Helsingin metron korjaukset

**Helsingin metron korjaukset** käsittää Helsingin metron käyttöhistorian aikana tehdyt merkittävät peruskorjaukset, siltaremontit, asemien sulkemiset sekä muut suuret käyttökatkot. Metro avattiin liikenteelle 2. elokuuta 1982, ja yli 40 vuoden käyttöhistorian aikana infrastruktuuri on vaatinut jatkuvaa huoltoa ja peruskorjauksia.

## Vesivahingot

### Rautatientorin vesivahinko 2009

Helsingin metron historian vakavin vesivahinko tapahtui 8. marraskuuta 2009 Rautatientorin metroasemalla. Kompassitasanteen alla kulkevan 40 senttimetrin paksuisen valurautaisen vesiputken taitekohdasta irtosi 15 × 20 cm kokoinen pala, josta vesi pääsi vuotamaan valtavalla paineella metroasemalle. Putki oli valmistettu vuonna 1967.

Asemalle vuoti tuhansia kuutioita vettä aiheuttaen miljoonien eurojen vahingot. Kyseessä oli Helsingin kaupungin kaikkien aikojen suurin vesivahinko. Metroaseman hissit ja liukuportaat kärsivät suuria vahinkoja.

Rautatientorin metroasema suljettiin yli kolmeksi kuukaudeksi. Metroliikenne jatkui Kamppiin ja Ruoholahteen 11. marraskuuta 2009 alkaen. Asema avattiin osittain 15. helmikuuta 2010, ja hissit saatiin korjattua kesäkuussa 2010.

### Rautatientorin rankkasadetulva 2019

23. elokuuta 2019 Helsingissä satoi poikkeuksellinen rankkasade, jolloin vettä tuli 62 mm neljässä tunnissa. Elielinaukion alla sijaitsevan sadeviemärin rakenteet pettivät, ja vesimassat pääsivät huoltotunnelin kautta metroasemalle.

25 metriä syvän hissikuilun seinä sortui ja vaurioitti molempia hissejä. Vesivahinko rikkoi satoja teknisiä järjestelmiä. Taloudelliset vahingot olivat useita satoja tuhansia euroja.

Rautatientorin asema suljettiin viikonlopun ajaksi, ja aseman hissit olivat poissa käytöstä lähes viisi kuukautta.

## Asemien peruskorjaukset

### Kontulan metroasema (2002, 2024)

Kontulan metroaseman ensimmäinen peruskorjaus alkoi 23. syyskuuta 2002.

Toinen laaja peruskorjaus toteutettiin kesällä 2024. Asema suljettiin 24. kesäkuuta – 4. elokuuta 2024. Laituritason turvallisuutta ja viihtyisyyttä parannettiin, rakenteita korjattiin ja pintamateriaaleja uusittiin. Itäinen pääsisäänkäynti avattiin 1. lokakuuta 2024, ja työt jatkuivat vuonna 2025 läntisen sisäänkäynnin uusimisella.

### Kulosaaren metroasema (2010–2011)

Kulosaaren metroaseman peruskorjaus alkoi 7. kesäkuuta 2010. Asema oli täysin suljettu, ja metrojunat eivät pysähtyneet Kulosaaressa. Korvaava bussilinja 16X palveli alueen asukkaita ja kulki Herttoniemen metroaseman ja Kulosaaren välillä 8–15 minuutin vuorovälein.

Korjauksessa aseman kaikki pinnat uusittiin ja lippuhalliin rakennettiin liukuportaat. Myös aseman valaistus uusittiin ja laiturin katosta pidennettiin. Lähes 30 vuoden käytössä kulunut asema sai samalla uuden ilmeen.

Aseman piti avautua vuoden 2010 lopussa, mutta remontti viivästyi suunnitteluongelmien vuoksi. Asema avattiin 6. kesäkuuta 2011, ja peruskorjauksen viimeistelytyöt valmistuivat elokuussa 2011. Remontin kustannukset olivat noin 6 miljoonaa euroa.

### Siilitien metroasema (2012–2013)

Siilitien metroaseman peruskorjauksen rakennustyöt käynnistyivät helmikuussa 2012 ja valmistuivat kesäkuussa 2013. Asema oli käytössä koko rakentamisprosessin ajan.

Korjausurakan aikana katutasossa oleva alalippuhalli purettiin kokonaisuudessaan ja tilalle rakennettiin uusi, laajempi lippuhalli. Asemasta tuli entistä esteettömämpi, kun liukuportaita lisättiin ja hissi uusittiin. Laiturialueelle rakennettiin uusi poistumistie, ja sisäänkäyntihalli sai kioskin ja automaattivessan.

Työ palkittiin Vuoden 2013 Teräsrakenne -palkinnolla. Työstä palkittiin aseman pää- ja arkkitehtisuunnittelusta vastannut Cederqvist & Jäntti Arkkitehdit Oy, rakennesuunnittelusta Insinööritoimisto Pontek Oy sekä rakennuttajana toiminut HKL.

### Myllypuron metroasema (2014–2016)

Myllypuron metroaseman mittavan peruskorjauksen oli tarkoitus alkaa huhtikuussa 2013, mutta sitä lykättiin halvemman vaihtoehdon etsimiseksi. Peruskorjaus alkoi lopulta elokuussa 2014.

Peruskorjauksessa uusittiin eteläinen lippuhalli, rakennettiin kolmet liukuportaat (joita ei asemalla ollut aiemmin lainkaan), korjattiin laiturikatos ja rakennettiin sinne lasiseinät, uusittiin laiturin pintarakenteet ja kalusteet sekä rakennettiin uudet tekniset tilat. Pohjoinen B-sisäänkäynnin rakennus purettiin kokonaan, ja uudet sisäänkäynnin ovet avautuivat suoraan vuonna 2012 valmistuneelle Jauhokujan sillalle.

Pohjoinen sisäänkäynti suljettiin 16. lokakuuta 2014 ja eteläinen sisäänkäynti 28. heinäkuuta 2015. Asema oli kuitenkin auki matkustajille koko peruskorjauksen ajan. Peruskorjaus valmistui kesällä 2016.

### Hakaniemen metroasema (2010, 2016–2018, 2022–2023)

**Liukuportaiden peruskorjaus 2010:** Hakaniemen metroaseman pohjoisen sisäänkäynnin (Toinen linja / Porthaninkatu) pitkät liukuportaat peruskorjattiin. Kaikki kolme liukuporrasta olivat poissa käytöstä 7. kesäkuuta 2010 – vuoden 2010 loppuun.

**Eteläisen lippuhallin peruskorjaus 2016–2018:** Remontti alkoi syyskuussa 2016 ja valmistui helmikuussa 2018. Asema sai vaaleammat pinnat ja tehokkaamman valaistuksen, ja Hakaniementorin sisäänkäynti uusittiin.

**A-sisäänkäynnin sulkeminen 2020:** Hakaniemen metroaseman A-sisäänkäynti suljettiin 9. tammikuuta 2020 katutason kiinteistön purkamisen vuoksi.

**Pohjoispään lippuhallin peruskorjaus 2022–2023:** Remontti alkoi 3. tammikuuta 2022. Vain eteläiset sisäänkäynnit (Hakaniementori ja Ympyrätalo) olivat käytössä remontin aikana. Remontissa toteutettiin kaksi uutta liiketilaa, liukuportaat Toisen linjan sisäänkäyntiin, lattia- ja seinäpintojen uusiminen sekä esteettömyyden, paloturvallisuuden ja energiatehokkuuden parannuksia. Remontti valmistui vuonna 2023.

### Mellunmäen metroasema (2009–2010, 2021, 2024)

**Läntisen sisäänkäynnin uudelleenrakentaminen 2009–2010:** Mellunmäen metroaseman länsipääty korjattiin kesän 2009 kynnyksellä alkaneessa remontissa. Aseman lännenpuoleinen lippuhalli purettiin ja rakennettiin kokonaan uudelleen. Sisäänkäynti siirtyi rakennuksen päätyyn, metron käyttämän sillan alle.

**Laituritason peruskorjaus 2021:** Laiturialueelle tehtiin mittava 7,5 miljoonan euron peruskorjaus.

**Aseman sulkeminen 2024:** Mellunmäen asema oli suljettuna 3. kesäkuuta – 8. syyskuuta 2024 osana kesän 2024 laajaa metrokatkoa.

### Itäkeskuksen metroasema (2007)

Syksyllä ja talvella 2007 Itäkeskuksen metroasemalla tehtiin remontti, jossa kauppakeskuksen puoleisen sisäänkäynnin betoniportaat ja yhdet liukuportaat vaihdettiin kolmiin liukuportaisiin. Samalla uusittiin hissi ja pintamateriaaleja.

### Herttoniemen metroasema (2022)

Herttoniemen metroaseman läntisen sisäänkäynnin peruskorjaus toteutettiin vuonna 2022. Läntinen sisäänkäynti suljettiin maalis-huhtikuussa, ja itäinen sisäänkäynti (lippuhalli) oli käytössä remontin ajan.

Vesikatto peruskorjattiin, lasit vaihdettiin ja pinnat maalattiin. LVI-järjestelmiä päivitettiin ja hissi modernisoitiin. Uusi porras lisättiin sisäänkäynnin lähelle. Remontti valmistui heinä-elokuussa 2022.

### Helsingin yliopiston metroasema (2021, 2024–2025)

Helsingin yliopiston metroasema avattiin alun perin nimellä Kaisaniemi vuonna 1995. Nimi muutettiin Helsingin yliopistoksi 22. huhtikuuta 2014.

**Opintoputken remontti 2021:** Opintoputki (kävelytunneli Fabianinkadulta metroasemalle) remontoitiin, ja Kirsti Taiviolan Kenno-valotaideteos asennettiin.

**Opintoputken peruskorjaus 2024–2025:** Peruskorjauksessa tehtiin yläpohjan rakennekorjaukset, käytävien seinien pinnoitus, sisäänkäynnin ovien ja tasanteen modernisointi, lattian lämmitysjärjestelmän uusiminen sekä valaistuksen uusiminen. Remontti valmistui syyskuun 2025 alussa.

### Sörnäisten metroasema (2021–2023)

Sörnäisten metroasemalla toteutettiin vuosina 2021–2023 mittava peruskorjaus. Aseman lippuhalli oli yleisilmeeltään vanhentunut ja kaipaava uudistamista. Hankkeessa uusittiin kaikki pinnat, valaistus, talotekniikka ja metroaseman kannen vesieristys. Pääsisäänkäynnin liukuportaat ja hissit uusittiin ja C-sisäänkäynnin liukuportaat saneerattiin. Hankkeen enimmäishinta oli 10 130 000 euroa.

Lisäksi vuonna 2023 toteutettiin liukuportaan AA02 peruskorjaus (1 192 000 euroa), koska useat aseman tasonvaihtolaitteista olivat lähestymässä elinkaarensa päätä.

### Rautatientorin metroasema (2024)

Rautatientorin metroaseman laituritasolla ja liukuporraskuilussa aloitettiin kesällä 2024 laajamittainen peruskorjaus paloturvallisuuden parantamiseksi. HSLn mukaan kyseessä oli "suurin katkos koskaan" metron historiassa.

Rautatientorin asema oli suljettu 3. kesäkuuta – 1. syyskuuta 2024. Metrojunat eivät kulkeneet Rautatientorin läpi, vaan itäpäässä pääteasema oli Helsingin yliopisto ja länsipäässä Kamppi. Paloturvallisuustyöt jatkuivat asemalla maaliskuulle 2025 asti.

## Siltaremontit

### Junatien metrosilta, ensimmäinen peruskorjaus (2002–2003)

Junatien metrosillalla tehtiin ensimmäinen peruskorjaus vuosina 2002–2003. Silta on Helsingin metron pisin (482 m) ja se valmistui vuonna 1972.

### Siilitien ja Sahaajankadun sillat (2005–2006)

Siilitien silta (70 m) ja Sahaajankadun silta (85 m) valmistuivat molemmat vuonna 1967. Kesinä 2005 ja 2006 sillat peruskorjattiin ikääntymisen vuoksi. Korjausten aikana metroliikenne toimi poikkeusaikatauluilla.

### Kulosaaren metrosilta (2007–2008)

Vuonna 1973 valmistunut Kulosaaren metrosilta peruskorjattiin kesien 2007 ja 2008 aikana. Kesällä 2007 korjattiin pohjoisen raiteen osuus ja kesällä 2008 eteläisen raiteen osuus. Korjausten aikana metroliikenne toimi poikkeusaikatauluilla ja pendelijunilla. Metro ajoi harvennetuin kahdeksan minuutin vuorovälein, ja matkustajien oli vaihdettava junaa Itäkeskuksessa.

### Kulosaaren metrosillan vahvistaminen (2016–2017)

Kulosaaren metrosilta rakennettiin vuonna 1973 KA-jännemenetelmällä, jolla rakennetuissa silloissa on havaittu kohonnut vaurioitumisriski korroosioalttiissa olosuhteissa. Useiden tutkimusmenetelmien ja reaaliaikaisen taipumien seurantajärjestelmän perusteella sillassa ei havaittu välitöntä korjausta vaativia vaurioita, mutta ennaltaehkäisevät toimenpiteet katsottiin tarpeellisiksi.

Vahvistuksessa sillan kannen molemmille puolille asennettiin teräspalkit, joita tuetaan sillan alapuolelta betonirakentein. Työ tehtiin sillan alapuolelta, joten metroliikenne ei häiriintynyt. Hanke valmistui kesällä 2017, ja sen kustannukset olivat noin 6 miljoonaa euroa.

### Kipparlahden metrosilta (2021)

Kipparlahden metrosilta valmistui vuonna 1972 ja sijaitsee Kulosaaren ja Herttoniemen välillä. Sillan rakenteet eivät enää täyttäneet asetettuja vaatimuksia eivätkä mahdollistaneet metrokaluston akselipainojen nostamista. Sillan kantavuutta ei voitu vahvistaa, joten koko silta jouduttiin uusimaan.

Uuden sillan kansi rakennettiin vanhan sillan eteläpuolelle alkuvuoden 2021 aikana. Metroliikenne katkaistiin Kulosaaresta itään 17.–25. heinäkuuta 2021, jolloin vanha silta purettiin ja uusi silta siirrettiin paikoilleen. Siltatyömaa valmistui kokonaisuudessaan lokakuussa 2021. Hankkeen tilaaja oli HKL ja urakoitsija Kreate Oy.

### Siilitien ja Sahaajankadun metrosiltojen vahvistaminen (2021)

Kesällä 2021 vahvistettiin myös Siilitien ja Sahaajankadun metrosillat osana kokonaisuutta, joka mahdollistaa metron akselipainojen ja kapasiteetin kasvattamisen. Siltojen rakenteet eivät enää täyttäneet vaatimuksia metrokaluston päivittyessä ja akselipainojen kasvaessa. Vahvistuksessa käytettiin muun muassa hiilikuitunauhojen liimausta sillan alapintaan.

### Länsimäentien metrosillat (2024)

Länsimäentien metrosillat sijaitsevat Kontulan ja Mellunmäen asemien välillä. Sillat koostuvat kahdesta erillisestä rakenteesta, jotka yhdistyvät länsipäässään. Kesällä ja syksyllä 2024 toteutettiin noin 5,5 miljoonan euron peruskorjaus rakenteellisen heikkenemisen aiheuttamien riskien poistamiseksi ja turvallisen liikennöinnin varmistamiseksi.

### Vartiolahden metrosilta (2025)

Vartiolahden metrosilta (386 m) valmistui vuonna 1996 ja on Helsingin metron toiseksi pisin silta. Silta ylittää Vartiokylänlahden Puotilan ja Rastilan asemien välillä. Sillan ensimmäinen laajamittainen peruskorjaus toteutettiin sen 28 vuoden käyttöhistorian aikana. Betonirakenteiden halkeamat ja vesivuodot olivat heikentäneet sillan kuntoa. Peruskorjauksessa korjattiin vesivuodot ja rakenteiden halkeamat, uusittiin vedeneristys ja kuivatusjärjestelmät sekä lisättiin merivedeltä suojaavia rakenteita pilareihin. Peruskorjaus pidentää sillan elinkaarta noin 35 vuotta.

Metroliikenne oli katkaistuna 5. toukokuuta – 28. syyskuuta 2025. Metro päättyi Puotilan asemalle, ja Vuosaaren ja Rastilan asemat olivat suljettuna lähes 5 kuukautta. Korvaava bussi 99V liikennöi Itäkeskuksen, Rastilan ja Vuosaaren välillä. Vuosaaren asemalla uusittiin lattialaatoitus, liukuportaat ja valaistus, ja Rastilan asemalla uusittiin valaistus.

### Junatien metrosilta, uusiminen (2026–2028)

Junatien metrosilta on Helsingin metron pisin silta (482 m). Se valmistui vuonna 1972 ja sijaitsee Kalasataman ja Sörnäisten välillä. Silta on saavuttanut elinkaarensa pään yli 50 vuoden käytön jälkeen. Keväällä 2024 tehdyssä kuntotutkimuksessa todettiin rakenteellisia vaurioita, jotka olivat edenneet talven aikana. Syksyn 2024 jatkoselvityksissä vaurioiden todettiin pahentuneen edelleen, ja sillalle asennettiin väliaikaiset tukirakenteet. Silta joudutaan uusimaan kokonaan, koska pelkkä korjaus ei riitä.

Valmistelevat työt alkavat keväällä 2026 ja metroliikenteen katko loppukeväällä 2027. Katkon kesto on noin 7 kuukautta. Katkon aikana metro liikennöi lännen suunnasta Hakaniemeen ja idästä Herttoniemeen. Kalasataman metroasema suljetaan katkon ajaksi sekä noin 2 kuukautta ennen ja jälkeen.

HSL:n mukaan kyseessä on "historian suurin liikennekatkos".

Junatien metrosillan lisäksi korjataan viisi muuta siltaa: Kulosaaren metrosilta, Kulosaaren jalankulkutunneli, Kulosaaren aseman pohjoinen metrosilta, Tupasaarentien metrosilta ja Naurissalmen metrosilta. Lisäksi kunnostetaan Sörnäisten ja Kulosaaren metroasemia.

## Koko metron liikennekatko

### Ensimmäinen täydellinen pysäytys (2010)

25.–26. syyskuuta 2010 metro pysäytettiin kokonaan lauantai-illasta sunnuntaiaamuun turvalaiteuusintojen vuoksi Roihupellon varikolla. Tämä oli ensimmäinen kerta metron historiassa, kun koko järjestelmä oli pysähdyksissä. Metroliikenne korvattiin busseilla.

### Toinen täydellinen pysäytys (2012)

1.–2. joulukuuta 2012 metro oli kokonaan poissa käytöstä uuden ohjausjärjestelmän asennuksen vuoksi. Liikenne korvattiin busseilla ja ratikoilla.

## Länsimetron ongelmat

### Ensimmäisen vaiheen avaaminen (2017)

Länsimetron ensimmäinen vaihe avattiin 18. marraskuuta 2017, laajentaen metroverkkoa Ruoholahdesta Lauttasaaren kautta Espoon Matinkylään.

Ennen avaamista metron valvomojärjestelmien käyttöönotossa törmättiin satoihin virheilmoituksiin. Pääongelma metron sähköjärjestelmässä oli epäselvä – kun useampi metrojuna kiihdytti yhtä aikaa, syntyi suuri virtapiikki, joka sai releet laukeamaan.

Avaamisen jälkeen ilmeni teknisiä ongelmia ja ajamattomia vuoroja. Kuljettajapulan vuoksi 18. marraskuuta 2017–5. tammikuuta 2018 välisenä aikana jäi ajamatta 130 lähtöä. Aikavälillä 18. marraskuuta 2017–31. tammikuuta 2018 ajamattomia lähtöjä oli yhteensä 226. Neljä uutta ruuhka-ajan bussilinjaa aloitti liikennöinnin Kamppiin 22. elokuuta 2018.

### Toisen vaiheen avaaminen (2022)

Länsimetron toinen vaihe (Matinkylä–Kivenlahti) avattiin 3. joulukuuta 2022. Jatke käsitti 7 km uutta ratalinjaa ja viisi uutta asemaa: Finnoo, Kaitaa, Soukka, Espoonlahti ja Kivenlahti.

Länsimetron Matinkylä–Kivenlahti-osuuden lopullinen kustannusarvio oli 1 042–1 050 miljoonaa euroa, mikä oli noin 100 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuonna 2018 päivitetyn hankesuunnitelman arvio.

**Suunnitteluvirheet:** Länsimetron laiturit rakennettiin vain 90-metrisille junille (itämetro: 135 m), mikä rajoittaa koko metron kapasiteettia. Sammalvuoren varikon yhteyksissä huoltoraide risteää metroraiteet samassa tasossa, mikä heikentää kapasiteettia. Kääntöraiteesta luovuttiin kustannussyistä.

## Automaatiohankkeen keskeytyminen

Metron automaatiohanke alkoi 2000-luvulla tavoitteena muuttaa metro kuljettajattomaksi. Lokakuussa 2010 laituriovet asennettiin ensimmäisenä Vuosaaren metroasemalle. Tammikuussa 2012 Helsinki ilmoitti luopuvansa täysautomaation tavoitteesta, ja 15. huhtikuuta 2012 HKL:n johtokunta päätti lopulta hylätä koko metron automatisointihankkeen toistuvien viivästysten ja vaikeiden teknisten ongelmien vuoksi. Joulukuussa 2014 HKL purki sopimukset Siemensin kanssa.

## Poikkeusaikataulut kesäisin

Metroliikenteessä on ollut poikkeusaikatauluja kesäisin siltakorjausten vuoksi. Näinä aikoina toinen linjoista on liikennöity pendelijunilla Itäkeskukseen:
* Kesinä 2003, 2006, 2008: pendelijunat Vuosaareen
* Kesinä 2004, 2005, 2007, 2009: pendelijunat Mellunmäkeen

## Matkustajille aiheutunut haitta ja kritiikki

### Asemakatkojen vaikutukset matkustajiin

Metron käyttökatkot ovat aiheuttaneet merkittävää haittaa matkustajille etenkin silloin, kun liikenne on katkaistu vilkkaimpien asemien kohdalta.

**Rautatientorin aseman sulkeminen 2024:** Kesällä 2024 Rautatientorin asema oli suljettuna kolmen kuukauden ajan, mikä vaikutti noin 70 000 päivittäiseen matkustajaan. Helsingin yliopiston asema ruuhkautui aamu- ja iltapäivätuntien aikana, ja matkustajat joutuivat jonottamaan pääsyä liukuportaisiin ja hissiin. Ruuhkia pahensivat suuren kuormituksen alle joutuneiden liukuportaiden satunnainen vikaantuminen. Kaupunkiliikenne pahoitteli matkustajille aiheutunutta haittaa.

**Vuosaaren metrokatko 2025:** Vuosaaren asemaa käyttää vuorokaudessa noin 21 000 matkustajaa, ja aseman sulkeminen lähes viideksi kuukaudeksi aiheutti merkittävän haitan alueen asukkaille. Korvaava bussi 99V liikennöi tiheimmillään 2,5 minuutin välein. HSL:n mukaan matkustajat antoivat poikkeusjärjestelyjen toimivuudesta pääosin myönteistä palautetta.

**Tuleva Junatien metrosillan remontti 2027:** HSL:n Liikenne-tulosalueen johtaja Johanna Wallin on todennut tulevan remontin olevan "HSL:n historian ylivoimaisesti suurin poikkeusjärjestely". Urakkaan asetetaan kannusteita liikennekatkon keston ja matkustajille aiheutuvien haittojen minimoimiseksi.

### Remonttien viivästyminen

**Kulosaaren aseman remontti 2010–2011:** Kulosaaren metroaseman peruskorjaus viivästyi merkittävästi suunnitellusta aikataulusta. HKL:n rakennusyksikön johtaja Juha Saarikoski myönsi, että viivästyminen johtui työn suunnitteluongelmista ja suunnittelua jouduttiin tekemään "pitkin matkaa". Kulosaaren koululaiset järjestivät mielenosoituksen remontin pitkittymisen vuoksi, sillä opiskelijoiden koulumatkat venyivät merkittävästi. Aseman piti alun perin avautua loka-marraskuussa 2010, mutta avaaminen siirtyi kesäkuuhun 2011.

### Länsimetron ongelmat

**Ensimmäisen vaiheen viivästykset:** Länsimetron ensimmäisen vaiheen avauspäivästä tuli "surkuhupaisa arvausleikki". Ylen selvityksen mukaan projekti kärsi useista ongelmista: epärealistinen aikataulu, puutteellinen projektinhallinta, tiedonkulun pullonkaulat ja konsulttien virhearviot. Rakennustyöntekijät tunnistivat jo maalis-huhtikuussa, ettei elokuun avaaminen ollut realistinen, mutta johto jatkoi avaamisen markkinointia.

**Viestintäongelmat:** Länsimetron julkisuudenhallinta epäonnistui pahasti. Toimitusjohtaja Matti Kokkinen kertoi ensin viivästyksen syyksi turvallisuustestit, jotka olivat odotettua vaativampia, mutta myöhemmin paljastui, ettei testejä ollut edes päästy tekemään. Kokkinen korvattiin tehtävässään marraskuussa 2016.

**Liikennöinnin ongelmat avaamisen jälkeen:** HKL myönsi, että helmikuu 2018 oli metron liikennöinnissä "katastrofaalisen huono". Kokemukset länsimetrosta ovat opettaneet, että metron liikennöinti on muuttunut aiempaa häiriöherkemmäksi.

### Automaatiohankkeen oikeuskiistat

Metron automaatiohankkeen epäonnistuminen johti pitkään oikeuskiistaan HKL:n ja Siemensin välillä. HKL ja Länsimetro vaativat alun perin noin 200 miljoonan euron korvausta. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Siemensin maksamaan HKL:lle vahingonkorvausta yhteensä yli 4,9 miljoonaa euroa sekä kauppahinnanpalautuksina noin 3 miljoonaa euroa. HKL:n toimitusjohtaja piti korvauksia riittämättöminä: "Summa ei vastaa niitä haittoja, joita Siemensin toiminnasta on aiheutunut, kun automaattimetro ei ole toteutunut."

### Kapasiteettiongelmat

Metron matkustajamäärät ovat länsimetron myötä kasvaneet 60 miljoonasta 90 miljoonaan vuosittaiseen matkaan. Nykyinen ruuhka-ajan 2,5 minuutin vuoroväli ei ensi vuosikymmenen alussa enää riitä vastaamaan kasvavan matkustajamäärän tarpeisiin. Kantametron alueen liikenteenohjausjärjestelmän ulkolaitteet ovat pääosin 1980-luvulta, ja niiden häiriötiheys on kasvanut aiheuttaen lisääntyvässä määrin liikennehäiriöitä.

## Suunnitellut korjaukset ja investoinnit

### Rautatientorin metroaseman lippuhallin peruskorjaus (2027–2029)

Rautatientorin metroaseman lippuhallin laaja peruskorjaus on suunniteltu vuosille 2027–2029. Hanke on suunnitteluvaiheessa, ja kehitysvaihe toteutetaan projektinjohtourakoitsija SRV:n kanssa.

Peruskorjauksessa uusitaan liukuportaat, hissit ja pinnat, parannetaan valaistusta ja selkeytetään opastusta. Myös kaupallinen kokonaisuus uudistuu. Tavoitteena on parantaa matkustajien viihtyvyyttä, turvallisuutta ja vaihtoyhteyksiä sekä päivittää tekniset järjestelmät, joiden käyttöikä on päättymässä.

Metroasema on otettu käyttöön vuonna 1982, ja sen tiloissa liikkuu päivittäin noin 52 000 matkustajaa. Ensimmäistä kertaa metroasemalle haetaan BREEAM-ympäristöluokitusta.

### Kampin sähkönsyöttöaseman peruskorjaus (2025–2028)

Kampin sähkönsyöttöaseman peruskorjaushanke toteutetaan pääosin vuosien 2025–2027 aikana, ja osa viimeistelytöistä jatkuu vuodelle 2028. Hankkeessa saneerataan Kampin metron sähkönsyöttöaseman tilat pintojen, ilmanvaihdon, jäähdytyksen, kiinteistösähkön ja automatiikkajärjestelmien osalta.

### METKA-hanke (metron kapasiteetin ja luotettavuuden parantaminen)

METKA on Kaupunkiliikenne Oy:n, Helsingin kaupungin, HSL:n, Länsimetro Oy:n ja Espoon kaupungin yhteishanke metron kapasiteetin ja luotettavuuden parantamiseksi.

Hankkeen keskeisin osa on siirtyminen nykyisestä pistemäisestä pakkopysäytysjärjestelmästä jatkuvatoimiseen junakulunvalvontaan (GoA2-tason puoliautomaatioajo). Uusi järjestelmä mahdollistaa metrojunien tiheämmän vuorovälin, koska junien välillä voi olla lyhyempi suojaväli. Tavoitteena on lyhentää vuoroväli 120 sekuntiin (nykyisestä 150 sekunnista) ja myöhemmin 100 sekuntiin, mikä mahdollistaa 25 % kapasiteetin noston.

Junakulunvalvontajärjestelmän toimittajaksi on valittu CAF Signalling SL. Ratalaiteasennusten tavoitteena on valmistua vuoden 2029 aikana. Liikenteenohjausjärjestelmän tavoitteena on valmistua 2030-luvun alkupuolella. Helsingin osuuden kokonaishinta on enintään 92,5 miljoonaa euroa.

Nykyinen pakkopysäytysjärjestelmän laitteisto on elinkaarensa loppupäässä, ja sen varaosien saatavuus on heikentynyt. Kantametron alueen liikenteenohjausjärjestelmän ulkolaitteet ovat pääosin 1980-luvulta.

### M400-metrojunien hankinta (2030–2034)

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi 26. marraskuuta 2025 uusien M400-sarjan metrojunien hankinnan. Hankkeessa hankitaan enintään 25 kpl nelivaunuisia metrojunia, jotka korvaavat nykyiset M100- ja M200-sarjan junat. Hankinnan enimmäishinta on 250 miljoonaa euroa.

Nykyinen kalusto koostuu 19:stä M100-metrojunasta (yli 40 vuotta vanhoja), 6:sta M200-metrojunasta (yli 20 vuotta vanhoja) sekä 25:stä M300-metrojunasta. Uudet junat tulevat liikenteeseen vuosien 2030–2034 välillä. Ensimmäisiä uusia metrojunia testataan liikenteessä vuodesta 2029 alkaen.

Uusia M400-metrojunia ajetaan puoliautomaattisena GoA2-tason automaattiajossa. Juniin asennetaan antureita, jotka mahdollistavat automaattisen vikadiagnostiikan ja etäkunnonvalvonnan.

## Katso myös
* Helsingin metro
* Länsimetro
* Länsimetron historia

## Lähteet