Uskonto Pohjois-Savossa

Tämä artikkeli käsittelee **Pohjois-Savon uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä**, poislukien Kuopion kaupunki, jota käsitellään Kuopion uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Pohjois-Savon maakunnan asukkaista 73,3 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 3,4 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 23,3 prosenttia väestöstä.

## Historia
### Luterilainen aika
Pohjois-Savon alue jäi vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan rajassa vielä Novgorodin puolelle, mutta kiinteää asutusta alueelle syntyi vasta keskiajan lopulta alkaen. Pohjois-Savon rajat selkeytyivät Täyssinän rauhassa vuonna 1595. Alue kuului kirkollishallnnossa Juvan seurakuntaan. Vuonna 1549 perustettiin Tavinsalmen kappeli ja vuonna 1552 itsenäinen seurakunta. Toinen suurseurakunta oli vuonna 1561 Sysmästä itsenäiseksi seurakunnaksi erotettu Rautalampi. 
Vuonna 1554 toteutetun hiippakuntajaon  mukaisesti Rautalammin alue tuli kuuluvaksi muodostettuun Viipurin hiippakuntaan.

1700-luvulla perustettiin Nilsiän kappeli ja Karttulan kappeli (1765). Kunnallishallinnon perustamisen yhteydessä itsenäistyi Kiuruveden seurakunta vuonna 1862.

Vuonna 1797 Lapinlahden Savojärven kylässä tapahtui Telppäs-niityn ihmeenä tunnettu tapahtuma, jota pidetään herännäisyyden alkuna. Herätyksen ensimmäinen johtaja oli Juhana Lustig. Liike kehittyi  1800-luvun alussa nilsiäläisen talonpojan Paavo Ruotsalaisen kautta herännäiseksi herätysliikkeeksi. Herännäisyydestä kasvoi koko maakunnan liike ja Ruotsalainen teki matkoja eri puolille Savoa, Pohjanmaata ja Karjalaa.

### Uskonnollisen vapauden aika
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Lestadiolaisuus saavutti Pohjois-Savossa ensimmäisenä Kuopion ja Leppävirran seudulle 1870-luvulle ja 1880-luvun aikana koko maakunnan alueelle.

Baptismi alkoi vaikuttamaan Pohjois-Savossa 1890-luvun lopulta lähtien alueellisesti Kaavin, Lapinlahden, Juankosken ja Nilsiän alueella. Juankoskelle perustettiin vuonna 1909 baptistiseurakunta, joka toimi vuosikymmenen ajan. 

Adventismin piirissä Pohjois-Savossa ei 1920-luvulle tultaessa toiminut ainuttakaan adventtiseurakuntaa. Adventisteja oli kuitenkin alueella usealla paikkakunnalla. Suonenjoki lähetysyhdistyksineen muodosti pohjoissavolaisen aluekeskuksen. Karttulassa adventistit toimivat sapattikouluryhmänä.

## Väestö

## Protestantismi
### Luterilaisuus

#### Evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Pohjois-Savossa toimii Kuopion hiippakunta. Pohjoisessa Iisalmen rovastikuntaan kuuluvat Iisalmen seurakunta, Varpaisjärven seurakunta, Lapinlahden seurakunta, Sonkajärven seurakunta, Nilakan seurakunta, Rautavaaran seurakunta, Kiuruveden seurakunta sekä Vieremän seurakunta. Kuopion tuomiorovastikuntaan kuuluu Siilinjärven seurakunta. Eteläiseen Rautalammin rovastikuntaan kuuluvat Leppävirran seurakunta, Varkauden seurakunta, Joroisten seurakunta, Rautalammin seurakunta, Suonenjoen seurakunta sekä Niiniveden seurakunta. 

#### Herätysliikkeet
##### Herännäisyys
Yleinen käsitys Pohjois-Savon herätysliikeluonteesta korostaa alueen herännäishenkisyyttä. Selkeiden kannattajaryhmien toiminta on kuitenkin vähäistä. Herännäisyyden voimakkain kannatus on Kiuruveden–Iisalmen sekä Nilsiän alueella. Etenkin Kuopion länsipuolisilla seuduilla erityistä kannatusta on vähän. Herättäjä-Yhdistyksellä on paikallisosastot Iisalmessa, Karttulassa, Kiuruvedellä, Lapinlahdella, Leppävirralla, Nilsiällä, Pielavedellä, Sonkajärvellä, Säyneisissä, Varpaisjärvellä ja Vieremällä.

Paavo Ruotsalaisen johtama herännäisyys laajeni 1820-luvulta lähtien syntysijoiltaan Iisalmen ja Nilsiän seuduilta eri puolille Pohjois-Savoa ja Pohjois-Karjalaan. Kuopio ja sen eteläpuolella olevat seurakunnat muodostivat laajentumisen yhden pääsuunnan.

##### Muut herätysliikkeet
Eräin paikoin Leppävirran–Varkauden sekä toisaalta Vieremän–Kiuruveden seuduilla esiintyy vanhoillislestadiolaisuutta. Vanhoillislestadiolaisilla on maakunnassa Iisalmen rauhanyhdistys, Kiuruveden rauhanyhdistys, Leppävirran rauhanyhdistys, Pielaveden rauhanyhdistys sekä Varkauden ja ympäristön rauhanyhdistys.  Esikoislestadiolaisilla on rukoushuone Keitelellä ja myös Esikoiset järjestävät toimintaa paikkakunnalla.

Pohjois-Savon Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa muun muassa Lapinlahdella, Leppävirralla, Nilsiässä, Siilinjärvellä, Sonkajärvellä, Tuusniemellä sekä Rautavaaralla. Etelä-Savon Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa Varkaudessa.

#### Muut luterilaiset kirkot
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Iisalmessa Danielin luterilainen seurakunta.

### Vapaakirkollisuus
Pohjois-Pohjanmaalla toimii kuusi Suomen Vapaakirkkoon kuuluvaa vapaaseurakuntaa. Kuopion jälkeen merkittävin  seurakunta on Karttulan vapaaseurakunta. Lisäksi vapaaseurakunnat ovat myös Iisalmessa, Sillinjärvellä, Suonenjoella ja Varkaudessa. Suurimmat helluntaiseurakunnat ovat Kuopion jälkeen Varkauden helluntaiseurakunta ja Siilinjärven helluntaiseurakunta. Keskikokoisia seurakuntia ovat myös Iisalmen helluntaiseurakunta ja Lapinlahden helluntaiseurakunta.

Pohjois-Savo kuuluu suhteelliselta kannatukseltaan helluntailaisten keskimääräisiin maakuntiin. Vuonna 2016 helluntaiseurakuntiin kuului yli prosentti maakunnan asukkaista. Asukasluvun suhteessa vahvoja paikkakuntia Pohjois-Savossa ovat Kaavi (3,3 %) ja Keitele (3,3 %), jotka kuuluvat viidentoista helluntailaisimman paikkakunnan joukkoon. Saimaan ortodoksisella seurakunnalla on Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko Varkaudessa.

Muita ortodoksisia pyhäkköjä ovat Pyhän profeetta Elian rukoushuone ja Profeetta Elian tsasouna Tervossa, Ylienkeli Mikaelin rukoushuone Karttulassa, Pyhittäjä Aleksanteri Syväriläisen tsasouna Luikonlahdella, Pyhän Ristin ylentämisen tsasouna Haatalassa, Pyhän Nikolaoksen tsasouna Salahmissa, Pyhän Nikolaoksen tsasouna Muuruvedellä, Pyhän Kolminaisuuden tsasouna Alapitkässä, Pyhän Johannes Kastajan syntymän tsasouna Vesannolla, Pyhän Herman Alaskalaisen ja pyhän Georgios Voittajan tsasouna Vehmersalmella, Kristuksen kirkastumisen tsasouna Kinnulanlahdessa, Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna Vuorelassa, Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna Sonkajärvellä sekä Apostolien Pietarin ja Paavalin tsasouna Sukevalla.

## Kulttuuri
### Tapahtumat
Pohjois-Savossa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja on vietetty Iisalmessa kolme kertaa vuosina 1932, 1953 ja 1992 sekä Maaningalla vuonna 2002. Kansanlähetyspäivät on järjestetty Iisalmessa vuonna 1993.

## Katso myös
* Uskonto Kuopiossa

## Lähteet