Ibiza-skandaali

**Ibiza-skandaali** (saks. *Ibiza-Affäre*, joskus mediassa nimitetty myös ”Strache-skandaaliksi”) oli poliittinen skandaali, joka puhkesi Itävallassa toukokuussa 2019. Se kaatoi   Sebastian Kurzin hallituksen ja käytännössä lopetti Itävallan vapauspuolueen (FPÖ) johtajan Heinz-Christian Strachen poliittisen uran.

## ”Ibiza-video”
17. toukokuuta 2019 saksalaiset lehdet *[[Der Spiegel]]* ja *[[Süddeutsche Zeitung]]* julkistivat verkkosivuillaan seitsemän minuutin mittaisen koosteen videoaineistosta, jonka tuottajaksi sittemmin paljastui wieniläinen juristi Ramin Mirfakhrai. Heinäkuussa 2017, vähän ennen Itävallan vuoden 2017 parlamenttivaaleja tallennettu video oli kuvattu Ibizalla huvilassa, jonka tuntematon henkilö oli vuokrannut muutamaksi päiväksi. Videolla Heinz-Christian Strache sekä FPÖ:n kansanedustaja, tuolloin parlamenttiryhmän virkaatekevä johtaja ja Wienin varapormestari Johann Gudenus vaimonsa Tajanan kanssa istuvat iltaa tuntemattoman naisen ja tämän miesseuralaisen kanssa; Gudenus, joka on opiskellut Moskovassa ja osaa hyvin venäjää, toimii osaksi keskustelun tulkkina. Nainen on kertonut olevansa Aljona Makarova, venäläisen öljy- ja kaasuyrittäjän Igor Makarovin veljentytär, ja suunnittelevansa suuria investointeja Itävaltaan. Illan mittaan nautitaan runsaasti alkoholijuomia, ja ilmeisesti myös illan emännän viehätysvoima tekee vaikutuksen Stracheen.

Videolla Strache ehdottaa ”Makarovalle” Itävallan suurimman päivälehden *[[Kronen Zeitung]]*in haltuunottoa ja FPÖ:n vaalikampanjan edistämistä sen avulla; lisäksi hän haaveilee Itävallan yleisradioyhtiön ORF:n yksityistämisestä. Hän puhuu myös ”yhdistyksestä”, jonka välityksellä useat itävaltalaiset talousvaikuttajat jo tukevat FPÖ:tä. Strache kehuu, että hänellä on hallussaan kompromettoivia tietoja, joita voi käyttää  siihenastisten valtapuolueiden ÖVP:n (Itävallan kansanpuolue) ja SPÖ:n (Itävallan sosiaalidemokraattinen puolue) johtavia poliitikkoja vastaan. Mediaoperaation avustajaksi hän suunnittelee Heinrich Pecinaa, itävaltalaista yrittäjää, jonka avulla Unkarin pääministeri Viktor Orbán on jo ottanut Unkarin lehdistön hallintaansa. Kunhan median avulla FPÖ on saavuttanut vaalivoiton, Strache lupaa, että ”voidaan puhua kaikesta”: hän voi järjestää ”Makarovalle” tuottoisia toimeksiantoja valtion infrastruktuurihankkeissa ja vihjailee tämän mahdollisuuksista sijoittaa Itävallan ”valkoiseen kultaan” eli vesivaroihin. Strache selittää, että Itävallan on hänen mielestään ”avauduttava itään”, johdettava Visegrád-maiden yhteistoimintaa ja tehtävä rakentavaa yhteistyötä Venäjän kanssa; hän kertoo neuvotelleensa tästä myös Putinin neuvonantajan kanssa.

## Poliittiset seuraukset
Heti videon julkistamista seuraavana päivänä, lauantaina 18. toukokuuta 2019, liittokansleri Sebastian Kurz kutsui Heinz-Christian Strachen puhutteluun. Pian tämän jälkeen Strache ilmoitti luopuvansa tehtävistään varaliittokanslerina ja FPÖ:n johtajana. Jäähyväispuheessaan hän vakuutti, ettei ollut tehnyt mitään lainvastaista eikä koskaan Ibiza-tapaamisen jälkeen ollut ”Makarovaan” missään yhteydessä. Strache myönsi syyllistyneensä ”juopuneeseen machoiluun” ja käyttäytyneensä kuin teini-ikäinen, pyysi anteeksi poliittisilta työtovereiltaan ja vaimoltaan, mutta syytti myös vastustajiaan jatkuvista ”likasankokampanjoista”. Vähän myöhemmin myös Johann Gudenus ilmoitti jättävänsä poliittiset tehtävänsä. Vielä samana iltana Kurz ilmoitti lopettavansa hallitusyhteistyön FPÖ:n kanssa ja esittävänsä liittopresidentti Alexander Van der Bellenille uusien vaalien järjestämistä mahdollisimman pian. Van der Bellen vahvisti, että uudet vaalit järjestettäisiin, koska luottamus hallitukseen ei enää ollut palautettavissa.

FPÖ siihenastisen varapuheenjohtajansa Norbert Hoferin johdolla olisi ollut valmis jatkamaan hallitusyhteistyötä ÖVP:n kanssa vielä vaaleihin asti. Ongelmaksi nousi FPÖ:n sisäministeri Herbert Kickl, johon Kurz ei luottanut. Kun Kickl ei suostunut eroamaan, Kurz ilmoitti ehdottavansa liittopresidentille Kicklin erottamista, jolloin muutkin FPÖ:n ministerit lähtivät hallituksesta. 27. toukokuuta 2019 Itävallan parlamentti ensi kertaa tasavallan historiassa kaatoi epäluottamuslauseellaan koko hallituksen. Syksyn 2019 ennenaikaisiin vaaleihin saakka maata johti Brigitte Bierleinin virkamieshallitus.

## Lähteet