesti lahjoitus, myös puutavaraa talon rakentamista varten oli saatu. Talo rakennettiin pääosin talkootyönä, mutta velkaakin jouduttiin ottamaan. Tosin jo vuonna 1922 talo ja yhdistys olivat velattomia. Talo takavarikoitiin kansalaissodan aikana ja luovutettiin yhdistykselle takaisin keväällä 1919. Työväentalo oli päässyt huonoon kuntoon ja se myytiin vuonna 1956..

## Toimintaa työväentalolla
Toiminta oli melko vilkasta 1920- ja 1930-luvuilla. Helsinkiläiset nuorisoseurat tekivät sinne vierailuja. Talossa ei ollut sähkövaloja, mutta se oli tunnelmallinen ja suosittu tanssipaikka öljylamppuineen. 

## Lähteet
Pavol Regenda

**Pavol Regenda** (s. 7. joulukuuta 1999 Michalovce, Slovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija. Regenda pelaa NHL-joukkue San Jose Sharksin organisaatiossa. Regenda on varaamaton pelaaja ja hän teki sopimuksen Ducksin kanssa kesäkuussa 2022. Ennen NHL-uraansa Regenda pelasi Slovakiassa HK Dukla Michalovcen joukkueessa. Hänen pelipaikkansa on vasen laitahyökkääjä ja hänen kätisyytensä on vasen. Regenda on pelannut 12 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt yhden maalin ja kaksi syöttöä eli kolme tehopistettä. Tilastot päivitetty 1. joulukuuta 2022. Regenda kuului Slovakian joukkueeseen Pekingin talviolympialaisissa 2022. Slovakian joukkue saavutti olympiaturnauksessa pronssimitalin.

## Lähteet
Kuningaskotilot

**Kuningaskotilot** (Buccinidae) on kapeakielikotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan meri- ja murtovesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Kuningaskotilot jaetaan kahdeksaan alaheimoon ja 28 sukuun. Heimon lajimääräksi on arvioitu noin 200. Kooltaan lajit ovat noin 5&ndash;3 cm pitkiä. Kuningaskotiloiden kuori on kookas ja muodoltaan kierteinen ja pullean kartiomainen suipentuen kärkeä kohden. Kuoressa on selvä sifonikanava ja sarveisaineesta muodostunut sulkulevy. Jalka on kookas ja leveä ja sifoni on pitkä.

## Levinneisyys ja elintavat
Kuningaskotiloita tavataan maailmanlaajuisesti niin lämpimistä kuin kylmistäkin meristä. Niitä tavataan sekä matalista rannikkovesistä että yli 3&nbsp;000 metrin syvyydestä. Kuningaskotiloiden ravintoa ovat madot ja nilviäiset.

## Lähteet
Tauno Rewell

**Tauno Emil Oskar Rewell** (5. helmikuuta 1925 Helsinki – 8. lokakuuta 2016 Vaasa) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. 

Rewellin vanhemmat olivat insinöörikommodori Ilmari Revell ja Anna-Liisa Wikström, taiteilija Emil Wikströmin tytär. Rewellin puoliso 1954–2010 oli oopperalaulaja, oopperanjohtaja, professorin arvonimen saanut Irma o.s. Kentala. Tauno Rewell tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta 1943 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1949. Hän oli Juho Myntti Oy:n konttori- ja myyntipäällikkö Vaasassa 1949–1958 ja rautakauppa Teräs Oy:n apulaisjohtaja 1959–1962, johtaja 1963–1964, varatoimitusjohtaja 1965–1974, toimitusjohtaja 1974–1978 ja johtokunnan puheenjohtaja 1978–1982. Rewellillä oli myös useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Hän oli Ruotsin konsuli Vaasassa 1975–1995. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1980. 

## Lähteet
Alppitalo

**Alppitalo** eli **Alppilan Tehdastalo** on Helsingin Alppilassa Karjalankatu 2:ssa sijaitseva 7-kerroksinen modernistinen pienteollisuustalo, joka valmistui 1961 Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelemana. Rakennuksen suunnitteluun osallistuivat myös arkkitehdit Pentti Pantzar ja Lars Gestranius. Rakennusta kutsutaan yleisesti Alppitaloksi, mutta sen virallinen nimi on Alppilan Tehdastalo, koska Alppilassa oli myös Alppitalo-niminen puutalo.

## Historiaa
Talon rakennuttajia olivat Teknillisen alan pienyrittäjät ry ja Helsingin Käsi- ja Pienteollisuusyhdistys ry., jotka perustivat talon alkuperäisen kiinteistöyhtiön Alppilan Tehdastalo Oy:n mutta ovat sittemmin jääneet pois kiinteistön omistajien joukosta. Talo on tilavuudeltaan 53&nbsp;500 kuutiometriä, ja sen rakentaminen vaati kallioiden räjäytyksiä ja louhintaa.

Vuonna 1985 talossa työskenteli noin 600 ihmistä 31 eri yrityksen palveluksessa. Talossa toimi muun muassa useita pieniä kirjapainoja ja muita viestintäalan alihankintayrityksiä. Sittemmin talossa toimi pitkään ”moottoripyöräkerho” Cannonball MC.

## Nykykäyttö
Nykyisin kiinteistössä toimii muun muassa Alppilan Autohuolto Oy, joka on myös suurin keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön Helsingin Alppitalo Oy:n 33 omistajasta. Pienteollisuusyritysten tilalle taloon on tullut monien järjestöjen toimitiloja, siinä on muun muassa Suomen Kristillisdemokraattien puoluetoimisto, jonka tilat puolue omistaa. Talon ylimmässä kerroksessa toimii näköalaravintola Ilma.

Talon käyttö on 2000-luvulla vähentynyt ja kunto rapistunut, ja rakennukselle on pyritty löytämään uutta käyttöä. Se on vaikeaa, koska esimerkiksi asunnoiksi tai palvelutaloksi muuttamista vaikeuttaa rakennuksen suuri runkosyvyys. Yksi vaihtoehdoista on rakennuksen purkaminen ja uusien kerrostalojen rakentaminen sen paikalle. Rakennuksen kohtalo riippuu ympäröivän niin sanotun Savonkadun alueen laajemmasta kehittämisestä, jossa pyritään alueen kallioiden tiiviimpään rakentamiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Oikarinen, Essi: ”Miten toimitila muuttuu asunnoiksi?” Pohdintaa Alppitalon muuttamisesta asuinkäyttöön, *Arkkitehti* 5/2022.
Ernst Pistulla

**Ernst Anton Pistulla** (28. marraskuuta 1906 Goslar, Ala-Saksi, Saksa – 3. maaliskuuta 1945 Berliini, Saksa) oli saksalainen raskaan keskisarjan nyrkkeilijä ja olympiahopeamitalisti ja myöhemmin ammattilaisnyrkkeilijä pitäen sarjansa EM-titteliä hallussaan vuosina 1930-34.

## Amatööriura nyrkkeilijänä

Ernst Pistulla aloitti 1920-luvun Berliinissä. Hän voitti vuonna 1928 Saksan raskaan keskisarjan mestaruuden ja pääsi edustamaan Saksaa vuoden 1928 Amsterdamin olympialaisiin. Ensimmäisessä ottelussa hän voitti Yhdysvaltain Leon Lucasin ja sen jälkeen Irlannin William Murphyn ja Alankomaiden Karel MIljonin. Loppuottelussa Pistulla kohtasi Argentiina Víctor Avendañon, jolle hän hävisi pistein.

## Ammattilaisena

Ernst Pistulla siirtyi ammattilaiseksi kesällä 1929 nyrkkeillen ensimmäisen ottelunsa elokuussa 1929 raskaassa keskisarjassa. Helmikuussa 1930 hän nousi Saksan raskaan keskisarjan mestariksi ja puolusti asemaansa tammikuussa 1931 Adolf Heuseria vastaan säilyttäen asemansa ratkaisemattomalla ottelutuloksella. Kaksi kuukautta myöhemmin Pistulla otteli espanjalaista Martinez de Alfaraa vastaan raskaan keskisarjan Euroopan mestaruudesta voittaen ottelun pistein. Syyskuussa 1931 hän puolusti EM-titteliään Adolf Heuseria vastaan ottaen pistevoiton. Toukokuussa 1934 hän menetti tittelinsä tappiolla maanmiestään Adolf Wittiä vastaan. Hän jatkoi vielä sen jälkeen ammattilaisuraansa, mutta nyrkkeili viimeisen ottelunsa syyskuussa 1935.
 
## Urheilu-uran jälkeinen aika

Urheilu-uran jälkeen Ernst Pistula toimi majatalonpitäjänä, viimeksi Berlin-Friedenaussa. Pistula oli sotilaana Saksan sodassa Neuvostoliittoa vastaan. Hän kuoli kuitenkin maaliskuussa 1945 Berliinissä Moabitin vankilassa sukupuolitaudin aiheuttamiin seurauksiin.

## Lähteet
Ukrainan itsenäisyyspäivä

**Ukrainan itsenäisyyspäivä** () on kansallinen juhla-, liputus- ja vapaapäivä Ukrainassa. Ukrainan korkein neuvosto antoi itsenäisyysjulistuksen 24. elokuuta 1991. Vuodesta 1992 lähtien itsenäisyysjulistuksen vuosipäivä on ollut kansallinen vapaapäivä.

Ukrainan itsenäisyyspäivää vietettiin ensimmäisen kerran kuitenkin jo 16. heinäkuuta 1991. Tuolloin juhlistettiin Ukrainan korkeimman neuvoston antaman kansallisen suvereeniteetin julistuksen (1990) vuosipäivää. 

Ukrainan presidentti antoi vuonna 2019 asetuksen itsenäisyyspäivän viettämisestä. Samana vuonna Ukraina luopui suuren sotilasparaatin järjestämisestä maan itsenäisyyspäivänä. Venäjä oli vuodesta 2014 hyökännyt suvereenia Ukrainaa vastaan sotatoimillaan ja nukkevaltioillaan Itä-Ukrainassa ja miehittämällä Krimin autonomista tasavaltaa. Vuonna 2022 Venäjän laajemman hyökkäyssodan aikana järjestettiin erilainen sotilasparaati, jossa tuhoutuneita venäläisiä panssariaseita tuotiin esille Kiovan kaduille yleisön tutustuttavaksi.

Itsenäisyyspäivää edeltävänä päivänä Ukraina juhlii kansallislipun päivää. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla