Voimauttava valokuva

**Voimauttavan valokuvan menetelmä** perustuu arvostavaan ja hyväksyvään katseeseen. Sen tavoitteena on tukea kokemusta nähdyksi tulemisesta, turvallisuudesta ja toimijuudesta. Voimauttava valokuva yhdistää taiteen, kasvatuksen, sosiaalityön ja terveyden edistämisen käytäntöjä. Sitä kuvataan sosiaalisena innovaationa. Menetelmän on kehittänyt suomalainen taiteilija ja sosiaalipedagogi Miina Savolainen ja siinä valokuvaa käytetään vuorovaikutuksen, identiteettityön ja hyvinvoinnin tukemisen välineenä.

## Tausta ja periaatteet
Voimauttavan valokuvan menetelmässä kuvattava määrittelee itse, miten hänet kuvataan, ja hänen kokemustaan arvostetaan. Tällöin korostuu toisen ihmisen näkökulman ymmärtäminen sekä kyky hahmottaa oman ja toisen käyttäytymisen taustalla olevia sisäisiä kokemuksia (mentalisaatio). Koetaan sallivaa suhtautumista itseen ja toisiin sekä voidaan tarkastella omaa minuutta monipuolisemmin valokuvien avulla. 

## Katse ja kehollisuus
Menetelmässä keskeistä on *katse ja näkemisen tapa*. Valokuva on apuna. Valokuvaaminen auttaa siinä, miten ihminen katsoo itseään ja muita, ja muokkaa tätä tapaa hyväksyvämmäksi. Kuvassa oleva ihminen on keskiössä, ja kuvaaja pyrkii huomioimaan kuvattavan kokemuksen. Tämän on kuvattu tukevan keskinäisen ymmärryksen ja tunneyhteyden muodostumista.

## Ammatillinen käyttö ja koulutus
Voimauttavaa valokuvaa käytetään erityisesti sosiaali-, terveys- ja kasvatusaloilla sekä työyhteisöjen kehittämisessä. Menetelmä perustuu dialogisuuteen ja ammatilliseen etiikkaan. Sen tavoitteena on vähentää asiakas–ammattilainen-asetelmaan liittyviä hierarkioita. Asiakas nähdään oman elämänsä asiantuntijana. Hän osallistuu prosessin tavoitteiden ja merkitysten määrittelyyn.

Voimauttava valokuva on rekisteröity tavaramerkki, ja alan koulutusta järjestetään Suomessa eri paikkakunnilla. Peruskoulutuksen jälkeen on mahdollista hakea usean vuoden mittaisiin erikoistumisopintoihin.

## Historia
Menetelmän kehitys alkoi vuonna 1998 Savolaisen työskennellessä lastensuojelussa. Hän havaitsi, etteivät puhe ja kirjoittaminen yksin riittäneet tavoittamaan kaltoinkohtelua kokeneiden lasten kokemuksia. Tämän seurauksena syntyi *[[Maailman ihanin tyttö]]* -valokuvaprojekti Hyvösen lastenkodissa. Noin kymmenen vuotta kestänyt projekti muodosti perustan menetelmän kehitykselle. Menetelmää on sittemmin kehitetty yhteistyössä sosiaali-, terveys- ja opetusalan ammattilaisten kanssa.

## Tutkimus ja teoreettinen tausta
Voimauttavan valokuvan teoreettinen tausta pohjautuu muun muassa fenomenologiaan, dialogiseen filosofiaan, sosiaalipedagogiikkaan, voimaantumisteoriaan ja kiintymyssuhdeteoriaan. Menetelmää on tarkasteltu useissa opinnäytetöissä ja tutkimuksissa. Sen on arvioitu soveltuvan esimerkiksi perhetyöhön, mielenterveys- ja päihdetyöhön, syömishäiriöiden hoitoon, työnohjaukseen ja työyhteisöjen kehittämiseen.  Tutkimuksissa on raportoitu menetelmän tukeneen muun muassa itsetuntemusta, itsearvostusta ja ammatillista vuorovaikutusta.

## Tunnustukset
Voimauttavan valokuvan kehittämisestä Miina Savolaiselle on myönnetty useita tunnustuksia, muun muassa Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin kulttuuripalkinto vuonna 2005, Lastenkulttuurin valtionpalkinto vuonna 2006 sekä Vuoden Kristiina-palkinto vuonna 2009.

## Merkittäviä sovelluksia
Menetelmän tunnetuin sovellus on *Maailman ihanin tyttö* -valokuvaprojekti, joka on ollut esillä useissa näyttelyissä Suomessa ja ulkomailla sekä julkaistu samannimisenä taidekirjana.  Lisäksi menetelmää on esitelty *Lempeä katse* -näyttelyissä, joissa esitellään voimauttavaa valokuvaa ammatillisena työvälineenä. Menetelmää on hyödynnetty myös televisiosarjassa *Valokuvan voimaa* sekä erilaisissa yhteisö- ja kehittämishankkeissa.

## Lähteet