Inkoonjoki

**Inkoonjoki** () on Uudenmaan Inkoossa sijaitseva 12&nbsp;kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Ingå ån valuma-alueen 18&nbsp;kilometriä pitkästä pääuomasta sen alajuoksun osuuden. Joki laskee Suomenlahden Kyrkfjärdeniin Inkoon kirkonkylässä.

## Joen kulku
Maakunnallisesti arvokas Inkoonjoki virtaa mutkitellen peltomaiseman halki Inkoon kirkonkylän luoteispuolella. Joki alkaa Linkullasjönin Kvarnvikenista ja se virtaa aluksi etelään Piggbäckenin nimellä. Inkoonjoen ylä- ja keskijuoksu ei enää virtaa luonnollisessa uomassaan. Jopa Piggbäcken uomaa on siirretty sivuun luontaisesta reitistään. Purossa on vuonna 2023 tehty kunnostuksia lähinnä avaamalla kasvuston tukkimaa uomaa ja lisäämällä puron virtausta. Puoli kilometriä pitkä puro virtaa järvestä metsään, joka jää kahden kallioisen mäen, Långskogenin ja Spökanbergetin, väliseen laaksoon. Laaksosta puro tulee savisille pelloille, jonne se on kaivanut itselleen syvän uoman. Kun puro on laskenut korkeuttaan kolme metriä, on se saavuttanut entisen kuivatetun järvenpohjan (Näsesjön). Siellä joki muuttaa luonnettaan kanavaksi, joka virtaa suorana entisen järven pohjalla. Tähän johto-ojaan yhtyy länsipuolelta laskeva Kryckelstjärnenin laskuoja. Kilometrin jälkeen siihen yhtyy lännestä kuivatetun järven suuri kuivatusoja, jonka jälkeen oja saapuu Västankvarnin kylään. Jo ennen kylää, syvenee ojan uoma kaivannoksi, jolla pohjoispuolen järvi aikoinaan tyhjennettiin. Kylässä joki alittaa Tallbackan ja Finnbölen välisen yhdystien 11081. Täällä on joessa koski, jossa aikoinaan toimi vesimylly.

Joki virtaa aluksi kaakkoon ja saapuu Skolåkersiin, joka on suuren peltoaukean pohjoista osaa. Peltoaukeaa kutsutaan nimellä Kärret (suo), josta se on raivattukin. Itä-länsisuuntaiselle laakson pohjalle on kaivettu johto-oja, johon Inkoonjoen kanavamainen osuus on linjattu. Laakson pohjaa seuraava oja alkaa Svarvarbölestä. Täällä joki virtaa kohtisuoraan kohti itää ja saapuu Varsträsketin järvenpohjalle. Täällä siihen yhtyy pohjoisesta tuleva oja Stormossenilta. Joki alittaa Rantaradan ja saapuu Varsin ja Tallbackan kulmakunnille. Siellä joki putoaa pari metriä ja ohittaa Nötterdalenin mutkitellen levenevässä jokilaaksossa matkallaan kohti itää. Joki saapuu viimeiselle pelto-osuudelleen, jota jatkuu Inkoon kirkonkylälle asti. Alitettuaan seututien&nbsp;186, siihen yhtyy lounaasta tuleva Heimgårdsbäcken, metsäsaarekkeen jälkeen pohjoisesta tuleva Lisasbäcken, joen saavutettua kantatien&nbsp;51, lännestä tulvan puron. Täällä Inkoonjoki alittaa kantatien ja lähestyy kilometrin päässä näkyvän kirkonkylän. Kylässä joki ohittaa Inkoon kirkon ja sen hautausmaan, virtaa sen jälkeen jokivarren tammipuistossa ja saapuu Inkoon venesatamaan . Joen suistossa joen rannat on rakennettu laitureiksi .

## Hydrologiaa
Inkoonjoen keskivirtaama&nbsp;(MQ) on noin 0,4&nbsp;kuutiometriä sekunnissa 

## Luontoarvoja
### Maaperä
Kyrkfjärdenillä on laaja valuma-alue, jonka pinta-ala on 70,26&nbsp;neliökilometriä&nbsp;(km²). Se muodostuu pääosin sekä Inkoonjoen että Sjöängsbäckenin valuma-alueista, josta Inkoonjoen valuma-aluetta on 45,24&nbsp;km² eli hieman yli puolet. Niiden valuma-alueesta yli puolet on metsää ja kallioita, 27&nbsp;% maatalousalueita, vain 2&nbsp;% on rakennuksia ja piha-alueita ja 9&nbsp;% on vesistöjä. Vesistöalueet sisältävät itse merenlahden lisäksi pohjoisosassa sijaitsevan Linkullasjön. Valuma-alueen maaperä on savikkoa ja savikoiden ympärillä on kalliota tai hiekkaa. Valuma-alueella on myös liejusavea ja turvemaita kuten esimerkiksi Västerskogenissa ja Stormossenilla. Lähes kaikki savikkoalueet ovat nykyisin peltomaata. Savikoissa on toisinaan pinnalla myös alunamaata, jotka joutuessaan kosketuksiin hapen kanssa alkaa muodostaa rikkihappoa. Happo taas liuottaa metalleja vesiliukoiseen muotoon saastuttaen vesistöjä. Näin käy yleensä vain silloin, kun sateita on vähän ja pohjavesi laskee syvemmälle.

### Vedenlaatu
Inkoonjoki on tyypitelty pieniin savimaiden jokiin&nbsp;(Ps) ja sen ekologinen tila on tyydyttävä. Luokittelu on jouduttu tekemään kokonaisfosforipitoisuuden perusteella, sillä purosta ei ole tutkimuksia esimerkiksi kalastosta tai pohjaeläimistä. Myös joen lähdejärvi Linkullasjön on tyydyttävässä kunnossa.

### Vesistöjärjestelyitä
WWF rakensi vuosina 2019–2020 kaksi kosteikkoa Svarvarbölestä alkavan ojaan Västerskogenin kohdalle Västankvarnmosseniin ja Krabbrödjaniin. Krabbrödjanissa rakennettiin puroon kosteikon yhteyteen kaksitasouoma. Vuonna 2021 rakennettiin Mossaniin kosteikko ja sen uomaa muutettiin luonnonmukaisemmaksi. Västankvarnin alueelle tehtiin virtaaman hallintaan tarkoitettuja rakenteita kuten esimerkiksi rakentamalla kaksitasouomaa, pohjakynnyksillä ja säätöpadolla. Vuonna 2023 valmistui Varsiin kuivatetun Varsträsketin peltoalueelle 1,5&nbsp;kilometriä pitkä kaksitasouoma.

### Kalasto
Päinvastoin kuin Ingarskilanjoki, Inkoonjoki ei ole meritaimenen lisääntymisjoki. Suomessa harvinainen kalalaji vimpa on viihtynyt joessa ja suiston edustalla meressä. Sitä on kalastettu sekä joesta että merestä ja sillä on ollut taloudellista arvoa.

## Historiaa

Vuosien 1855–1856 julkaistujen Kalmbergin kartaston kartassa ei joella ole nimeä. Nykykartoissa on Varsin kylän länsipuolella paikannimi Varsträsket, jolla viitataan Kalmbergin kartassa olevaan järveen ”Warsträsket”. Västankvarnista luoteeseen ja pohjoiseen on pelloilla paikannimet Västersjön ja Nässjön. Niiden kohdalla lukee Kalmbergin kartassa ”Nästräsket” ja sen itärannassa kylä ”Näsby” ja etelärannassa ”Westangvarn”. Vuonna 1864 julkaistussa Suomen yleiskartassa Nästräsket on laskettu ja järvi on jakautunut Västersjöniksi ja Nässjöniksi. Vasta vuoden 1915 kartassa kaikki kolme järveä ovat muuttuneet kosteikoiksi. Pohjoispuolen ”Linkullaträskistä” alkaa kartassa puoli kilometriä pitkä laskupuro Nästräsketiin. Tämän puron nykyinen nimi on Piggbäcken. Nästräsketistä jatkui lähes kaksikilometrinen puro Warsträsketiin. Pääuoman viimeinen osuus alkoi järvestä ja se seurasi Ingå ån nykyistä uomaa merenlahteen. Sekä Nästräsket että Warsträsket kuivatettiin ensin niityiksi ja lopuksi peltomaaksi. Inkoonjoki virtaa nykyään Västankvarniin kaivetussa syvennetyssä uomassa ja entisten järvien pohjalle suoraksi kaivetuissa johto-ojissa. Vuoden 1947 Karjaan seudun taloudellisessa kartassa niityt on jo raivattu peltomaaksi ja järven pohjat erottaa niiden pohjalle kaivetuista suorista ojista.

Flygbild Ingå kyrkby 2010.jpg|Inkoonjoen suisto ilmavalokuvana.
Silta Inkoon joen yli.JPG|Inkoonjoen alin silta.
Inkoo harbour and centre 1951 (JOKAVN4A1B35-1).tif|Inkoonjoen suisto ja satama vuonna 1951.
Museovirasto.E6101DC89E6C3BB0D1BE50D2ADCF8B0E 0 original.tif|Inkoon kirkko vuonna 1960.
Museovirasto.E138215324F0FF62741975BA31616D5E 0 original.tif|Jokinäkymä kirkonkylässä 1900-luvun alussa.
Museovirasto.CE0BE2637AA44C47FFEE43C839F9D0CD 0 original.tif|Kyläläisiä toimissaan, näkymä Inkoon läpi virtaavan joen rannasta.


## Ingå ån valuma-alue
Ingå ån valuma-alueen (vesistöaluetunnus&nbsp;81.066) laskujoki on Inkoonjoki. Se on pieni valuma-alue Suomenlahden rannikkoalueella (81), joka sijaitsee Siuntionjoen vesistön&nbsp;(22) ja Karjaanjoen vesistön&nbsp;(23) välissä. Valuma-alueen pinta-ala on 45,24&nbsp;neliökilometriä (tai 46,34&nbsp;km²&nbsp;) ja sen järvisyys on 1,55&nbsp;%. Valuma-alue sijaitsee Inkoossa, mutta sen läntinen osa ulottuu hieman Raaseporin puolelle. Valuma-alueen pääuoma on vesistöviranomaisen määrittämä vesistöreitti, joka on merkitty näkyviin esimerkiksi Paikkatietoikkunan verkkopalveluun. Sen mukaan pääuoman pituus saadaan yhdistämällä uomaosuuksien pituudet kokonaispituudeksi, joka on 18,486&nbsp;kilometriä. Pääuoman osuudet alajuoksulta lukien ovat Inkoonjoki, Piggbäcken, joka voidaan nykyään ajatella Inkoonjoen rinnakkaisnimeksi, Linkullasjön ja Skräddarsbäcken.

## Lähteet

## Aiheesta muualla