open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolb

**Kolb** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Claudia Kolb (s. 1949), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
*David A. Kolb (s. 1939), yhdysvaltalainen kasvatustieteilijä ja professori
*Georg Friedrich Kolb (1808–1884), saksalainen kirjailija, sanomalehtimies ja poliitikko
*Hanna Kolb (s. 1991), saksalainen maastohiihtäjä
*Kevin Kolb (s. 1984), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
*Lisa Kolb (s. 2001), itävaltalainen jalkapalloilija.
Poski poskea vasten

**Poski poskea vasten** on Viviane Blumenscheinin ohjaama ja käsikirjoittama saksalais-argentiinalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2013.

Elokuva on kulttuuridokumentti suomalaisesta tangosta. Siinä kolme argentiinalaista muusikkoa matkustvat ympäri Suomea ja tapaavat suomalaisia tangolaulajia ja -säveltäjiä.

## Lähteet
Tuuralammi

**Tuuralammi** on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsän keskustaajaman lähellä  sijaitseva järvi. Se sijaitsee Jämsänjoen varrella kolme kilometriä Jämsän keskustasta pohjoiseen.

## Maantiede
Tuuralammi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Jämsänjoki virtaa Tuuralammin suvantoon pohjoisesta ja jatkuu Tuuralammilta kaakkoon kohti Päijännettä. Vesialuetta ympäröi Jämsänjokilaakson kulttuurimaisema. Lammen keskisyvyys on vain 78 senttimetriä ja syvin kohta sijaitsee joen keskilinjalla suurimman virtaaman reitillä. Tuuralammin vesitilavuus on 70&nbsp;750 kuutiometriä. Saaria ei ole. Lammen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, joskin eteläosassa ulottuvat peltomaat rantaan asti. Lammen itäpuolella sijaitsee Asemamäen asuinalue. Lammen ja asuinalueen välistä kulkee jokilaaksoa seuraava Orivesi–Jyväskylä-rautatie. Rata ylittää Jämsänjoen lammen etelärannassa.

## Luontoarvoja
Tuuralammin pohjoispuolella sijaitsee lintutorni, josta on havaittu vesilintujen ja kahlaajien ohella muun muassa liejukana ja mustapyrstökuiri.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Jämsänjoen suualueeseen (14.511) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,4 metriä mpy. Jämsänjoen suualueeseen kuuluu Jämsänjoen ohella kolme järveksi luokiteltua järveä: Tuuralammi, Leilahti ja Jämsän maauimala.

## Lähteet
Zhao Lijian

**Zhao Lijian** (, s. 10. lokakuuta 1972) on kiinalainen poliitikko ja diplomaatti. Ulkomailla hänet tunnetaan parhaiten Kiinan ulkoministeriön tiedotusosaston toisena apulaisjohtajana.

## Tausta ja yksityiselämä
Zhao syntyi vuonna 1972 Yaowangzhuangin kylässä, Hebeissä. Hän on opiskellut julkishallintoa Korean kehitysinstituutissa, josta hän valmistui maisteriksi vuonna 2005.

## Ura
Zhao aloitti työnsä ulkoministeriössä jo vuonna 1996. Vuosina 1999–2003 hän toimi sihteerinä Kiinan Islamabadin-suurlähetystössä. Sittemmin hän toiminut myös maan Washingtonin-suurlähetystössä ja ulkoministeriön Aasia-osastolla. Hän palasi myös myöhemmin Pakistanin suurlähetystöön, jossa hän toimi sen apulaisjohtajana.

Ulkoministeriön tiedottamisesta vastaavan osaston apulaisjohtajaksi Zhao nousi elokuussa 2019. Palatessaan Kiinaan Zhao sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton ulkoministeriön nuorilta työntekijöiltä. Tätä selittää todennäköisesti Zhaon poikkeuksellinen Twitter-näkyvyys.

## Kohuja ja kritiikkiä
Aloitettuaan ulkoministeriön tiedotusosastolla Zhao on ollut näkyvä persoona myös ulkomaisessa mediassa. Merkittävä osa näkyvyydestä liittyy Zhaon epäkorrekteihin ilmaisuihin ja hänen levittämiinsä salaliittoteorioihin. Tästä syystä häntä on myös pidetty yhtenä Kiinan susisoturidiplomatian kärkihahmoista. Zhao Twitterin käyttö on herättänyt paljon kritiikkiä. Lähinnä siksi, että Twitter on kielletty Kiinassa, mutta myös siksi, että Zhao käytös on hyvin epäkorrektia hänen asemaansa nähden.

Kesällä 2019 Susan Rice arvosteli Kiinan harjoittamaa uiguurien sortoa, johon Zhao vastasi listaamalla erilaisia afroamerikkalaisten kohtaamia ongelmia USA:ssa ja totesi mm. että Washingtonissa valkoiset eivät koskaan mene kaupungin lounaisosiin (ns. SW Area) ja että paikallisilla on sanonta "mustat sisään, valkoiset ulos". Rice kritisoi Zhaon vastausta rasistiseksi ja häpeälliseksi.

Maaliskuussa 2020 Zhao kirjoitti Twitterissä, että epäilee Yhdysvaltain armeijan tuoneen Covid-19-viruksen Kiinaan saadakseen maan näyttämään pahalta. Tapauksen johdosta Yhdysvaltain ulkoministeriö määräsi Kiinan suurlähettilään Cui Tiankain puhutteluun. 

Marraskuussa 2020 Zhao jakoi Twitter-tilillään kiinalaisen taiteilijan tekemän kuvan, jossa australialainen sotilas uhkaa veitsellä afgaanilasta. Australian pääministeri Scott Morrison vaati anteeksipyyntöä, mihin Zhao ei suostunut. 

## Lähteet
Leilahti (Jämsä)

**Leilahti** on Keski-Suomessa Jämsässä noin 1,5 kilometriä Jämsän keskustaajamasta lähellä sijaitseva järvi, joka on hyvin kapeasuinen lahti Jämsänjoen Oikarinmutkassa.

## Maantiede
Leilahti on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Muista Jämsänjoen lahdista poiketen tätä kohdellaan vesiviranomaisten tiedoissa itsenäisenä järvenä. Lahti sijaitsee kartan mukaan maaston painaumassa eikä siinä ole saaria. Lahden rantaviivan pituus on noin 500 metriä. Sen pohjoispuolella sijaitsee Jämsän kristillinen kansanopisto ja museo, ja sen itäpuolelta kulkee rantaa viistäen yhdystie 16567. Ympäristö on lähes pelkästään peltomaata, joka sijaitsee keskellä Jämsänjokilaakson kulttuurimaisemaa. Sen vieressä sijaitsee kaksi maatilaa ja pohjoispuolella on Keskisen asuinalue.

## Vesistösuhteet
Leilahti sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Jämsänjoen suualueeseen (14.511) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy., joka on sama kuin Jämsänjoen vedenpinnalla. Leilahteen laskee vain yksi pieni pelto-oja koillisesta. Sen lasku-uoma on pikemminkin leveä uoma kuin oja. Jämsänjoen suualueeseen kuuluu Jämsänjoen ohella kolme järveä: Tuuralammi, Leilahti ja Jämsän maauimala. Runsas kilometri Leilahdelta koilliseen sijaitsee Asemenjärvi, joka laskee kuitenkin Patalahteen.

## Lähteet
Wang Wenbin

**Wang Wenbin** (, s. 1971) on kiinalainen diplomaatti ja poliitikko. Hän on työskennellyt muun muassa Kiinan Tunisian suurlähettiläänä ja toimii nykyään ulkoministeriön tiedotusosaston toisena apulaisjohtajana. Häntä pidetään yhtenä Kiinan susisoturidiplomatian näkyvänä hahmona.

## Tausta ja yksityiselämä
Wang syntyi vuonna 1971 Anhuin maakunnassa.

Wang on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.

## Ura
Wang aloitti uransa ulkoministeriössä vuonna 1993, ja hänet lähetettiin ensimmäiselle ulkomaankomennukselleen jo seuraavana vuonna, kun hän työskenteli Kiinan Senegalin suurlähetystössä. Sittemmin hän on työskennellyt myös Kamerunissa ja Mauritiuksella. Vuosina 2018–2020 Wang toimi Kiinan suurlähettiläänä Tunisiassa.

Helmikuussa 2021 Wang sanoi, että uiguurien vaino Xinjiangissa on ”vuosisadan valhe”.

## Lähteet
Interaktio (ainejärjestö)

**Tampereen yliopiston Yhteiskuntatutkimuksen opiskelijat - Interaktio Ry** on Tampereen Yliopiston Yhteiskuntatieteiden tiedekunnan alainen Yhteiskuntatutkimuksen tutkinto-opiskelijoiden etujärjestö. Interaktio Ry tarjoaa jäsenilleen tapahtumia, toimintaa ja edunvalvontaa. Interaktio Ry on osa Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnan kattoainejärjestöä YTY Ry:tä.

## Historia
Interaktio Ry perustettiin vuonna 1965. Interaktio on aikoinaan koostunut sosiologian, sosiaalipsykologian ja sosiaaliantropologian opiskelijoista, mutta vuonna 2011 sosiaalipolitiikan opiskelijat liittyivät osaksi interaktiota ja syksyllä 2012 vanhat pääaineet yhdistettiin sosiaalitieteiden tutkinto-ohjelmaksi. Vuonna 2014 sukupuolentutkimuksen ainejärjestö Vattu vaihtoi statuksensa harrasteyhdistykseksi, ja muutoksen myötä sukupuolentutkimuksen opiskelijat kuuluvat myös Interaktion piiriin. Vuonna 2015 sosiaalitieteiden alle yhdistyivät myös nuorisotyön ja -tutkimuksen opetussuunnat. Lisäksi tutkinto-ohjelman nimi koki muutoksia kesällä 2016, kun 1.8.2016 tutkinto-ohjelman nimi muuttui sosiaalitieteiden tutkinto-ohjelmasta yhteiskuntatutkimuksen tutkinto-ohjelmaksi. 

Syyskokouksessa 2015 Interaktio ry:n uudeksi viralliseksi nimeksi hyväksyttiin *Tampereen yliopiston sosiaalitieteiden/yhteiskuntatutkimuksen opiskelijoiden aineyhdistys Interaktio ry.* Nykyään Interaktio ry on siis Tampereen yliopiston yhteiskuntatutkimuksen opiskelijoiden ainejärjestö.  

## Kulttuuri
Interaktion haalarit ovat väriltään turkoosit. Interaktio julkaisee ainejärjestölehteä, joka on nimeltään Discursus. Interaktiolla on jokavuotisia perinnetapahtumia, esimerkiksi Hei Taas! - ja Hei Hei! -bileet  lukukausien alkuun ja päätteeksi, sekä Nollausbileet ja Poikkitieteelliset Beer Pong -turnaukset.

## Aiheesta muualla
*Interaktio Ry:n nettisivut
Ravintola Meiccu

**Ravintola Meiccu** on Helsingin Meilahdessa Kuusitien ja Pihlajatien risteyksessä toimiva kulttuurihistoriallisesti arvokas ravintola. Ravintolasali on Helsingin rautatieasemaa vastapäätä toimivan Hotelli Vaakunan sisarteos. Hotellityömaalta tuotiin muun muassa paneelit ja Paavo Tynellin valaisimet.

Marraskuussa 2023 ravintola kertoi, että se myy talousvaikeuksissaan huippuarvokkaat designvalaisimensa huutokaupalla. 

Vuonna 1946 avattu ravintola on tunnettu myös nimillä HOK:n ravintola n:ro 11, Kuusihokki ja Ravintola N:o 11. Siitä on käytetty lisäksi lempinimiä Risuhokki ja Käpyhokki. Risuhokki tuli alkuperäisistä tuoleista, joiden narupunokset eivät kestäneet kulutusta.  

Taiteilijoiden, muusikoiden ja näyttelijöiden suosimaksi tulleessa ravintolassa viihtyi myös oululalaislähtöinen kirjailija Matti Hälli (1913–1988), jonka Andersson-tarinat sijoittuvat Kuusihokkiin. Tarinoiden vanha mukava Andersson on maailman kaikkien vahtimestareiden armoitettu ihanneminä. 

Toinen ravintolasta aiheita ammentanut kirjailija oli dekkaristi Eero Pasanen (1947–2013), jonka kuolinuutinenkin kuvitettiin Ilta-Sanomissa Kuusihokin ovelta.

Ravintolan aikaa kestänyttä sisustusta hyödynsi myös Aki Kaurismäki elokuvassaan ''Ariel''.

Runsaan 75 vuoden aikana paikassa on ollut vain neljä ravintoloitsijaa: Helsingin Osuuskauppa HOK, HOK-Elanto, Juha Hellevuo ja Panu Kurkela sekä Leo-Jukka ja Eija Salosen yhtiö Pavrest Oy. 

Leo-Jukka Salosen isä Leo "Lexa" Salonen oli 1960-luvulla presidentti Urho Kekkosen luottokokki ja Suomen ensimmäinen televisiokokki. Lisäksi hän johti keittiötä muun muassa Motissa, Helsingin Suomalaisella Klubilla, Särkänlinnassa ja Katajanokan Kasinolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ravintolan kotisivut
Badiucao

**Badiucao** (; s. 1986) on kiinalainen taiteilija ja ihmisoikeusaktivisti, joka asuu Australiassa. Häntä pidetään yhtenä tunnetuimmista kiinalaisista poliittisista piirtäjistä.

Badiucao on kotoisin Shanghaista. Hänen isoisänsä oli elokuvantekijä, joka joutui vainojen kohteeksi kommunistien noustua valtaan; hänet lähetettiin oikeiston vastaisen kampanjan aikana *laogai*-pakkotyöhön Qinghaihin, jossa hän nääntyi kuoliaaksi. Isoisän vaimo kuoli muutamaa vuotta myöhemmin kiinalaisen uudenvuoden aattona, ja Badiucaon isä jäi orvoksi. Perhesiteidensä vuoksi hän ei päässyt yliopistoon.

Badiucao opiskeli lakia Itä-Kiinan poliittis- ja oikeustieteellisessä yliopistossa Shanghaissa. Nähtyään Taivaallisen rauhan aukion verilöylystä kertovan dokumenttielokuvan hän muutti vuonna 2009 Australiaan, jossa hän opiskeli ja työskenteli lastentarhanopettajana. Ensimmäisen poliittisen piirroksensa hän teki vuonna 2011 Wenzhoun junaturmasta, jossa kaksi luotijunaa törmäsi ja suistui sillalta; 40 ihmistä kuoli ja 192 loukkaantui.

Badiucao hyödyntää teoksissaan satiiria sekä viittauksia populaarikulttuuriin. Hän muokkaa Kiinan kommunistiselle puolueelle tyypillistä kuvastoa tehdäkseen poliittisia kannanottoja.

Badiucao toimi pitkään täysin anonyymisti varoen paljastamasta kasvojaan tai mitään, mistä hänet olisi voitu tunnistaa. Vuonna 2019 Taivaallisen rauhan aukion verilöylyn 30. vuosipäivänä australialaisella ABC-televisiokanavalla näytetyssä dokumentissa hän kuitenkin paljasti kasvonsa ensimmäistä kertaa julkisesti.

## Teoksia
 
Vuonna 2013 Badiucao tuki Sun Yat-senin yliopiston professoria Ai Xiaomingia, joka oli julkaissut itsestään yläosattoman kuvan Twitterissä vastalauseena tapaukselle, jossa hainanilaisen koulun rehtori ja paikallinen viranomainen olivat raiskanneet kuusi koulun oppilasta.

Vuonna 2016 hän julkaisi sarjan teoksia tukeakseen Sydneyn yliopistosta irtisanoutunutta opettajaa Wu Weitä, joka oli kutsunut eräitä mannerkiinalaisia opiskelijoita sioiksi. Wu oli käyttänyt sanaa *tún* () yleisemmän sanan *zhū* () sijasta. Kiinalaiset toisinajattelijat ovat omaksuneet sanan *tún* tarkoittamaan Kiinan kommunistisen puolueen virkailijoiden lapsia. 

Vuonna 2016 Kiinan asevoimia lähellä oleva tutkija Wang Weixing kritisoi Taiwanin presidentiksi valitun Tsai Ing-wenin naimattomuutta. Badiucao julkaisi teoksen, jossa hän vertasi Tsain siviilisäätyä Xi Jinpingin siviilisäätyyn.

Vuonna 2016 Xi Jinpingin puhuttua Kiinan valtionomisteiselle medialle Badiucao julkaisi teoksen, jossa Xi on kuvattuna apinoiden ja käärmeiden keskellä; mandariinikiinassa äänitorvea tarkoittava sana *hóushé* () äännetään samalla tavalla kuin apinaa ja käärmettä tarkoittavat sanat ().

Vuonna 2018 Hongkongiin suunniteltiin näyttelyä Badiucaon teoksista. Näyttely kuitenkin peruttiin ”turvallisuussyistä”. Vuonna 2019 Australian Melbournessa pidettäväksi suunniteltu keskustelu honkongilaisen muusikon ja aktivistin Denise Hon kanssa peruttiin niin ikään ”turvallisuussyistä”. 

## Lähteet
Vosne-Romanée

**Vosne-Romanée** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 18 kilometriä Beaunen kaupungista koilliseen.

## Viinintuotanto
Kunta sijaitsee Côte de Nuits’n viinintuotantoalueella, ja siellä tuotetut viinit saavat käyttää Vosne-Romanée (AOC) laatumerkintää.  Lisäksi kunnan alueella tuotetaan kuutta Burgundin Grand cru -viiniä, jotka ovat La Grande Rue, La Tâche, Richebourg, La Romanée, Romanée Saint-Vivant sekä arvokkain Romanée-Conti. Vosne-Romanée on yksi etappi 60 kilometriä pitkällä Route des Grands Crus -viinitiellä. 


File:Mairie Vosne-Romanée.jpg|Vosne-Romanéen kunnantalo.
Tiedosto:La Tâche.jpg|La Tâche-viinin viljelypalstoja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chengmai

**Chengmai** () on piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan pohjoisosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 497&nbsp;953, ja sen pinta-ala on 2068&nbsp;km2.

Chengmai on jaettu 11 kuntatason alueeseen:

## Galleria

Tiedosto:Jinjiang Town - rooftop view.jpg
Tiedosto:Fish farms in Chengmai - 01.jpg


## Lähteet
Coming Home (Sjonni's Friendsin kappale)

**Coming Home** on islantilaisyhtye Sjonni's Friendsin esittämä kappale, jolla he edustivat Islantia vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa. Alun perin islantilaismuusikko Sjonni Brinkin piti kilpailla kappaleen islanninkielisellä versiolla *Aftur heim* Islannin euroviisukarsintana toimineessa *[[Söngvakeppni Sjónvarpsins 2011]]* -laulukilpailussa. Brink kuitenkin menehtyi sydänkohtaukseen 17. tammikuuta 2011 juuri ennen kuin hänen piti osallistua kilpailuun. Niinpä kuusi Brinkin muusikkotuttua muodosti yhtyeen Sjonni's Friends, joka esitti kappaleen kilpailussa. Kappale voitti Islannin euroviisukarsinnan 12. helmikuuta ja valikoitui näin Islannin edustuskappaleeksi.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta ja pääsi finaaliin. 14. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 20:nneksi.

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/sjonni-s-friends

### Viitteet
Sóllerin juna

**Sóllerin juna** (Ferrocarril de Sóller) on Mallorcan saarella Palman ja Sóllerin välillä kulkeva sähköjuna. Sen raideleveys on 914 mm. Se ylittää 496 m korkean Sierra de Alfàbia vuoriston ja kulkee 13 tunnelin läpi. 

Rata avattiin vuonna 1912.
Junan asema on 75 metrin päässä Palman nykyisestä juna- ja linja-autoasemasta.

Alun perin junan yksi tärkeä tehtävä oli kuljettaa hedelmiä viljelyksiltä Palmaan. Nykyään junan matkustajat ovat pääasiassa turisteja, jotka haluavat kokea menneen ajan junamatkustamista. 

## Lähteet
Ding’an

**Ding’an** () on piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan koillisosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 284&nbsp;690, ja sen pinta-ala on 1196&nbsp;km2.

Ding’an on jaettu kymmeneen kuntatason alueeseen:

## Lähteet
Tšuhujivin piiri

**Tšuhujivin piiri** () on aluehallinnollinen piiri Ukrainan Harkovan alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjään, idässä Kupjanskin piiriin, etelässä Izjumin ja Lozovan piireihin ja lännessä Harkovan piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Tšuhujivin kaupunki (31&nbsp;018 as., 2022). Piirin läpi virtaava Donetsjoki on keskeinen asutuksen sijoittumista ohjannut luonnonmaantieteellinen piirre.

Tšuhujivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Harkovan piirien lukumäärän seitsemään. Tällöin Tšuhujivin piirin pinta-alaksi tuli 4&nbsp;804,0 neliökilometriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Tšuhujivin piirin väkiluvuksi ennen Venäjän hyökkäyssodan (2022–) alkamista 194&nbsp;177 asukasta (1.1.2022). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin  prosenttia piirin asukkaista (119&nbsp;237 as.), eli piirin kolmen kaupungin (Vovtšansk 17&nbsp;459 as., Zmijiv 13&nbsp;737 as., ja Tšuhujiv 31&nbsp;018 as.) ja 12 (tuolloista) kaupunkityyppisen taajaman väestö. Piirin taajamat olivat: Bilyi Kolodjaz (3&nbsp;601 as.), Esh’ar (5&nbsp;163 as.), Kotšetok (2&nbsp;916 as.), Malynivka (7&nbsp;428 as.), Novopokrovka (4&nbsp;662 as.), Petšenihy (4&nbsp;957 as.), Slobožanske (13&nbsp;675 as.), Staryi Saltiv (3&nbsp;329 as.), Tšalovske (3&nbsp;664 as.), Viltša (1&nbsp;639 as.), Vvedenka (2&nbsp;320 as.) ja Zidky (3&nbsp;669 as.).

Ennen vuoden 2020 alueuudistusta, Tšuhujivin piiri kattoi huomattavasti suppeamman pinta-alan ja piirissä asui vähemmän väkeä.


Tiedosto:Chuhuyivskyi-Raion.png|Tšuhujivin piiriin kuului huomattavasti pienempi alue ennen heinäkuuta 2020.
Волчанск железнодорожная станция.jpg|Vovtšanskin rautatieasema.
Печенізьке водоймище (Харківська область), вид з бв ім. Соіча Вовчанського району.JPG|Donetsiin padottua Petšenihyn tekojärveä. 
Panorama of Staryi Saltiv.jpg|Staryi Saltiv on kylä ja hromadan keskus Donetsin varrella.
Вулиця Музейна (Рози Люксембург), 8 ,будинок.jpg|Ilja Repinin koti- ja taidemuseo Tšuhujivissa.
Chuhuiv House of Culture after Russian shelling on 2022-07-25 (01).jpg|Venäläisten tykistöiskulla tuhoama Tšuhujivin kulttuuritalo (25.7.2022).
Ukr Zmiiv Church of the Holy Trinity 1 SU-HS 2020.jpg|Pyhän Kolminaisuuden kirkko Zmijivissä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Чугуївська районна рада  (rada.info)
New Tang Dynasty Television

**New Tang Dynasty Television** () on New Yorkista käsin toimiva televisiokanava, jonka on perustanut joukko Falun Gongin kannattajia. Kanavan taustayhtiönä on Epoch Media Group, joka omistaa myös *[[The Epoch Times]]* -lehden.

Kanava on perustettu New Yorkissa vuonna 2001 ja sen nimi viittaa tang-dynastiaan, jota pidetään yhtenä kiinalaisen sivilisaation ja hengellisyyden kultakautena. Kanava on rekisteröity voittoa tavoittelemattomaksi ja suurin osa sen varoista tulee Falun Gongin jäsenten tekemistä lahjoituksista. Vuoden 2017 kanavan tuotto oli 18 miljoonaa dollaria Yhdysvaltain veroviranomaisten mukaan.

## Lähteet
Kupjanskin piiri

**Kupjanskin piiri** () on aluehallinnollinen piiri Ukrainan Harkovan alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjään, idässä Luhanskin alueen Svatoven piiriin, etelässä Izjumin piiriin ja lännessä Tšuhujivin piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Kupjanskin kaupunki (27&nbsp;169 as., 2021).

Kupjanskin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Harkovan alueen piirien lukumäärän seitsemään. Tällöin Kupjanskin piirin pinta-alaksi tuli 4&nbsp;612,9 neliökilometriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Kupjanskin piirin väkiluvuksi 133&nbsp;135 (1.1.2021). Asukkaista kaupunkilaisia oli 52,3 prosenttia (69&nbsp;598 as.), ja he asuivat Kupjanskin kaupungissa tai jossain piirin kuudesta kaupunkityyppisestä taajamasta (Velykyi Burluk (3&nbsp;656 as.), Dvoritšna (3&nbsp;387 as.), Kivšarivka (18&nbsp;302 as.), Kupjansk-Vuzlovyi (8&nbsp;397 as.), Prykolotne (1&nbsp;963 as.) ja Ševtšenkove (6&nbsp;724 as.).

Ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta, Kupjanskin piiri kattoi huomattavasti suppeamman pinta-alan (1&nbsp;280,3 neliökilometriä) ja piirissä asui vähemmän väkeä.

## Kuvia


Kuva:Kupyanskyi-Raion.png|Aiempi, suppeampi Kupjanskin piiri, tilanne ennen heinäkuuta 2020.
Administration Building of Kupiansk Raion and Kupiansk City Council (10 2018) 01.jpg|Kupjanskin piirin ja Kupjanskin kaupungin hallintorakennus.
Kupiansk Central Raion Library (10 2018) 01.jpg| Piirin keskuskirjasto.
V. I. Kosheliev palace of culture (02), Kivharivka.jpg| Kivšarivkan kulttuuritalo.
Kupiansk-Vuzlovyi Train Station (03).JPG|Kupjansk-Vuzlovyin rautatieasema.
Velykyi Burluk Bus Station 06.2019 (02).jpg|Linja-autoasema Velykyi Burlukin taajamassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kupjanskyi raion  (osp-ua.info)
Suomi–Kiina-seura

**Suomi–Kiina-seura ry** on vuonna 1951 perustettu valtakunnallinen yhdistys, jonka päätehtävä on Kiinaa koskevan yleissivistyksen syventäminen ja kulttuurivaihdon edistäminen Suomessa. Yhdistyksen kotipaikkakunta on Helsinki.

Seuran puheenjohtaja on Mikko Puustinen. Vuoden 2020 lopussa seurassa oli 823 jäsentä, joista 712 olivat jäsenmaksunsa maksaneita jäseniä. Seura on julkaissut lehteä *Kiina sanoin ja kuvin* vuodesta 1956 lähtien.

Yhdistyksellä on paikallisosastoja Iisalmessa, Joensuussa, Lahdessa, Oulussa, Porissa, Rovaniemellä, Tampereella ja Turussa.

## Historia

Suomi–Kiina-seura perustettiin kesäkuussa 1951, reilu puoli vuotta sen jälkeen, kun Suomi oli solminut diplomaattiset suhteet Kiinan kansantasavaltaan. Seura toi Suomeen 1950-luvulla kiinalaisia akrobaatteja ja Peking-oopperan taiteilijoita. Suomi oli länsimaisittain aktiivinen kulttuurisuhteiden solmimisessa Kiinaan tuolloin. Vuodesta 1961 alkaen seura järjesti matkoja Kiinaan. Kulttuurivallankumous katkaisi yhteydet ja johti Kiinan eristäytymiseen. 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa seuran toiminta sai poliittisen leiman. Etenkin nuorison yhteiskunnallinen kiinnostus nosti seuran jäsenmäärää 1970-luvulla ja kulttuurivaihto alkoi taas. 1970-luvun lopulla politiikan ja ideologian painoarvo laski seurassa jälleen. Seura järjesti säännöllisesti matkoja Kiinaan 1971–1994. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus 1989 aiheutti seurassa jäsenkadon. 2000-luvulla toiminta lisääntyi jälleen.

## Puheenjohtajat

* Mauno Pekkala 1951–30.6.1952
* Toivo Teranne 1.7.1952–1952
* Allen Järvenpää 1953–1955
* Urho Kähönen 1956–1960
* Toivo Teranne 1960–1969
* Matti Kajantie 1970–1976
* Urho Kähönen 1976–1984
* Pentti Suomela 1985–1990
* Elsi Hetemäki-Olander 1991–1995
* Tauno-Olavi Huotari 1996–2001
* Veli Rosenberg 2002–2016
* Jyrki Kallio 2017–2018
* Mikko Puustinen 2018–

## Rahoitus

Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan yleisavustuksia eli vuotuiseen toimintaan tarkoitettuja toiminta-avustuksia. Ehtona on, että toiminta on vakiintunutta sekä yhteiskunnallisesti ja kulttuuripoliittisesti vaikuttavaa. Eduskunta päättää vuosittain, minkä enimmäissumman ministeriö käyttää avustuksiin. Vuosina 2012–2022 ministeriö on myöntänyt Suomi–Kiina-seuralle yleisavustuksia valtakunnalliseen ystävyysseuratoimintaan seuraavasti:

## Lähteet
Uhkapelaaminen Macaolla

**Uhkapelaaminen on Macaon** tärkein yksittäinen teollisuudenala. Nykyään Macao on ainoa paikka Kiinassa, jossa uhkapelaaminen on laillista. Kasinojen maksamat lisenssimaksut ja verot ovat Macaon tärkein tulonlähde.

Tammikuussa 2022 Macaon viranomaiset ilmoittivat lyhentävänsä macaolaisten kasinoiden lisenssit 10 vuoteen (puoleen aiemmasta). Näitä lisenssejä olisi mahdollista pidentää kolmella vuodella.

Nimekkäitä kasinoita ovat mm. Casino Lisboa, Altira Macau, City of Dreams ja The Venetian Macao.

## Historia
Macaolla pelattiin uhkapelejä jo 1700-luvulla. Kun Hongkong siirtyi Isolle-Britannialle vuonna 1842, Macaon aiemmin vilkas satama alkoi hiljentyä nopeasti. Vastavetona tähän portugalilaiset siirtomaaisännät laillistivat uhkapelaamisen virallisesti vuonna 1847. Kilpajuoksut, ja niihin liittyvä vedonlyönti, alkoivat kasvattaa suosiotaan 1900-luvun alussa: ravit 1920-luvulla ja vinttikoirakisat 1930-luvulla. Vuonna 1961 Macaon kuvernööri Jaime Silvério Marques teki uhkapelaamisesta siirtokunnan tärkeimmän elinkeinon.

Macao ohitti Las Vegas Stripin vuonna 2007 kasinojen liikevaihtoa mitattaessa. 

Uhkapelaaminen sai kasvaa Macaolla melko pitkään rauhassa, sillä Macao on Pekingin silmissä "hyvinkäyttäytyvä erityishallintoalue", koska siellä ei ole voimakasta demokratialiikettä. 

## Taloudelliset vaikutukset
Macaon hallinnon varoista noin 80 % tulee kasinoiden tuotoista. Kaupungin budjetti on ollut toistuvasti ylijäämäinen eikä veroja juurikaan kerätä. Vuodesta 2008 lähtien kaikki asukkaat ovat saaneet erityishallintoalueelta osinkoja. Vuonna 2023 osinko oli 10 000 patacaa (hieman yli 1240 USD) asukasta, joilla oli pysyvä oleskelulupa, kohden. Väliaikaisella oleskeluluvalla oleskelevat asukkaat saivat 6000 patacaa (noin 744 USD).

Vuonna 2019 arvioitiin, että kasinot työllistävät yhteensä 108 000 ihmistä.

Mannerkiinalaiset ovat pitkään kyenneet pesemään rahaa Macaolla vaihtamalla hämäräperäiset renminbit patacoihin, pelaamalla kasinoilla, jonka jälkeen kotiutetut voitot vaihdetaan takaisin renminbeiksi ennen paluuta Manner-Kiinan puolelle.

## Lähteet
Andenverdenmaite

**Andenverdenmaite** (*Lotus callis-viridis*) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon, maitteiden (*Lotus*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla endeemisenä Gran Canarian saarella kasvava kasvilaji. Laji sisältyy Kanariansaarten suojeltavien lajien luetteloon.

Andenverdenmaite on monivuotinen ruoho, jonka varret ja lehdet ovat karvaisia. Lehtien tyvilehdykät ovat lähes pyöreitä, puikeita tai vastapuikeita. Kukinnoissa on yleensä yhdestä neljään kukkaa, joskus viisi. Kukkien verhiöt ovat 7–9 mm pitkiä.

Andenverdenmaitteen tieteellisen nimen lajinimi *callis-viridis* tulee latinan sanoista *callis* (suom. polku) ja *viridis* (suom. vihreä) viitaten lajin perinteiseen kasvupaikkaan Andén Verdeen.

## Lähteet
* Flora Vascular de Canarias: ''Lotus callis-viridis'' 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Lotus callis-viridis''
Zanele Muholi

**Zanele Muholi** (s. 19. heinäkuuta 1972 Umlazi, Durban) on eteläafrikkalainen taiteilija ja aktivisti. 

Muholi opiskeli valokuvausta Johannesburgissa ja piti ensimmäisen näyttelynsä vuonna 2004. Muholi käsittelee töissään afrikkalaisia vähemmistöjä ja kuvaa arkistoa mustien lesbojen, trans- ja muunsukupuolisten kokemuksista. Muholi oli perustamassa vuonna 2003 järjestöä Forum for Empowerment of Woman.

Muholi on saanut palkintoja taiteesta, dokumentarismista ja humanitaarisesta valokuvauksesta. Hänen taidettaan on esitelty nykytaiteen merkittävimmissä näyttelyissä Documentassa ja Venetsian biennaalissa.

## Palkinnot
* Deutsche Börse Photography Prize -palkinto vuonna 2015
* International Center of Photographyn Infinity Award -palkinnon vuonna 2016

## Lähteet
Daniela Ulbing

**Daniela Ulbing** (s. 27. helmikuuta 1998) on itävaltalainen lumilautailija. Hän saavutti parisuurpujottelussa olympiahopeaa Pekingissä 2022. Neljä vuotta aiemmin Pyeongchangin olympialaisissa hän sijoittui samassa lajissa seitsemänneksi. Hän voitti paripujottelussa maailmanmestaruuden Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 2017. Parisuurpujottelussa hän saavutti MM-hopeaa Bakurianissa 2023. Hän on sijoittunut MM-kilpailujen parisuurpujottelussa lisäksi seitsemänneksi 2017 ja paripujottelussa kymmenenneksi 2019.

Ulbing on voittanut maailmancupissa viisi osakilpailua: tammikuussa 2017 Bad Gasteinissa paripujottelun, tammikuussa 2021 Moskovassa paripujottelun, joulukuussa 2021 Carezzassa parisuurpujottelun sekä tammikuussa 2022 ja 2023 Bad Gasteinissa paripujottelun. Henkilökohtaisia palkintosijoja hänellä on kaikkiaan kolmetoista. Hän voitti paripujottelun maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2016–2017 ja oli toinen kaudella 2022–2023.Parisuurpujottelun cupissa hän oli kolmas kaudella 2021–2022. Parallel-lajien kokonaiscupissa hän sijoittui kolmanneksi kaudella 2021–2022.

## Lähteet
Katri Vala – Kulkuri & näkijä

**Katri Vala – Kulkuri & näkijä** on Minna Maijalan kirjoittama elämäkerta runoilija Katri Valasta. Kirjan on julkaissut Otava vuonna 2021. 

Maijala pohtii alkusanoissa, kuinka voi kirjoittaa elämäkertaa yhtä aikaa nimimerkistä "Katri Vala" ja sen takana olevasta henkilöstä Karin Wadenström, sillä "Katri Vala" oli kirjailijan tuotemerkkikokonaisuus. Kirjailijanimestä ei voi irrottaa käyttöön etunimeä Katri, kuten Kerttu Saarenheimo on tehnyt  *Tulenkantajat*-monografiassaan. Etunimi oli joko Karin tai Kati. Maijala huomauttaa kuitenkin käyttävänsä pelkkää sukunimeä Vala. Nimiongelmaa hän käsittelee teoksessa myöhemmin laajemmin.

Maijalalla on ollut lähdeongelma, sillä esimerkiksi kirjeenvaihdosta on jäljellä lähinnä vain Valan saamat vastaukset, ja hänen monien kirjailijoiden kanssa käymänsä kirjeenvaihdon toinen puoli on enimmäkseen tuhoutunut. Hän on käyttänyt lähteinä myös muiden muistelmia, joskin suhtautuminen niihin on ristiriitaista. Eri lähteet valaisevat kuitenkin toisinaan samoja asioita, mikä auttaa niiden luotettavuuden arvioinnissa. Samalla hän viittaa siihen, että monet muistelijat ovat lukeneet Saarenheimon *Tulenkantajat*-monografian, mikä heijastuu muistelmissa kehämäisyytenä. Lähteistä omistusoikeudesta Valaan käyvät kiistaa Olavi Paavolainen ja Erkki Vala, joista jälkimmäisen elämäkertatyö jäi kesken ja on arkistoitu.

Teos jakautuu kolmeen osaan, Lapsuus, Nuoruus ja Kypsyys. Lisäksi mukana on Prologi ja Epilogi sekä kahdeksansivuinen kuvaliite. Teoksessa ei ole viitteitä, mutta lopussa on lähdeluettelo ja nimihakemisto.

## Arviot
Outi Hytönen toteaa arviossaan *[[Kanava (lehti)|Kanavassa]]*, että Maijalan teksti on tyyntä ja asiallista ja teos ennen kaikkea kirjallisuushistoriallinen elämäkerta, vaikka alkuun on kirjoitettu sukuselvitys ja Lapin kuvailua, joita Hytönen ei pidä kovin tarpeellisina. Hytönen kiittää, että Maijala purkaa aiempien elämäkertojen käsityksiä Edith Södergran -vaikutteiden ajankohdasta ja Tulenkantajien synnystä. Södergran oli Valalle tuttu jo ennen ensimmäistä kokoelmaa, ja Tulenkantajien nimissä toimi useita ryhmiä, kuten uudempi tutkimus on osoittanut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Teos kustantajan sivulla
Gong fu yu jia

**Gong fu yu jia** (, DVD- ja Blu-ray-levityksessä kansainvälisellä nimellä **Kung Fu Yoga**) on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut kiinalainen toimintakomediaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Stanley Tong ja pääroolia näyttelee Jackie Chan. Elokuvan näyttelijöihin kuuluvat kiinalaiset näyttelijät Aarif Lee, Lay Zhang ja Miya Muqi sekä intialaiset näyttelijät Sonu Sood, Disha Patani ja Amyra Dastur.

Elokuva sai ensi-iltansa Kiinassa 28. tammikuuta 2017. Siinä on Nathan Wangin säveltämää alkuperäistä musiikkia ja lopputanssinumero, jonka koreografi on Farah Khan.

Se on Jackie Chanin eniten tuottanut elokuva Kiinassa. Se oli myös Kiinan tuottoisin komediaelokuva, kunnes *[[Never Say Die (vuoden 2017 elokuva)|Never Say Die]]* (2017) ohitti sen.

## Juoni
Kaksi professoria työskentelevät yhdessä löytääkseen kadonneen aarteen ja lähtevät seikkailuun, joka vie heidät tiibetiläisestä jääluolasta Dubaihin ja vuoristotemppeliin Intiassa.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Lähteet
Odessan piiri

**Odessan piiri** () on aluehallinnon toisen tason piiri Ukrainan Odessan alueella, Moldovan ja Mustanmeren välissä. Piiri rajoittuu lounaassa Bilhorod-Dnistrovskyin piiriin, pohjoisessa Rozdilnan ja Berezivkan piiriin, idässä Mykolajivin alueen Mykolajivin piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Odessan kaupunki (1&nbsp;015&nbsp;826 as., 2021).

Heinäkuussa 2020 Ukrainan korkein neuvosto pienensi voimakkaasti Ukrainan piirien lukumäärää; Odessan alueelle jäi seitsemän piiriä. Tällöin Odessan piirin pinta-ala kasvoi 3&nbsp;878,1 neliökilometriin.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Odessan piirin väkiluvuksi 1&nbsp;382&nbsp;541 (1.1.2021). Asukkaista kaupunkilaisiksi tulkittiin 86,1 prosenttia (1&nbsp;190&nbsp;053 as.), ja he asuivat joko jossain piirin viidestä kaupungista (Biljajivka, Južne, Odessa, Teplodar, Tšornomorsk) tai yhdeksästä kaupunkityyppisestä taajamasta.

Ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta Odessan piiri oli pinta-alaltaan pienempi ja piirissä asui vähemmän väkeä.


Sady-Pobedy-aerial-1.jpg|Ilmakuva Odessasta.
Mys-Fontan-aerial-2.jpg|Ilmakuva Odessasta
Chornomorsk-aerial-2.jpg|Tšornomorskin kaupunkia.
Панорама терминалов ТИС июль 2010.jpg| Južnen sataman seutua.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tim Mastnak

**Tim Mastnak** (s. 31. tammikuuta 1991) on slovenialainen lumilautailija. Hän saavutti parisuurpujottelussa olympiahopeaa Pekingissä 2022. Neljä vuotta aiemmin Pyeongchangin olympialaisissa hän sijoittui samassa lajissa 16:nneksi. Milanon ja Cortina d’Ampezzon olympialaisissa 2026 hän oli parisuurpujottelussa neljäs hävittyään pronssimitalin maalikamerakuvan perusteella Tervel Zamfiroville. Hän saavutti parisuurpujottelussa MM-hopeaa Park Cityn MM-kilpailuissa 2019.

Mastnak on voittanut maailmancupissa neljä osakilpailua: maaliskuussa 2018 Scuolissa, joulukuussa 2018 Carezzassa, helmikuussa 2019 Kiinassa ja joulukuussa 2024 Yanqingissa, kaikki parisuurpujottelussa. Lisäksi hän on sijoittunut neljä kertaa toiseksi ja neljä kertaa kolmanneksi. Hän voitti parisuurpujottelun cupin kaudella 2018–2019 ja oli samalla kaudella parallel-lajien yhteiscupissa toinen. Hän oli parisuurpujottelun cupissa kolmas kaudella 2021–2022.

## Lähteet
Lexovit

**Lexovit** () olivat kelttiläinen heimo, joka asui Gallian rannikolla, Seinen suusta länteen. He asuivat nykyisten Lisieux´n ja Bayeux´n seuduilla. Bayexissa asui myös baiokassien heimo, joka on saattanut olla lexovien alainen tai liittolainen. Lexovien pääkaupunki – roomalaisittain *Civitas Lexoviorum* – sijaitsi nykyisen Lisieux´n paikalla. 

Vuonna 56 eaa. Gallian rannikon voimakkain kansa venetit valmistautui Caesarin johtamien roomalaisten hyökkäykseen, ja he pyysivät tuolloin apua useilta kelttiheimoilta, myös osismeilta, lexoveilta ja namneteilta. Caesar lähetti Sabinuksen johtamat joukot estämään unelleja, curiosoliitteja ja lexoveja liittymästä venetien johtamaan liittoumaan. Muutama päivä sen jälkeen, kun Sabinus oli saapunut unellien maahan, surmasivat aulercit, eburoviskit ja lexovit neuvostonsa jäsenet, jotka vastustivat sotaa roomalaisia vastaan. Sen jälkeen nämä heimot liittyivät unellien päällikön Viridovixin johtamiin joukkoihin. Sabinus kukisti kuitenkin nämä gallialaiset heimot ja pakotti heidät antautumaan.

Lexovit osallistuivat vuonna 52 eaa. Vercingetorixin johtamaan gallialaisten kansannousuun Caesaria vastaan. He lähettivät Vercingetorixin tueksi 3000 miestä. 

## Lähteet
Na inat

**Na inat** () on bulgarialaisen laulaja Poli Genovan esittämä kappale, jolla hän edusti Bulgariaa vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa, Kappale valikoitui Bulgarian edustuskappaleeksi sen voitettua bulgarialaisen *Evroviziya 2011* -laulukilpailun 23. helmikuuta.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta. Kappale sijoittui semifinaalin 12:nneksi eikä päässyt finaaliin.

## Listasijoitukset

## Lähteet
https://eurovision.tv/participant/poli-genova

### Viitteet
Princess Royal

**Princess Royal** (myös: *The Princess Royal*; suom. ’kuninkaallinen prinsessa’) on Britanniassa käytetty harvinainen arvonimi. Se voidaan myöntää hallitsijan vanhimmalle tyttärelle. Hän ei kuitenkaan saa sitä automaattisesti, vaan kunnia-arvo täytyy jollain tavoin ansaita. Tittelin nykyinen haltija on prinsessa Anne.

Ensimmäinen Princess Royal oli kuningas Kaarle I:n tytär Maria, joka sai tämän arvonimen käyttöönsä vuonna 1642.

Arvonimen myöntämisellä on neljä sääntöä. Se voidaan myöntää hallitsijan vanhimmalle elossa olevalle tyttärelle. Vain yhdellä henkilöllä voi olla kyseinen arvonimi kerrallaan, ja arvonimi on sille myönnetyllä henkilöllä kuolemaan asti. Sitä ei voida myöskään myöntää, jos henkilö omaa korkeamman arvonimen esimerkiksi avioliiton kautta.

## Luettelo arvonimen haltijoista

Seuraava on täydellinen luettelo naisista, joita on virallisesti kutsuttu *kuninkaallisiksi prinsessaiksi*:

## Lähteet
I'm Still Alive

**I'm Still Alive** on slovakialaisen duon TWiiNSin esittämä kappale, jolla he edustivat Slovakiaa vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valittiin sisäisesti Slovakian edustuskappaleeksi ja ensiesitettiin julkisesti 5. maaliskuuta Miss Universe Slovakia -kilpailussa.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta. Kappale sijoittui semifinaalin 13:nneksi eikä päässyt finaaliin. Kilpailun jälkeen julkaistujen eriteltyjen tulosten mukaan pelkällä asiantuntijaraatiäänestyksellä kappale olisi sijoittunut semifinaalin yhdeksänneksi ja päässyt finaaliin, mutta pelkällä puhelinäänestyksellä kappale olisi jäänyt semifinaalin 16:nneksi.

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/twiins

### Viitteet
I Love Belarus

**I Love Belarus** on valkovenäläisen laulaja Anastasija Vinnikavan esittämä kappale, jolla hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 2011. Alun perin Vinnikavan piti edustaa maata kappaleella *I Am Belarusian*, mutta kappale hylättiin, kun paljastui, että sitä oli esitetty julkisesti jo kesällä 2010. *I Love Belarus* valittiin korvaavaksi kappaleeksi ja ensiesitettiin julkisesti 14. maaliskuuta.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta. Kappale sijoittui semifinaalin 14:nneksi eikä päässyt finaaliin. Myöhemmin julkaistuista eritellyistä tuloksista selvisi, että pelkällä puhelinäänestyksellä kappale olisi sijoittunut semifinaalin yhdeksänneksi ja päässyt finaaliin, mutta pelkällä asiantuntijaraatiäänestyksellä kappale olisi jäänyt semifinaalin 15:nneksi.

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/anastasiya-vinnikova

### Viitteet
Rusinka

**Rusinka** () on pohjoismakedonialaisen laulaja Vlatko Ilievskin esittämä kappale, jolla hän edusti maataan vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valikoitui maan edustuskappaleeksi sen voitettua pohjoismakedonialaisen *Skopje Fest 2011* -laulukilpailun 27. helmikuuta. Ilievski levytti kappaleesta myös englannin-, venäjän- ja serbiankieliset versiot.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta. Kappale sijoittui semifinaalin 16:nneksi eikä päässyt finaaliin.

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/vlatko-ilievski

### Viitteet
Toivo Lindvall

**Toivo Sakari Lindvall**  (23. huhtikuuta 1911 Loppi – 8. syyskuuta 1984 Forssa) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Lindvallin vanhemmat olivat Johan Kustaa Lindvall ja Amanda Broman ja puoliso vuodesta 1936 Aili Lemmikki Vesanen. Lindvall kävi kansakoulun ja perehtyi sitten omakohtaisesti rakennusalan töihin. Taloudenpitoa hän oppi sotavuosien aikana asepalveluksessa. Vuonna 1952 Lindvall perusti Toivo Johanssonin kanssa rakennustoimiston, ensin Ypäjälle, josta yritys siirtyi 1957 Forssaan. Lindvallin johtamana yrityksestä kasvoi nopeasti huomattava rakennusyhtiö, joka toteutti asuin-, liike- ja teollisuuskiinteistöjä sekä julkisia toimitiloja varsinkin Forssan alueelle. Yksi yrityksen erityskohteista olivat pankkirakennukset, mutta se toteutti myös lukuisia kouluja ja yhteensä neljäkymmentä kerrostaloa. Lindvall osallistui useiden muidenkin yhtiöiden toimintaan, hän oli muun muassa Forssan Metallityöt -yhtiön toimitusjohtaja, samoin kuin yritysten väliseen ja alueelliseen yhteistyöhön. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1969. 

## Lähteet
Changjiangin liden autonominen piirikunta

**Changjiangin liden autonominen piirikunta** () on liden autonominen piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan luoteisosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 232&nbsp;124, ja sen pinta-ala on 1596&nbsp;km2.

Changjiang on jaettu kahdeksaan kuntatason alueeseen, joista seitsemän on suurkuntia ja yksi on maalaiskunta:

**Suurkunnat:**

* Shilu ()
* Chahe ()
* Shiyuetian ()
* Wulie ()
* Changhua ()
* Haiwei ()
* Qicha ()

**Maalaiskunta:**

* Wangxia ()

## Lähteet
Baishan liden autonominen piirikunta

**Baishan liden autonominen piirikunta** () on liden autonominen piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan länsiosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 164&nbsp;699, ja sen pinta-ala on 1596&nbsp;km2.

Baisha on jaettu 11 kuntatason alueeseen, joista neljä on suurkuntia ja seitsemän on maalaiskuntia:

**Suurkunnat:**

* Yacha ()
* Qifang ()
* Bangxi ()
* Da’an ()

**Maalaiskunta:**

* Xishui ()
* Yuanmen ()
* Nankai ()
* Fulong ()
* Qingsong ()
* Jinbo ()
* Rongbang ()

## Lähteet
Brooklynin pojat

**Brooklynin pojat** on Inderjit Kaur Khalsan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2014.

Elokuva kertoo Khalsan perhesuhteista sekä lapsen kasvamisesta ilman isää. Khalsa tapasi aviomiehensä Brooklynissa, he saivat pojan ja erosivat. Elokuvassa Khalsa menee poikansa kanssa takaisin Brooklyniin tapaamaan pojan isää ja isovanhempia.

## Lähteet
Qiongzhongin liden ja miaojen autonominen piirikunta

**Qiongzhongin liden ja miaojen autonominen piirikunta** () on liden ja miaojen autonominen piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan keskiosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 179&nbsp;586, ja sen pinta-ala on 2704&nbsp;km2.

Baisha on jaettu kymmeneen kuntatason alueeseen, joista seitsemän on suurkuntia ja kolme on maalaiskuntia:

**Suurkunnat:**

* Yinggen ()
* Wanling ()
* Limushan ()
* Heping ()
* Changzheng ()
* Hongmao ()
* Zhongping ()

**Maalaiskunta:**

* Diaoluoshan ()
* Shang’an ()
* Shiyun ()

## Lähteet
Lumilautailu talviolympialaisissa 2022

**[[Lumilautailu]]ssa** kilpailtiin **[[Talviolympialaiset 2022|Pekingin 2022 talviolympialaisissa]]** 5.–15. helmikuuta.

Kilpailutapahtumia oli 11, joista viisi oli miehille, viisi naisille ja yksi sekajoukkueille.

## Aikataulu
:*Kaikki ajat paikallista aikaa ([[Aikavyöhyke|UTC+8]]).

*'Lihavoidut''' tapahtumat ovat loppukilpailuja.

## Mitalitaulukko

## Tulokset
### Miehet

### Naiset

### Sekajoukkueet

## Lähteet
Lingshuin liden autonominen piirikunta

**Lingshuin liden autonominen piirikunta** () on liden autonominen piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan eteläosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 372&nbsp;511, ja sen pinta-ala on 2704&nbsp;km2.

Lingshui on jaettu 11 kuntatason alueeseen, joista yhdeksän on suurkuntia ja kaksi on maalaiskuntia:

**Suurkunnat:**

* Yelin ()
* Guangpo ()
* Sancai ()
* Yingzhou ()
* Longguang ()
* Wenluo ()
* Benhao ()
* Xincun ()
* Li’an ()

**Maalaiskunta:**

* Timeng ()
* Qunying ()

## Lähteet
Naisen osa

**Naisen osa** on Kati Juuruksen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2015.

Elokuva kertoo Venäjältä Suomeen muuttaneista naisista, jotka ovat solmineet avioliiton suomalaisten miesten kanssa.

## Lähteet
Baotingin liden ja miaojen autonominen piirikunta

**Baotingin liden ja miaojen autonominen piirikunta** () on liden ja miaojen autonominen piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan eteläosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 156&nbsp;108, ja sen pinta-ala on 1161&nbsp;km2.

Baoting on jaettu yhdeksään kuntatason alueeseen, joista kuusi on suurkuntia ja kolme on maalaiskuntia:

**Suurkunnat:**

* Baocheng ()
* Shenling ()
* Jiamao ()
* Xiangshui ()
* Xinzheng ()
* Sandao ()

**Maalaiskunta:**

* Liugong ()
* Nanlin ()
* Hemao ()

## Lähteet
Ledongin liden autonominen piirikunta

**Ledongin liden autonominen piirikunta** () on liden autonominen piirikunta Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan lounaisosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 464&nbsp;435, ja sen pinta-ala on 2763&nbsp;km2.

Baoting on jaettu 11 kuntatason alueeseen:

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1759

**Kirjallisuusvuosi 1759** käsittelee vuoden 1759 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Suomalaissyntyinen Peter Forsskåhl esitti väitöskirjassaan parikymmentä teesiä, joissa vaadittiin Ruotsiin muun muassa paino- ja elinkeinovapautta sekä uskonnollista suvaitsevaisuutta. Kirja voitiin tulkita epäsuoraksi arvosteluksi vallassa olleelle hattupuolueelle. Se herätti ilmestyttyään suurta kohua ja aiheutti muun muassa painokanteen.

## Julkaisuja
* Jean le Rond d’Alembert &ndash; *Essai sur les éléments de philosophie*
* Peter Forsskåhl &ndash; *Tankar om borgerliga friheten*
* Johan Haartman &ndash; *Tydelig Underrättelse Om de Mäst Gångbara Sjukdomars Kännande och Motande, Genom Lätta och Enfalliga Hus-Medel; Samt et litet Res- och Hus-Apothek etc* (Suomen ensimmäinen yleistajuinen lääkäriopas)
* David Hume &ndash; *The History of England, Under the House of Tudor*
* *[[Ruotzin waldacunnan laki]]* (vuoden 1734 lain suomennos)
* Laurence Sterne &ndash; *The Life and Opinions of Tristram Shandy, Gentleman* (suom. *[[Tristram Shandy – elämä ja mielipiteet]]*, 1998)
* Voltaire &ndash; *[[Candide|Candide, ou l’Optimisme]]* (suom. *Candide*, 1914)

## Palkintoja

## Lähteet
Tâi-lô

**Tâi-uân Lô-má-jī Phing-im Hong-àn** (; ) eli **tâi-lô** () on taiwanin kielen romanisaatiomenetemä, joka perustuu pe̍h-ōe-jīhin. Vuodesta 2006 Taiwanin opetusministeriö on suosittanut sen käyttöä taiwanin romanisointimenetelmänä.

Tâi-lô eroaa pe̍h-ōe-jīstä seuraavilta osin:

## Lähteet
Anton Smolski

**Anton Andrejevitš Smolski** (, , s. 16. joulukuuta 1996 Pjasotjnaje, Kapyl, Minsk, Valko-Venäjä) on valkovenäläinen ampumahiihtäjä. Hän saavutti olympiahopeaa normaalimatkalla Pekingin olympialaisissa 2022. Samojen kisojen sekaviestissä hän sijoittui kuudenneksi, miesten viestissä kahdeksanneksi, pikakilpailussa kymmenenneksi, takaa-ajossa 14:nneksi ja yhteislähtökilpailussa 17:nneksi. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän on henkilökohtaisilla matkoilla sijoittunut parhaimmillaan 15:nneksi pikamatkalla Anterselvassa 2020. Hän saavutti nuorten MM-kilpailuissa takaa-ajokilpailussa pronssia vuonna 2017.

Maailmancupissa Smolski sijoittui kaudella 2021–2022 toiseksi Pekingin olympialaisten normaalimatkalla sekä kolmanneksi Hochfilzenin pikakilpailussa ja Ruhpoldingin pikakilpailussa ja takaa-ajossa. 

## Lähteet
Anders Anundsen

**Anders Anundsen** (s. 17. marraskuuta 1975 Stavern) on norjalainen juristi ja edistyspuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 2005–2017 ja toimi Norjan oikeusministerinä 2013–2016. Nuorempana hän johti puolueensa nuorisojärjestöä kahteen otteeseen, 1996 ja 1998–1999.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Anders Anundsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Maria ja demoni

**Maria ja demoni** on Jan-Olof Svarvarin ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2018.

Elokuva kertoo Mariasta, joka sairastui aikuisena anoreksiaan. Lopulta hän onnistui kohtaamaan sairastumisensa syyn.

## Lähteet