open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Musta nepalinvuoristokoira

**Musta nepalinvuoristokoira** on nepalilainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta.

## Ulkonäkö
Rotu on keskikokoinen, vahva ja lihaksikas. Häntä on pitkä ja tuuhea; levossa matalalla kannettu, liikkuessa hieman kaareutuva. Karvapeite on tiheä ja hieman aaltoileva. Väritys on yleensä musta, mutta joskus harvoin tummanruskea; joillain yksilöillä esiintyy pieniä valkoisia merkkejä. Säkäkorkeus vaihtelee 45–50 cm ja paino 20–25 kg välillä.

## Luonne ja käyttäytyminen
Musta nepalinvuoristokoira on älykäs, rohkea, valpas ja aktiivinen. Se vaistoaa herkästi vieraiden ihmisten saapumisen - sen sanotaan havaitsevan heidän lähestymisensä jo silloin kun he ovat vielä pitkän matkan päässä. Se ilmoittaa tunkeilijoista kovalla, jatkuvalla haukulla.

## Alkuperä
Rotu on kotoisin Pohjois-Nepalin kukkuloilta Himalajan vuoristosta. Se on läheistä sukua Tiibetin shakhille, josta sen uskotaan polveutuneen. Se on elänyt kotialueellaan eristäytyneenä vuosikymmenien ajan, minkä vuoksi se on lopulta kehittynyt omaksi, yhtenäiseksi rodukseen. Paikallisissa kylissä jokainen yksilö kuuluu tiettyyn talouteen eikä niiden anneta vaellella vapaina tai risteytyä paikallisten villikoirien kanssa.

Mustaa nepalinvuoristokoiraa käytetään pääasiassa omaisuuden vartiointiin, mutta toisinaan myös lampaiden ja vuohien paimennukseen. Lisäksi se toimii laumanvartijana susia, sakaaleja, tiikereitä ja leopardeja vastaan. Joskus sitä käytetään myös villisian ja kauriin metsästykseen. Myös salametsästäjien tiedetään käyttäneen sitä uhanalaisen himalajanmyskihirven metsästykseen ja he ovat kouluttaneet koiransa vainuamaan sen myskirauhasen erittämää voimakasta tuoksua.

## Lähteet
Khalkeia

**Khalkeia** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Chálki, antiikin Khalke tai Khalkeia, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa
** Khalke, antiikin aikainen kaupunki samannimisellä saarella
* Khalkeia, antiikin Ateenassa vietetty juhla
* Khalkis eli Khalkeia, antiikin aikainen kaupunki Aitoliassa Kreikassa
Sindhinmastiffi

**Sindhinmastiffi** on intialainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta.

## Ulkonäkö
Sindhinmastiffi muistuttaa ulkoisesti tanskandoggia tai vinttikoiran ja mastiffin välistä risteytystä. Se on kookas ja sileäkarvainen. Pää on leveä ja vahva, niska vahva ja rintakehä syvä. Koira kantaa häntänsä matalalla. Karvapeite on lyhyt, sileä ja tiheä. Väritys on yleensä vaalea, mikä auttaa sulautumista aavikkoympäristöön; tarkemmin määriteltyinä sävyt ovat yleensä punainen, ruskea ja brindle. Säkäkorkeus on David Hancockin mukaan 71-76 cm ja paino noin 45 kg; S.Theodore Baskaranin mukaan vastaavat mitat ovat 70 cm ja 40 kg.

## Alkuperä
Rotu on ollut olemassa vuosisatoja Luoteis-Intian aavikkoalueilla Rajasthanissa sekä Kaakkois-Pakistanin Sindhissä. Se kulkeutui Länsi-Intiaan hevoskauppiaiden mukana. Sen pääasiallinen käyttötarkoitus on toimia vahtikoirana, mutta aiemmin sitä käytettiin myös villisian metsästykseen ja paimennukseen.

Viimeisiin vuosikymmeniin asti rotua tavattiin niin Rajasthanissa kuin myös Gujaratissa - erityisesti Nara Valleyssä Mirpur Khasin kaupungissa.

## Lähteet
Shakhi

**Shakhi** on tiibetiläinen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta.

## Ulkonäkö
Shakhi on keskikokoinen - kookkaampi kuin musta nepalinvuoristokoira mutta pienempi kuin tiibetinmastiffi. Sillä on kevyempi rakenne ja pidemmät raajat kuin mustalla nepalinvuoristokoiralla. Pää on leveä ja litteä, korvat eteenpäin taittuneet. Häntä on tuuhea, korkealla kannettu ja selän ylle kiertynyt - asentoon, joka on puolet kokonaisesta pystykorville ominaisesta kippurasta. Karvapeite on pitkä ja tiheä. Väritys vaihtelee, mutta on useimmiten melko vaalea; jotkut yksilöt ovat valkoisia pienin mustin merkein (yleensä pään alueella); jotkut toiset vastaavasti hiekan värisiä tai punaisia (joskus valkoisin laikuin). Säkäkorkeus on n. 55 cm.

## Alkuperä
Rotu kehitettiin tiibetiläisten leirien ja maaseutuasumusten vartiointiin. Sitä esiintyy kuitenkin Tiibetin lisäksi myös Nepalissa, joskin Nepalissa tavatut yksilöt ovat lähes aina tiibetiläisten maahanmuuttajien tai heidän jälkeläistensä omistuksessa. Vartioinnin lisäksi shakhia käytetään toisinaan myös paimennukseen ja metsästykseen.

## Lähteet
Vladimir Maksimov

**Vladimir Maksimov** (1930 Moskova, Neuvostoliitto – 1995 Pariisi, Ranska) oli neuvostoliittolainen kirjailija ja Neuvostoliiton johtavia toisinajattelijoita. Hän pääsi 1974 muuttamaan Ranskaan.

Maksimovin isä joutui vankileirille, ja Maksimov kasvoi lastenkodeissa ja siirtoloissa. Hän oli ollut rakennus- ja maataloustyöläinen, kun hän yritti 1952 julkaista esikoisrunokokoelmansa, joka ei kuitenkaan saanut julkaisulupaa. Hänen pienoisromaaninsa *Živ* (1962) herätti huomiota, ja siitä tehtiin myös teatterisovitus. *Sem dnei tvorenija* julkaistiin 1971 vain ulkomailla. Se on aihepiiriltään kristillissävyinen ja kriittinen. Hänet erotettiin Neuvostoliiton kirjailijaliitosta, ja kaksi kertaa hän oli psykiatrisessa pakkohoidossa. Päästyään länteen hän toimi Pariisissa venäjänkielisen *[[Kontinent]]*-lehden päätoimittajana ja julkaisi vallankumousaiheisia romaaneja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Britta Wikström

**Britta Wikström** (1917–1979) oli suomalainen missi ja Miss Eurooppa vuodelta 1937. 

Britta Wikström osallistui vuoden 1937 Miss Suomi -kilpailuihin. Kilpailuissa Miss Suomeksi kruunattiin Margareta Huldin ja Britta Wikströmistä tuli ensimmäinen perintöprinsessa sekä ihannetyttö. Koska Huldinin isä kielsi tyttäreltään osallistumisen Miss Eurooppa -kilpailuihin, lähetettiin sinne sen sijaan Wikström, joka päätyi voittamaan kilpailun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jo toinen kerta! Britta Wikströmin, Miss Euroopan, perhettä tapaamassa, Suomen Kuvalehti, 30.10.1937, nro 44, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Herman Maximilian Molander

**Herman Maximilian (Max) Molander** (7. toukokuuta 1852 Helsinki – 24. marraskuuta 1899 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, juristi ja virka- ja valtiopäivämies. 

Molanderin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Clas Herman Molander ja Johanna Fredrika Hallonblad. Molander tuli ylioppilaaksi 1870, suoritti oikeustutkinnon 1880 ja sai varatuomarin arvon 1883. Hän oli tullihallituksen tilastokonttorin johtaja vuodesta 1885. Molander oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1885,  1897 ja 1899.

## Lähteet
John McAfee

**John McAfee** (18. syyskuuta 1945 Cinderford, Gloucestershire, Britannia – 23. kesäkuuta 2021 Sant Esteve Sesrovires, Katalonia, Espanja) oli brittiläis-yhdysvaltalainen liikemies ja virus- ja haittaohjelmien torjuntaohjelman McAfeen kehittäjä.

## Lapsuus ja nuoruus
McAfee syntyi 18. syyskuuta Britanniassa Gloucestershiressä Cinderfordissa. McAfeen isä oli yhdysvaltalainen ja äiti britti. McAfee oli nuori, kun hänen perheensä muutti Virginiaan Salemiin. McAfeen ollessa 15-vuotias hänen alkoholisoitunut isänsä teki itsemurhan. McAfee aloitti opiskelun Roanoke Collegessa ja alkoi opiskeluaikana käyttää runsaasti alkoholia. Hän ansaitsi elantonsa ovelta ovelle kiertävänä lehtitilausten myyjänä.

## Käännekohta menestyksen jälkeen
Vuosien 2008–2009 taantuma vaikutti McAfeen henkilökohtaiseen varallisuuteen erityisen ankarasti, erään raportin mukaan hänen sadan miljoonan dollarin omaisuutensa oli kutistunut neljän miljoonaan. McAfee muutti vuonna 2008 Belizeen. McAfee pidätettiin lokakuussa 2020. Hän oli Yhdysvaltojen viranomaisten mukaan kiertänyt veroja jättämällä ilmoittamatta tulojaan, joita hän oli siirtänyt muiden nimissä olleille tileille, eikä ollut neljään vuoteen tehnyt veroilmoitusta.

McAfee oli Espanjassa vankilassa odottamassa luovutusta Yhdysvaltoihin, jossa häntä odotti syyte veronkierrosta ja mahdollisesti pitkä vankilatuomio. Hän teki itsemurhan kesäkuussa 2021. Kuolintapa on aiheuttanut keskustelua, sillä McAfee ilmoitti useaan otteeseen sosiaalisen median tileillään, että ”mikäli tekisi itsemurhan, se ei olisi itsemurha, vaan minut on huumattu”, ja hän vihjaili Yhdysvaltojen viranomaisten suuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Mysterious Mr McAfee (Youtube)
* John Mcaffee How To Uninstall McAfee Antivirus (Youtube)
Carl von Schoultz

**Carl (Karl) von Schoultz** (21. tammikuuta 1869 Helsinki – 26. joulukuuta 1940) oli suomalainen upseeri ja virka- ja valtiopäivämies.

Von Schoultzin vanhemmat olivat kenraali Karl Lorenz Adalbert von Schoultz ja Rosalie Constance Sofie von Schoultz ja puoliso Angelique Marie Mansner. Lehtori, kielenkääntäjä, valtiopäivämies Oskar von Schoultz oli hänen veljensä. Carl von Shoultz oli majuri, joka palveli Venäjän keisarillisessa armeijassa vuoteen 1901. Sittemmin hän oli kielenkääntäjä, mutta toimi ensimmäisen maailmansodan aikana Punaisen Ristin tehtävissä. Suomen itsenäistyttyä von Schoultz työskenteli virkamiehenä sekä valtion palveluksessa että kunnallisissa tehtävissä.

Von Schoultz oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899.

## Lähteet
Nâzik al-Malâika

**Nâzik al-Malâika** (1923 Bagdad, Irak – 2007) oli irakilainen runoilija ja kriitikko. Hän oli tunnetuimpia arabiankielisiä naisrunoilijoita ja ensimmäisiä vapaan mitan käyttäjiä.

Al-Malâikan äiti oli runoilija Salma al-Malâika.
## Suomennetut runot
* Aaveiden rukous, suom. Joonas Maristo, *Tuli & Savu*: runouslehti 2010; nro 1 (59)
Runosuomennoksia julkaisussa *[[Marhaba]]*. 2006
* Kolera
* Lemmenlaulu sanoille

## Lähteet
* Heikki Palva, "Nazik al-Mala'ika, uuden runon airut", *Marhaba*. 2006 Helsinki: Suomalais-arabialainen yhdistys 2006 s. 42–49 Artikkeli verkossa

### Viitteet
Imatran kaupungintalo

**Imatran kaupungintalo** on Imatran kaupungin hallintorakennus. Kaupungintalo sijaitsee Imatran keskustan pohjoispuolella Mansikkalan kaupunginosassa, Vuoksen länsirannalla.  

Imatran kaupungintalosta pidettiin suunnittelukilpailu vuosina 1966–1967. Kilpailun voittivat arkkitehdit Arto Sipinen ja Mane Hetzer. Voittajien suunnitelmien mukainen kaupungintalo valmistui vuonna 1970.

Kaupungintalon toimistotilat ryhmittyvät kolmessa kerroksessa sisäpihan ja keskelle jäävän kolmen kerroksen korkuisen keskushallin ympärille. Toimistotilojen väliseinät ovat kevytrakenteisia elementtejä, joten huonejakoa voidaan vapaasti tarvittaessa muuttaa. Keskushallista nousee omana kuutiona valtuuston istuntosali, joka saa päivänvalonsa koko keskushallia kattavasta valokattoarinasta. Kaupungintalon sisäpiha katettiin vuonna 2002, jolloin kaupungintalon keskelle luotiin lämpiömäinen avara keskusaulatila asiakkaiden ja henkilökunnan kohtaamispaikaksi. Aulan lattia on kiiltäväksi hiottua Amadeus graniittia. Aulatilan suunnitteli arkkitehtitoimisto Arto Sipinen Oy/ Ari Sipinen.

Valtuuston istuntosalin ulkopinta, hissitorni, portaat sekä 1-kerroksen lattia on päällystetty Imatran harmaalla graniitilla. Sama materiaali toistuu sokkeleissa. Kaupungintalon julkisivut ovat tummaksi käsiteltyä pronssia ja kolminkertaista, tummennettua umpiolasia. Vuoden 1997 Imatran kaupungin suorittamassa peruskorjauksessa muuttuivat rakennedetaljit julkisivuissa alkuperäisiä raskaammiksi.

## Erä- ja luontokulttuurin museo
Imatra voitti vuonna 2021 hankekilpailun jossa päätettiin tulevan erä- ja luontokulttuurimuseon sijainnista. Kaikkiaan lähes sata kuntaa oli kiinnostunut uudentyyppisestä museosta, ja 25 kuntaa tarjoutui museon sijaintipaikaksi. Lopullisen tarjouksen hankkeen rahoittamisesta tekivät Imatran lisäksi Pyhtää ja Riihimäki.

Imatra tarjosi sijaintipaikaksi kaupungintaloa, joka muutettaisiin museoksi. Suunnitelmien mukaan rakennustöihin päästäisiin vuosina 2024–2026, museon sisällöt rakennetaan vuonna 2026-2027 ja museo avattaisiin vuonna 2027.

## Lähteet
Knut Albert Segerstråle

**Knut Albert Segerstråle** (4. huhtikuuta 1862 Helsinki – 26. toukokuuta 1920 Porvoo) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies. 

Segerstrålen vanhemmat olivat kapteeni Claes Otto Segerstråle ja Elisabet Constance von Born ja puoliso vuodesta 1889 Johanna Wilhelmina Frosterus. He saivat seitsemän lasta, joita olivat muun muassa taidemaalari Lennart Segerstråle, kirjailija Solveig von Schoultz, eläintieteilijä Sven Segerstråle ja arkkitehti Ellen Segerstråle. Segerstråle tuli  ylioppilaaksi Porvoossa ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 ja teologian kandidaatiksi 1893. Papiksi hänet vihittiin 1897. Hän oli Porvoon ruotsalaisen lyseon uskonnon, logiikan ja psykologian lehtori vuodesta 1902 toimittuaan sitä ennen lyhyen aikaa opettajana Helsingissä ja Vaasassa. Segerstråle oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899.

Virka- ja valtiopäivämiehet Johan Viktor Segerstråle ja Claes Samuel Segerstråle sekä juristi ja valtiopäivämies Georg Otto Segerstråle olivat Knut Albert Segerstrålen veljiä.

## Lähteet
Metsäkalliovarpunen

**Metsäkalliovarpunen** (*Gymnoris superciliaris*) on varpusten (Passeridae) heimoon ja pensaikkovarpusten (*Gymnoris*) sukuun kuuluva lintulaji.

## Koko ja ulkonäkö
Metsäkalliovarpunen voi kasvaa noin 15 senttimetrin mittaiseksi. Laji on väritykseltään ruskea, ja selvästi tummempi kuin sukulaisensa keltakurkkuvarpunen (*Gymnoris pyrgita*). Vatsa on likaisen ruskeankeltainen ja kurkussa on huomaamaton keltainen täplä. Silmän yläpuolella on pitkä, selvästi näkyvä vaalean ruskeankeltainen alue. Ennen sukukypsyyttä metsäkalliovarpunen näyttää suunnilleen samalta kuin täysikasvuisena, mutta keltainen täplä kurkussa puuttuu.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Metsäkalliovarpusta tavataan laajalta alueelta Afrikan etelä- ja itäosista. Laji ei ole muuttolintu. Sen elinympäristöä ovat metsät, savannit ja pensasarot. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee metsäkalliovarpusen elinvoimaiseksi lajiksi.

## Lähteet
Juri Pohuljaiko

**Juri Myhailovytš Pohuljaiko** (, s. 12. marraskuuta 1978, Luhanskin alue, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen lakimies, virkamies ja poliitikko.

Pohuljako toimi Volynian aluehallinnon johtajana vuodesta 2019 vuoteen 2024.

## Elämäkerta
Juri Pohuljaiko syntyi 12. marraskuuta 1978 Krasnodonin piirissä, Luhanskin alueella Ukrainassa. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.

### Koulutus
Hän valmistui Luhanskin kansallisesta maatalousyliopistosta pääaineenaan organisaatioiden ja yritysten johtaminen. Lisäksi hän on suorittanut oikeustieteen tutkinnon.

### Ura
Pohuljaiko aloitti uransa lainvalvonnan parissa toimien poliisitarkastajana ja talousrikostorjunnan operatiivisena tutkijana Krasnodonin kaupungissa, Ukrainan sisäasiainministeriön alaisuudessa Luhanskin alueella. Hän on palvellut erilaisissa tehtävissä, mukaan lukien rivivirkailijana ja johtotehtävissä, Ukrainan sisäasiainministeriön alaisuudessa Mykolajivin, Dnipropetrovskin, Tšernihivin ja Luhanskin alueilla. Myöhemmin hän siirtyi työskentelemään kansallisella tasolla ministeriön hallintotehtävissä.

Ennen Volynian kuvernöörin tehtävää Pohuljaiko toimi Donetskin alueen valtion finanssipalvelussa. Hän toimi Luhanskin alueellisen valtionhallinnon ensimmäisenä varapuheenjohtajana (22. elokuuta 2019 lähtien). 2. joulukuuta 2019 hänet nimitettiin Volynian alueellisen valtionhallinnon johtajaksi, jossa hän on vastannut alueen hallinnosta ja kehityksestä.

## Lähteet
Šatskin järvet

**Šatskin järvet** () on yli 30:n järven ryhmä Ljubomlin ja Šatskin seudulla Volynian alueella Ukrainassa Pripetin ja Läntisen Bugin välisellä alueella.

Šatskin järvet sijaitsevat keskellä metsiä, joihin on rakennettu suuri määrä virkistyskeskuksia ja leirejä. Harvinaisten ekosysteemien suojelemiseksi Šatskin järvien ympärille on perustettu Šatskin kansallispuisto, jonka pinta-ala on 48 977 hehtaaria. Vuonna 1995 kansallispuisto sisällytettiin Ramsarin yleissopimuksen mukaisesti kansainvälisesti tärkeiden kosteikkojen luetteloon.

Suurin Šatskin järvistä on Svitjaz (27,5 km², Ukrainan toiseksi suurin luonnonjärvi).

## Lähteet
Ville Jaatinen

**Ville Johannes Jaatinen** (12. toukokuuta 1975 – 22. kesäkuuta 2021 Lahti) oli suomalainen neljännen sukupolven ammattirikollinen. Jaatinen oli yksi rikollisjärjestö United Brotherhoodin perustajista ja kuului kyseisen liivijengin johtajien neuvostoon ja myöhemmin jengin johtokolmikkoon. Alkujaan hän kuului Rogues Galleryyn, jota hän edusti toisen henkilön kanssa johtajistossa. 

Jaatinen vangittiin kesäkuussa 2021 Lahdessa liittyen tutkintakokonaisuuteen, joka sai vetoapua FBI:n salaisesta operaatiosta. Jaatinen kuoli 22. kesäkuuta 2021 ollessaan kiinniotettuna Lahden pääpoliisiaseman poliisivankilassa. Koska poliisi tutki Jaatisen kuolemaa normaalina kuolemansyyntutkintana, hänen kuolinyönsä tapahtumista ei välttämättä tule julkisuuteen koskaan kovin tarkkaa tietoa. Asiaa selvitti Poliisihallinnon ohjeen mukaan toinen poliisiyksikkö, tässä tapauksessa Länsi-Uudenmaan poliisilaitos.

## Lähteet
Anders Bäckman

**Anders Bäckman** (s. 8. lokakuuta 1985) on suomalainen maantiepyöräilijä. Hän voitti maantiepyöräilyn Suomen-mestaruuden vuonna 2018 Porin Noormarkussa ja 2022 Porvoossa. SM-hopeaa hän saavutti 2019. 

Bäckman ajaa IBD Cycling -seurassa, joka on luotu tuomaan näkyvyyttä tulehduksellisia suoristosairauksia sairastaville. Bäckmanilla itsellään todettiin haavainen paksusuoli vuonna 2008.

Bäckman on ammatiltaan fysioterapeutti ja pyöräilyergonomian asiantuntija.

## Saavutuksia
;2018
: Maantieajon Suomen-mestaruus
;2022
: Maantieajon Suomen-mestaruus
## Lähteet
Spin-off (yritys)

**Spin-off-yritys** syntyy, kun liiketoiminta-alue irtoaa yrityksestä uudeksi yritykseksi. Spin-offeja syntyy myös tutkimuslähtöisesti esimerkiksi korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten kautta. Myös yhteishankkeista (Joint venture) voi syntyä spin-offeja.

## Syntytapoja
Spin-offeille tyypillistä on, että olemassa olevan organisaation työntekijä tai ryhmä työntekijöitä on perustanut yrityksen  työssään saamansa liike-idean pohjalle. Esimerkiksi korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten tutkimuksista voi muodostua uutta liiketoimintaa.  

Spin-off-yrityksiä voi syntyä, kun yrityksestä irrotetaan liiketoiminta-alue uudeksi yritykseksi, esimerkiksi julkisesta terveydenhuoltojärjestelmästä erkanee yksityinen lääkäriasema tai pizzaravintolasta jokin uusi ravintola.  *[[The Economist]]* -lehden mukaan spin-offeja syntyy esimerkiksi silloin, kun yritykset haluavat myydä jonkin liiketoimintansa eivätkä löydä sille ostajaa tai kun eri toimialoilla toimiva yritys saa osakemarkkinoilla osiaan pienemmän arvostuksen.

Usein uusi yritys tekee ainakin aluksi yhteistyötä lähtöorganisaationsa kanssa, esimerkiksi asiakkaana, alihankkijana, tutkimuspartnerina tai yhteisyrityksenä. Lähtöyritys on toiminut eräänlaisena yrityshautomona uudelle yritykselle. Lähtöyritys voi perustaa spin-offin joko ulkoistamalla tai organisoimalla uudelleen toimintoja. Yrittäjävetoinen spin-off-yritys haluaa itsenäiseksi ja alkaa kilpailla lähtöyrityksensä kanssa. 

## Spin-offit Suomessa
Vuonna 2003 Pohjoismaissa tehdyn tutkimuksen mukaan spin-off-yritykset säilyivät hengissä pidempään ja kasvoivat muita uusia yrityksiä useammin. 

Vuonna 2014 VersoVentures perusti 50 miljoonan euron pääomasijoitusrahaston, joka oli keskittynyt rakentamaan yritysten osista spin-off-kasvuyhtiöitä. Perustamisvaiheessa rahastoon sijoittivat Euroopan Investointirahasto EIF, Kasvurahastojen Rahasto II, Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen, Suomen Teollisuussijoitus ja AI-­Partners Oy.

Vuonna 2015 VTT:stä oli syntynyt noin 25 spin-offia, esimerkiksi Spinnova.

## Esimerkkejä
Esimerkkejä spin-off-yhtiöistä:

* DreamWorks Animation irtosi DreamWorks Studioista vuonna 2004.
* Viacom irrotettiin CBS: stä vuonna 1971.
* Intel on yksi Fairchildin spin-off-yrityksistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nordnet: Yhtiön irtaantumisesta (spinoff) lisäarvoa
Nokia G20

**Nokia G20** on HMD Globalin 8. huhtikuuta 2021 esittelemä älypuhelin.

Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,52 tuuman näyttö. Tallennustilaa on valittavana 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 48 megapikseliä, ultralaajakulmakameran viisi megapikseliä, makrokameran kaksi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5&nbsp;050 milliampeerituntia ja se tukee 10 watin latausta. Sormenjälkitunnistin on sijoitettu laitteen kylkeen. Käyttöjärjestelmänä on Android 11. Toukokuussa 2022 puhelimelle julkaistiin Android 12 -päivitys.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nokia G20 Nokian sivuilla
Sumu (seos)

**Sumu** on kolloidinen seos, jossa kaasuun on sekoittunut nestettä. Se on yhdessä savun kanssa aerosolien toinen päämuoto.

Sumun yleisin muoto ilmakehässä ovat pilvet ja seokselle nimensä antanut sumu, jotka koostuvat ilmassa leijuvista pienistä vesipisaroista. Muita yleisiä sumuja ovat spraymaalit sekä muut suihkeet, kuten deodorantit, hyönteismyrkyt ym.

## Lähteet
Benedictus XIII (vastapaavi)

**Benedictus XIII**, syntymänimeltään **Pedro de Luna** (noin 1328 Illueca – 1423 Peñíscola, Valencia) oli vastapaavi vuosina 1394–1417 katolisen kirkon suuren skisman aikana. Kun Benedictus oli vastapaavina Avignonissa, oli Roomassa samaan aikaan paavina aluksi Bonifatius IX, sitten Innocentius VII ja sen jälkeen Gregorius XII.

Pedro de Luna kuului aatelissukuun ja opiskeli kanonista lakia Montpellierin yliopistossa ennen kuin hänestä tuli kardinaali vuonna 1375. Suuri skisma käynnistyi, kun paavi Urbanus VI:tta vastustaneet kardinaalit valitsivat kardinaali Robert de Genèven vastapaavi Klemens VII:ksi 20. syyskuuta 1378. Myös Pedro de Luna kuului Klemens VII:n tukijoihin. Klemensin kuoleman jälkeen Avignonin vastapaavia tukevat kardinaalit valitsivat de Lunan Klemensin seuraajaksi, Benedictus XIII:ksi, ollen siinä uskossa, että hän luopuisi vastapaavin virasta vapaaehtoisesti, mikäli se auttaisi lopettamaan kirkon jakautumisen.

Benedictus XIII kieltäytyi kuitenkin myöhemmin eroamasta virastaan, kun häntä tukeneet ranskalaiset ruhtinaat pyysivät sitä häneltä. Benedictusta oli alun perin tukenut 23 kardinaalia, ja 18 heistä hylkäsi nyt hänet. Ranskalaiset joukot piirittivät Avignonin paavin palatsin vuonna 1398. Benedictus pakeni Provenceen, kokosi uskolliset kardinaalinsa ja voitti takaisin Ranskan tuen, pitkälti Orléansin herttuan Ludvig I:n avulla.

Benedictus XIII aloitti neuvottelut skisman ratkaisemiseksi paavi Gregorius XII:n kanssa vuonna 1407, mutta neuvottelut eivät johtaneet mihinkään. Vuonna 1408 Ranska julistautui neutraaliksi paavien kiistassa. Kesäkuussa 1409 Pisan kirkolliskokous kutsui koolle toistensa kanssa kilpailevat kardinaalien ryhmittymät, jotta kirkkoa jakava kiista saataisiin lopetettua. Pisan kirkolliskokous julisti sekä Avignonin että Rooman paavit erotetuiksi ja valitsi heidän tilalleen uudeksi paaviksi Aleksanteri V:n. Benedictus XIII ei kuitenkaan taipunut Pisan kirkolliskokouksen päätökseen, sillä hänellä oli yhä kannatusta joissakin valtioissa. Benedictus joutui kuitenkin vuonna 1415 pakenemaan linnaansa Peñíscolassa. Vuosina 1414–1418 pidetty Konstanzin kirkolliskokous julisti Benedictuksen erotetuksi 26. heinäkuuta 1417. Benedictusta tukivat tässä vaiheessa enää Ranskan Armagnac ja Skotlanti.

Benedictus XIII kieltäytyi hyväksymästä uudeksi paaviksi marraskuussa 1417 valittua Martinus V: tä. Benedictus nimitti uhmakkaasti neljä uutta kardinaalia vuonna 1422 ja väitti sitkeästi elämänsä loppuun saakka, että hän oli oikea ja laillinen paavi.

## Lähteet
Kotkamerkki

**Kotkamerkit** olivat Suomen suuriruhtinaskunnassa käytettyjä, Venäjän kotkavaakunalla varustettuja postimerkkejä, jotka korvasivat Suomen omat, leijonavaakunalla varustetut merkit.

Vuoden 1890 postimanifesti alisti Suomen postilaitoksen Venäjän postilaitoksen alaiseksi. Suomalaisten postimerkkien käyttö Suomen ja Venäjän välisessä postiliikenteessä kiellettiin 1891. Tällöin otettiin käyttöön niinkutsutut rengasmerkit; ne perustuivat venäläisiin postimerkkeihin, mutta niihin lisättiin rengaskuviot (joko nurkkiin tai vaakunan ympärille), jotka osoittivat niiden olevan Suomea varten painettuja. 

Rengasmerkeistä ei tullut suosittuja, ja suomalaisia merkkejä käytettiin edelleen kotimaan postiliikenteessä sekä muualle kuin Venäjälle menevässä ulkomaanpostissa. Heinäkuussa 1900 suomalaiset postimerkit kiellettiin kokonaan ulkomaanliikenteessä, ja tammikuussa 1901 myös kotimaanliikenteessä. Niiden tilalle tuli uusi kotkamerkkien sarja, joka perustui venäläisiin postimerkkeihin, mutta joihin oli painettu suomalaiset arvomerkinnät, markoissa ja penneissä.

Kotkamerkkejä käytettiin aina Suomen itsenäistymiseen asti, jolloin ne korvattiin Eliel Saarisen suunnittelemilla uusilla leijonamerkeillä.

## Kuvia

Stamp of Finland - 1890 - Colnect 45662 - Coat of Arms Type m-89 - Trilingual.jpeg|thumb|10 pennin suomalainen postimerkki vuodelta 1890. Venäläinen teksti tuli pakolliseksi merkkeihin 1889.
Stamp of Finland - 1891 - Colnect 1021543 - 1 - Coat of Arms 1891 - Ring Type Issue - Type II.jpeg|thumb|20 kopeekan ns. rengasmerkki vuodelta 1891.
StampFinland1901Scott66.jpg|pienoiskuva|10 pennin kotkamerkki vuodelta 1901. Merkin malli on venäläinen mutta arvomerkintä suomalainen.


## Lähteet
Mustatinami

**Mustatinami** (*Tinamus osgoodi*) on tinamien (Tinamidae) heimoon ja isotinamien (*Tinamus*) sukuun kuuluva lintulaji. Sen lajinimi *osgoodi* on annettu yhdysvaltalaisen eläintieteilijän Wilfred Hudson Osgoodin mukaan.

## Tuntomerkit
Mustatinami kasvaa noin 40–46 senttimetrin mittaiseksi. Se on väritykseltään mustahtava. Linnulla on noenharmaa vatsa sekä punertava peräpää. Linnun jalat ovat vaaleanharmaat. Mustatinamin ääni on surumielinen, värisevä sekä laskeva noin sekunnin kestävä vihellys.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Mustatinamia esiintyy Etelä-Amerikassa. Sitä on tavattu Boliviassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lintu viihtyy sademetsissä 600–2&nbsp;100 metrin korkeudella. Lajin kanta on laskeva ja koostuu arviolta 1&nbsp;900–4&nbsp;400 sukukypsästä yksilöstä. Mustatinamin kokonaisvaltaisen esiintymisalueen kooksi on arvioitu 969&nbsp;000 neliökilometriä. Lintu on uhanalainen ja luokiteltu vaarantuneeksi. Sen kannan on arvioitu jatkavan nopeaa supistumista metsästyksen ja elinympäristön jatkuvan tuhoutumisen vuoksi. Muun muassa maanviljely ja kaivostoiminta uhkaavat lajin olemassaoloa.

## Ravinto
Mustatinamin ravintoa on Perusta löydetyn yksilön perusteella pähkinät.

## Lähteet
Daurisiini

**Daurisiini** (C38H44N2O6) on isokinoliinialkaloideihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on tutkittu lääketieteessä. Sitä esiintyy aasiankilpikierrossa ja kanadankilpikierrossa.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa daurisiini on kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee muun muassa alkoholeihin, asetoniin ja bentseeniin. Daurisiini on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky metanoliliuoksessa on -139. Daurisiini pidentää sydämen aktiopotentiaalia ja johtumisaikaa ja sitä on tutkittu rytmihäiriöiden hoidossa. Se myös estää kalsiumionikanavien toimintaa. Yhdisteellä on havaittu syöpäkasvainten kasvua estäviä ominaisuuksia. Daurisiini voi toimia oksidatiivisen stressin aiheuttamaa hermosolujen vaurioitumista ehkäisevänä aineena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Dauricine 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Dauricine 
*ChemBlink: Dauricine
Seututie 554

**Seututie 554** on Pohjois-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Kuopion Karttulasta Pielaveden Säviälle. Tien kunto on hyvä sekä Karttulan että Säviän lähettyvillä mutta noin tien puolessa välissä on huonokuntoisempi tieosuus.

## Reitti ja tieyhteydet

* Karttula (seututie 551)
* Pirttimäki (yhdystie 5512)
* Koivujärvi (yhdystie 5541)
* Mustikkala (yhdystie 5517)
* Kumpunen (yhdystie 16100)
* Taipale (yhdystie 5542) ja (yhdystie 16111)
* Säviä (kantatie 77)

Lähde:

## Lähteet
Tuure Taskinen

**Tuure Taskinen** (s. 14.3 2001) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa saippuasarjassa *[[Salatut elämät]]* Henrik Ekholmin roolissa, televisiosarjassa *[[Häräntappoase (vuoden 2021 televisiosarja)|Häräntappoase]]* Ilari Mäkelinin roolissa ja *Talviturkki*-lyhytelokuvassa Juhon roolissa.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mikkel Damsgaard

**Mikkel Krogh Damsgaard** (s. 3. heinäkuuta 2000 Jyllinge) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja hyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brentfordia. Hän on pelannut Tanskan maajoukkueessa marraskuusta 2020 alkaen.

Damsgaard edusti kotimaassaan Nordsjællandia, jonka junioreista hän nousi Tanskan Superliigassa pelaavaan edustusjoukkueeseen kaudella 2017–2018. Hän pelasi kolmen kauden aikana Superliigassa 84 ottelua ja teki niissä 13 maalia. Syyskuussa 2020 hän siirtyi italialaisseura Sampdoriaan. Hän pelasi kaudella 2020–2021 Serie A:ssa 35 ottelua, joista 18 ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki kauden aikana kaksi maalia: lokakuussa Laziota ja joulukuussa Crotonea vastaan. Kaudella 2021–2022 hän oli reisiongelmien vuoksi poissa kentiltä lokakuusta huhtikuuhun ja pelasi vain 11 liigaottelua, joista kuusi ottelua avauskokoonpanossa.

Damsgaard siirtyi elokuussa 2022 Englannin Valioliigassa pelaavaan Brentfordiin. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Valioliigassa 26 ottelua, joissa yhdeksän kertaa avauskokoonpanossa. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 23 valioliigaottelua, joissa hän oli seitsemän kertaa avauksessa. Kaudella 2024–2025 hän pelasi kaikki 38 valioliigaottelussa, joista 34 avauskokoonpanossa sekä teki maalin marraskuussa Bournemouthia ja joulukuussa Aston Villaa vastaan. Lisäksi hän on syötti 11 maalia.

Damsgaard pelasi Tanskan alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan. Toisessa maaottelussaan, MM-karsinnassa Moldovaa vastaan maaliskuussa 2021 hän teki kaksi maalia. Ennen kesän 2021 EM-kilpailuja hän pelasi vielä kymmenisen minuuttia ystävyysottelussa Saksaa vastaan. EM-turnauksen alkulohkossa hän pelasi avauskokoonpanossa toisessa ottelussa Belgiaa ja kolmannessa ottelussa Venäjää vastaan. Jälkimmäisessä ottelussa hän teki ottelun ensimmäisen maalin vastaan Tanskan voittaessa 4–1. Myös kolmessa seuraavassa EM-turnauksen ottelussa hän pelasi avauskokoonpanossa ja syötti neljännesvälierässä Walesia vastaan Tanskan neljästä maalista yhden sekä teki välierässä Englantia vastaan suoraan vapaapotkusta 1–0-johtomaalin, joka ei kuitenkaan vienyt Tanskaa voittoon. MM-kilpailuissa 2022 Damsgaard pelasi avauskokoonpanossa yhden ottelun ja tuli vaihdosta kentälle kahdessa muussa. EM-kilpailuissa 2024 hän pelasi hieman yli puoli tuntia alkulohkon ottelussa Englantia vastaan. Hän on pelannut elokuun 2025 puoliväliin mennessä 32 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia.

## Lähteet
Prästträsket

**Prästträsket** (myös **Dalkarby träsk**) on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 16,7 hehtaaria. Järvi sijaitsee Maarianhaminan keskustaajaman pohjoisosassa muutamia kilometrejä Maarianhaminan keskustasta pohjoiseen.

## Maantiede
Prästträsketin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 860 metriä. Allas on varsin tasaleveä. Saaria ei ole. Järveä ympäröi kulttuurimaisema muissa ilmansuunnissa paitsi idässä, jossa on Kasbergetin metsäalue, jonka korkein kohta on noin 70 metriä mpy. Prästträsketiin virtaa laskuoja etelästä ja pohjoisesta, Prästträsketistä virtaa laskuoja koilliseen.

Prästträsket (82.A48.1.001) kuuluu vesistöalueeseen 82.048A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Prästträsket on alueen 82.048A ainoa järvi.

Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa.

Suomessa on kolme Prästträsket-nimistä järveä. Suurin niistä sijaitsee Porvoossa, ja sen virallinen suomenkielinen nimi on Papinjärvi. Kolmas Prästträsket sijaitsee Finströmissä noin kolmetoista kilometriä pohjoiseen Jomalan Prästträsketistä. Porvoon Papinjärven ohella Suomessa on kolme Papinjärveä, ne sijaitsevat Virroilla (Papinjärvi (Virrat)), Oulussa (Papinjärvi) ja Enontekiöllä. Yhteensä Prästträsket/Papinjärvi-nimisiä vähintään hehtaarin laajuisia vakavesiä on siten kuusi.

## Lähteet
Das Buddhistische Haus

**Das Buddhistische Haus** ("buddhalainen talo") on Berliinissä, Frohnaun kaupunginosassa, Saksassa sijaitseva temppelikompleksi. Se on Euroopan ensimmäinen buddhalainen temppeli.

Saksalainen lääkäri, Paul Dahlke, teki useampia matkoja Sri Lankaan, jossa hän myöhemmin kääntyi buddhalaisuuteen. Palattuaan Saksaan hän rakennutti buddhalaisen talon Berliiniin. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Max Meyer. Rakennustyylissä on otettu vaikutteita erityisesti Sri Lankan buddhalaisesta arkkitehtuurista. Rakennus valmistui vuonna 1924. Taloon johtava portaikko koostuu 73 askelmasta.

Talossa asuu nykyään pääsääntöisesti Sri Lankasta tulleita munkkeja, jotka muun muassa opettavat meditaatiota. Talossa noudatetaan theravada-buddhalaista perinnettä.

Talon yhteydessä toimii kirjasto. Sekä temppeli että kirjasto ovat molemmat avoimia yleisölle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Talon kotisivu
Degerbergstjärnen

**Degerbergstjärnen** (myös **Degerbergsfjärden**) on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kuusi kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Degerbergstjärnenin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 470 metriä. Rantaviiva on varsin suora vailla niemiä ja lahtia, järvi on myös melko tasaleveä. Saaria ei ole. Rannalla on kapea kaistale metsää ja suota, jonka takana avautuu peltoalueita. Idässä sijaitsee Degerberget, joka kohoaa 50 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli lähes saman verran järven pinnan yläpuolelle. Degerbergstjärneniin virtaa laskuoja pohjoisesta, Degerbergstjärnenistä virtaa laskuoja etelään Bursfjärdeniin, joka on Ahvenanmeren pieni lahti.
Degerbergstjärnen (82.A34.1.001) kuuluu vesistöalueeseen 82.034A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Degerbergstjärnen on alueen 82.034A ainoa järveksi luokiteltu vakavesi.

Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa.

## Lähteet
Kråkskärsfjärden

**Kråkskärsfjärden** on järvi Eckerössä Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 24,6 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 28 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Kråkskärsfjärdenin pituus etelästä pohjoiseen on 840 metriä. Luotoja on useita. Järven rannat ovat metsäisiä ja melko alavia. Lounaisrannalla sijaitsee leirintäalue. Kråkskärsfjärdeniin virtaa laskuoja etelästä Inre fjärdenin pohjoiskolkasta, Kråkskärsfjärdenin kaakkoiskulmalta virtaa lyhyt laskuoja Österhåletiin, joka on pieni merenlahti. Kråkskärsfjärdenin pohjoispuolella sijaitsee Fladan.

Kråkskärsfjärden (94.210.1.017) kuuluu Ahvenanmaan luoteiseen saaristoalueeseen (94.21), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistössä (94). Luoteiseen saaristoalueeseen kuuluu Kråkskärsfjärdenin ohella Vandöfjärden, Inre fjärden, Leviksfjärden, Norsträsk ja 21 muuta järveksi luokiteltua vakavetta.

## Lähteet
Inre fjärden

**Inre fjärden** on järvi Eckerössä Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 93 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 26 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Inre fjärdenin pituus etelästä pohjoiseen on 2,6 kilometriä. Lassaholmenin niemi rajaa järven eteläosan pääaltaasta erottuvaksi vesialueeksi. Järven rannat ovat metsäisiä ja melko alavia. Inre fjärdenin pohjoiskolkasta virtaa noin 300 metriä pitkä Strömmen Kråkskärsfjärdeniin.

Inre fjärden (94.210.1.002) kuuluu Ahvenanmaan luoteiseen saaristoalueeseen (94.21), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistössä (94). Luoteiseen saaristoalueeseen kuuluu Inre fjärdenin ohella Vandöfjärden, Leviksfjärden, Norsträsk ja 22 muuta järveksi luokiteltua vakavetta.

Inre fjärden on laajin Eckerön yhdestätoista järvestä. Toiseksi laajin on Kråkskärsfjärden. Ahvenanmaan 160:stä järveksi luokitellusta vakavedestä Inre fjärden on viidenneksi laajin Vargsundetin jälkeen ja ennen Tjudö träskiä.

## Lähteet
Munajärvi (Raasepori)

**Munajärvi** on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 19 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Munajärven pituus lounaasta koilliseen on 550 metriä, leveys kaakosta luoteeseen on 200 metriä. Saaria on muutama. Munajärveä ympäröi metsä ja suo, lähimmät järvet ovat Tuulijärvi lännessä ja Pitkäjärvi etelässä. Idässä sijaitsee pieniä järviä, kuten Haukmäenkrotti, Sipulijärvi ja Ahvenjärvi.

Munajärvi (24.013.1.005) kuuluu Tuulijärvenojan valuma-alueeseen (24.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kiskonjoen alue (24.01). Tuulijärvenojan valuma-alueeseen kuuluu kymmenen vakavettä, joista Tuulijärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Munajärvi, Teinipussi ja Munttusjärvi.

## Lähteet
Call Me If You Get Lost

__NOTOC__
***Call Me If You Get Lost*** (tyylitelty kokonaan isoilla kirjaimilla) on amerikkalaisen räppäri, laulaja, lauluntekijä ja tuottaja Tyler, the Creatorin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin 25. kesäkuuta 2021 Columbia Recordsin kautta. Single "Lumberjack" julkaistiin jo 16. kesäkuuta 2021, ennen kuin albumin julkaisusta oli virallisesti tiedotettu. Toinen albumia ennakoinut single "WusYaName" julkaistiin 22. kesäkuuta 2021. Albumilla esiintyviä vierailevia nimiä ovat DJ Drama, 42 Dugg, Ty Dolla Sign, YoungBoy Never Broke Again, Lil Wayne, Teezo Touchdown, Domo Genesis, Brent Faiyaz, Fana Hues, DAISY, Lil Uzi Vert ja Pharrell Williams. 

## Kappalelista
Kaikki albumin kappaleet ovat Tyler, the Creatorin kirjoittamia ja tuottamia, ellei toisin mainita. Kaikki kappaleet ovat tyylitelty isoin kirjaimin.

***Call Me If You Get Lost*** 

# 
# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

**Samplet**

* "Sir Baudelaire" sisältää sampleja Westside Gunnin kappaleesta "Michael Irvin".
* "Manifesto" sisältää sampleja Jimmy Smithin kappaleesta "I'm Gonna Love You Just A Little Bit More Baby" ja Nasin kappaleesta "Nazareth Savage". .
* "WusYaName" sisältää sampleja H Townin kappaleesta "Back Seat (Wit No Sheets)".
* "Lumberjack" sisältää sampleja Gravediggazin kappaleesta "2 Cups of Blood".

## Lähteet
Teinipussi

**Teinipussi** () on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 18 kilometriä pohjoisluoteeseen. Teinipussi sijaitsee Perskombölen ja Kuovilan luonnonsuojelualueilla.

## Maantiede
Teinipussin pituus lounaasta koilliseen on puolisen kilometriä, järvi levenee pohjoista kohden. Lounaisosa muodostaa oman vesialueensa, jota yhdistää pääaltaaseen kapea salmi. Teinipussin pohjoisosassa sijaitsee kaksi pientä saarta. Järveä ympäröi metsämaa ja suo. Läheisyydessä sijaitsee lukuisia pieniä järviä, kuten Haukmäenkrotti, Sipulijärvi, Ahvenjärvi, Kalkruuvi, Mummujärvi ja Valkojärvi.

Teinipussi (24.013.1.009) kuuluu Tuulijärvenojan valuma-alueeseen (24.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kiskonjoen alue (24.01). Tuulijärvenojan valuma-alueeseen kuuluu kymmenen vakavettä, joista Tuulijärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Munajärvi, Teinipussi ja Munttusjärvi.

## Lähteet
Katthavet

**Katthavet** on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on viisi kilometriä länteen. Katthavet on pienin Jomalan viidestä järvestä.

## Maantiede
Katthavetin pituus lännestä itään on 300 metriä. Saaria ei ole. Järvi sijaitsee Jomalan manneralueen länsiosassa, sen lounaispuolella avautuu Jomalaan kuuluva noin 500 neliökilometrin siivu Ahvenanmerta. Katthavetin ranta on soistunut, suoalue jatkuu lounaaseen Kungsöfjärdeniin. Suoalueen halki virtaa 300-metrinen laskuoja Katthavetista Kungsöfjärdeniin. Katthavetin pohjois- ja itäpuolella harjoitetaan maataloutta, eteläpuolella on metsämaata.

Katthavet (94.110.1.006) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistöalueella (94). Lounaiseen saaristoalueeseen kuuluu seitsemäntoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista Kungsöfjärden, Byträsk ja Storviken ovat laajimmat.

Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa.

## Lähteet
Kungsöfjärden

**Kungsöfjärden** on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 14,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kuusi kilometriä länteen.

## Maantiede
Kungsöfjärdenin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 700 metriä. Saaria ei ole. Järvi sijaitsee Jomalan manneralueen länsiosassa, sen lounaispuolella avautuu Jomalaan kuuluva noin 500 neliökilometrin siivu Ahvenanmerta. Kungsöfjärdeniä reunustaa metsä ja suo, ja aivan pohjoispuolella levittäytyy laajahko viljelysalue. Kungsöfjärdenin länsipuolinen Kungsöbergen kohoaa 30 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kungsöfjärdenin koillisrantaan virtaa laskuoja koillisesta Katthavetista. Saapuvasta laskuojasta hieman länteen lähtee laskuoja pohjoiseen Gottbyfjärdeniin, joka on Ahvenanmeren pieni lahti.

Kungsöfjärden (94.110.1.007) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistöalueella (94). Kungsöfjärden on lounaisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi. Toiseksi laajin on Byträsk ja kolmanneksi laajin on Storviken.

Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa.

## Lähteet
Långträsket (Raasepori, Persböle)

**Långträsket** on järvi Persbölen kylässä Raaseporin keskiosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on yksitoista kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Långträsket on länsi–itäsuuntaisesti pitkänomainen, etäisyys järven länsikolkasta itäkolkkaan on 2,8 kilometriä. Rantaviivan pituus on 9&nbsp;196 metriä. Järveen kuuluu pohjoiseen työntyvä Vikaudden-niminen lahti, jonka kohdalla järven leveys on 350 metriä. Lounaassa on muusta järvestä jossain määrin erillinen vesialue, jonka nimi on Lillsjö. Långträsketin itäosassa sijaitsee muutaman aarin laajuinen saari nimeltään Plitun.

Långträsketin itäosassa on 10–12-metrinen syvänne. Järven keskiosan syvin kohta on 7,6 metriä, länsiosan syvin kohta on 8,7 metriä. Vesitilavuus on 1&nbsp;988&nbsp;000 kuutiometriä.

Långträsketin ympärillä on sekä kulttuurimaisemaa että metsää. Läheisyydessä sijaitsee useita muinaishautoja. Långträsketin eteläpuolella sijaitsee Sidsbackaträsket ja lännessä Bonäsbåset. Järveen virtaa laskuoja pohjoisesta Kvarnträsketistä, jonka korkeustaso on yli 16 metriä Långträsketiä ylempi. Långträsketin itärannalta lähtee noin 150 metriä pitkä Risån kaakkoon; laskuoja virtaa Sumpenin (5,6 metriä mpy) kautta Hemträsketiin (2,5 metriä mpy), josta on noin kilometri Pohjanpitäjänlahteen.

Långträsket (82.006.1.005) kuuluu Kullaanjärven valuma-alueeseen (82.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Kullaanjärvi on Kullaanjärven alueen laajin vakavesi, seuraavaksi laajimmat ovat Långträsket ja Kvarnträsket. Pohjanpitäjänlahden luoteispuolelle levittäytyvään Kullaanjärven alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista järveä.

Raaseporissa on Persbölen Långträsketin lisäksi Hyltan Långträsket, Gullön Långträsket ja Bromarvin Långträsket. Raaseporissa on myös kaksi Långträsk-nimistä pientä järveä.

## Lähteet
Elmo Peltonen

**Elmo Joonatan Peltonen** (s. 6. toukokuuta 2003 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Ykköspesis-joukkue Haminan Palloilijoita.

## Ura
Peltonen on Hyvinkään Tahkon kasvatti. Hän teki Ykköspesis-debyyttinsä 1. elokuuta 2020 kotona Oulun Lippoa vastaan. Peltonen toi ottelussa yhden juoksun. Hän teki Superpesis-debyyttinsä 15. kesäkuuta 2021 vieraissa Koskenkorvan Urheilijoita vastaan. Peltonen löi ottelussa kaksi juoksua. Hän löi ensimmäisen kunnarinsa Ykköspesiksessä 9. kesäkuuta 2021 Ikaalisten Tarmoa vastaan ja Superpesiksessä 2. heinäkuuta 2021 Vimpelin Vetoa vastaan.

## Muuta
Peltonen pelasi nuorempana jääkiekkoa. Hän valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään lukiosta keväällä 2022.

## Lähteet
Han-koira

**Han-koira** on sukupuuttoon kuollut kiinalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Rotu muistutti lyhytkarvaista chow chow'ta ja shar peita. Se oli tukevarakenteinen. Pää oli leveä ja leuat vahvat. Korvat olivat eteenpäin taittuneet tai typistetyt. Niska oli paksu. Raajat olivat lyhyehköt. Häntä oli selän päälle kiertynyt.

## Luonne ja käyttäytyminen
Han-koira oli hurjaluonteinen vahtikoira, jota pidettiin pihalla kytkettynä estämässä tunkeilijoiden pääsyä taloon ja hälyttämässä äänekkäästi heidän lähestyessään.

## Alkuperä
Han-koira oli suosittu Kiinassa Han-dynastian aikaan. Sitä käytettiin talojen vartiointiin ja siitä tehtyjä patsaita hautojen vartiointiin. Se puettiin tietynlaisiin valjaisiin, jotka koostuivat paksusta rintalukkoon kytkeytyneestä kaulapannasta ja niskan päällä sijainneesta vahvasta renkaasta.

Vuosien 25–220 jaa. vallalla olleen itäisen Han-dynastian aikana rotua esittäviä patsaita vietiin paikallisiin hautakammioihin. Niiden symbolisen merkityksen uskottiin olleen kuolleiden omistajiensa vartiointi. Niitä oli sekä lasitettuina että lasittamattomina versioina.

### Vaikutus muihin rotuihin
Desmond Morriksen mukaan rotu saattoi olla chow chow'n ja shar pein varhainen kantamuoto. Joidenkin lähteiden mukaan se on saattanut vaikuttaa myös chongqinginkoiran kehittymiseen. 

## Lähteet
Vuoritinamit

**Vuoritinamit** (*Nothocercus*) on tinamien (Tinamidae) heimoon kuuluva lintusuku, joka jakautuu seuraaviin kolmeen lajiin:

* Keltarintatinami (*Nothocercus julius*)
* Vuoritinami (*Nothocercus bonapartei*)
* Hupputinami (*Nothocercus nigrocapillus*)

## Lähteet
Glenmont (New York)

**Glenmont** on kylä Bethlehemin kaupungissa Albanyn piirikunnassa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin koillisosassa sijaitseva Glenmont on naapurikaupungin Albanyn esikaupunki. Kylä rajautuu idässä Hudsonjokeen. Se on osa Betlehemin keskuskoulupiiriä.

## Historia
Glenmont juontaa juurensa Betlehemin ensimmäisen hotellin, 1700-luvun alussa rakennetun Abbey-hotellin, perustamisesta. Hotellin itäpuolella Hudsonin rannoilla oli kilparata. Hotelli sijaitsi puolivälissä Albanyn ja Van Wie Pointin välissä. Sekä Van Wie että Abbey olivat tärkeitä pysäkkejä Hudson-joen varrella matkustajille, jotka matkustivat veneellä (ja myöhemmin höyrylaivalla) New Yorkista Albanyyn. Vuonna 1804 Albany ja Bethlehem Turnpiken jalka kulki Kenwoodista etelään Abbeyyn. Hotelli purettiin 1960-luvulla
Glenmont

**Glenmont** on joidenkin paikkojen nimi Pohjois-Amerikassa:

* Glenmont (Maryland)
* Glenmont (metroasema)
* Glenmont (New York)
* Glenmont (Ohio)
* Glenmont (Nova Scotia)
Ronis

**Ronis** oli Latvian laivaston Ronis-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin 1925 Ranskasta Ateliers et Chantiers de la Loirelta. Alus laskettiin vesille 1. heinäkuuta 1926 ja valmistui 1927.

## Palvelus
Alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon elokuussa 1940. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 alus oli huollettavana Liepājan laivastotukikohdassa. Miehistö tuhosi 24. kesäkuuta aluksensa estääkseen sen joutumisen vihollisen käsiin.

## Lähteet
*
*
* 
*

### Viitteet
Aleksandr Malyškin

**Aleksandr Malyškin** (1892 Bogorodskoje, Penzan kuvernementti, Venäjä – 1938 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen prosaisti ja runoilija. Taustaltaan talonpoikainen Malyškin opiskeli Pietarin yliopistossa. Hän osallistui punaisten joukoissa sisällissotaan. Hän kuului 1920-luvulla kirjailijaryhmä Perevaliin ja oli perustamassa kirjailijaliittoa. Hänen  ensimmäinen huomiota herättänyt teoksensa on sisällissota-aiheinen *Panedije Daira* (1923), pääteos tuotantotoimintaa sosialistisen realismin hengessä käsittelevä keskeneräinen *Ljudi iz zaholustja* (1937–1938). Hän joutui vankileirille, jossa kuoli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla