open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sukhwinder Singh

**Sukhwinder Singh** (s. 18. heinäkuuta 1971 Amritsar, Punjab, Intia) on intialainen playback-laulaja, joka laulaa pääasiassa Bollywood-kappaleita. Hänet tunnetaan kansainvälisesti kappaleen ”Jai Ho” laulamisesta elokuvaan *[[Slummien miljonääri]]*, joka voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon ja Grammy-palkinnon sarjassa *Best Song Written for a Motion Picture, Television or Other Visual Media*.

Yksi hänen tunnetuimmista kappaleistaan on ”Chaiyya Chaiyya” Mani Ratnamin vuoden 1998 elokuvasta *[[Dil Se]]*, jonka on säveltänyt A. R. Rahman, kirjoittanut Gulzar, ja jonka hän lauloi duettona Sapna Awasthin kanssa.

## Palkinnot
* Filmfare Awards
** 1999: Paras mieslaulaja – ”Chaiyya Chaiyya” (*[[Dil Se]]*)
** 2009: Paras mieslaulaja – ”Haule Haule” (*[[Rab Ne Bana Di Jodi]]*)

* National Film Awards
** 2014: Paras mieslaulaja – ”Bismil” (*[[Haider (elokuva)|Haider]]*)

* Screen Awards
** 1999: Paras mieslaulaja – ”Chaiyya Chaiyya” (*[[Dil Se]]*)
** 2000: Paras mieslaulaja – ”Ramta Jogi” (*[[Taal (elokuva)|Taal]]*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Israelilainen keittiö

**Israelilainen keittiö** on yhtä monimuotoinen kuten Israelin väestökin. Israelissa ei olekaan varsinaista yhtenäistä ruokakulttuuria, vaan maan keittiö on sekoitus 1900-luvulla maahan tulleiden siirtolaisten mukanaan tuomia pohjoisafrikkalaisia, aasialaisia, eteläamerikkalaisia, itäeurooppalaisia, lähi-itäläisiä ja amerikkalaisia ruokia. Tämä monipuolisuus on antanut israelilaiselle ruokakulttuurille samalla käytännöllisen roolin, ja vasta viime aikoina maassa on alettu enemmän kiinnostumaan kansainvälisestä kulinarismista.

## Ainekset

Israel tuottaa noin 70 prosenttia omasta ruoastaan. Israel on maailman johtavia maita viljelyteknologiassa, sillä maa on joutunut kehittämään uusia viljelymenetelmiä saadakseen kuivatkin seudut tuottamaan ruokaa.

Israelilaiset syövät paljon kotimaisia tuoreita hedelmiä ja vihanneksia, leipää ja muita viljatuotteita (etenkin riisiä, maissia ja vehnää), lihaa, munia ja maitotuotteita. Tomaatti on suosituin vihannes. Kana ja kalkkuna ovat suosituinta lihaa, ja jonkin verran syödään myös eteläamerikkalaista naudanlihaa sekä kotimaista lampaanlihaa ja porsaanlihaa. Kalasta osa on kotimaista ja osa tuontikalaa. Joidenkin perusraaka-aineiden hinnat ovat säännösteltyjä, jotta kaikilla olisi varaa niihin.

Juomista suosituimpia ovat vesi, virvoitusjuomat, kahvi ja tee. Myös erilaisia alkoholijuomia käytetään monipuolisesti.

## Košer-säädökset
Koska Israel on virallisesti juutalainen valtio, kaikki julkiset laitokset joutuvat noudattamaan perinteisiä juutalaisia košersäädöksiä. Niihin kuuluu tiettyjen ruoka-aineiden käyttökielto, lihan ja maitotuotteiden yhdistelyn välttäminen sekä oikeat teurastustavat. Košer-ravintolat joutuvat sulkemaan ovensa sapatiksi. Israelin juutalaisista noin 53 prosenttia kertoo noudattavansa košeria, ja myös ei-košeria ruokaa on saatavilla kautta maan.

## Ruoanlaitto
Uskonnollisissa juutalaiskodeissa ja arabikodeissa ruoanlaitto on perinteisesti vaimon työtä. Kibbutsi-kollektiivitiloilla molemmat sukupuolet osallistuvat ruoanlaittoon. Nykyisin juutalaiskeittiöissä on uusimmat laitteet, ja ruoka lämmitetään usein mikroaaltouunissa. Perinteisemmin ruokaa valmistetaan juutalaiskodeissa lähinnä viikonloppuisin, mutta arabikodeissa perinteiset ruoanlaittomenetelmät ovat yhä yleisesti käytössä. Leivonnaiset ostetaan yleensä valmiina kaupasta. Pihalla grillaaminen on suosittua.

## Ateriat
Aamiaiseksi israelilaiset syövät yleensä jotain nopeasti nautittavaa, kuten jogurttia, muroja, paahtoleipää, kahvia ja hedelmiä. Kello kymmeneltä moni syö välipalan. Lounaalla syödään usein kanaa, lihapullia, kalaa tai soijalihaa riisin, perunoiden tai pastan sekä vihannesten kera. Koululaiset käyvät yleensä kotona syömässä lounaan. Arkipäivinä päivällinen on usein kevyempi ateria kuin lounas. Sapattipäivällinen on erityinen ja huolellisesti valmistettu ateria, joka syödään koko perheen kesken. Kaikilla uskonnollisilla juhlapäivillä on omat perinteiset juutalaiset ruokansa.

Israelilaiset syövät paljon ravintoloissa ja kahviloissa, ja katukeittiöt tarjoavat monenlaisten ruokakulttuurien antimia.

## Lähteet
Kesävartija

**Kesävartija** on Panu Suurosen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2016.

Elokuva on henkilödokumentti 19-vuotiaasta Mikosta, joka on kesätöissä Vaalassa sijaitsevassa Pelson vankilassa.

## Lähteet
S. P. Balasubrahmanyam

**Sripathi Panditaradhyula Balasubrahmanyam** (4. kesäkuuta 1946 Nellore – 25. syyskuuta 2020 Chennai), joka tunnettiin myös nimillä **SPB** tai **Balu**, oli intialainen playback-laulaja, televisiojuontaja, säveltäjä, näyttelijä ja elokuvatuottaja, joka työskenteli pääasiassa telugun-, tamilin-, kannadan-, hindin- ja malajalaminkielisissä elokuvissa. Häntä pidetään laajalti yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista intialaisista laulajista.

Balasubrahmanyam voitti kuusi parhaan mieslaulajan National Film Awards -palkintoa teoksistaan ​​neljällä eri kielellä – teluguksi, tamiliksi, kannadaksi ja hindiksi; 25 Andhra Pradeshin osavaltion Nandi Awards -palkintoa työstään teluguelokuvissa; ja useita muita osavaltion palkintoja Karnatakasta ja Tamil Nadusta. Lisäksi hän voitti Filmfare Awards -palkinnon ja kuusi Filmfare Awards South -palkintoa. Joidenkin lähteiden mukaan hänellä oli Guinnessin maailmanennätys, koska hän oli äänittänyt eniten kappaleita laulajana yli 40 000 kappaleella. Hän äänitti 21 kappaletta kannadaksi säveltäjä Upendra Kumarille Bangaloressa kello 9–21 8. helmikuuta 1981. Lisäksi hän äänitti 19 kappaletta tamiliksi ja 16 kappaletta hindiksi päivässä, jota on myös kutsuttu ennätykseksi.

Vuonna 2012 hän sai valtion NTR National Award -palkinnon panoksestaan ​​​​intialaiselle elokuvalle. Hän voitti myös Keralan hallituksen Harivarasanam-palkinnon vuonna 2015. Hänet palkittiin vuoden intialaisena elokuvapersoonallisuutena Intian elokuvajuhlilla vuonna 2016. Hän sai Intian hallituksen Padma Shri- (2001), Padma Bhushan- (2011) ja Padma Vibhushan -palkinnot (2021).

S. P. Balasubrahmanyam kuoli Chennaissa 25. syyskuuta 2020 oltuaan yli kuukauden sairaalahoidossa COVID-19:n aiheuttamien komplikaatioiden vuoksi.

## Yksityiselämä
Balasubrahmanyam meni naimisiin Savithrin kanssa vuonna 1969. Heillä on kaksi lasta, tytär ja poika.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Vinovo

**Vinovo** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 15&nbsp;026 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuhilaslampi

**Kuhilaslampi** () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä sijaitseva järvi, joka laskee Jänisjärveen.

## Maantietoa
Kuhilaslampi on lähes 900&nbsp;metriä pitkä, 800&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on noin 60&nbsp;hehtaari. Järvi sijaitsee aivan Pienen Jänisjärven pohjoisrannan rantavyöhykkeellä. Sen erottaa suuresta järvestä vanhoissa suomalaisissa kartoissa merkitty rantamatalikko ja alavat soistuneet tai niityiksi otetut rannat. Rannat ovat matalat, paikoin soistuneita, mutta muualla hiekkapohjaisia ja kivisiä. Sen voi myös tulkita saman lahden pohjukaksi, jonka yhteydessä se sijaitsee. Lahden ja lammen välissä on lyhyt ja kapea uoma. Lammen rannoilla ei ole suomalaisella aikakaudella ollut asutusta ja nykyään on Jänisjärven pohjoiset alueet autioituneet kokonaan. Lähin asutus sijaitsee kymmenen kilometrin päässä Puikkolassa ().

## Historiaa
Viime jääkaudella tapahtunut raskaan mannerjäätikön aiheuttama maanpainuminen aiheutti sen, että mannerjäätikön sulettua Jänisjärven seudulla muinainen Itämeri tulvi peittäen alueen veden alle. Jääkauden loppuvaiheessa alkanut maankohoaminen nosti järvialtaan ja sen lähiseudut Itämerestä. Kallioperä oli kuitenkin jäänyt luoteiseen päin kallelleen ja vesi tulvi Jänisjärven pohjoisrannoille ennemmän kuin muille rannoille. Maankohoaminen on ollut voimakkaampaa pohjoisrannoilla kuin etelärannoilla, missä laskujoki Jänisjoki sijaitsee, joten Jänisjärven rannat ovat vuosituhansia laskeneet alemmaksi. Luonnollinen johtopäätös on, että Kuhilaslampi oli aiemmin lahti, joka on pinnanalenemisen johdosta kuroutumassa omaksi järvekseen.

## Vesistösuhteita
Kuhilaslampi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Kiekuanjoki laskee Jänisjärveen. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Kuhilaslampi sijaitsee aivan Kiekuanjoen alimmassa kohdassa ja lampi saa kaiken läpivirtaavan vetensä tästä joesta. Kiekuanjoen valuma-alueen pinta-alaa ei ole ilmoitettu, joten joen vesimääristä ei voi sanoa mitään tarkkaa . Vesi jatkaa lammen läpi ja purkautuu kapeasta aukosta Pieni Jänisjärven yli kilometriseen lahteen.

Lampi ja sen valuma-alue sijaitsee Soanlahden kalkkikivialueella, joka näkyy ympäröivillä kallioilla dolomiittiesiintyminä.

## Lähteitä
### Huomioita

### Viitteet
Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos

**Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos** (, lyhennys **DCCMS**) on Malawin Blantyresta käsin johdettu kansallinen ilmatieteellinen laitos. Se toimii maan luonnonvara-, energia- ja kaivosministeriön alaisuudessa. Laitosta johtaa Jollam Nkhokwe (tilanne 10/2021).

Malawin säähavaintotoiminta alkoi 1890-luvun alkupuolella seudun ollessa Britannian protektoraatti. Havaintoasemia sijaitsi  muun muassa Shirejoen varrelle ja Shiren ylänköalueen teeviljelmillä. Säätietoja kirjattiin päivittäin kerran tai kahdesti, mutta havaitsijoita ei oltu koulutettu, havaintoajat vaihtelivat eikä havaintotoiminta ollut pitkäkestoista. Esimerkiksi 1930-1940-luvuilla Malawissa oli 102 säähavaintoasemaa. Niistä vain jotkut jatkoivat 1940-luvun puolivälissä lähinnä sadehavaintoja tehden. 1940-luvun puolivälissä alkoi ammattimaisten säähavaintoasemien verkoston kehittäminen; aluksi asemia perustettiin ilmailun palvelutarpeisiin, pian muidenkin sovellusalojen tueksi.  
 
Lyhytkestoisiin sääennustuksiin laitos hyödyntää numeerisista sääennustusmalleista ainakin WSF- (Weather Research and Forecasting, WRF) ja COSMO-malleja (Consortium for Small-scale Modelling, COSMO). Lisäksi alueellisena ennustuskeskuksena toimiva Etelä-Afrikan sääpalvelu (SAWS: RSMC-Pretoria) jakaa useita lyhyen ja keskipitkän aikavälin numeeristen sääennustusmallien ja erittäin lyhyen aikavälin ennakoinnin laskelmia SADC-maiden kuten Malawin ilmatieteellisten laitosten käyttöön.

DCCMS:n apuna toimii vuonna 2016 perustettu ammattilaisten ja vapaaehtoisten yhteisen sosiaalisen median WhatsApp-ryhmä *Malawi Weather Chasers*. Se jakaa säähavaintoja ja mallinnustietoa etenkin voimakkaita sää- ja tulvariskitilanteita koskien, esimerkiksi äkkitulviin varautumiseksi. Ryhmä toimii osaltaan eräänä viestintäkanavana myös tulvatilanteiden pelastustoimintaa tukien. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Weather Forecast for Today   (metmalawi.gov.mw)
Kai Kortelainen

**Kai Kortelainen** (s. 7. toukokuuta 1971) on suomalainen päätoimittaja ja tietokirjailija. Hän on työskennellyt toimittajana muun muassa Ylen Tampereen Radiossa, Radio Pirkassa, Satakunnan Kansassa ja Salon Seudun Sanomissa. Kortelainen on 1. helmikuuta 2010 avatun Seurakuntalainen.fi-verkkolehden perustaja ja sen ensimmäinen päätoimittaja. Vuonna 2021 hän johti Radio Deissä kehityshanketta, jonka tuloksena kanava julkaisi 10. tammikuuta 2022 Dei Plus -striimauspalvelun. Vuonna 2026 Kai Kortelainen valittiin Radio Dein päätoimittajaksi hänen työskenneltyään sitä ennen kanavan ohjelmajohtajana. 

Kai Kortelainen on kirjoittanut uutisankkuri Keijo Leppäsen palkitseman Meri-Tuuli Elorinteen elämäkertateoksen *Jippu – Kun perhonen lakkaa hengittämästä* (WSOY 2022). Ammattilaisraati asetti kirjan ehdolle myös Vuoden äänikirjaksi Audio Awards 2023 -kilpailun shortlistalle.

Vuonna 2023 Kai Kortelainen julkaisi iskelmälaulaja Kikan elämäkerran, *Kikka – Traaginen elämä sisaren silmin* (Minerva 6/2023)*.* Kirjallisuuslehti *[[Parnasso]]* kuvaa teosta sanoin: "Kortelaisen kirja murtaa myyttiä. Se muistuttaa, että tarinoiden takana ja niitä ennen on elämä. Kaikessa ristiriitaisuudessaan, epävakaudessaan ja oikullisuudessaan." (Laura Gustavsson, Parnasso 8/2023)

Kortelainen on opiskellut sekä Suomessa että Yhdysvalloissa. Hän suoritti Tampereen yliopistossa yhteiskuntatieteiden maisterin tutkinnon (1997) pääaineenaan tiedotusoppi ja opiskeli vuonna 1995 kansainvälistä politiikkaa Chicagossa (North Park University). 

Suomessa Kortelainen on luotsannut lukuisia eduskunta-, eurovaali- ja presidentinvaalitenttejä.

## Lähteet
Panssarijunalla helvettiin

**Panssarijunalla helvettiin** (, ) on vuonna 1978 ensi-iltansa saanut italialainen sota- ja toimintaelokuva, jonka on ohjannut Enzo G. Castellari. Sen pääosia esittävät Bo Svenson, Peter Hooten, Fred Williamson, Jackie Basehart ja Ian Bannen.

Quentin Tarantino nimesi vuoden 2009 elokuvansa *[[Kunniattomat paskiaiset]]* () *Panssarijunalla helvettiin* -elokuvan pohjalta. *Kunniattomat paskiaiset* ei kuitenkaan ole uudelleenfilmatisointi.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Lansopratsoli

**Lansopratsoli** (C16H14SN3O2F3) on sulfoksideihin ja bentsimidatsolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään mahahapon eritystä vähentävänä lääkkeenä muun muassa refluksitaudin tai mahahaavan hoidossa.

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa lansopratsoli on ruskehtavaa kiteistä ainetta vain hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin ja dimetyyliformamidiin. Lansopratsoli on aihiolääke ja metaboloituu varsinaiseksi vaikuttavaksi aineeksi, joka on protonipumpun estäjä ja täten vähentää suolahapon eritystä vatsan soluissa. Lansopratsolia käytetään refluksitaudin, mahahaavan tai Zollinger–Ellison-oireyhtymän sekä *[[Helicobacter pylori]]*-infektion hoidossa.

## Haittavaikutukset
Lansopratsoli voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan ripulia, vatsakipuja, oksentelua ja makuaistin häiriöitä.

## Synteesi
Lansopratsolia valmistetaan seitsenvaiheisella synteesillä lähtien 2,3-lutidiinista.

## Lähteet
New Run

**New Run** on Miikka Niemen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2016.

Elokuva on henkilödokumentti lasketteluonnettomuudessa vakavan aivovamman saaneesta freestylehiihtäjä Pekka Hyysalosta. Elokuvassa seurataan Hyysalon kuntoutumista kohti maratonjuoksua.

## Lähteet
Newaygon piirikunta

**Newaygon piirikunta** () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 49&nbsp;978 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on White Cloudin kaupunki, ja suurin kunta on Fremont. Piirikunta on perustettu vuonna 1840.

## Väestö
Vuonna 2020 Newaygon piirikunnan 49&nbsp;978 asukkaasta valkoisia oli 95,6&nbsp;%, mustia 1,2&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 0,9&nbsp;% ja aasialaisia 0,5&nbsp;%. Vuonna 2019 5,6&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,0&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Canton (Michigan)

**Canton**, virallisesti **Charter Township of Canton** on kunta (*charter township*) Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 98&nbsp;659 vuonna 2020. Kunta sijaitsee lähellä Detroitin kaupunkia.

## Väestö
Vuonna 2020 Cantonin 98&nbsp;659 asukkaasta valkoisia oli 67,8&nbsp;%, aasialaisia 19,0&nbsp;%, mustia 9,2&nbsp;% ja alkuperäisasukkaita 0,2&nbsp;%. Vuonna 2019 23,6&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 19,6&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Kuvia kunnasta

Kuva:Fountain in Drainage Pond, 4075 South Sheldon Road, Canton, Michigan - panoramio.jpg
Kuva:Canton township municipal complex.JPG|Cantonin kunnan hallinnon rakennus.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Époisses

**Époisses** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 22 kilometriä Montbardin kaupungista lounaaseen.

Kunnan nähtävyys on keskiaikainen linna *Château d'Epoisses*, joka on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi. Linnan historia juontaa juurensa 500-luvulle. Linnassa ovat asuneet niin frankkien kuningatar Brunhilde, Burgundin herttuoita kuin Madame de Sévigné. Linna on ollut saman suvun omaisuutta vuodesta 1661 lähtien. Ranskan suuren vallankumouksen aikana määrättiin linnasta puolet tuhottavaksi. 

Kunta on tunnettu Époisses de Bourgogne -juustosta.

## Tunnettuja kuntalaisia
*Madame de Sévigné (1626-1696), markiisitar

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos

**Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos** (, lyhennys **INAMET**) on Angolan ilmatieteellinen palvelu- ja tutkimuslaitos. Laitoksella on myös joitain geofysikaalisia tehtäviä, esimerkiksi muutamia seismologisia mittausasemia. INAMET toimii hallinnollisesti Angolan viestintä- ja informaatioteknologian ministeriön alaisuudessa.

Laitoksella on ollut meneillään merkittävä havaintoverkoston kehitys- ja uudistusohjelma 2020-luvulle tultaessa. Keskeisenä yhteistyökumppanina on toiminut Ranskan ilmatieteen laitoksen Météo-Francen asiantuntijapalvelujen vientiyritys (MFI).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Imagem de Satélite de Angola (sääsatelliittikuva Angolasta)   (inamet.gov.ao)
*Previsão 3 dias (3 vrk:n taulukkoennuste Angolan paikkakunnille)   (inamet.gov.ao)
*METAR-lentosäähavainnot ja TAF-ennusteet (METAR ja TAF) Angolan keskeisille lentoasemille, via NOAA   (aviationweather.gov)
Kirakkajärvi (Inari, Kirakkajärvi)

**Kirakkajärvi** on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on 116 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Rovaniemeltä 368 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Kirakkajärvi koostuu pääaltaasta ja sen itäpuolisesta Pikku Kirakkajärvestä. Niitä yhdistävän salmen leveys on kapeimmillaan noin 80 metriä. Noin kuudesosa Kirakkajärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Suurin osa kyseisestä alueesta sijaitsee järven läntisellä selkävedellä, jossa on myös kaksi 20–22-metristä syvännettä. Pikku Kirakkajärven suurin syvyys on 11 metriä.

Kirakkajärven saarilla ei ole karttanimiä. Suurimmat saaret sijaitsevat aivan järven syvimmän alueen itäpuolella. Kirakkajärven rannoilla on haja-asutusta. Järven pohjoispuolinen Kirakkavaara kohoaa noin sata metriä järven pintaa korkeammalle.

Kirakkajärven lounaispuolella sijaitsee Sevettijärvi (95,6 metriä mpy). Järviä erottavan kannaksen kapeimmasta kohdasta virtaa vesiuoma Kirakkajärvestä Sevettijärveen.

Kirakkajärven vesitilavuus on 16&nbsp;037&nbsp;000 kuutiometriä.

Kirakkajärven pohjoispuolitse kulkee kantatie 92.

Kirakkajärvi (69.065.1.001) kuuluu Kirakkajärven valuma-alueeseen (69.065), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Näätämöjoen vesistössä (69). Toinen jakovaihe on Sevettijärven valuma-alue (69.06). Kirakkajärvi on toiseksi laajin Kirakkajärven valuma-alueen 92:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Vainosjärvi ja kolmanneksi laajin Karekkijärvi, jota seuraa Vainoslompolo, Kalatonjärvi, kaksi nimetöntä järveä ja Ottujärvi. Ottujärveä pienemmät vakavedet ovat vailla virallista nimeä.

Kirakkajärvi kuuluu Inarin 50 laajimman järven joukkoon. Sitä edeltävät Sollomusjärvi, Iso Rovijärvi ja Alajärvi. Sitä seuraavat Luolajärvi ja Vaassalijärvi.

Näätämöjoen vesistön Kirakkajärvi on laajin Suomen kolmesta Kirakkajärvestä. Toiseksi laajin Kirakkajärvi sijaitsee Inarissa Paatsjoen vesistössä ja pienin Kirakkajärvi sijaitsee Simossa Kemijoen vesistössä.

## Lähteet
Alcolapia grahami

**Alcolapia grahami** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se elää luonnonvaraisena Kenian Magadijärvessä, jossa se on ainoa selkärankaislaji. Sen tieteellinen lajinimi *grahami* on annettu lajin tyyppinäytteen keränneen J. W. Grahamin mukaan.

*A. grahami* voi kasvaa korkeintaan 12–13 senttimetrin mittaiseksi (SL) ja painaa korkeintaan noin 55 grammaa. Sillä on selkäevässään 11–13 piikkiruotoa ja 12–13 pehmeää ruotoa ja peräevässään kolme piikkiruotoa ja 9–11 pehmeää ruotoa.

*A. grahami* elää kotoperäisenä Keniassa erittäin suolaisen ja emäksisen Magadijärven reunoilla, järven ympärillä olevien maanalaisten kuumien lähteiden muodostamissa eristyneissä laguuneissa. Veden lämpötila voi nousta niissä 40 celsiusasteeseen ja kuumimmillaan lähes 50 asteeseen. *A. grahamia* on viety Nakuru- ja Natronjärviin sekä mahdollisesti Elmenteitajärveen. Nakurujärvessä lajin populaatiot onnistuivat vakiintumaan ja siitä tuli järven ainoa kalalaji. *A. grahamin* määrien arvioidaan olevan laskussa, ja Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokitteleekin sen vaarantuneeksi lajiksi.

*A. grahamin* ravintoa ovat pääasiassa syanobakteerit. Emo hautoo munia suussaan kahden viikon ajan. *A. grahami* on ainoa varsinaisiin luukaloihin kuuluva merkittäviä määriä ureaa erittävä laji. 

## Lähteet
* Taksonomian lähde heimon sukuun asti: 
### Viitteet
Kutujärvi (Suonenjoki)

**Kutujärvi** on järvi Suonenjoella Pohjois-Savon lounaisosassa. Sen pinta-ala on 65 hehtaaria ja vesitilavuus 6,6 kuutiohehtometriä. Etäisyys Kuopiosta on 48 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Kutujärven pituus lounaasta koilliseen on 2,5 kilometriä. Järvi kapenee pohjoista kohden. Etelärannan Kallioniemi jakaa järven eteläisimmän osan läntiseen ja itäiseen lahteen. Läntisen lahden etelärannalla on pieni luonnonsuojelualue. Noin viisi hehtaaria Kutujärvestä on korkeintaan metrin syvä ja noin seitsemän hehtaaria vähintään 25 metriä syvä. Kutujärven etelä- ja keskiosan syvyys on laajalti vähintään kymmenen metriä ja syvin kohta sijaitsee järven eteläpuoliskolla. Järven pohjoisosa on matalampaa. Järven kaakkoisosassa sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen Karjalansaari.

Kutujärven rannoilla on metsää ja peltomaata. Itärannan Ylä-Kutumäki kohoaa noin 205 metriä merenpinnan yläpuolelle eli yli 100 metriä järven pintaa korkeammalle.

Kutujärveen virtaa noin neljä kilometriä pitkä Kutujoki kaakosta. Joki on melko luonnontilainen ja sen kasvillisuus on varsin rehevää. Kutujärvi laskee pohjoiseen Leväjärveen, jonka pinta on 0,2 metriä Kutujärveä alempana.

Kutujärven vesitilavuus on 6&nbsp;579&nbsp;000 kuutiometriä.

Kutujärvi (14.791.1.002) kuuluu Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Pieksäjärven valuma-alue (14.79) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Leväjärven–Kutujoen alueeseen kuuluu kahdeksan vähintään hehtaarin laajuista järveä. Kutujärvi on niistä laajin, toisena on Savijärvi ja kolmantena Leväjärvi.

Suomessa on yksitoista Kutujärveä, joista Inarin Alajärvi-Kutujärvi on laajin. Kutujärvistä viisi sijaitsee Inarissa ja kaksi muualla Lapissa. Suonenjoen ja Kuopion rajalla sijaitsee Kutunjärvi-niminen vakavesi (04.265.1.032).

## Lähteet
Erkki Imponen

**Erkki Jaakonpoika Imponen** (16. marraskuuta 1886 Isokylä, Kemijärvi – 27. maaliskuuta 1954 Kemijärvi) oli kemijärveläinen kunnanvaltuutettu ja taloustirehtööri.

## Elämä

Imponen (lempinimeltään "Kuja-Erkki") syntyi Jaakko Jaakonpoika Imposen (s. 1855) ja Brita Caisa Könösen (s. 1847) viidenneksi lapseksi. Imponen aloitti opintiensä Kemijärven ensimmäisessä, Särkikankaan kansakoulussa, joka aloitti toimintansa 1899, ja oli sen ensimmäisiä oppilaita yhdessä Kaisa-siskonsa kanssa. Imponen lähti Imposenniemestä kotivävyksi Kujalan tilalle vuonna 1908 avioiduttuaan Maria Eveliina Kujalan kanssa. Avioliittoon syntyi viisi lasta. Maria Imponen kuoli vuonna 1918. Imponen solmi toisen avioliiton Maria Eriika Erkkilän kanssa vuonna 1919, mutta Maria kuoli jo seuraavan vuoden helmikuussa. Tämän jälkeen Imponen oli leskenä muutaman vuoden, kunnes avioitui kolmannen kerran edellisen vaimonsa serkun Hilda Maria Erkkilän (s. 1905) kanssa vuonna 1924. Avioliitossa syntyi 14 lasta, josta 10 poikaa.
## Ura ja luottamustoimet

Imposella oli lukuisia luottamustoimia. Hänet valittiin 1919 Kemijärven ensimmäiseen kunnanvaltuustoon (myöh. Kemijärven kaupunginvaltuusto). Hän toimi valtuutettuna muutamia lyhyitä katkoksia lukuun ottamatta vuoteen 1953 asti. Kunnallislautakunnan (kunnanhallitus) jäsenenä hän oli vuosina 1931–1933 ja köyhäinhoitolautakunnan esimiehenä vuosina 1925–27. Huoltolautakunnan puheenjohtajana Imponen oli vuodet 1943–1945 ja 1949–1953. Tätä työtä Imponen arvosti kovasti, sillä hän koki ihmisten auttamisen tärkeäksi. Hän toteutti tätä periaatetta myös omassa elämässään: perheeseen mahtui omien lasten lisäksi orvoksi jäänyt tyttärentytär, ja renkipoikia otettiin tilalle myös sosiaalisten syiden vuoksi. Hän oli huoltolautakunnan puheenjohtajana myös Lapin sodan aikana, jolloin myös kemijärveläiset olivat evakossa ympäri Pohjanmaata.

Imponen toimi Kemijärvellä myös metsälautakunnan puheenjohtajana vuosina 1924–1929, Isonkylän kansakoulun johtokunnassa vuosina 1923–1942 (jonka puheenjohtajana vuodet 1937–1939) sekä kirkkohallintokunnan jäsenenä vuosina 1946–1954. Hän oli perustamassa Isonkylän osuuskassaa vuonna 1925, kun osuuskuntatoiminta-aate levisi 1920-luvulla ja Imponen oli sen voimakas kannattaja. Isonkylän osuuskassa muutettiin Kemijärven osuuskassaksi 1928 ja myöhemmin Kemijärven osuuspankiksi, jonka johtajana Imponen toimi vuosina 1925–1929. Osuustoimintaperiaatteelle perustettiin Kemijärvelle myös meijeri, jonka hallituksen puheenjohtajana Imponen toimi koko sen toiminta-ajan vuoteen 1952, jolloin meijeri myytiin Valiolle. 

Imponen arvosti koulutusta, kouluolojen kehittämistä, historiaa ja sanomalehtitoimintaa. Hän oli mukana avustamassa ja tukemassa Koillis-Lappi -lehteä sekä perustamassa Lapin Kansaa. Kunnallispolitiikassa Imponen edusti Maalaisliittoa, ja on kerrottu hänen houkutelleen Matti Oskari Lahtelan vaihtamaan Kokoomuksesta Maalaisliittoon, jonka listoilta tämä tuli valituksi valtiopäiville vuonna 1930.

Imposelle myönnettiin taloustirehtöörin arvonimi vuonna 1947. Kyseinen arvonimi on myönnetty itsenäisessä Suomessa vuosien 1919–2013 aikana 518 henkilölle.

## Lähteet
Kjell-Børge Freiberg

**Kjell-Børge Freiberg** (s. 27. huhtikuuta 1971 Hadsel) on norjalainen entinen edistyspuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan öljy- ja energiaministerinä vuosina 2018–2019 ja istui suurkäräjillä vuosina 2017–2021. Lisäksi hän oli kotikuntansa Hadselin pormestari (ordfører) vuosina 2007–2015.

Freiberg erotettiin edistyspuolueesta marraskuussa 2021, koska hänen uskottiin vuotaneen puolueen sisäisiä asiakirjoja lehdistölle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Kjell-Børge Freiberg'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Saint-Mihielin kantoni

**Saint-Mihiel** on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää 34 kuntaa ja sen alueella asui vuoden 2015 alussa 12 050 ihmistä. Saint-Mihielin kantonin keskustoimisto on Saint-Mihielin kunnassa.

## Kunnat
Saint-Mihielin kantonin kunnat:

* Apremont-la-Forêt
* Beney-en-Woëvre
* Bislée
* Bouconville-sur-Madt
* Broussey-Raulecourt
* Buxières-sous-les-Côtes
* Chaillon
* Chauvoncourt
* Dompierre-aux-Bois
* Han-sur-Meuse
* Heudicourt-sous-les-Côtes
* Jonville-en-Woëvre

* Lachaussée
* Lacroix-sur-Meuse
* Lahayville
* Lamorville
* Loupmont
* Maizey
* Montsec
* Nonsard-Lamarche
* Les Paroches
* Rambucourt
* Ranzières

* Richecourt
* Rouvrois-sur-Meuse
* Saint-Maurice-sous-les-Côtes
* Saint-Mihiel
* Seuzey
* Troyon
* Varnéville
* Vaux-lès-Palameix
* Valbois
* Vigneulles-lès-Hattonchâtel
* Xivray-et-Marvoisin

## Lähteet
Jaap Kraaier

**Jacob ”Jaap” Kraaier** (28. marraskuuta 1913 Zaandam – 7. tammikuuta 2004 Egmond aan Zee) oli alankomaalainen ratameloja. Hän saavutti Berliinin kesäolympialaisissa 1936 pronssia 1&nbsp;000 metrin kajakkiyksikössä.

## Lähteet
Kutunjärvi

**Kutunjärvi** on runsassaarinen järvi Kuopion ja Suonenjoen rajalla Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 26 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Kutunjärven pituus kaakosta luoteeseen on 4,2 kilometriä. Järven eteläosa jakautuu useisiin lahtiin, keskiosan ilmettä hallitsee noin puoli neliökilometriä laaja Suurisaari ja pohjoista kohden järvi kapenee. Pohjoisimmat lahdet ovat Vuorisenlahti ja Karhulahti. Vain 15 hehtaaria Kutunjärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Laajin syvänne on Suurisaaren länsipuolella ja sen sisällä sijaitsee järven syvin kohta. Pienempiä syvänteitä on useita eri puolilla järveä.

Kutunjärvessä on 52 saarta, joista Suurisaaren jälkeen laajin on Pekkalansaari. Muita saaria ovat esimerkiksi Halkosaari, Vattusaari ja Etelämyhkyrä järven eteläosassa sekä Pohjoismyhkyrä ja Hirsisaari järven pohjoisosassa. Kutunjärven rannat ovat metsäisiä, lounaisilla rannoilla sijaitsee Kutunkylän kulttuurimaisema.

Kutunjärveen virtaa useita laskuojia. Järven lounaisrannalta lähtee Kutunjoki etelään.

Kutunjärven vesitilavuus on 15&nbsp;263&nbsp;000 kuutiometriä.

Kutunjärvi (04.265.1.032) kuuluu Kutunjoen valuma-alueeseen (04.265), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sorsaveden valuma-alue (04.26) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Kutunjärvi on laajin Kutunjoen valuma-alueen 51:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat, eli Saittajärvi ja Suurijärvi, ovat yli neliökilometrin laajuisia.

## Lähteet
Nadine Fest

**Nadine Fest** (s. 28. kesäkuuta 1998) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka edustaa kärnteniläistä SC Gerlitzen -seuraa.

Fest voitti supersuurpujottelussa kultaa Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2016. Hän voitti supersuurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2017. Maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran kaudella 2017–2018. Hän ylsi ensimmäisen kerran maailmancupin pisteille maaliskuussa 2018 Crans-Montanan supersuurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä. Joulukuussa 2018 hän sijoittui Val Gardenan syöksylaskussa 12:nneksi, mikä on yhä hänen paras sijoituksensa maailmancupin syöksylaskukilpailuissa. Kymmenen parhaan joukkoon hän ylsi ensimmäisen kerran tammikuussa 2022 Garmisch-Partenkirchenin supersuurpujottelussa, jossa hän sijoittui viidenneksi edellään yksi italialainen ja kolme muuta itävaltalaista.

## Lähteet
Commarin

**Commarin** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Beaunen kaupungista lounaaseen.

Kunnan nähtävyys on linna *Château de Commarin*. Ennen linnaa paikalla oli linnoitettu talo 1200-luvulla. Linnaa muutettiin 1500-luvulla, ja 1600- ja 1700-luvuilla se rakennettiin uudelleen. Samaan aikaan rakennettiin myös tallit sekä kaikki linnan ympärillä olevat talot ja rakennukset. 1800-luvun aikana ranskalainen puutarha korvattiin englantilaisella puutarhalla. Linna on kuulunut aina saman suvun omistukseen, ja tällä hetkellä sen omistaa suvun 26. sukupolvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Amadeo Bordiga

**Amadeo Bordiga** (13. kesäkuuta 1889 Resina, Napoli – 23. heinäkuuta 1970 Formia) oli italialainen kommunistipoliitikko ja teoreetikko sekä Italian kommunistisen puolueen (PCI) perustaja ja ensimmäinen johtaja. Hän edusti vasemmistokommunismia.

Alkuaan Italian sosialistiseen puolueeseen (PSI) kuulunut Bordiga vastusti reformismia ja perusti joulukuussa 1918 *Il Soviet* -nimisen aikakauslehden, jonka ympärille syntyi vaaleihin osallistumista vastustanut PSI:n kommunistinen siipi. Bordigan käsityksen mukaan oikeaoppisen puolueen ja puoluejohdon puuttuminen oli estänyt Venäjän vallankumousta leviämästä Italiaan. Toisaalta muun muassa neuvostojohtaja V. I. Lenin arvosteli vuonna 1920 Bordigan ehdottoman kielteistä suhtautumista parlamentaariseen toimintaan. Bordiga oli johtavassa roolissa, kun kun kommunistit lopulta irtautuivat PSI:stä ja perustivat tammikuussa 1921 oman puolueen, PCI:n, jonka sihteeriksi hänet valittiin. Hän arvosteli monia Kommunistisen internationaalin (Komintern) linjauksia, esimerkiksi vuonna 1921 julistettua yhteisrintamataktiikkaa.

Bordigan puhdasoppinen linja sai osakseen arvostelua PCI:n piirissä. Kun vasemmistososialisti Giacinto Serratin tuolloin johtama PSI tarjoutui yhdistämään voimansa kommunistien kanssa, Bordiga torjui ajatuksen. Komintern pakotti lopulta Bordigan väistymään PCI:n johdosta kesäkuussa 1924, ja hänen tilalleen puoluesihteeriksi valittiin Antonio Gramsci. Bordigan suuntaus vaikutti kuitenkin vahvana puolueessa tämän jälkeenkin. Se tunnettiin myös Prometeo-ryhmänä julkaisemansa *Prometeo*-lehden mukaan. Bordiga hävisi taistelun puolueen linjasta tammikuun 1926 Lyonin puoluekokouksessa. Italian fasistihallinto vangitsi hänet marraskuussa 1926, ja hän pysyi vangittuna vuoteen 1929.

PCI:n bordigalainen siipi asettui tukemaan Neuvostoliiton vasemmisto-oppositiota, minkä seurauksena Bordiga erotettiin maaliskuussa 1930 PCI:stä trotskilaisena. Bordigalaiset irtisanoutuivat trotskilaisesta liikkeestä vuonna 1932. Toisen maailmansodan jälkeen Bordiga julkaisi teoreettisia ja kommunistisen liikkeen historiaa käsitteleviä teoksia.

## Suomennettu teos
**Fascismi Italiassa* (1922, suomeksi 1923)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Amadeo Bordiga Archive  Marxists Internet Archive
*''Fascismi Italiassa'' digitoituna  Marxists Internet Archive
Saksan sääpalvelu

**Saksan sääpalvelu** (, lyhennys **DWD**) on Saksan vuonna 1952 perustettu kansallinen ilmatieteen palvelu- ja tutkimuslaitos. Se toimii Saksan digitaalisen infrastruktuurin ja liikenteen liittoministeriön alaisuudessa. DWD:n päätoimipaikka sijaitsee Offenbachissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* DWD:n analyysikartta, Euroopan sään yleistilanne (+ ennustekartat max. 4,5 vrk eteenpäin)  (dwd.de)
* Pohjanmeren/Itämeren yms. tuuliolojen ja aallokon ennustekartta (tuulivektorein, max 72 h)  (dwd.de)
* Meriveden pintalämpötila Eurooppa, Välimeri, Pohjois-Atlantin länsiosa  (dwd.de)
Clara Petrozzi

**Clara Petrozzi** (ent. **Clara Petrozzi-Stubin**, s. 30. joulukuuta 1965 Lima) on perulais-suomalainen alttoviulisti ja säveltäjä. Hän oli myös Aurinko - música de Latinoamérica ry:n puheenjohtaja. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian tohtoriksi vuonna 2009. Hänen väitöskirjansa käsitteli perulaista orkesterimusiikkia.

## Lähteet
Oscar Piastri

**Oscar Piastri** (s. 6. huhtikuuta 2001 Melbourne, Australia) on australialainen rata-autoilija, joka ajaa F1-sarjan McLaren-tallissa.

## Ura
Piastrin ura alkoi kartingista, missä hän ajoi eri sarjoissa vuosina 2011–2016. Vuonna 2017 hän siirtyi isompiin ajoluokkiin Britannian Formula 3:iin ja Formula Renaultiin.

Piastri on voittanut vuoden 2019 Formula Renault Eurocup ja FIA Formula 3 -sarjan mestaruuden vuonna 2020, sekä FIA Formula 2 -mestaruuden vuonna 2021 Prema Racingilla. Hän toimi Renault’n kehityskuljettajana tammikuusta 2020 alkaen ja Alpinen F1-tallin varakuljettajana .

2. elokuuta 2022 Alpine ilmoitti Piastrin korvaamaan Aston Martinille lähtevän Fernando Alonson, mutta Piastri kiisti tämän sosiaalisen median alustoillaan. 2. syyskuuta vahvistettiin että Piastri ajaa McLarenilla kaudesta 2023 alkaen.

Piastri ajoi uransa ensimmäiset pisteet Australian GP:ssä, jossa hän oli kahdeksas. Italian GP:ssä Piastri ajoi uransa ensimmäisen kilpailun nopeimman kierroksen. Piastri ajoi ensimmäistä kertaa palkintokorokkeelle Japanin Grand Prix’ssä 2023 ollen kolmas. Qatarin lauantain sprinttikilpailussa Piastri ajoi voittoon. Varsinaisessa sunnuntain kilpailussa Piastri ajoi toiseksi. Piastri saavutti ensimmäisellä F1-kaudellaan 97 pistettä sijoittuen sarjan yhdeksänneksi.

Kaudella 2024 Piastri otti ensimmäisen voittonsa Formula 1 -sarjassa Unkarin GP:ssä 2024. Piastri ajoi voittoon myös Azerbaidžanin GP:ssä ja Qatarin GP:n sprinttikilpailussa. Piastri ajoi maaliin kaikissa kauden 24 kilpailussa saavuttaen yhteensä 292 pistettä sijoittuen sarjan neljänneksi.

Maaliskuussa 2025 Piastri teki McLarenin kanssa monivuotisen jatkosopimuksen. Kiinan GP:ssä Piastri ajoi uransa ensimmäisen paalupaikan. Hollannin GP:ssä Piastri ajoi uransa ensimmäisen Grand Slamin ollen ensimmäinen McLaren kuljettaja sitten Mika Häkkisen ja Monacon GP:n 1998, joka on ajanut kilpailussa Grand Slamin.

Kaudella 2025 Piastri voitti seitsemän kilpailua ja johti mestaruussarjaa pitkään, mutta Azerbaidžanin GP:n keskeytyksen jälkeen Piastrin tulokset huononivat ja hän menetti MM-johtonsa Meksikon GP:n jälkeen tallikaverilleen Norrisille. Piastri sijoittui lopulta pisteissä sarjan kolmanneksi saavuttaen kauden aikana 410 pistettä.

## Formula 3 -tulokset

## Formula 2 -tulokset

## Formula 1 -tulokset
### Tulokset kilpailuittain

### Kaudet numeroina

### Merkkipaalut

### Ennätykset
* Ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt osakilpailuvoittaja
* Ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt paalupaikalle ajanut kuljettaja

## Lähteet
Appalakkienkletra

**Appalakkienkletra** (*Clethra acuminata*) on kletrakasvien (Clethraceae) heimoon, kletrojen (*Clethra*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on korkeintaan kuusi metriä korkeaksi kasvava pensas. Sen lehdet ovat soikeita tai lähestulkoon soikeita, hammaslaitaisia, 5–15 cm pitkiä ja 3–9 cm leveitä, tavallisesti 11–13 cm pitkiä ja 5–7 cm leveitä. Lehtiruodit ovat 2–4,5 cm pitkiä, yleensä 2,3–3,5 cm pitkiä. Kukinnot ovat yksittäin sijaitsevia ja tiheään tähtikarvaisia tähkiä, jotka ovat 8–20 cm pitkiä, tavallisesti 10–16 cm pitkiä. Kukkien verholehdet ovat 3,5–5 mm pitkiä ja 1–1,5 mm leveitä. Terälehdet ovat puolestaan 6–8,5 mm pitkiä, 4–5 mm leveitä ja väriltään valkoisia. Appalakkienkletra kukkii kesällä. Hedelmänä on halkaisijaltaan muutaman millimetrin oleva kota. Siemenet ovat 0,7–1 mm pitkiä.

Appalakkienkletra kasvaa kausivihannissa vuoristometsissä 500–1400 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan tavallisesti kosteammilta paikoilta. Lajia on löydetty luonnosta seitsemästä Yhdysvaltojen osavaltiosta: Alabamasta, Georgiasta, Tennesseestä, Etelä- ja Pohjois-Carolinasta, Länsi-Virginiasta sekä Pennsylvaniasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Appalakkienkletra (''Clethra acuminata'')
* Trees and Shrubs Online: ''Clethra acuminata'' 
* JSTOR Global Plants: ''Clethra acuminata'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Clethra acuminata'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Clethra acuminata''
Talaskangas Rap

**Talaskangas Rap** on vuonna 1990 julkaistu maxisingle, jonka esittää Artistit Avohakkuita Vastaan. Levyn tuotto käytettiin Talaskankaan metsien suojelun hyväksi. Ajatus kappaleen tekemisestä tuli Taideteollisen korkeakoulun opiskelijoilta, jotka pyysivät mukaan joukon tunnettuja suomalaisia rockmuusikoita. *Talaskangas Rapin* musiikin teki Jay Havanna ja sen sanoitti Mikko Saarela. Levyn kannen on tehnyt Tuula Luukas.

Helmi-maaliskuussa 1990 singel nousi Suomen Top 40 -listalle kahdeksan viikon ajaksi. Korkeimmillaan se oli listan toisena viikolla 9. Singlen B-puolen lyhennetty versio löytyy myös levy-yhtiö Megamanian samana vuonna julkaisemalta kokoelma-albumilta *[[1990 (albumi)|1990]]*. Kappale on myös mukana Mikko Saarelan sanoituksia sisältävällä kokoelma-albumilla *[[Osaa mieskin sanoittaa]]* (2008).

Sen tarkoituksena oli tukea Talaskangas-liikettä, joka vastusti alueella tehtyjä avohakkuita. Talaskankaan hakkuun käynnistyivät vuonna 1988 ja levyn ilmestyessä metsäkiista oli jo osittain kääntynyt luonnonsuojelijoiden voitoksi, sillä alue oli määrätty toimenpidekieltoon kesällä 1989. Oikeudenkäynti Talaskangas-aktivisteja vastaan alkoi levyn äänittämisen aikoihin joulukuussa 1989.

Kappaletta pidetään ensimmäisenä suomenkielisenä possebiisinä. Levytystä ei myöhemmin ole pidetty kovinkaan onnistuneena ja sen teknistä toteutusta on kutsuttu kehnoksi.. Esimerkiksi *[[Rumba]]*-lehden Jarkko Fräntilä kutsui *Talaskangas Rapia* vuonna 2019 "kokeelliseksi" ja "avantgardeksi". Vuonna 2020 Yleisradion toimittaja Mårten Svartström piti kappaletta ärsyttävänä, hölmönä sekä aikansa eläneenä ja kutsui sen tuotantoa huonoksi.

## Esiintyjät
*General Njassa
*J. Karjalainen
*Ismo Alanko
*Liisa Akimof
*Elisa Korjus
*Eno Pääkkönen
*Setä Pääkkönen
*Holle Holopainen
*Pelle Miljoona
*Tuomari Nurmio
*Martti Syrjä
*Mikko Syrjä
*Pekka Myllykoski
*Hector

## Kappaleet
;A-puoli
*
;B-puoli
*

## Lähteet
Kouvolan kansalaisopisto

**Kouvolan kansalaisopisto** on Kouvolassa toimiva kansalaisopisto. Se perustettiin vuonna 1919 nimellä Kymintehtaitten–Kouvolan työväenopisto ja sillä oli aluksi toimintaa Kouvolassa, Kuusankoskella ja Voikkaalla. Kansalaisopistossa järjestetään muun muassa kielikursseja ja kädentyön kursseja sekä avoimen yliopiston kursseja.

Kouvolan kansalaisopiston päätoimipaikka sijaitsee Kouvolassa osoitteessa Salpausselänkatu 38. Kouvolan lisäksi opistolla on toimintaa Elimäellä, Jaalassa, Kuusankoskella ja Valkealassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Opiston verkkosivut
Järvenpään opisto

**Järvenpään Opisto** on Järvenpäässä toimiva kansalaisopisto. Se on perustettu vuonna 1947. Opistossa järjestetään kursseja muun muassa kielissä, musiikissa, liikunnassa, kuvataiteessa, käsitöissä ja tietotekniikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Opiston verkkosivut
Michael Fagan

**Michael Fagan** (s. 8. elokuuta 1948 Lontoo) on brittiläinen mies, joka onnistui kesällä 1982 kahdesti tunkeutumaan Buckinghamin palatsiin. Toisella kerralla hän pääsi kenenkään estämättä makuuhuoneeseen, missä kuningatar Elisabet II oli yksin nukkumassa.

## Palatsiin tunkeutuminen

Ensimmäisen kerran Fagan tunkeutui Buckinghamin palatsiin 7. kesäkuuta 1982. Hän kiipesi yöllä nelimetrisen muurin yli, ohitti piikkilankaesteen ja meni sisään avoimesta ikkunasta. Hän kiersi rakennuksen käytävillä katsellen maalauksia sekä syöden juustoa ja keksejä. Prinssi Charlesin yksityissihteerin työhuoneesta hän anasti viinipullon.

Fagan palasi takaisin palatsiin kuukausi myöhemmin. Heinäkuun 9. päivän aamuna hän livahti sisään toisen kerroksen kattotasanteelta. Yksi palatsin työntekijöistä huomasi hänet, mutta ei osannut pitää häntä epäilyttävänä. Fagan pääsi vapaasti etenemään palatsin asuintiloihin. Hän rikkoi yhdestä huoneesta lasisen tuhkakupin ja otti siitä sirpaleen mukaansa. Sitten hän meni kuningattaren makuuhuoneeseen noin kello 7.15. Fagan on sanonut, että hän avasi huoneen verhot  ja silloin kuningatar kysyi häneltä: ”Mitä ihmettä te teette täällä?”

Scotland Yardin raportista ilmenee, että kuningatar oli ensin yrittänyt soittokelloa painamalla kutsua henkilökuntaa apuun, mutta kukaan ei ollut käytävällä kuulemassa kutsua. Noin kello 7.18 kuningatar otti sängyn vieressä olevalla puhelimellaan yhteyden puhelunvälittäjäänsä ja pyysi tätä hälyttämään poliisin. Kuusi minuuttia myöhemmin hän tarttui uudelleen puhelimeen, sillä poliisi ei ollut saapunut paikalle. Kuningatar sai kuitenkin erään palvelijan huomaamaan tilanteen, ja hänen avullaan Fagan houkuteltiin läheiseen ruokakomeroon. Sieltä poliisi kävi hakemassa hänet.

## Tapauksen jälkipuinti
Fagan ei ole ilmaissut selkeää syytä siihen, miksi hän tunkeutui palatsiin. Omien sanojensa mukaan hän oli silloin huumaavien aineiden vaikutuksen alaisena. Kiinnioton jälkeen hän vietti useita kuukausia psykiatrisessa sairaalassa. Fagan ei saanut tunkeilusta rikossyytettä. Myöhemmin hänet on tuomittu neljäksi vuodeksi vankilaan huumekaupasta.

Britanniassa heinäkuun 1982 tapahtumat olivat sisäpoliittinen skandaali. Ulkopuolisen tunkeilijan pääsy kuningattaren makuuhuoneeseen osoitti, että palatsin turvajärjestelyissä ja poliisin toiminnassa oli vakavia puutteita. Tapaus nousi kansainväliseksi uutisaiheeksi. Tapahtumien johdosta Britannian silloinen pääministeri Margaret Thatcher kävi esittämässä kuningattarelle anteeksipyynnön ja sisäministeri Willie Whitelaw tarjoutui eroamaan virastaan. Kuningatar ei kuitenkaan myöntänyt ministerille eroa.
     
## Fagan populaarikulttuurissa
Netflix-sarja *[[The Crown (4. tuotantokausi)|The Crownin]]* neljännellä tuotantokaudella (2020) esitetään fiktiivinen kuvaus siitä, miten työtön remonttimies Michael Fagan (Tom Brooke) tunkeutuu Buckinghamin palatsiin. Makuuhuonekohtauksessa kuningatarta näyttelee Olivia Colman.

## Lähteet
King Clone

**King Clone** on Mojaven aavikolla kasvava kreosoottipensasrengas. Pensaan on arvioitu olevan 11 700 vuotta vanha, mikä tekee siitä yhden maapallon vanhimmista eliöistä. Renkaan halkaisija on suurimmillaan 20 metriä ja keskimääräinen halkaisija on 14 metriä.

## Maantiede
King Clone -rengas sijaitsee Mojaven autiomaassa, Lucerne Valleyn ja Landersin kaupunkien lähellä. Se sijaitsee Luzernin laakson ja Johnson Valleyn kreosoottipensasrenkaiden suojelualueella.

## Ajoitusmenetelmät
Kalifornian yliopiston (Riversiden kampuksen) professori Frank Vasek tunnisti King Clonen ja arvioi sen iän. Vasek oletti, että kreosoottipensasrengas oli itse asiassa yksi eliö. Tämän jälkeen yksi Vasekin opiskelijoista (Leonel da Silveira Lobo O'Reilly Sternberg) dokumentoi, että renkaan sisällä kasvavilla kasveilla oli enemmän samankaltaisia ominaisuuksia kuin muiden kasviklustereiden kasveilla. Vasek käytti kahta menetelmää renkaan iän arvioimiseen. Yhdessä menetelmässä laskettiin renkaat ja mitattiin vuotuisen kasvun etäisyys, toisessa käytettiin radiohiiliajoitusta renkaan keskeltä löytyneistä puupaloista ja mitattiin niiden etäisyydet toisistaan ja elävistä pensaista. Molemmat ajoitusmenetelmät tuottivat samanlaisia tuloksia (ikä noin 11 700 vuotta).

## King Clone julkisuudessa
King Clone oli David Attenboroughin *The Green Planet* -televisiosarjan *Desert Worlds* -jaksossa, jossa Attenborough vieraili kasvin luona uudelleen vuonna 2022 kuvattuaan sitä aiemmin vuonna 1982. Kasvi oli tänä aikana kasvanut alle 25 millimetriä.

## Lähteet
Kosinon metroasema

**Kosino** () on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 3. kesäkuuta 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Baikuševin mänty

**Baikuševin mänty** () on bosnianmänty (*Pinus heldreichii*) Pirinin kansallispuistossa Lounais-Bulgariassa. Se on nimetty löytäjänsä, metsänvartija Kostadin Baikuševin mukaan. Lähellä Bănderitsaa sijaitseva noin 1&nbsp;300 vuoden ikäinen Baikuševin mänty on yksi maailman vanhimmista puista, ja se on Bulgarian perustajan kaani Asparuhin aikalainen. Sen korkeus on 26&nbsp;m, halkaisija 2,2&nbsp;m ja ympärysmitta 7,8&nbsp;m.

## Lähteet
Poirino

**Poirino** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 10&nbsp;112 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kongeegen

**Kongeegen** on tunnettu tammi Tanskassa. Se kasvaa Jægerspris Nordskovissa (Jægersprisin pohjoismetsä lähellä Jægersprisin kaupunkia), Sjællandin saaressa, Tanskassa. Vuonna 1965 tehdyn tieteellisen tutkimuksen mukaan puun kasvurenkaat osoittivat puun olevan noin 1500–2000 -vuotias ja sen arveltiin olevan Pohjois-Euroopan vanhin elävä tammi. Lyhyen runkonsa ja matalan haarautuvuuden perusteella sen on arveltu kasvaneen alun perin avoimella niityllä ja että sen ympärille kasvoi myöhemmin muita korkeampia metsäpuita. Kongeegen sijaitsee samassa metsässä kuin tammet *[[Snoegen]]* ja *[[Storkeegen]]*.

## Lähteet
Snoegen

**Snoegen** oli ikivanha tammi, joka sijaitsi Jægerspris Nordskovissa, lähellä Jægersprisin kaupunkia Sjællandin saaressa, Tanskassa. Snoegen sijaitsee samassa metsässä kuin Kongeegen ja Storkeegen. Snoegen kuoli vuonna 1991 sen jälkeen, kun lehdet olivat vähentyneet muutaman vuoden ajan ja kun puun ympärille oli pystytetty puinen este, joka saattoi vaurioittaa sen juuria. Sen runko on edelleen pystyssä. Snoegen on nimetty kiertyneen rungon mukaan. Vuonna 1990 rungon ympärysmitta oli 8,90 metriä. Puun on arvioitu olevan 600–700 vuotta vanha, mutta on olemassa myös arvioita, joiden mukaan sen ikä olisi 400–850 vuotta.

## Lähteet
* Pater, J. (2006). *Monumentale bomen in Europa: een lange reis door de meest indrukwekkende bomen van Europa*. Belgia: Lannoo NV.
Storkeegen

**Storkeegen** oli tammi, joka sijaitsi Jægerspris Nordskovissa, lähellä Jægersprisin kaupunkia Sjællandin saaressa, Tanskassa. Storkeegenin jäänteet sijaitsevat samassa metsässä kuin Kongeegen ja Snoegen. Muinaisesta tammesta on jäljellä vain pala rungosta. Vuonna 1974 runko murtui alimman oksan yläpuolelta neljän metrin korkeudesta. Koska alin oksa säilyi, puu pystyi elämään vuoteen 1981 asti, jolloin se kuoli lopullisesti myrskyn seurauksena. Puun on arvioitu olleen 800 vuotta vanha.

Storkeegen on saanut nimensä kattohaikaran pesästä, joka rakensi pesänsä puuhun joskus 1800-luvulla. Vuonna 1843 taidemaalari Peter Christian Thamsen Skovgaard maalasi Storkeegenin ja antoi tälle maalaukselle nimen *Eg med Storkerede i Nordskoven ved Jægerspris*. Tästä teoksesta tuli osa Tanskan kuninkaallista kokoelmaa.

## Lähteet
* Pater, J. (2006). *Monumentale bomen in Europa: een lange reis door de meest indrukwekkende bomen van Europa*. Belgia: Lannoo NV.