open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toña la Negra

**Toña la Negra** (oikealta nimeltään *María Antonia del Carmen Peregrino*; 2. marraskuuta 1912 Veracruz – 19. marraskuuta 1982 México) oli meksikolainen laulaja. Hän tuli tunnetuksi kuubalaisperäisen boleron tulkitsijana.

Toña la Negra syntyi köyhään, mutta musikaaliseen perheeseen. Hänellä oli osittain haitilainen sukutausta. Toña la Negra ei saanut muodollista musiikkikoulutusta, mutta aloitti musiikin esittämisen jo varhain muun muassa veljensä, laulaja-kitaristi Manuelin kanssa. Toña la Negra muutti Méxicoon vuonna 1932 ja aloitti siellä yhteistyön laulaja-lauluntekijä Agustín Laran kanssa. Hän tulkitsi muun muassa Laran kappaleet "Lamento Jarocho", "Oració", "Noche Criolla", "Caríbe" ja "Veracruz". Muita lauluntekijöitä, joiden kappaleita Toña la Negra esitti, olivat muiden muassa Rafael Hernández Marín ja Sindo Garay.

Toña la Negra kuoli 70-vuotiaana jouduttuaan Méxicossa pari päivää aiemmin sairaalaan sydänsairauden johdosta. Hänelle on rakennettu patsas Veracruzin pääaukiolle.

## Lähteet
Élise Rivet

**Élise Rivet** tunnettu myös nimellä **Mère Marie Élisabeth de l'Eucharistie** (19. tammikuuta 1890 Draria, Algeria – 30. maaliskuuta 1945 Ravensbrückin keskitysleiri, Saksa) oli katolinen nunna. Hänet muistetaan siitä, että meni vapaaehtoisesti keskitysleirillä kaasukammioon erään  pienten lasten äidin puolesta.

## Elämäkertaa
Élise Rivet syntyi nykyisessä Algeriassa elsassilaisen äidin ja laivastoupseerin tyttäreksi. Isän kuoltua vuonna 1910 äiti ja tytär muuttivat Lyoniin.

Rivet työskenteli lyhyen aikaa kampaajana, kunnes sai vuonna 1913 hengellisen herätyksen ja meni luostariin. Luostarissa hänestä tuli sisar Élisabet, jonka vastualueena oli työskentely sosiaalisesti vaikeista oloista tulleiden tyttöjen parissa. Tytöt oireilivat pikkurikollisuudella, ja heille piti löytää jokin ammatti. Rivet kohosi luostarin arvoasteikossa ja nimitettiin Äiti Élisabetiksi.

Toinen maailmansota alkoi vuonna 1939, ja Saksa valtasi Ranskan vuonna 1940. Rivet tunsi vastarintaliikkeen asian omakseen ja ryhtyi piilottamaan aseita luostariin. Hän otti luostariin juutalaisnaisia joiden piti esittää olevansa nunnia. Sen lisäksi luostariin piilotettiin juutalaislapsia. Hän myös järjesti uhatuille ihmisille väärennettyjä henkilötodistuksia. Toiminnalle oli Lyonin kardinaali Pierre-Marie Gerlierin siunaus. Kardinaali oli tunnettu kansallissosialismin vastustaja joka äänekkäästi protestoi juutalaisvainoja vastaan.

Gestapo pääsi Rivet toimista perille ja maaliskuun 25. päivänä hänet pidätettiin ja vähän myöhemmin kuljetettiin Ravensbrückin keskitysleiriin. Keskitysleirillä Rivet teki parhaansa tukeakseen muita vankeja hengellisesti. Pitkäperjantaina vuonna 1945 muuan äiti oli tarkoitus lähettää kaasukammioon. Rivet ilmoitti itsensä hänen tilalleen.

Lyon nimesi yhden kaduistaan Rivetin kunniaksi vuonna 1979 ja hän sai toiminnastaan arvonimen Vanhurskas kansakuntien joukossa vuonna 1996. 

## Lähteet

 
## Aiheesta muualla
* https://www.caritas-mecklenburg.de/caritas-vor-ort/region-neubrandenburg/altenhilfe/alten-und-pflegeheim/lebensweg-von-sr.-elisabeth-rivet
Habsburgin linna

**Habsburgin linna,** jonka ensimmäinen osa rakennettiin keskiajalla vuoden 1020 tienoilla Svaabian herttuakuntaan, sijaitsee Sveitsissä Aare-joen laaksossa. Linnan rakennuttivat Klettgaun kreivi Radbot ja hänen lankonsa piispa Werner von Strassburg. Saman vuosisadan lopulla linnaan rakennettiin lisäosa. Radbotin pojanpoika Otto lisäsi linnan nimen omaan titteliinsä, jolloin syntyi tulevan hallitsijasuvun, Habsburgien, kuuluisa nimi. Habsburgit, jotka olivat muuttaneet Itävaltaan vuonna 1276, menettivät linnan hallinnan vuonna 1415 Bernin asukkaiden valloitettua sen. Linna on osittain raunioitunut.

## Lähteet
Lahden Tenniskerho

**Lahden Tenniskerho** on vuonna 1963 perustettu lahtelainen tennisseura. Seurassa on yli 200 jäsentä. Seuran lyhenteenä toimii LT.

## Historia
Toiminta alkoi heti perustamiskokouksen jälkeen 7.3.1963 ja 29.3.1963 seura merkittiin yhdistysrekisteriin. Jäseniä oli siinä vaiheessa 103, joka kasvoi vuoden loppuun mennessä 244 jäseneen. Aloituksen jälkeen seuran jäsenmäärä tasaantui noin sataan jäseneen, kunnes vuonna 2022 seuran jäsenmäärä ylitti uudestaan 200 jäsenen rajan.

Tennistä opetettiin niin Kisapuistossa, kuin myöhemmin muillakin kaupungin kentillä Tonttilassa, Jalkarannassa ja Mukkulassa. Useiden lasten ensikosketus tennikseen on tullut LT:n kesäkuun tennisleiriltä, joita on pidetty heti ensimmäisesta vuodesta alkaen.

60-luvulta lähtien LT on järjestänyt myös aikuisten aloittelijakursseja. Talvisin tennistunteja pidettiin Urheilutalolla sekä lahtelaisten koulujen liikuntasaleissa ja myöhemmin Kisapuistossa.

## Kisamenestys
Seuran pelaajat ovat voittaneet yhteensä 180 henkilökohtaista Suomen mestaruutta. Seura on voittanut myös useita joukkuemuotoisia Suomen mestaruuksia. Wimbledonin turnaukseen LT:n pelaajat Hilkka Hannula ja Tarja Koho ovat päässeet. Seuran menestyneimmän pelaajan, Anne Aallosen, WTA-ranking oli parhaimmillaan 179.

Vuosi 1983 oli seuran historian kilpailumenestyksellisesti paras kausi. Naisten SM-liigassa murrettiin ensimmäisen kerran pääkaupunkilaisvoittojen sarja. Tarja Koho ja Anne Aallonen voittivat ratkaisevassa, viimeisessä ottelussa HVS:n naiset ja saavuttivat seuralle SM-kultaa. Tyttöjen vastaava mestaruus sisäkaudella tuli joukkueella Anne Aallonen, Raija Hassinen ja Riikka Murtamo. Tytöt voittivat myös ulkopelikauden SM-liigamestaruuden. Koko vuoden aikana seura voitti yhteensä 20 SM-kultaa, joita eniten keräsi Anne Aallonen (8 kpl).

## Puheenjohtajat ja Tennisliiton tunnustukset

## Lähteet
Melissa Seidemann

**	Melissa Jon Seidemann** (s. 26. kesäkuuta 1990 Hoffman Estates, Illinois) on yhdysvaltalainen vesipalloilija. Hän on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueen pelaajana olympialaisissa kolme kultamitalia, Lontoossa 2012, Rio de Janeirossa 2016 ja vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän on Maggie Steffensin ohella ainoa kolmeen vesipallon olympiavoittoon yltänyt nainen. Seidemann on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2015, 2017 ja 2019. Hän kuului joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 2013, kun Yhdysvallat jäi viidenneksi.

## Lähteet
Jennifer Yuh Nelson

**Jennifer Yuh Nelson** (s. 7. toukokuuta 1972 Etelä-Korea) on korealais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja kuvakäsikirjoittaja. Hänen tunnetuimpiin ohjauksiinsa kuuluvat esimerkiksi *[[Kung Fu Panda 2]]* ja *[[Kung Fu Panda 3]]*.

## Elämäkerta

Nelson syntyi Etelä-Koreassa vuonna 1972, ja perheeseen kuului hänen lisäksi kaksi isosiskoa. Hän muutti Yhdysvaltoihin nelivuotiaana ja hän vietti lapsuusvuotensa Lakewoodissa. Hän aloitti piirtämisen ollessaan kolmivuotias. Nelson valmistui Long Beachin yliopistosta Kaliforniassa aineenaan kuvataide. Nelsonin kertoman mukaan hän päätti uravalintansa, kun yliopistossa vieraana ollut visuaalinen kehittäjä näytti luokalle elokuvien piirroksia. Hän aloitti viimeisen lukukauden aikaan osa-aikatyön Jetlag Productionissa tuotantoapulaisena. Hän oli mukana myös esimerkiksi Cartoon Networksin The Real Adventures of Jonny Quest -sarjassa ja HBO:n Spawn-elokuvassa kuvakäsikirjoittajana vuonna 1997.

## Työ DreamWorksilla

Nelson liittyi DreamWorksiin vuonna 1998. Siellä hän aloitti elokuvissa *[[Spirit – villi ja vapaa]]*, *[[Sinbad – seitsemän meren sankari]]* ja *[[Madagaskar (elokuva)|Madagaskar]]*. Ensimmäisen ''Kung Fu Panda'' -elokuvan tuotantoon Nelson päätyi kiinnostuksestaan kamppailulajeihin. Hänen ensimmäinen ohjauksensa oli *Kung Fu Panda 2*, mitä seurasi jatko-osa *Kung Fu Panda 3*.

Nelsonin ohjaama *Kung Fu Panda 2* oli maailman eniten tuottanut naisen ohjaama elokuva. Samasta elokuvasta Nelson voitti myös parhaan ohjauksen Annie-palkinnon.

## Lähteet
Juha Lappalainen (painija)

**Juha Lappalainen** (3. helmikuuta 1973 Vantaa) on suomalainen painija. Hän kilpaili arvokisoissa sekä kreikkalais-roomalaisessa että vapaapainissa. Kilpailu-uran jälkeen hän on toiminut painivalmentaja.

Lappalainen aloitti painin vuonna 1980. Hän edusti Ylä-Tikkurilan Kipinää ja häntä valmensi Esa Murtoaro.

Lappalainen toimi Suomen Painiliiton päävalmentajana vuosina 2013–2016 ja 2022–2024. Tammikuussa 2025 hänet valittiin Viron painimaajoukkueen vastuuvalmentajaksi. 

## Saavutukset
* 2001 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Vaajakoski, 69 kg 1. sija
* 2002 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Vantaa, 66 kg 1. sija
* 2003 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Ilmajoki, 66 kg 1. sija
* 2005 kreikkalais-roomalainen paini miesten SM-kilpailut Peräseinäjoki 74 kg 1. sija

## Lähteet
Maggie Steffens

**Margaret Ann ”Maggie” Steffens** (s. 4. kesäkuuta 1993 San Ramon, Kalifornia) on yhdysvaltalainen vesipalloilija. Hän on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueen pelaajana olympialaisissa kolme kultamitalia, Lontoossa 2012, Rio de Janeirossa 2016 ja vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän on Melissa Seidemannin ohella ainoa kolmeen vesipallon olympiavoittoon yltänyt nainen. Steffens on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2015, 2017, 2019, 2022 ja 2024. Hän kuului joukkueeseen myös vuosien 2013 ja 2023 MM-kilpailuissa, joissa Yhdysvallat jäi viidenneksi.

Maggie Steffensin isosisko Jessica Steffens kuului myös Lontoossa 2012 vesipallon olympiakultaa voittaneeseen joukkueeseen.

## Lähteet
Ashleigh Johnson

**Ashleigh Johnson** (s. 12. syyskuuta 1994 Miami) on yhdysvaltalainen vesipalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueen pelaajana olympialaisissa kaksi kultamitalia, Rio de Janeirossa 2016 ja vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2015, 2019, 2022 ja 2024. Hän kuului joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 2023, kun Yhdysvallat tuli viidenneksi.

Johnsonista tuli vuonna 2016 ensimmäinen olympialaisissa Yhdysvaltain naisten vesipallomaajoukkueessa pelannut afroamerikkalainen.

## Lähteet
Maddie Musselman

**Madeline "Maddie" Musselman** (s. 16. kesäkuuta 1998 Newport Beach) on yhdysvaltalainen vesipalloilija. Hän on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueen pelaajana olympialaisissa kaksi kultamitalia, Rio de Janeirossa 2016 ja vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2015, 2017, 2019, 2022 ja 2024. Hän kuului joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 2023, kun Yhdysvallat jäi viidenneksi.

Musselman teki Rion olympiaturnauksessa 12 maalia ja Tokion olympialaisissa 18 maalia. Hänet valittiin Tokion olympiaturnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi.

Musselmanin isä Jeff Musselman pelasi baseballia syöttäjänä MLB:ssä.

## Lähteet
Leena Järvi

**Leena Järvi** on suomalainen meteorologian tutkija. Hän on vuodesta 2022 professori Helsingin yliopiston kahdessa tiedekuntien välisessä organisaatiossa: ilmakehätieteiden keskus INARissa ja Kestävyystieteen instituutti HELSUSissa. 

Järvi on väitellyt tohtoriksi vuonna 2009. Hänen väitöskirjansa *Turbulent vertical fluxes and air quality measured in urban air in Helsinki* käsitteli ilmakehän ja kaupunkiympäristön erilaisten pintojen  välistä vuorovaikutusta kaupungissa, joka sijaitsee rannikolla viileässä ilmastossa.

Järven ensisijainen tutkimuskohde on ilmasto ja sää kaupungeissa. Hän käyttää useita teknisiä menetelmiä pyörrekovarianssihavainnoista  kaupungin pintojen mallintamiseen ja suurten pyörteiden simulaatioihin (Large eddy simulation, LES). Hänen erityisiä tutkimusintressejään ovat kaupunkien kasvillisuuden vaikutus kaupunkien kasvihuonekaasupäästöihin, paikallinen klimatologia ja hydrologia ja miten kasvillisuutta tulisi kuvata kaupunkimalleissa; kaupunkien ilmanlaatu ja sen vuorovaikutus paikallisen meteorologian kanssa sekä maanpinnan energiatase ja hydrologinen kierto kylmän ilmaston kaupungeissa. Vuonna 2021 Järvi sai Timothy Oke -palkinnon.

Järven ryhmä on ollut paljon julkisuudessa kaupunkipuihin liittyvien tutkimustensa ansiosta.

## Lähteet
Dellys

**Dellys** () on satamakaupunki ja piirikunnan keskus Boumerdèsin maakunnassa Algeriassa. Se sijaitsee Välimeren rannikolla 50 kilometriä Boumerdèsista itään. Dellysin kunnassa oli arviolta 38&nbsp;600 asukasta vuonna 2018.

Lähellä Sebaoujoen suuta sijaitseva kaupunki on rakennettu El Assouaf -vuoren rinteille. Sen satamaa suojaa lännessä pitkä Bengutniemi. Hyvän talvisatamansa ansiosta Dellys on aina ollut vilkas kauppapaikka. Se tunnettiin roomalaisaikana nimellä Rusuccuru ja keskiajalla nimellä Tedelles tai Tadellest. Ranskalaiset valtasivat muurien ympäröimän pikkukaupungin vuonna 1844 ja rakensivat uuden kaupunginosan entisen eteläpuolelle. Kaupungin asukkaat ovat alkuperältään kabyylejä, mutta puhuvat vain arabiaa.

Dellysin kautta kulkee maantie RN24. Kaupungissa on kauppa- ja kalastussatama. Syrjäisyytensä vuoksi se on jäänyt jälkeen kehityksestä ja säilyttänyt alkuperäisen luonteensa. Paikallinen kasbah on matkailunähtävyys.

## Lähteet
Kiley Neushul

**Kiley Neushul** (s. 5. maaliskuuta 1993 Goleta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen vesipalloilija. Hän on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueen pelaajana olympialaisissa kultaa Rio de Janeirossa 2016. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2015, 2017 ja 2019. Hän kuului joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 2013, kun Yhdysvallat jäi viidenneksi.

Kiley Neushulin isosisko Jamie Neushul voitti vesipallossa olympiakultaa vuonna 2021.

## Lähteet
Snåsan kirkko

**Snåsan kirkko** () on Snåsan kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko, jonka vanhimmat osat ovat 1200-luvulta. Nykyisen uusgoottilaisen ulkoasunsa kirkko sai vuosien 1869–1870 remontissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nelly Thüring

**Nelly Maria Thüring** (o.s. **Nilsson**; 21. kesäkuuta 1875 Hässleholm – 2. tammikuuta 1972 Tukholma) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja yksi viidestä naisesta, jotka ensimmäisinä valittiin Ruotsin valtiopäiville vuoden 1921 vaaleissa – muut neljä olivat Elisabeth Tamm, Agda Östlund, Bertha Wellin ja Kerstin Hesselgren. Ennen poliittista uraansa ja sen jälkeen Thüring työskenteli valokuvaajana. Hän oli kotoisin Skånesta, mutta asettui vuonna 1911 Göteborgiin, jossa hän osallistui kansanliikkeisiin rauhan, raittiuden ja naisten äänioikeuden puolesta. Vuonna 1917 hänet valittiin ensimmäisenä naisena Göteborgin kaupunginvaltuustoon.
## Yksityiselämä
Thüring meni vuonna 1903 naimisiin toimittaja Johan Göranssonin kanssa, ja he saivat kaksi lasta. Pariskunta asui erillään yli kymmenen vuotta ennen virallista avioeroa vuonna 1917. Thüring kuoli vuonna 1972 ja hänet on haudattu Skogskyrkogårdenin hautausmaalle Tukholmaan.
## Kuvia

Nelly Türings Trappa.jpg|Nelly Thüringenin nimikkoportaat Göteborgissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agda Östlund

**Agda Maria Östlund** (o.s. **Lundgren**; 3. huhtikuuta 1870 Köping – 26. kesäkuuta 1942 Tukholma) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja yksi viidestä naisesta, jotka ensimmäisinä valittiin Ruotsin valtiopäiville vuoden 1921 vaaleissa – neljä muuta olivat Bertha Wellin, Nelly Thüring, Elisabeth Tamm ja Kerstin Hesselgren. Hän oli kotoisin Köpingistä ja ammatiltaan ompelija. Östlund osallistui aktiivisesti naisten äänioikeusliikkeeseen ja kiersi ympäri maata pitämässä puheita.

Agda Östlunds minnesskylt.jpg|Östlundin muistokyltti Tukholmassa osoitteessa Upplandsgatan 61, jossa hän asui vuosina 1905–1925.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haugjeglan majakka

**Haugjeglan majakka** () on Smølan kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1922 ja automatisoitiin sekä jätettiin miehittämättömäksi 1988.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skalmenin majakka

**Skalmenin majakka** () oli Smølan kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1907, automatisoitiin 1988, jätettiin miehittämättömäksi 2002 ja lakkautettiin 2008. Majakkarakennuksen purkamista suunniteltiin pitkään, mutta vuonna 2024 sen osti yksityishenkilö, joka aikoo kunnostaa sen vapaa-ajanasunnoksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Makenzie Fischer

**Makenzie Fischer** (s. 29. maaliskuuta 1997 Laguna Beach) on yhdysvaltalainen vesipalloilija. Hän on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueen pelaajana olympialaisissa kaksi kultamitalia, Rio de Janeirossa 2016 ja vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2015, 2017 ja 2019.

Makenzie Fischerin pikkusisko Aria Fischer kuului myös Rio de Janeirossa 2016 ja Tokiossa 2021 vesipallon olympiakultaa voittaneisiin joukkueisiin. Heidän isänsä Erich Fischer pelasi vesipalloa Barcelonan olympialaisissa 1992.

## Lähteet
Jamie Neushul

**Jamie Valeri Neushul** (s. 12. toukokuuta 1995 Goleta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen vesipalloilija. Hän on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueen pelaajana olympialaisissa kultaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2017.

Jamie Neushulin isosisko Kiley Neushul voitti vesipallossa olympiakultaa vuonna 2016.

## Lähteet
Kaisu Sirviö

**Kaisu Marjatta Sirviö** (s. 1954) on suomalainen kuvataiteilija ja taidegraafikko, joka asuu ja työskentelee Järvenpäässä. Haapajärveltä kotoisin oleva Sirviö on opiskellut Taideteollisessa korkeakoulussa ja syventynyt opinnoissaan taidegrafiikkaan. Sirviön taiteen aiheet ovat usein vaikutelmia luonnosta. Useat Sirviön teoksista ovat valmistuneet Helsingin kivipainossa. Julkisia taideteoksia hän on toteuttanut Tampereen Vuorekseen ja Hyvinkään sairaalaan.

## Lähteet
Sindo Garay

**Antonio Gumersindo ”Sindo” Garay y Garcia** (12. huhtikuuta 1867 Santiago de Cuba – 17. heinäkuuta 1968 Havanna) oli kuubalainen kitaristi ja lauluntekijä.

Garayn ohjelmistoon vaikuttivat espanjalaisen musiikin lisäksi ranskalaisperäiset tyylit. Häntä pidetään yhtenä keskeisistä trovatyylin edustajista Pepe Sánchezin ohella. Garay esitti muun muassa boleroita, criolloja, guarachoja ja bambucoita. Garayn tekemiin lauluihin kuuluvat "Perla marina", "Mujer bayamesa", "Amargas verdades", "Te equivocaste", "Rays de oro" ja "Lo que es un beso". Compay Segundo sai vaikutteita Garaylta.

## Lähteet
Carl Emil Borgström

**Carl Emil Borgström** (24. lokakuuta 1838 Helsinki - 20. huhtikuuta 1876 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja varakonsuli. 

## Perhe
Carl Emil Borgströmin vanhemmat olivat kauppaneuvos Henrik Borgström ja Karolina Kristina Kjemmer. 

Hänen puoliso oli Skotlannissa syntynyt Constance Patterson (1849-1915). Pariskunta sai neljä lasta: Constance Caroline Leonien, Sylvia Marguerite Adelaiden, Henrik Emil Herbertin ja Emmeline Alicen. Kirjailija Zachris Topelius osallistui Sylvia-tyttären kastejuhlaan.

### Lapset
Kirjailija Constance Caroline Leonie Borgström avioitui vapaaherra Max Aminoffin kanssa. 

Sylvia Borgström omisti Provenderin kartanon Kentin kreivikunnassa. Hän avioitui Herbert McDougallin kanssa. Sylvian tytär Nadine avioitui ruhtinas Andrei Romanovin kanssa, joka oli Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Nikolai II:n sisaren Ksenian poika. Nadinen ja Andrein avioliitosta syntyi prinsessa Olga Romanoff. Olga Romanoffia povattiin kuningas Charles III:n puolisoksi. 

Henrik Emil Herbert Borgström opiskeli Oxfordin yliopistossa itämaisia kieliä, mutta hän teki itsemurhan vain 34-vuotiaana. 

## Ura
Borgström syntyi varakkaaseen Borgströmin kauppiasperheeseen, joka omisti tupakka- ja puuvillatehtaita. 

Borgström opiskeli Englannissa ja hän oli anglofiili. 

Borgströmit asuivat Helsingin Mariankadulla. He olivat taiteen ja tieteen tukijoita. Johan Vilhelm Snellman, Johan Ludvig Runeberg, Fredrika Runeberg ja Jean Sibelius vierailivat heidän kotona. 

Hän toimi Ranskan varakonsulina Helsingissä. 

Borgström menehtyi sydänkohtaukseen 37-vuotiaana. 

## Katso myös

* Borgström-suku

## Lähteet
Skalat

**Skalat** () on kaupunki Ukrainan Ternopilin alueen Ternopilin piirissä. Pidhaitsi sijaitsee Dnestrin vesistöön kuuluvan Hnylajoen varrella, 35 kilometriä aluekeskus Ternopilistä itäkaakkoon. Kaupungissa on rautatieasema.

Tammikuun keskilämpötila on −5,4, ja heinäkuun +18,1 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 590 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 3&nbsp;739 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 4&nbsp;042 asukasta, joista 94,09 prosenttia oli ukrainalaisia, 4,65 % puolalaisia ja 0,99 % venäläisiä. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 4&nbsp;260 asukasta.

Paikkakunta mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran 1512 (muiden lähteiden mukaan 1564). Vuonna 1600 kylän alueet omistanut Senenskin magnaatisuku rakensi seudulle linnan ja sai Magdeburgin lain mukaiset kaupunkioikeudet. 1600- ja 1700-luvuilla maa-alueiden omistaja vaihtui useasti.  Linna vaurioitui 1670-luvulla ottomaaneja vastaan käydyissä taisteluissa. Kaupungin asema 1939.

Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Skalat on kuulunut Ternopilin piiriin; sitä ennen se oli Pidvolotškin piiriin kuulunut kaupunki.

Kaupungin arkkitehtuurisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaisiin rakennuksiin lukeutuu 1600-1800-luvuilta peräisin oleva linna. 

Tiedosto:Рів Скалатського замку.jpg|Skalatin linnaa.
Tiedosto:Преображенська церква 1872р. місто Скалат.jpg|Kirkko vuodelta 1872.
Tiedosto:Скалат вул. Грушевського, 3 (4).jpg|Talo kantakaupungissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Скалатська міська об’єднана територіальна громада  (gromada.info)
Revonlahden pappila

**Revonlahden pappila** (ruots. *Revolax prästgård*) on entinen kirkkoherran virka-asunto Siikajoen Revonlahdella. Vuonna 1822 valmistunut hirsirakennus toimii nykyisin kotiseututalona. Pappila, sen pihapiiri ja sillä olevat rakennukset on inventoitu Pohjois-Pohjanmaan kulttuurihistoriallisten kohteiden joukkoon vuonna 1993 sekä historiallisten että rakennushistoriallisten ominaisuuksiensa perusteella.

## Historia ja arkkitehtuuri
Revonlahden pappila toimi Revonlahden seurakunnan kirkkoherrojen asuntona aina valmistumisestaan vuonna 1822 vuoteen 1980 asti. Rakennusta laajennettiin ja muutettiin vuonna 1899, mutta rakennuksen lasikuisti on vielä alkuperäisessä asussaan. Vuosien mittaan rakennusta muutettiin edelleen vastaamaan paremmin käyttöään kirkkoherrojen asuntona ja seurakunnan kirkkoherranvirastona.

Pihapiirissä on myös pappilaa vanhempia rakennuksia. Suola- ja kala-aitta on vuodelta 1735 ja holvattu kellari on myös 1700-luvulta. Tilalla käytiin kuuluisa Suomen sodan aikainen Revonlahden taistelu 27. huhtikuuta 1808, jonka muistoksi pystytettiin 8. elokuuta 1935 muistomerkki kotiseututalolle johtavan kujan suuhun. Muistomerkki on kuutisen metriä korkea kiviobeliski, jota ympäröi kivistä ladottu muuri.

1980-luvulla ilman käyttöä jäänyt rakennus siirtyi Ruukin kunnan omistukseen. 1990-luvun alkupuolella se myytiin osaksi vieressä toiminutta eläintarhaa. Rakennus jäi 1990-luvun puolivälissä uudelleen toimettomaksi. Kunta luovutti huonoon kuntoon päätyneen tilan monien mutkikkaidenkin vaiheiden jälkeen Revonlahden kotiseutuyhdistykselle 20. kesäkuuta 1996, jolloin yhdistys pääsi kunnostamaan rakennusta kotiseututaloksi.

## Lähteet
Podman

**Podman** (*POD MANager*) on säiliöiden tekoon, ajoon ja hallintaan tarkoitettu ohjelmisto. Podmanin on kehittänyt Red Hat ja versio 1.0 on julkaistu vuonna 2019. Podman on julkaistu avoimena lähdekoodina Apache 2.0 -lisenssillä.

Podman tukee Open Container Initiativen (OCI) -muodossa olevia säiliöitä ja se on tuettu useissa Linux-jakeluissa. "Pod" on ryhmä säiliöitä, jotka ajetaan yhdessä ja jotka jakavat resursseja. Jokaisessa podissa on yksi säiliö infrastruktuuria varten ja vapaavalintainen määrä muita säiliöitä. Infrastruktuurista huolehtiva säiliö vastaa nimiavaruuksista ja eristää säiliöt isäntäjärjestelmästä.

Podman Desktop on graafinen käyttöliittymä säiliöiden hallintaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset verkkosivut
Olga Romanoff

**Olga Romanoff** (8. huhtikuuta 1950 Lontoo) on englantilainen prinsessa, joka on Venäjän Romanov-keisariperheen jälkeläinen.

## Perhe
Romanoffin vanhemmat ovat ruhtinas Andrei Aleksandrovitš Romanov ja Nadine McDougall. Andrei-isä ja hänen lähisukulaiset olivat vangittuina Krimin niemimaalla Venäjän sisällissodan aikana, mutta Britannian HMS Marlborough onnistui pelastamaan heidät, jonka jälkeen he pakenivat Englantiin. Sukunimi muutettiin tuolloin Romanov-muodosta Romanoff-muotoon. Andrei Romanov tapasi Englannissa Nadine McDougallin ja pariskunta avioitui ilman Britannian kuninkaallisen perheen lupaa, mikä johti siihen, ettei aviopari enää saanut kutsuja kuningashuoneen tilaisuuksiin.

Hänen isänäitinsä on suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanova, ja hänen isoisoisänsä on Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Aleksanteri III. Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Nikolai II on hänen isänäitinsä veli.

Hänen äidinäitinsä on Sylvia Borgström, joka oli kauppias, varakonsuli Carl Emil Borgströmin tytär. Kauppaneuvos Henrik Borgström on hänen isoäitinsä isoisä.

## Elämä
Romanoff toimii Romanovin sukusäätiön puheenjohtajana.

Romanoffista povattiin kuningas Charles III:n puolisoa. Romanoff asuu Provenderin kartanossa Kentin kreivikunnassa. Provenderin kartanon osti Sylvia Borgströmin äiti Constance Patterson. Sylvia Borgström lahjoitti kartanon Andrei Romanoville ja Nadine McDougalille. 

Romanoff on persoonaltaan epämuodollinen ja kapinallinen.

## Katso myös

* Romanov-suku 

## Lähteet
Pentti Laukama

**Pentti Viljo Laukama** (1. heinäkuuta 1945 Helsinki – 14. heinäkuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen teologi, katolisen kirkon tiedotuskeskuksen johtaja, toimittaja ja ekumeenikko.

## Henkilöhistoria
Pentti Laukaman vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Onni Laukama ja Kerttu Päivätär Sippola ja puoliso vuodesta 1969 Riitta Anna-Maija Ahola. Laukama tuli ylioppilaaksi Helsingin lyseosta 1963 ja vihittiin katolisen kirkon diakoniksi 1981. Humanististen tieteiden kandidaatiksi hän valmistui 1977 ja teologian maisteriksi 1985 Helsingin yliopistosta. 

Laukama oli *[[Kotimaa]]n* toimittaja ja Kirjapajan kustannustoimittaja 1966–1968, Katolisen tiedotuskeskuksen lehdistötoimittaja ja kirkon radio- ja tv-ohjelmien toteutuksesta vastaava toimittaja 1968–1972 sekä 1979–1985, Weilin+Göösin tietokirjatoimittaja 197–1972, BBC:n suomenkielisen radiotoimituksen toimittaja 1972–1975, Tullihallituksen tiedotussihteeri 1976–1979, Helsingin katolisen piispan Paul Verschurenin sihteeri 1979–1981 ja Katolisen tiedotuskeskuksen johtaja 1985–2001.

Laukama oli myös *Audiovisuaalisen Aikakauskirjan* toimitussihteeri 1977–1981 ja päätoimittaja 1979–1981 sekä *[[Fides]]in* toimittaja 1985–2001. Suomen Kristillisen Ylioppilasliiton pääsihteeri hän oli 1975–1976 ja katolisen kirkon edustaja Yleisradion hartausohjelmien valvontaelimessä 1985–2001. Laukama sekä julkaisi että suomensi useita teoksia. Hänet muistetaan myös aktiivisena ekumeenikkona.

## Julkaisuja
* *Kwami: afrikkalainen tarina*, 1966 (muiden kanssa)
* *Vanha kirkko 150 vuotta*, 1976 (toim.)
* *Lupauksen lapset*, 1979
* *Pyhän Henrikin tie: historiaa ja perimätietoa vanhan valtatien, Suomen ainoan keskiaikaisen pyhiinvaellustien vaiheilta*, 1979 (muiden kanssa)
* *Pastor et episcopus animarum: studia in honorem episcopi Pauli Verschuren*, 1985 (T. Summan kanssa)
* *Katolisen kirkon opas*, 1997 (K. Lewandowskin ja S. Vainion kanssa)
* *The Catholic Church in Finland*, 1998
* *Naapurina lähimmäinen: näkökulmia muukalaisuuteen*, 1994 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Bartholomeus Zeitblom

**Bartholomeus Zeitblom** (n. 1450–1518) oli saksalainen taidemaalari. Hän työskenteli Ulmissa 1484–1518. Hänen alttarimaalauksiaan on Stuttgartin, Augsburgin, Nürnbergin, Berliinin ja Budapestin taidekokoelmissa.

Zeitblom edusti svaabilaista koulukuntaa. Hän oli Friedrich Herlinin oppilas ja teki yhteistyössä tämän kanssa alttarikaapin. Hänen viimeinen päivätty työnsä vuodelta 1504 on varsin realistinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Daniela Hakulinen

**Daniela Hakulinen** (s. 31. heinäkuuta 1984) on suomalainen käsikirjoittaja. Hakulinen on kirjoittanut sekä pitkiä elokuvia että televisiosarjoja. 

## Palkinnot
Hakulisen ja Ilona Ahdin käsikirjoittama elokuva *[[Tytöt tytöt tytöt]]* voitti yleisöpalkinnon Sundancen elokuvajuhlilla vuonna 2022. Hakulinen ja Ahti voittivat samasta käsikirjoituksesta Sylvi- ja Jussi-palkinnot. *Tytöt tytöt tytöt* oli myös Suomen Oscar-ehdokas.

## Valikoitu filmografia
* *[[Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä]]* (2022) – käsikirjoittaja
* *[[Tytöt tytöt tytöt]]* (2022) – käsikirjoittaja yhdessä Ilona Ahdin kanssa
* *[[Pohjolan laki]]* (2020) – käsikirjoittaja (2 jaksoa) 
* *Raja* (2014) – käsikirjoittaja
* *[[Toinen tuleminen (televisiosarja)|Toinen tuleminen]]* (2024) – käsikirjoittaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sekiini

**Sekiini** eli **zekiini** () on alkuaan venetsialainen kultaraha vuodesta 1280. Se on saanut nimensä rahapajasta (). Itävallassa sitä lyötiin vuoteen 1822.

## Lähteet
Tähdet, tähdet - sähköinen aikakauslehti

**Tähdet, tähdet - sähköinen aikakauslehti** oli Suomen ensimmäisiä valtakunnallisia paikallisradio-ohjelmia, koska sitä julkaistiin 24 paikallisradiossa ympäri Suomen.

Ohjelmaa julkaistiin suomalaisissa paikallisradioissa vuosina 1990-1994. Se kattoi lähes koko valtakunnan, sillä ohjelmaa julkaisivat ainakin kaikki isoimpien suomalaisten kaupunkien paikallisradioista toinen. Yleisesti isoissa kaupungeissa oli kaksi kilpailevaa paikallisradiota. Tähdet, tähdet -sarjaa kuultiin muiden muassa Helsingissä ja pääkaupunkiseudulla kuten Espoossa ja Vantaalla (Radio Ykkönen), Keravalla (Etelän Ääni), Turussa, Tampereella, Jyväskylässä, Oulussa, Savonlinnassa, Porvoossa, Seinäjoella, Kotkassa, Oulussa, Joensuussa ja  Lappeenrannassa.

Tähdet, tähdet - sähköinen aikakauslehti -ohjelmaa siteerattiin kymmeniä kertoja iltapäivälehdistössä, sillä se sisälsi julkkisten itsestään kertomia ennen kuulemattomia uutisia Jari Kupiaisen toimittamana. Tämän vuoksi myös iltapäivälehdistö kiinnostui ohjelmasta ja siteerasi sitä neljän vuoden aikana kymmeniä kertoja. 

Ohjelmassa esiintyivät sen ajan suomalaiset tunnetuimmat viihdealan tekijät, ja haastateltavina oli myös poliitikkoja, ministereitä sekä muita vaikutusvaltaisia henkilöitä.

Ohjelmaa toimitti Jari Kupiainen, ja sen tuottivat Pekko Sorsa ja Markus Torvinen oman yhtiönsä kautta. 

1990-luvun alun lama sai aikaan sen, että vähitellen useat paikallisradiot ajautuivat konkursseihin tai ketjuuntuivat isojen toimijoiden kanssa. Itsenäisten paikallisradioiden vähyyden vuoksi ohjelma lopetettiin vuonna 1994.
Jemina Jokisalo

**Jemina Jokisalo** on suomalainen Kultainen Venla -palkittu käsikirjoittaja. Jokisalo on kirjoittanut kahdeksanosaisen televisiosarjan *[[Makkari]]*, jonka kaikki jaksot sijoittuvat makuuhuoneeseen. Sarja sai ensi - iltansa Elisa Viihde -suoratoistopalvelussa 27. elokuuta 2020 ja se valittiin C21 Drama Awards -kilpailun finaaliin marraskuussa 2021.

Keväällä 2024 Jokisalon luoma ja käsikirjoittama draamakomediasarja ''Toinen tuleminen'' sai maailmanensi-iltansa Canneseries-festivaalin short form -kilpasarjassa. Sarja voitti Student Award for Best Short Form Series -palkinnon. Jokisalo on luonut ja pääkäsikirjoittanut psykologisen draamatrillerin *[[Kylmä kausi]]*, joka julkaistiin vuoden 2026 alussa.
 
Jokisalo palkittiin parhaan fiktiokäsikirjoituksen Kultainen Venla -palkinnolla sarjastaan *Toinen tuleminen*. Suomen näytelmäkirjailijat- ja käsikirjoittajat ry. ja Käsikirjoittajien kilta valitsi Jokisalon vuoden käsikirjoittajaksi 2024. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Juha Lappalainen

**Juha Lappalainen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Juha Lappalainen (s. 1947), prosessioikeuden professori
* Juha Lappalainen (s. 1966), mäkihyppääjä 
* Juha Lappalainen (s. 1973), painija.
Pertusio

**Pertusio** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli arviolta 734 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henri Seger

**Henri Seger** on suomalainen muusikko. Seger on esiintynyt soolona ja toimii Tyrantti- sekä Krypta-yhtyeissä, joista jälkimmäinen on hänen sooloprojektinsa.

Seger ja Tero Ikäheimonen julkaisevat yhdessä Viikonloppusoturit -puheohjelmaa.

## Diskografiaa

* Tyrantti: *[[Tyrantti (albumi) |Tyrantti]]* (2019, Playground Music)
* Tyrantti: *[[Orjaplaneetta (albumi) |Orjaplaneetta]]* (2021, Playground Music)
* Tyrantti: *[[Ihmispyramidi (albumi)|Ihmispyramidi]]* (2024, Nahka-levyt)
* Krypta: *[[Outo laakso (albumi)|Outo laakso]]* (2023, Svart Records)
* Krypta: *[[Lasipalatsi (albumi)|Lasipalatsi]]* (2025, Svart Records)

## Aiheesta muualla
*  Viikonloppusoturit -puheohjelma Google Podcasts -palvelussa
* Tyrantin Henri Seger - Musiikin monitoimimies, Radio Rock 1.8.2024
* Kryptan Henri Seger ei osaa tehdä synkkää heviä, YLE Areena 25.10.2023
Roger Béteille

**Roger Béteille** (28. elokuuta 1921 Aveyron, Ranska – 14. kesäkuuta 2019) oli ranskalainen ilmailuinsinööri ja liikemies. Hänet tunnetaan erityisesti yhtenä ilmailuyhtiö Airbusin perustajista ja yhtiön saattamisesta menestykseen.

## Ura
Béteille meni töihin Sud Aviationiin vuonna 1943, sai lentolupakirjan vuonna 1945 ja aloitti työnsä koelentäjänä vuonna 1952. Hänellä oli yhtiössä myöhemmin useita esimiestehtäviä ja suuri rooli esimerkiksi Caravelle-lentokoneen suunnittelussa. Hän kuului miehistöön Caravellen ensimmäisellä koelennolla. Béteillestä tuli Sud Aviationin A300-projektin pääinsinööri vuonna 1967, mutta alkoi suunnitella A300B:tä jo vuonna 1968, koska ensimmäiset asiakkaat halusivat pienemmän koneen. Hän suunnitteli koneen rungon, jonka ominaisuuksiin kuului muun muassa kyky sijoittaa kaksi LD3-lentorahtikonttia vierekkäin ruumaan. 

1960- ja 1970-lukujen taitteessa Béteille oli muodostamassa uutta eurooppalaista ilmailukonsernia, Airbusia, ja pääsi yhtiössä korkeaan asemaan. Hän tunsi lentoyhtiöiden tarpeet hyvin, mikä auttoi suunnittelemaan edistyksellisiä teknologioita ja lentokoneita. Näihin lukeutuu muun muassa vuonna 1984 esitelty, erittäin suosittu Airbus A320, joka käyttää fly-by-wire-järjestelmää. On sanottu, että Airbusin menestys on suureksi osaksi juuri Béteillen ansiota. Béteille eläköityi tehtävästään Airbusin johtajana vuonna 1985.

Airbus A350 -koneen tuotantolinja Toulousessa on nimetty Béteillen mukaan.

## Lähteet
Seurasaaren juhannusvalkeat

**Seurasaaren juhannusvalkeat** on Helsingin Seurasaaressa vuosittain juhannusaattona järjestettävä kansanjuhla. Juhla järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1954.

Juhannusjuhlien järjestäminen on ollut alusta saakka vuonna 1956 perustetun Seurasaarisäätiön yksi tärkeimmistä toimintamuodoista. Vanhoihin juhannusperinteisiin pohjautuvia juhlia järjesti Seurasaareen ensin Suomen Muinaismuistoyhdistyksen asettama Seurasaaren toimikunta vuosina 1954 ja 1955. Juhlat otti järjestettäväkseen säätiö heti perustamisvuonnaan 1956. Juhlan järjestämisen tavoitteena on tuottaa varoja koko Seurasaaren hyväksi. Kulttuurihistoriallisessa ympäristössä järjestetty juhla tekee Seurasaarta ja suomalaista vuotuisjuhlaperinnettä yhä tunnetuksi kansallisesti ja kansainvälisesti. Seurasaaren juhannusvalkeat on lähes 70 vuoden jälkeenkin väkeä yhteen kokoava tapahtuma.

Juhannusvalkeiden ohjelma oli pitkään maakunnallisesti värittynyttä, jossa esiteltiin suomalaisia juhannustapoja ja perinnekulttuuria. Jo ennen maakuntateemaa ja sen jälkeen ohjelmistossa on ollut useita erilaisia korostettavia teemoja. Ohjelma on pyritty rakentamaan siten, että juhlavierailla on tilaisuus olla lähellä esiintyjiä ja myös osallistua aaton tapahtumiin mahdollisimman monella tavalla. Tästä syystä ohjelmatarjonta ulottuu Seurasaaren sillalta aina Juhlakentälle ja kokkorantaan asti.

Alusta saakka ohjelmistoon on kuulunut pelimannimusiikkia, kansantanssiesityksiä, juhannussalon nosto, yhteislaulua, juhannustaikoja, tukkilaisten esityksiä, lasten ohjelmaa, odotuskokkoja, kanteleen soittoa, pääkokko, juhannushääparin esiintyminen ja juhannustanssit. Aaton pääohjelma nähdään Juhlakentällä ja kokkoja poltetaan rannoilla. Tienvarrella on vuodesta 1970 saakka nähty erilaisia kädentyöntaitajia ja Karunan kirkossa on pidetty erilaisia konsertteja sekä yhteislaulutilaisuuksia.

Uudistumista keskikesän juhlassa tapahtuu vuosittain tavoissa esittää tallennettu perinne sekä vaihtuvien esiintyjien muodossa. Seurasaaren juhannusjuhlaa tuotetaan perinteen pohjalta ja jokainen juhla räätälöidään vuosittain uudelleen. Juhlan pitkä historia osoittaa kansanomaisen tapakulttuurin kiehtovan aina uusia ja uusia sukupolvia. Kestävää ja kasvavaa kiinnostusta juhla herättää etenkin nuorissa perheissä, jotka haluavat tarjota lapsilleen mieleenpainuvia kokemuksia perinteen parissa. Yleisömäärältään suuria juhannusjuhlia on Suomessa enää vain muutama, ja Seurasaaren juhannusvalkeat on yksi näistä.

Juhlaan osallistuu yleisöä, toimittajia ja kuvaajia sekä kotimaasta että ulkomailta. Kansainvälisiä vieraita tapahtuman osallistujista on arviolta noin 30–40 %. Aattoillan viettoon osallistuu vuosittain 5 000 – 7 000 kävijää. Juhlaa järjestettiin alunperin kaupunkiin jääville pääkaupunkilaisille ja turisteille. Juhlan ovat ottaneet omakseen varsinkin lapsiperheet, varttuneempi väki ja elävästä kulttuuriperinnöstä kiinnostuneet. Sää vaikuttaa merkittävästi juhlan onnistumiseen.

Seurasaaren juhannusvalkeat on Finland Festivalsin jäsenfestivaali.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Arber Xhekaj

**Arber Xhekaj** (; s. 30. tammikuuta 2001) on kanadalais-tsekkiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue Montreal Canadiensia. Xhekaj’ta ei koskaan varattu NHL:ään, vaan hän teki sopimuksen Canadiensin kanssa vapaana agenttina lokakuussa 2021. Heinäkuussa 2024 Xhekaj solmi Canadiensin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 2,6 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. 

Xhekaj on isänsä puolelta Kosovon albaani ja äitinsä puolelta tšekkiläistä syntyperää.
Arber Xhekaj’n nuorempi veli Florian on myös Canadiensin sopimuspelaaja ja pelaa kaudella 2024–2025 AHL:n Laval Rocketissa.

## Tilastot

## Lähteet
* https://www.eliteprospects.com/player/424429/arber-xhekaj
### Viitteet
Lyhytpyrstötyranni

**Lyhytpyrstötyranni** (*Muscigralla brevicauda*) on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Lyhytpyrstötyranni kasvaa 11–12 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat ruskehtavan harmaat. Päälaella on keltainen laikku. Siipisulkien reunat ovat vaaleat ja siivissä on kaksi valkoista juovaa. Lyhytpyrstötyrannin mustan pyrstön kärjet ovat ruskehtavat. Rinta on harmahtava ja vatsa vaaleankeltainen. Linnun jalat ovat pitkät.

## Levinneisyys ja elintavat
Lyhytpyrstötyrannia tavataan rannikolla Ecuadorista Chilen pohjoisosiin. Lajin elinympäristöä ovat kuivahkot ruohomaat ja pensaikot. Se liikkuu yksin tai pareittain ja syö hyönteisiä.

## Lähteet
Association de malfaiteurs

**Association de malfaiteurs** on Claude Zidin ohjaama ranskalainen komedia vuodelta 1987.

## Juoni
Thierry, Gérard, Francis ja Daniel, ystävät ja entiset työtoverit HEC Parisista, osallistuvat koulun järjestämään iltaan. Gérard ja Thierry ovat liikekumppaneita, joita syytetään kassakaapin ryöstöstä rikkaalta tycoonilta tässä sitcomissa. Pilkka kostautuu, kun he saavat kollegansa Danielin uskomaan, että hän on voittanut lotossa. Kassakaapin omistaja soittaa poliisille, joka jahtaa juonittelevaa paria. Kaksikko ryöstää kassakaapin toisen kerran kattaakseen ensimmäisessä ryöstössä varastettujen rahojen menetyksen. Monique on aistillinen poliisikomissaari ja ryöstön uhrin entinen rakkaus, joka tutkii outoa tapausta.

## Tuotanto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Anni Reuter

**Anni Maria Reuter** on valtiotieteiden tohtori, sosiologi, historioitsija ja tutkija, joka työskentelee Helsingin yliopistossa. Hänen tietokirjansa ''Suomalaiset Stalinin puhdistuksissa'' julkaistiin syyskuussa 2023. Teoksen kustansi SKS Kirjat.

Reuter on väitellyt tohtoriksi vainojen uhrien muistopäivänä 27. tammikuuta 2023. Hänen väitöskirjansa nimi on *Inkerinsuomalaisten karkotus, hajaannus ja vastarinta Stalinin ajan Neuvostoliitossa aikalaiskirjeiden ja muistitiedon valossa*. Väitöskirja käsittelee Inkerinsuomalaisten karkotuksia ja diasporaa 1930-luvun kirjeissä kuvattuna. Lisäksi tutkimuksessa luodaan Inkerinsuomalaisten hiljaiseen vastarintaan 1930-luvulla poliittista sortoa, maatalouden väkivaltaista kollektivisointia ja Inkerin kirkon tuhoamista vastaan. Teoksen kolmantena aiheena on Inkerinsuomalaisten vastakertomukset ja muistitieto koskien Siperiaan karkoittamista toisen maailmansodan aikana. Väitöskirjassaan Reuter kirjoittaa myös karkotetun ja vainotun suvun historiasta ja inkerinsuomalaisten muistikulttuurista. Aiheena väitöskirjassa on myös Stalinin ajan inkerinsuomalaisten massakarkotukset ja heidän totaalinen karkotuksensa.

Tutkimus osoitti, että inkerinsuomalaiset kokivat totaalisen karkotuksen Neuvostoliitossa. Inkeri ja raja-alueet tyhjennettiin suomalaisista 1930-luvun ja 1940-luvun alun kuluessa tavalla, mitä voi luonnehtia etniseksi puhdistukseksi. Haastattelut toivat esille karkotusten toistuvuuden yksilön elämässä, kun monet karkotettiin elinaikanaan useaan kertaan. Karkotetut inkerinsuomalaiset joutuivat asumaan laajalle alueelle eri puolille Neuvostoliittoa vaikeisiin oloihin diasporaan. He kokivat Inkerin kotimaakseen ja kaipasivat kotiin, jonne moni myös yritti paeta.

## Lähteet
Narrinhiipat

**Narrinhiipat** (*Kohleria*) on gesneriakasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluvia lajeja ovat tulinarrinhiippa (*Kohleria peruviana*) ja *[[Kohleria amabilis]]*. Myytävät narrinhiipat ovat yleensä risteymälajikkeita. Niitä voi lisätä juurimukuloista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Narrinhiipat (''Kohleria'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Kohleria'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Kohleria''
Pellenhiipat

**Pellenhiipat** (*Smithiantha*) on gesneriakasvien heimoon kuuluva suku. Suvun lajit ovat monivuotisia ja niillä on vahvat juurakot. Kasvutapa on pysty ja lehdet ovat tyypillisesti karvaisia. Kukat ovat kookkaita ja niiden värejä ovat punaisen, oranssin ja keltaisen sävyt. Suvun lajeja esiintyy luonnonvaraisina Meksikosta Guatemalaan ulottuvalla alueella ja tyypillisiä kasvupaikkoja ovat vuoristometsät. Pellenhiippoja käytetään koristekasveina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pellenhiipat (''Smithiantha'')
* UniProt: Taxonomy - ''Smithiantha'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Smithiantha''
Yrjö Herva

**Yrjö Aapo Herva** (13. kesäkuuta 1892 Kemin maalaiskunta – 2.  marraskuuta 1966) oli suomalainen Oulussa asunut pankinjohtaja ja kunnallispoliitikko.

Yrjö Herva tuli ylioppilaaksi Kemin yhteislyseosta vuonna 1910 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin ylopistossa 1914. Sen jälkeen hän suoritti kauppakoulunopettajantutkinnon kauppakorkeakoulussa vuonna 1917 ja toimi sitten Sortavalan kauppakoulun opettajana 1917-1919.

Herva siirtyi vuonna 1919 Oulun alueen kauppakamarin sihteeriksi ja sen jälkeen vuonna 1920 Kansallis-Osake-Pankin Oulun aluekonttorin palvelukseen varaesimieheksi 1921 ja esimieheksi 1923, jossa toimi aina eläkkeelle siirtymiseensä asti syksyyn 1958. Pankkitoiminnan lisäksi hän toimi alueen yritystoimintaan liittyvissä järjestöissä mm. Oulun kauppakamarin puheenjohtajana 1934-1959, Oulun sataman kehitystä suunittelevaan toimikuntaan ja Oulu-Kontiomäen rautatien eli ns. Vaalan radan rakentamista tukevan toimikunnan sihteerinä. Hän oli myös pitkäaikainen Kirjapaino Oy Kalevan johtokunnan puheenjohtaja.  

Herva osallistui Oulun kunnallispolitiikkaan toimien Oulun kaupunginvaltuustossa vuosina 1924-1964, jona aikana hän toimi myös rahatoimikamarin jäsenenä 1927-1930 ja kaupunginhallituksen jäsenenä 1931-1948, 1953-1964. Vuoden 1931 presidentin valitsijamiesvaaleissa Yrjö Herva valittiin K. J. Ståhlbergin vaaliliiton edustajaksi Oulun eteläisestä vaalipiiristä.

Yrjö Herva osallistui Suomen sisällissotaan ja toimi esikuntatehtävissä talvi- ja jatkosodan aikana. Hän toimi mm. YH:n aikaisena aluepäällikkönä Oulussa. Sotilasarvoltaan hän oli kapteeni. Ansioitaan hänelle on myönnetty mm. VR 4.  

## Julkaisuja

* *Oulun satamakysymys*, 1928, Yrjö Herva ja Alpo Autio
* *Mistä päin rautatie Kuusamoon*, 1928
* *Puutavaran kuljetus Kuusamon radan vaikutuspiiristä : vertailevia numerotietoja uitto- ja rautatiekuljetuskustannuksista*, 1932
* *Oulu- ja Iijokilaaksojen talousalueen teollisuuden kehitys*. 1959
* *Siika-Pyhäjokialueen teollisuuden kehitys*, 1962
* *Historiallinen katsaus lohenkalastusoikeuden vaiheisiin*, 1965
* *Oulun kauppaoppilaitos 1864-1964*. 1965
* *Historiallinen katsaus lohenkalastusoikeuden vaiheisiin*, 1966

## Lähteet
* 

### Viitteet
Lead-kiipeilyn maailmancup 2024 – naisten sarja

**IFSC:n lead-kiipeilyn maailmancupin** vuoden 2024 kausi koostuu viidestä osakilpailusta. Ensimmäinen osakilpailu oli Wujiangissa Kiinassa 12.–14. huhtikuuta. Seuraava osakilpailu on Innsbruckissa Itävallassa 26.–30. kesäkuuta. Kolmas ja neljäs osakilpailu kisataan Ranskassa: ensin 12.–14. heinäkuuta Chamonix’ssa ja sitten 17.–19. heinäkuuta Briançonissa. Seuraava osakilpailu on Sloveniassa Koperissa 6.–7. syyskuuta. Viimeinen osakilpailu on Etelä-Koreassa Soulissa 2.–6. lokakuuta.

## Osakilpailujen tulokset
Lead-kiipeilyssä jokaisella kiipeilijällä on kuusi minuuttia aikaa kiivetä reittiä niin pitkälle, kuin tippumatta pääsee. Muiden yrityksiä ei saa katsoa ennen omaa suoritustaan. Tuloksissa pisteet riippuvat siitä, kuinka monennelle otteelle on onnistunut kiipeämään. Plussan tulokseen saa, jos on liikkunut seuraavaa otetta kohti saamatta kuitenkaan pidettyä siitä kiinni. Paras mahdollinen tulos on "Top", joka tarkoittaa, että reitti on kiivetty loppuun asti ja viimeinen jatko on klipattu.

### 1. osakilpailu – Wujiang

## Lähteet
Pusukit

**Pusukit** (*Nematanthus*) on gesneriakasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluu 30 lajia ja niitä esiintyy luonnonvaraisena Brasilian kaakkoisosan vuoristometsissä. Ne ovat usein tuuheita ja nopeakasvuisia. Kukat ovat erikoisen muotoisia. Lehdet ovat kiiltäviä ja karvaisia. Kasvit kukkivat satunnaisesti joinakin aikoina. Ne sopivat hyvin amppeleihin. Pusukkeja löydettiin ensimmäisen kerran 1820-luvulla. Yleisimmät viljellyt lajit ovat *[[Nematanthus australis]]*, silopusukki (*Nematanthus gregarius*) ja *[[Nematanthus wettsteinii]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pusukit (''Nematanthus'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Nematanthus'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Nematanthus''
Vita Lukan

**Vita Lukan** (s. 2000) on slovenialainen kiipeilijä, joka on erikoistunut lead-kiipeilyyn. Hän on voittanut nuorten maailmanmestaruuden ja Euroopanmestaruuden lead-kiipeilyssä. Nuorten olympialaisissa Buenos Airesissa hän voitti kiipeilyssä hopeaa. Hän on yksi harvoista 8b+-vaikeustasoisen reitin on sight -kiivenneistä naisista. Vuonna 2023 hän voitti lead-kiipeilyn maailmancupin osakilpailun Briançonissa.

Lukan aloitti kiipeilyn kahdeksanvuotiaana. Ensimmäiseen kilpailuunsa hän osallistui vuonna 2009. Muutamaa vuotta myöhemmin hän alkoi osallistua kansallisiin kilpailuihin ja pääsi Slovenian nuorten maajoukkueeseen. Vuonna 2012 hän kiipesi ensimmäisen 8a-vaikeusasteisen reittinsä. 16-vuotiaana hän pääsi Slovenian aikuisten kiipeilymaajoukkueeseen. Kansainvälisiin kilpailuihin hän on osallistunut vuodesta 2014 lähtien.

## Lähteet
Matias Haapsaari

**Matias Haapsaari** (s. 7. elokuuta 1995 Turku) on suomalainen kokki, yrittäjä ja kokkiolympiakultamitalisti vuodelta 2024. Hän on osallistunut kansallisiin ja kansainvälisiin kilpailuihin, kuten ollut mukana Suomen kokkimaajoukkueessa IKA Olympics 2024 Stuttgartissa, jonka Suomen joukkue voitti ensimmäistä kertaa. Haapsaari on ollut kokkimaajoukkeen jäsenenä vuodesta 2017.

Kansallisen tason kilpailuissa Haapsaari on osallistunut esimerkiksi Vuoden kokki (2017) ja MasterChef Suomi: Professionals (2023) -kilpailuihin.

Haapsaari on työskennellyt pääsääntöisesti turkulaisissa ravintoloissa lähinnä Voi Veljet Oy:n palveluksessa.
## Kilpailut
* 2017 Vuoden kokki semifinaali
* 2018 Villeroy & Boch Culinary WC, Luxembourgh, Suomen kokkumaajoukkue, sijalla 5.
* 2020 IKA Culinary olympics, Stuttgart, Suomen kokkimaajoukkue, sijalla 5.
* 2024 IKA Culinary olympics, Stuttgart, Suomen kokkimaajoukkue, sijalla 1.

## TV ja radio esiintymiset
* 2016 Auran Aallot - Kaks kokkii vierailulla Auran Aalloilla
* 2016 Radio rock Kaks kokkii – sarja nostaa lähiruokaa esille
* 2023 MTV 3 -  MasterChef Suomi: Professionals
* 2024 Radio Helsinki - Safkis - Suomen Kokkimaajoukkue voitti olympiakultaa!
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.matiashaapsaari.com
* https://www.unileverfoodsolutions.fi/teemat-ja-ratkaisut/reflect-rethink-respect/hyvajoulu/matiaksen-joulu.html
* https://cocktaildor.fi/chefs-and-bartenders/
* https://www.ruutu.fi/video/2536733