Nuoli (kategoriateoria)

**Nuoli** on kategoriateorian peruskäsite, joka kuvaa kahden pisteen välistä suunnattua yhteyttä. Nuolet ilmaisevat, miten kategorian pisteet ovat suhteessa toisiinsa, ja ne ovat kategoriateorian rakenteen keskeisin osa.

Kategoriateoriassa ei tutkita pisteiden sisäistä rakennetta, vaan niiden välisiä suhteita, joita nuolet edustavat. Näin ollen nuolet voidaan ymmärtää abstrakteina yhteyksinä, jotka voivat tarkoittaa esimerkiksi kuvauksia joukkojen välillä, ryhmähomomorfismeja, topologisia kuvauksia tai muita rakenteita säilyttäviä kuvauksia.

Nuolista käytetään myös nimityksiä **muunnos**, **kuvaus** tai **morfismi** riippuen asiayhteydestä.

## Kansantajuinen selitys

Kategoriateorian lähtökohtana on ajatus, että olioita voidaan ymmärtää niiden välisten suhteiden kautta. Nuolet kuvaavat juuri näitä suhteita. Ne kertovat, miten yksi piste voidaan yhdistää toiseen — ei niinkään sitä, mitä nuo pisteet ovat sisältäpäin. Tämä lähestymistapa kääntää perinteisen ajattelun toisin päin: sen sijaan, että ensin määriteltäisiin rakenteet ja sitten tutkittaisiin niiden välisiä yhteyksiä, kategoriateoria aloittaa näistä yhteyksistä.

Nuolilla on aina täsmälleen yksi alkupiste ja täsmälleen yksi loppupiste, mikä on niiden ainoa piirtämisvaiheen rajoite. Nuoli voi kulkea joko yhdestä pisteestä toiseen pisteeseen tai se voi muodostaa *silmukan* eli alkaa ja loppua samaan pisteeseen. Yhdestä pisteestä voi lähteä monta nuolta yhteen tai useampaan pisteeseen ja vastaavasti siihen voi päättyä monesta eri pisteestä tulevia nuolia. Jokainen nuoli on suunnattu ja yksisuuntainen, mutta kahden pisteen välillä voi kulkea useita nuolia kumpaankin suuntaan. Tämä joustavuus tekee nuolista yleisen työkalun monenlaisten matemaattisten rakenteiden kuvaamiseen.

Nuolet voidaan myös liittää toisiinsa, jos niiden päät sopivat yhteen: jos nuoli f kulkee pisteestä A pisteeseen B ja toinen nuoli g pisteestä B pisteeseen C, voidaan muodostaa liitos f + g, joka kulkee pisteestä A pisteeseen C. Tätä liitosta voi verrata kuvausten yhdistämiseen, ja se on yksi kategorian perusominaisuuksista.

Kullekin pisteelle kuuluu myös *identiteettinuoli* \mathrm{id}_A, joka toimii ”neutraali­elementtinä”: se ei muuta mitään, mutta takaa, että liitokset toimivat johdonmukaisesti.
Niinpä jos nuoli f alkaa pisteestä A ja päättyy pisteeseen B, pätee
\mathrm{id}_A + f = f ja f + \mathrm{id}_B = f.

## Määritelmä

Kategoria \mathcal{A} koostuu luokasta pisteitä \dot\mathcal{A} ja luokasta pisteiden välisiä nuolia \vec\mathcal{A}, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

* Jokaisella nuolella f on alkupiste A\in\dot\mathcal{A} ja loppupiste B\in\dot\mathcal{A}.
* Nuolet A\xrightarrow{f} B\in\vec\mathcal{A} ja B\xrightarrow{g} C\in\vec\mathcal{A} voidaan liittää toisiinsa, kun ensimmäisen nuolen loppupiste on sama kuin toisen nuolen alkupiste. Liitoksen tulosta merkitään A\xrightarrow{f+g} C.
* Jokaiselle pisteelle A on olemassa identiteettinuoli \mathrm{id}_A, jolle pätee \mathrm{id}_A + f = f ja g + \mathrm{id}_A = g kaikilla sen kanssa yhteensopivilla nuolilla f ja g.
* Nuolten liitos on liitännäinen: (f + g) + h = f + (g + h).

## Esimerkkejä

Eri kategorioissa nuolet saavat erilaisia tulkintoja:

## Nuolet ja liitokset
Nuolten liittäminen on kategoriateorian perusoperaatio. Jos kategorian pisteet ja nuolet esitetään kaaviona
A \xrightarrow{f} B \xrightarrow{g} C,
niin liitoksen tuloksena saadaan nuoli f+g\colon A\to C.

Liitoksen on aina säilytettävä kategorian rakenne: se ei saa muuttaa pisteiden välisiä suhteita eikä identiteettinuolia.

## Identiteettinuoli
Jokaisella pisteellä on oma identiteettinuolensa \mathrm{id}_A, joka toimii "tyhjänä muunnoksena". Se ei muuta mitään, mutta takaa, että liitokset käyttäytyvät säännönmukaisesti:
\mathrm{id}_A + f = f ja f + \mathrm{id}_B = f.

## Vaihdannaiset kaaviot
Kategorian kaavio on vaihdannainen, jos kaikki pisteiden väliset polut johtavat samaan tulokseen. Tämä ilmaisee, että eri reittejä pitkin liitetyt nuolet antavat saman lopputuloksen.

## Merkitys kategoriateoriassa
Nuoli on kategoriateorian perusyksikkö, jonka varaan koko rakenne rakentuu.
Kategorian määritelmä, ylinuolet, luonnolliset muunnokset, rajat ja Yonedan apulause perustuvat kaikki nuolten ominaisuuksiin ja niiden liitoksiin. Ilman nuolen käsitettä ei ole kategoriaa.

## Katso myös
* Kategoria
* Ylinuoli
* Luonnollinen muunnos
* Yonedan apulause

## Lähteet
* 

### Viitteet