open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kangasjärvi (Kuopio, Kumpumäki)

**Kangasjärvi**  on Pohjois-Savossa Kuopiossa ja Suonenjoella Kumpumäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,3 metriä mpy.

## Lähteet
Levänen (Kuopio, Virmaanpää)

**Levänen**  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Virmaanpään lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 780 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 50 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 6&nbsp;saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,25&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00125&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 9,9&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,3 metriä mpy.

## Lähteet
Heinänen (Suonenjoki)

**Heinänen**  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Salmisten lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 810 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Sillä on yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,16&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00116&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 6,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy.

## Lähteet
Suokonmäki

**Suokonmäki** on Alajärven kaupungissa, Lehtimäen Peräkylässä sijaitseva mäki. Se kohoaa 231 metriä merenpinnasta, ja on yksi Etelä-Pohjanmaan maakunnan korkeimmista kohdista. Nimellä Suokonmäki voidaan viitata myös mäen lähistön asutukseen.

Suokonmäellä sijaitsee Suokonmäen näkötorni. Näkötornin juurella on Lehtimäki-seuran ylläpitämä kotiseututalo. Suokonmäki on osa Lehtimäen mäkiasutuksen valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.

## Historia
Suokonmäki on seudun vanhimpia asutuksia, jossa on ollut ihmistoimintaa jo esikeraamisen kulttuurin ajalla. Mäki ei ole koskaan sijainnut merenpinnan alapuolella ja onkin aikoinaan ollut saari. Tältä ajalta mäen alla on muinaisia rantavalleja ja paikalta on löytynyt hylkeenpyyntiin liittyviä muinaisjäänteitä. Pysyvä asutus on tullut seudulle kuitenkin vasta 1500-luvun aikana. Suokonmäki on ollut Lehtimäen keskus ja liikenteellinen risteyspaikka 1700-luvulla. Mäen seudun rakennuksista valtaosa on rakennettu toisen maailmansodan jälkeen, mutta joidenkin pihapiirien talousrakennukset ovat säilyneet pidemmältä ajalta.

## Lähteet
Väinämöinen (Kuopio)

**Väinämöinen** on Pohjois-Savossa Kuopiossa Kukkamäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Väinämöinen on 600 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen keskikohdassa on noin 2,0 metriä syvää . Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy.

## Lähteet
Charles Simons

**Charles Simons** (27. syyskuuta 1906 Antwerpen, Belgia – 5. elokuuta 1979) oli belgialainen jalkapalloilija, pääasialliselta pelipaikaltaan oikea keskikenttäpelaaja.

Simons edusti koko 11-vuotisen ammattilaisuransa Royal Antwerpia ja voitti maan pääsarjamestaruuden kahdesti kausina 1928–1929 ja 1930–1931. Simons liittyi Belgian A-maajoukkueeseen toukokuussa 1931 ja pelasi joukkueessa kymmenen ottelua. Hän kuului joukkuueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1934, mutta ei pelannut yhdessäkään ottelussa.

## Lähteet
Hakonen (Keitele)

**Hakonen** on Pohjois-Savossa Keiteleen ja Viitasaaren rajalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Hakonen on 1,5 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Se sijaitsee Pirttikylän kulmakunnalla kahden mäen välissä. Järven lounaiset rannat ovat jyrkimmät. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Matalan järven syvänne sijaitsee järven keskilinjalla. Järven luoteispäässä on 13,4 metriä syvää syvänne . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Pohjoisrannoilla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Pirttikylän yhdystieltä 16009.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kukertaisjoen valuma-alueeseen (14.723) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,2 metriä mpy. Järven kaakkoispäästä laskee luontainen puro Pieni-Kukertajaan.

## Lähteet
The Palazzo

**The Palazzo** on Las Vegasissa Yhdysvalloissa sijaitseva 196 metriä korkea hotelli ja kasino, joka on kaupungin kolmanneksi korkein rakennus. Se rakennettiin vuosina 2004–2007 ja on saanut energiaystävällisyydestään hopeisen LEED-sertifikaatin.

## Lähteet
Philibert Smellinckx

**Philibert Smellinckx** (17. tammikuuta 1911 Saint Gilles, Belgia – 8. huhtikuuta 1977) oli belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.

Smellinckx voitti Union Saint-Gilloisen kanssa kolmesti Belgian pääsarjamestaruuden kausina 1932–1933, 1933–1934 ja 1934–1935. Hän liittyi Belgian A-maajoukkueeseen lokakuussa 1933 ja pelasi joukkueessa 19 ottelussa. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1934 ja 1938.

## Lähteet
Haukilampi (Suonenjoki, Iisvesi)

**Haukilampi**  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Iisveden lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 350 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145 metriä mpy.

## Lähteet
Roses from the Deep

**Roses from the Deep** on Marko Hietalan toinen sooloalbumi, joka julkaistiin 7. helmikuuta 2025. Hietala on itse kertonut levyn yhdistelevän genreillään progressiivista rockia, sinfonista metallia sekä folkia. Kaikki kappaleet ovat englanninkielisiä, lukuun ottamatta *Tammikuu*-kappaletta, joka on suomeksi.

## Kappaleet

## Kokoonpano

* Marko Hietala – basso, laulu, taustalaulu, 12-kielinen kitara, dobro
* Tuomas Wäinölä – kitara, syntetisaattori, ohjelmointi, taustalaulu
* Anssi Nykänen – rummut, lyömäsoittimet
* Vili Ollila - piano, Hammond-urut, syntetisaattori, jousisovitukset
* Ilja Jalkanen, Kimmo Härmä, Ilari Hämäläinen, Elina Hjelt, Pasi Rantanen - taustalaulu
* Budabest Scoring - jouset

## Arvostelut
* Kaaoszine: 
* Soundi: 
* Imperiumi: 7½/10
* Inferno: 

## Lähteet
Kaarle Fredrik Lehtola

**Kaarle (Kalle) Fredrik Lehtola**, sukunimi vuoteen 1906 *Lindstedt* (9. kesäkuuta 1892 Tampere – 23. heinäkuuta 1970 Tampere) oli suomalainen insinööri, Tampereen teknillisen oppilaitoksen lehtori ja oppikirjojen tekijä. 

Lehtolan vanhemmat olivat työmies Fredrik Alfred Lindstedt ja Hilma Helenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1925 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1930. Lehtola teki opintomatkan Ruotsiin ja Saksaan 1936.

Lehtola oli Tampereen Pellava- ja rautateollisuus Oy:n palveluksessa 1911–1925, Hämeen tie- ja vesirakennuspiirissä ylimääräisenä insinöörinä 1930 ja nuorempana insinöörinä 1930–1931 sekä Tampereen teknillisessä oppilaitoksessa tie- ja vesirakennusopin lehtorina 1931–1948 ja yliopettajana vuodesta 1948. 

Lehtola oli naimisissa vuodesta 1932 lehtori Valma Lovisa Suvannon kanssa. Lehtolat on haudattu Tampereella Kalevankankaan hautausmaalle.

## Teoksia
* *Tietyöt: maa- ja tierakennuksen oppikirja*. Otava 1934
* *Perustustyöt*; kirj. R. Dunkers ja K. F. Lehtola. 2. uus. painos Otava 1945
* *Maarakennustyöt: maarakennuksen oppikirja teknillisiä oppilaitoksia varten*. Otava 1947
* *Rautatienrakennusoppi*. Kauppa- ja teollisuusministeriön ammattikasvatusosaston julkaisemia oppikirjoja, 36. Helsinki 1949, 2. painos 1952
* *Tienrakennus*. Otava 1952
* *Perustustyöt. 1-2*. Tampereen teknillisen oppilaitoksen monistustoimisto, jakaja, Tampere 1954

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* K. F. Lehtola : Finnish Roadmaking Machines, Finnish trade review, 01.08.1939, nro 4, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Yhdysvaltain perustuslain 20. lisäys

**Yhdysvaltain perustuslain 20. lisäys** ( tai *Amendment XX*) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka muutti presidentin ja varapresidentin toimikausien alkamispäivät 4. päivästä maaliskuuta  20. päivään tammikuuta ja kongressin jäsenten toimikausien alkamispäivän  4. päivästä maaliskuuta 3. päivään tammikuuta. Lisäksi määriteltiin, miten toimitaan, jos presidentiksi valittua ei ole. Se hyväksyttiin kongressissa 2. maaliskuuta 1932 ja ratifioitiin 23. tammikuuta 1933.

## Teksti

Suomennettuna:

## Lähteet
Jeff Baena

**Jeffrey Baena** (29. kesäkuuta 1977 Miami – 3. tammikuuta 2025 Los Angeles)  oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja. Käsikirjoittajana hänet tunnetaan muun muassa elokuvasta *[[I Heart Huckabees]]* (2004). 

## Ohjaamat elokuvat
* *Life After Beth* (2014)
* *Joshy* (2016)
* *The Little Hours* (2017)
* *[[Horse Girl]]* (2020)
* *Spin Me Round* (2022)

## Yksityiselämä
Baenan puoliso oli näyttelijä Aubrey Plaza. Baena teki itsemurhan tammikuussa 2025.

## Lähteet
Burhanpur

**Burhanpur** (, ) on kaupunki Keski-Intiassa Madhya Pradeshin osavaltiossa. Sen asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 210&nbsp;886.

## Maantiede

Burhanpur sijaitsee Intian Madhya Pradeshin osavaltiossa Burhanpurin piirikunnassa maan keskiosassa noin 55 kilometriä Khandwasta etelään. Burhanpurin eteläpuolella virtaa Taptijoki.

## Historia
Burhanpurin perusti Khandeshin alueella hallinneen Faruki-dynastian hallitsija Nasir Khan al-Faruki vuoden 1398 paikkeilla. Kaupunki sai nimensä deccanilaisen pyhimyksen Burhan al-Din Gharibin mukaan. Taptijoen etelärannalle perustettiin samoihin aikoihin Zainabin kaupunki. Keskiajalla kaupunki oli strategisesti merkittävä keskus. Se palveli Faruki-dynastian pääkaupunkina, kunnes dynastian maat liitettiin Suurmogulien valtakuntaan Akbarin valtakaudella vuonna 1601. Kaupunki oli tunnettu  kulta-, musliini-, pitsi- ja hopeakaupasta, joka kuitenkin taantui 1700-luvulla.

Vuonna 1616 tuolloinen Khurramin ruhtinas ja myöhempi suurmogulien hallitsija Šah Jahan teki paikasta Deccanin alueen sotaretkiensä keskuksen. Sodat alueella aiheuttivat suuria tuhoja ja nälänhädän. Suurmoguliprinssi Parviz kuoli Burhanpurissa vuonna 1626. Aurangzeb syytti vallasta myöhemmin syrjäytettyä isäänsä Šah Jahania tämän myrkyttämisestä. Aurangzebista tuli Deccanin kuvernööri vuonna 1636, ja hän hallitsi Burhanpurista käsin. Myöhempinä vuosina kaupungin  hallinnasta suurmogulien kanssa kamppailivat marathat, joiden onnistui vallata se vuonna 1748. Arthur Wellesleyn johtamat britit kukistivat marathat vuonna 1803, ja kaupungin hallinta vaihtui useampaan otteeseen. Britit antoivat sen vuonna 1805 Sindhia-dynastian marathojen hallittavaksi. Vuonna 1849 kaupungissa syttyi verinen mellakka hindujen ja muslimien välillä. Vuonna 1860 kaupunki liitettiin kiinteäksi osaksi Brittiläistä Intiaa.

## Väestö

Burhanpurin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 210&nbsp;886. Vuoden 2025 arvion mukaan asukasluku oli 306&nbsp;000. Vuonna 2011 asukkaista 50,53&nbsp;% oli muslimeja, 45,81&nbsp;% hindulaisia, 2,67&nbsp;% buddhalaisia ja 0,6&nbsp;% jainalaisia. Lukutaitoisia oli 80,82&nbsp;%.

## Lähteet
Conisbrough’n linna

**Conisbrough’n linna** on keskiajalla rakennettu linnoitus Conisbrough’ssa Englannissa. William de Warenne rakensi paikalle normannivalloituksen jälkeen mäkilinnan, mutta nykyisen linnan rakensi Hamelin Plantagenet, joka oli kuningas Henrik II:n avioton velipuoli.

Linna on tapahtumapaikkana Walter Scottin romaanissa Ivanhoe.

## Arkkitehtuuri

Nelikerroksinen sydänlinna on korkeudeltaan 27 metriä. Kattotasanteella tukipilarien yläosia on käytetty kyyhkyslakkana, uunina ja vesisäiliöinä. Sisäpihalla on rakennusten perustusten jäänteitä.

## Lähteet
Yhdysvaltain perustuslain 21. lisäys

**Yhdysvaltain perustuslain 21. lisäys** ( tai *Amendment XXI*) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka kumosi 18. lisäyksen ja asetti alkoholin sääntelyn osavaltioiden vastuulle. Se on ainoa lisäys, joka on suoraan kumonnut edellisen perustuslain lisäyksen. Se hyväksyttiin kongressissa 20. helmikuuta 1933 ja ratifioitiin 5. joulukuuta 1935.

## Teksti

Suomennettuna:

## Lähteet
Keihäsjärvi (Kuopio)

**Keihäsjärvi** on Pohjois-Savossa Kuopiossa Syväniemellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Keihäsjärvi on 2,1 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Se on mataloituneena kasvamassa umpeen. Järven koko vesialue ja osin ranta-alueetkin ovatkin rauhoitettuja. Järvi on luode-kaakkoissuuntaisena varsin kapea, mutta sen kaakkoispäässä Keihäsniemi erottaa järvestä lahden. Kapeinta kohtaa kutsutaan Keihässalmeksi. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 0,09 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 0,2 metriä. Sen syvänteessä on noin 1,0 metriä syvää ja syvänne sijaitsee järven eteläosan keskellä . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. Järven rannat ovat soistuneita ja vailla mökkiasutusta. Rantojen lähellä sijaitsee kuitenkin viisi kiinteää tilaa. Kantatie 55 ohittaa järven sen pohjoispuolelta. Keihässalmen koillisrannassa on lintutorni.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) järvi kuuluu. Järvi on valuma-alueensa läpivirtausjärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy. Sen laskujoki Keihäsjoki laskee 1,7 kilometrin päässä Kuttajärven Syväniemen lahteen. Laskujoen niskalla sijaitsee pohjapato. Merkittävin tulouoma on Mattilanjoki, joka muodostuu viisi kilometriä ylävirtaan päin Hoikanjoen ja Ittalanjoen yhtyessä toisiinsa. Hoikanjoki alkaa Hoikkajärvestä&nbsp;(57&nbsp;ha) ja Ittalanjoki Pääjärvestä&nbsp;(27&nbsp;ha). Järven pohjoisrantaan laskee vielä Pitkäjärven&nbsp;(24&nbsp;ha) laskuoja.

## Lähteet
Plejadien ritarikunta

**Plejadien ritarikunta** () on frankofonisten maiden järjestön (, lyh. OIF) myöntämä palkinto. Se perustettiin aluksi mitalin nimellä vuonna 1972, mutta jo 1976 OIF:n alainen parlamentaarinen yhteistyöelin perusti sen uudelleen nykyisellä nimellä. Ritarikunnalla palkitaan sellaisia henkilöitä, jotka ovat edistäneet ranskan kielen käyttöä lähialueellaan tai maailmassa sekä sellaisia, jotka ovat toiminnallaan edistäneet OIF:n alaisen parlamentaarisen yhteistyöelimen tavoitteita.

Ritarikunnassa on viisi luokkaa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  upseeri
*  ritari

## Lähteet
Lehtimäen hautausmaa

**Lehtimäen hautausmaa** on Alajärvellä Lehtimäen kirkonkylässä sijaitseva, Alajärven seurakunnan hallinnoima evankelis-luterilainen hautausmaa. Vuosina 1904–2008 se kuului Lehtimäen seurakunnalle. Hautausmaa sijaitsee mäen rinteessä Lehtimäen kirkon vieressä. 

Hautausmaan vanhin osa on otettu käyttöön Lehtimäen kirkon valmistumisvuonna 1800 ja sijaitsee kirkon välittömässä läheisyydessä. Tälle paikalle haudattiin vuoteen 1834 saakka. Seuraava hautausmaa sijoitettiin kellotapulia vastapäätä tien toiselle puolelle. Hautausmaan uusin osa kirkon pohjois-luoteispuolella otettiin käyttöön vuonna 1924. Ennen tätä seurakunta oli myös ostanut Pitkäahon kankaalta hautausmaan vuonna 1866, puolentoista kilometrin päästä kirkosta, joka nykyään tunnetaan nimellä Murtolammin hautausmaa.

Maaliskuussa 2024 uutisoitiin hautausmaan laajentamisesta, jota varten seurakunta osti 0,2 hehtaarin suuruisen maa-alueen nykyisen hautausmaan vierestä.

Vapaussodassa kaatuneiden lehtimäkeläisten sankaripatsas löytyy tapulia vastapäätä sijaitsevasta hautausmaan osasta, jossa myös Lehtimäen sankarihautausmaa sijaitsee. Sankarihautojen lähellä on Ulf Tikkasen veistämä talvi- ja jatkosodan sankarien muistomerkki.

Hautausmaa kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin osana Lehtimäen kirkkomaisemaa.

## Lähteet
Basgo

**Basgo** on kylä Ladakhissa Intian pohjoisosassa. Lähin kaupunki on Leh, joka on 35 km päässä. Se on nykyisin maatalouskylä. Basgosta löytyy muinaisten linnoitusten ja temppeleiden raunioita. Muinoin tämän kylän alueella kulki kauppareitti ja alue oli kauppiaiden ja muiden ohikulkijoiden levähdyspaikka. Tältä kauppareitiltä oli yhteys Silkkitielle. Basgon linnoitusten ympäristössä tapahtui merkittäviä poliittisia tapahtumia 1500-luvulla, muun muassa piiritys.

## Lähteet
Ōi

**Ōi** voi tarkoittaa:

*Ōi, Japanin maaseutukaupunki Fukuin prefektuurissa
*Ōi, Japanin maaseutukaupunki Kanagawan prefektuurissa
*Ōi, Tokion kaupunginosa Shinagawan erillisalueella
*Ōin piirikunta, Japanin piirikunta Fukuin prefektuurissa
*Ōijoki, Japanin joki Shizuokan prefektuurissa
**[[Ōi (1920)|Ōi]]* (1920), keisarillisen Japanin laivaston risteilijä
*Ōi, sukunimenä:
**Katsushika Ōi (n. 1800 – n. 1866), japanilainen ukiyo-e-taiteilija
** Minami Ōi (s. 1997), japanilainen jalkapalloilija.
Iškošim

**Iškošim** () on vuorijono Pamirin lounaisosassa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Se on Šohdaravuorten läntinen jatke.

Pandžjoen itärannalla sijaitsevan vuoriston pituus on sata kilometriä. Sen korkein kohta on Mirsaid Miršakar (vuoteen 2022 saakka Majakovskin huippu, 6&nbsp;096 metriä).

Vuoristo on muodostunut etupäässä gneissistä, amfiboliitista ja muista metamorfisista kivilajeista. Huippuja peittävät jäätiköt ja ikilumi. Rinteillä kasvaa paikoin pihtoja, poppeleita, katajia, pajuja ja lääkekasveja. Eläinkuntaan kuuluvat sudet, ketut, jänikset, lumileopardit, murmelit ja hirvieläimet sekä monet lintulajit ja matelijat.

Iškošimilla on paljon kuumia kivennäisvesilähteitä. Siellä toimii vuonna 1957 perustettu Garmtšašman kylpylä ja matkailukeskus.

## Lähteet
Murtolammin vanha hautausmaa

**Murtolammin vanha hautausmaa** on metsähautausmaa Alajärven kaupungissa Lehtimäen kirkonkylässä, Töysäntien varrella.

Hautausmaa sijaitsee noin puolitoista kilometriä Lehtimäen kirkosta etelään. Seurakunta osti Pitkänaho-nimisen maan itselleen vuonna 1866, jolloin sinne alettiin hautaamaan nälkävuosien aikana kuolleita. Se kuitenkin poistui pian käytöstä, vuoden 1872 jälkeen. Kirkon hautausmaa alkoi käydä ahtaaksi ja seurakuntalaisten anomuksesta tuomiokapituli myönsi vuonna 1889 luvan Murtolammin uudelleen käyttöön ottamiseksi. 1900-luvun alussa hautausmaalle haudattiin paljon kulkutauteihin menehtyneitä lapsia. Viimeiset vainajat on haudattu Murtolammin maille tiettävästi 1950-luvulla.

Nälkävuosina kuolleiden muistolle hautausmaalle on pystytetty patsas vuonna 1962. Murtolammilla on myös kansakouluopettajan Esa Paavo-Kallion ja toimittaja Niilo Kivisen muistomerkit.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Salibandyn naisten Suomen Cup 2024–2025

**Naisten Kouvolan Lakritsi Suomen Cupin kausi 2024–2025** on järjestyksessään 32. Suomen Cupinkausi.  Cupiin osallistuu kaikki F-liigajoukkueet. Kouvolan Lakritsi Suomen Cup 2025 loppuottelut pelataan samana Viikonlopun aikana samalla paikkakunnalla miesten finaalien kanssa.

## 1. kierros

Jokerit  ja HIFK jatkoon 

SBSV ja Northern Stars jatkoon

NJ ja Nibacos jatkoon.

SBS Wirmo ja SalBa jatkoon.

Pirkat ja PöU jatkoon.

KalvKe ja Häme Stars jatkoon.

## 2. kierros

HIFK ja SBS Wirmo jatkoon.

Nibacos ja SalBa jatkoon.

Northern Stars ja Häme Stars jatkoon.

## 3. kierros

## Puolivälierät

## Välierät

## Finaali

### Pikkufinaali

## Katso myös
* F-liiga (naiset)
* Salibandyn Suomen Cup (miehet)
* Salibandyn Super Cup
* Suomen Salibandyliitto

## Lähteet
Meksikonespanja

**Meksikonespanja** tai **Meksikon espanja** on espanjan kielen muoto, jota puhutaan Meksikossa. Meksikossa on enemmän espanjan puhujia kuin missään muualla.

Meksikon valtion rajat eivät ole täysin yhteensopivia meksikonespanjan puhuma-alueen kanssa. Meksikonespanjan piirteitä ovat esim. seseo, jossa /θ/ ja /s/ ääntyvät kumpikin /s/, sekä yeísmo, jossa /ʎ/ ja /ʝ/ ääntyvät kumpikin /ʝ/. Monessa sanassa on kirjainyhdistelmät   ja , jotka ääntyvät () ja .

Meksikonespanjassa, kuten koko amerikanespanjassa, monikon toisen persoonan pronomini on *ustedes* eikä *vosotros*. 

## Lähteet
Taitaja9-kilpailu

**Taitaja9** on leikkimielinen peruskoulun 7-9. luokan oppilaille suunnattu kädentaitokilpailu, jonka taustaorganisaationa toimii Skills Finland ry ja käytännön järjestäjinä ammatilliset oppilaitokset ympäri Suomen. 

Vuosittain järjestetään noin 80 osakilpailua ja 12 aluekilpailua, joihin osallistuu noin 10 000 yläkoululaista. Joukkueet ovat kolmihenkisiä, ja heidän täytyy käydä samaa oppilaitosta. Parhaat joukkueet pääsevät paikallis- ja aluekilpailujen kautta finaaliin joka järjestetään keväisin valtakunnallisen Taitaja-tapahtuman yhteydessä.

Kilpailun tarkoituksena on herättää peruskoululaisten kiinnostusta kädentaitoja vaativiin ammattialoihin sekä lisätä ammatillisen koulutuksen ja osaamisen arvostusta.

## Historia
Ensimmäinen Taitaja9-kilpailu järjestettiin Espoon tekniikan alan oppilaitoksessa 2. maaliskuuta 2002. Kilpailupaikaksi valittiin Matinkylän ammattioppilaitoksen liikuntasali jonne oli rakennettu neljä kilpailurataa. Joukkueita tapahtumaan osallistui 30, joista kaukaisin tuli Kemistä. Kilpailun päätavoitteiksi mainittiin parantaa taitoaineiden oppimistuloksia, herättää kiinnostusta teknisiin aloihin sekä lisätä ammatillisen koulutuksen ja osaamisen arvostusta.

Idea ratamaisista kädentaitokilpailuista syntyi syksyllä 2001, kun ammattiaineita Matinkylän ammattioppilaitoksessa opettanut Pekka Ruokomäki pohti keinoja parantaa kone-, metalli- ja sähköalojen vetovoimaisuutta peruskoululaisten keskuudessa.

## Aiheesta muualla
* Taitaja9 Skills Finland ry:n sivuilla.

## Viitteet
Women in Mining Suomi

**Women in Mining Suomi ry** (myös *Women in Mining Finland* tai *WiM Finland*) on vuonna 2018 perustettu järjestö, jonka tarkoitus on toimia naisverkostona ja edistää naisten osaamisen ja koulutustason arvostuksen lisäämistä kaivos- ja kaivannaisalan sisällä, sekä edistää tasa-arvoa ja diversiteettiä. Yhdistys pyrkii toiminnallaan myös kannustamaan tyttöjä teknillis-luonnontieteellisille aloille.

Järjestö kuuluu kansainväliseen International Women in Mining kattojärjestöön.

## Lähteet
Ayn al-Tamr

**Ayn al-Tamr** () on kaupunki Irakin Karbalan maakunnassa.

## Maantiede
Ayn al-Tamr sijaitsee Irakin Karbalan maakunnassa. Seutu on hedelmällinen painanne Syyrian aavikon reunamalla Anbarin ja Kuufan kaupunkien välissä Karbalan kaupungin länsipuolella. Kaupungin koillispuolella sijaitsee Eufratjoen tulvien hillitsemiseksi 1970-luvulla rakennettu Razzazan tekojärvi.

## Historia
Ayn al-Tamrin arabiankielinen nimi viittaa taatelilähteeseen. Taatelipuut seudulla ovat mahdollisesi olleet alueen asuttamisen syy. Paikka tunnetaan ennen islamin saapumista suhteellisen huonosti. Joptkin myöhemmät arabimaantieteilijät mainitsevat sen olleen paikka, jossa Šapur I meni naimsiiin Hatran kuninkaan tytär Nadiran kanssa. Paikallisista asukkaista kerrotaan muslimivalloitusten alakessa olleen kristittyjä ja juutalaisia. Kaupungissa oli kirkko ja synagoga. Lähellä sijaitsevan Al-Aqiserin rauniot lukeutuvat vanhimpiin tunnettuihin itäisen kristinkunnan kirkkoihin. Enemmistö asukkaista lienee ollut Taghlib-, Namir- ja Asad-heimojen arabeja.

Muslimikomentaja Khalid ibn al-Walidin sanotaan vallanneen paikalla sijainneen linnoituksen ja sen varuskunnan. Sotilaat teloitettiin ja siviilejä vietiin orjina Medinaan. Medinaan orjiksi vietyjen jälkeläisiä nousi myöhemmin huomattaviin asemiin sotilas- ja siviilihallinnossa. Itse kaupungilla oli merkitystä kauppapaikkana Syyrian aavikon paimentolaisille, sekä yhteysreittinä aavikolle Irakin hedelmälliseltä ydinalueelta. 900-luvulla paikan mainitaan olevan linnoitettu ja siellä kasvatettavan vehnää ja ohraa. Se mainitaan myös kharijiittikapinallisten tukikohtana. Maininnat vähenevät 1100-luvulta eteenpäin, jolloin Irakin alue taantui myös yleisemmin. Gertrude Bell vieraili paikalla ja kuvaili sitä muurien ympäröimäksi kyläksi, jossa oli linnoitus. Hän mainitsi myös seudun palmupuut ja rikinkatkuiset vesistöt.

## Väestö
Paikalliset ovat enimmäkseen šiialaisia arabeja.

## Lähteet
Afrikan tähti (täsmennyssivu)

**Afrikan tähti** voi tarkoittaa seuraavia:

* Afrikan tähti, *[[Cullinan]]*, Etelä-Afrikasta vuonna 1905 löydetty timantti
* Afrikan tähti, Kari Mannerlan vuonna 1951 laatima lautapeli
** Afrikan tähti, lautapelin pohjalta kehitetty korttipeli
* *[[Afrikan tähti (albumi)|Afrikan tähti]]*, Tuure Kilpeläisen ja Kaihon Karavaanin albumi vuodelta 2012
* ”Afrikan tähti”, Sauvo Puhtilan kirjoittama, Laila Kinnusen esittämä laulu vuodelta 1958
* "Afrikan tähti", Edu Kettusen sanoittama, Riki Sorsan esittämä kappale vuodelta 1993
Alpi Rytkönen

**Alpi Rytkönen**  (5. kesäkuuta 1884 Pielavesi – 12. lokakuuta 1959 Tampere) oli suomalainen juristi, pankinjohtaja ja virkamies.

Rytkösen vanhemmat olivat maanviljelijä Ville Rytkönen ja Katri Räisänen ja puoliso vuodesta 1927 Suoma Siviä Raithalme (Karlsson). Rytkönen kävi Kuopion kauppakoulun 1906, Suomen liikemiesten kauppaopiston 1909 ja Härnösandin metsä- ja sahakoulun 1911. Ylioppilaaksi hän tuli 1914, suoritti oikeustutkinnon 1917 ja sai varatuomarin arvon 1921. 

Rytkönen toimi ensin puutavara-alalla ja oli sitten Suomen Maatalous-Osake-Pankin johtokunnan jäsen 1917–1934 ja pankin Tampereen konttorin johtaja 1934–1940. Valtion pankkiylitarkastajana ja pankkitarkastusviraston päällikkönä hän toimi 1940–1945. Rytkönen oli myös maanviljelijä Veittiolan tilalla Ylöjärvellä 1945–1959, joka lahjoitettiin sittemmin hänen ja hänen puolisonsa yhteistestamentilla heidän nimikkorahastoaan varten Suomen Kulttuurirahastolle. Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen Rytkönen oli 1920–1925, 1927 ja 1937–1940 ja kaupunginhallituksen jäsen 1939 sekä Ylöjärvellä kunnanvaltuuston jäsen 1948–1956.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen kulttuuritrahasto: Suoma ja Alpi Rytkösen rahasto
Jussi Tuovinen

**Jussi Tuovinen** on JoyHaptics Ltd -yrityksen perustajajäsen ja toimitusjohtaja, Aalto-yliopiston sähkötekniikan dosentti (2016-nykyhetki) ja Aalto-yliopiston siteeratuin tutkija (7.1.2025).

## Ura
Tuovinen valmistui Vuosaaren lukiosta ylioppilaaksi 1980.

Tuovinen valmistui sähkötekniikan diplomi-insinööriksi 1986. Hänen diplomityönsä aihe oli *Millimetriaaltovastaanottimen kvasioptinen syöttö*, ja työn ohjasi väitöskirjan tuleva ohjaaja Antti Räisänen. Tuovinen valmistui tekniikan lisensiaatiksi 1989 lisensiaattityöllä *mm-alueen vapaan tilan keilojen mittausmenetelmien ja sovellusten kehittäminen*.

Tuovisen sähkötekniikan väitöskirja millimetriaalloista valmistui Antti Räisäsen ohjaamana vuonna 1991. Tämän jälkeen Tuovinen työskenteli Radiotekniikan laboratoriossa tutkimusinsinöörinä jatkaen 1991-1994 Massachusettsin yliopistoon tohtoritutkijaksi. Tuovinen on myös osana Aalto-yliopiston ja VTT:n Euroopan Avaruusjärjestön erityisosaamiskeskuksen MilliLabin perustamista vuosina 1996-2005 projektin johtajana. Tuovinen on myös ollut johtokunnan puheenjohtajana 2005-2013 Micronovan eli Suomen kansallisen mikro- ja nanotekniikan alan tutkimusinfrastruktuurin instituutissa. Tuovinen on myös ollut mukanan Planck-sateliittihankkeen käynnistämisesä mukana.

Tuovinen on ollut mukana yli 200:n tieteellisen artikkelin kirjoittamisessa. Tuovisella on 82555 sitaattia; h-indeksi on 62 ja i10-indeksi on 128. Siteeratuin tuotos, johon Tuovinen on osallistunut, on vuoden 2016 *Planck 2015 results-xiii. cosmological parameters*, jolla on 26876 sitaattia (7.1.2025).

## Lähteet
Suolivesi

**Suolivesi** voi tarkoittaa:

## Asutusnimenä
*Suolivesi, kylä Hankasalmella

## Vesistöjä
* Suolivesi, järvi Hankasalmella
* Suolivesi, järvi Petäjävedellä.

## Katso myös
*Suolijärvi
HMS Shoreham (L32)

**HMS Shoreham** (viirinumerot L32 ja U32) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Shoreham-luokan sluuppi toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 23. syyskuuta 1929 vuoden 1929 laivasto-ohjelmassa Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 19. joulukuuta 1929. Alus laskettiin vesille 22. marraskuuta 1930 kumminaan Darnleyn kreivitär ja valmistui 2. marraskuuta 1931.

## Palvelus
Alus määrättiin Persianlahdelle, jonne sen siirsi Portsmouthissa koeajoista vastannut miehistö. Alus oli lokakuussa 1932 huollettavana Colombossa, jolloin se vaihtoi *HMS Triadin* kanssa miehistöjä Bombayssä. Se oli touko-kesäkuussa 1933 uudelleen huollossa Bombayssä. Marraskuussa alus telakoitiin Bombayssä, mistä se palasi palvelukseen 9. maaliskuuta 1934.

Alus oli touko-kesäkuussa 1934 Bombayssä vuosihuollossa. Alus vaihtoi miehistöä 19. maaliskuuta 1936 Bombayssä ja oli huollossa helmikuussa 1938, mikä keskeytti palveluksen Persianlahdella. Alus oli tammikuusta huhtikuuhun 1939 Maltalla telakalla ja uudelleen aseistettavana, mistä se palasi Persianlahdelle. 

Alus oli elokuussa 1939 ja maalis-huhtikuussa 1940 Bombayssä huollossa. Sota-ajan palvelus siirsi aluksen Punaisellemerelle, missä se osallistui 23. kesäkuuta 1940 Italian laivaston sukellusveneen *R. Smg. Evangelista Torricellin* upottamiseen ja 3. syyskuuta *Evrosin* valtaukseen. Alus oli lokakuussa 1940 Bombayssä huollossa, mistä se palasi Punaisellemerelle. Alus pysäytti 23. maaliskuuta 1941 Saksan laivaston *Oderin* ja osallistui Italian siirtomaiden miehitykseen. Alus oli huhti-toukokuussa 1941 huollossa Bombayssä, mistä se palasi Persianlahdelle. Alus osallistui operaatio Countenancen Abadabin valtaukseen, minkä jälkeen se siirtyi Suezille ilmatorjuntatehtäviin. Alus palasi tammikuussa 1942 Colomboon, missä se liitettiin itäiseen laivastoon sukellusveneentorjuntatehtäviin.

Alus siirrettiin lokakuussa 1942 modenrisoitavaksi Bombayhin, mistä se vapautui helmikuussa 1943. Alus siirrettiin Aleksandriaan ja Levantin alueelle, kunnes se syyskuussa palasi Bombayhin itäiseen laivastoon. Alus oli pääasiassa Intian länsirannikolla helmikuuhun 1944, jolloin se siirrettiin Capetowniin huoltoon. Alus oli maaliskuusta kesäkuuhun huollossa.

Palvelukseen palatessaan alus siirrettiin elokuussa Intian itärannikolle, minkä jälkeen se käväisi Bombayssä. Alus oli Afrikan rannikolla, mihin sisältyi huolto toukokuusta kesäkuuhun 1945 Durbanissa. Huollon jälkeen alus palasi Ceylonille, missä se oli lokakuuhun. Alus oli kuukauden huollettavan Bombayssä valmistauduttaessa rauhanajan palvelukseen. Alus partioi Persianlahdella, kunnes se lähti heinäkuussa 1946 Britteinsaarille.

Alus myytiin 4. marraskuuta 1946 kauppalaivastoon nimellä *Jorge F. el Joven*, mutta ei otettu käyttöön. Alus saapui marraskuussa 1950 Zeebrüggeen romutettavaksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Streptococcus mutans

**Streptococcus mutans** eli **kariesbakteeri** on grampositiivinen bakteeri. Se on merkittävin kariesta aiheuttava bakteeri. Kariesbakteeri vahingoittaa hampaita tuottamalla hiilihydraateista happoa. Jos hiilihydraatteja syödään paljon, sylki ei neutraloi happoja ja hammaskiille vaurioituu.

## Lähteet
Hoikkalampi

**Hoikkalampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Hoikkalampi, lampi Kannonkoskella
* Hoikkalampi, lampi Karstulassa
* Hoikkalampi, lampi Kivijärvellä
* Hoikkalampi, lampi Kuopiossa lähellä Kukkamäkeä
* Hoikkalampi, lampi Perhossa lähellä Mäkelän kylää
* Hoikkalampi, lampi Pihtiputaalla lähellä Kärväskylää
* Hoikkalampi, lampi Soinissa lähellä Pahankalanperää
* Hoikkalampi lampi Suonenjoella
* Hoikkalampi, lampi Viitasaarella
* Hoikkalampi, lampi Virroilla
* Iso Hoikkalampi, lampi Karstulassa
* Iso Hoikkalampi, lampi Ähtärissä lähellä Myllymäkeä.
Täysikuu (veistos)

**Täysikuu** on Antonio da Cudanin veistos vuodelta 1996 Raahen keskustassa Rautatalon (purettu 2018) edessä. Patsasehdotuksia pyydettiin kolmelta alueen kuvanveistäjältä, ja vaihtoehdoista päädyttiin läänintaiteilijana toimineen Antonio da Cudanin Täysikuu-veistokseen. Raahe-seura ja Raahen kaupunki ovat rahoittaneet teoksen puoliksi. Teokselle on etsitty uutta paikkaa Rautatalon purkamisen jälkeen.

## Lähteet
Kortteinen

**Kortteinen** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikannimenä:
* Kortteinen, lampi Iisalmessa
* Kortteinen, kylä Kaavissa
* Kortteinen, järvi Kuopiossa lähellä Kukkamäkeä
* Kortteinen, järvi Pielavedellä
* Kortteinen, järvi Ähtärissä

;sukunimenä:
* Matti Kortteinen (s. 1953), suomalainen kaupunkisosiologian professori
* Pekka Kortteinen (s. 1975), suomalainen lentopalloilija.
Afrikan tähti (kappale)

**Afrikan tähti** (*Stern von Afrika*) on Laila Kinnusen 11. huhtikuuta 1958 julkaistu, Sauvo Puhtilan sanoittama versio Hans-Martin Majewskin säveltämästä saksalaisen vuoden 1957 elokuvan *[[Hävittäjälentäjä (elokuva)|Hävittäjälentäjä]]* tunnuskappaleesta.

## Lähteet
Diginatiivi

**Diginatiivi** on henkilö, joka on syntynyt ja kasvanut digitaalisen teknologian aikakaudella. Käsitteen esitteli Marc Prensky vuonna 2001 artikkelissaan "Digital Natives, Digital Immigrants". Diginatiiveiksi määritellään yleensä 1980-luvun jälkeen syntyneet henkilöt.

Diginatiiveille on tyypillistä kyky käyttää useita digitaalisia laitteita samanaikaisesti ja omaksua uusia teknologioita nopeasti. He ovat tottuneet jatkuvaan verkkoyhteydessä olemiseen ja digitaaliseen vuorovaikutukseen. Tutkimusten mukaan diginatiivit suosivat visuaalista oppimista ja vuorovaikutteisia oppimismenetelmiä.

## Kritiikki
Käsitettä on myös kritisoitu liiallisesta yleistämisestä. Tutkijat ovat osoittaneet, että digitaalinen osaaminen ei riipu pelkästään iästä vaan myös sosioekonomisesta asemasta, koulutuksesta ja teknologian saatavuudesta. Myös diginatiiveiksi luokitellut nuoret tarvitsevat ohjausta teknologian kriittisessä ja turvallisessa käytössä. Vuonna 2013 globaalisti vain noin 30 prosenttia vuosina 1988–1998 syntyneistä oli käyttänyt internetiä yli viisi vuotta.
## Lähteet
Roolimalli

**Roolimalli** on henkilö tai hahmo, joka toimii esimerkkinä tai ihanteena muille ja jonka käyttäytymistä, asenteita tai saavutuksia muut pyrkivät jäljittelemään. Roolimallit voivat olla todellisia tai fiktiivisiä henkilöitä, ja ne voivat vaikuttaa merkittävästi yksilön kehitykseen, identiteetin muodostumiseen ja käyttäytymismallien omaksumiseen.

## Historia
Termin "roolimalli" kehitti sosiologi Robert K. Merton, joka esitti teorian, että yksilöt vertaavat itseään vertaisryhmiin, joiden sosiaaliseen asemaan he pyrkivät.

## Vaikutukset
Roolimallien vaikutus on erityisen merkittävä lasten ja nuorten kehityksessä. Varhaisessa kehitysvaiheessa lapset omaksuvat arvoja, käyttäytymismalleja ja asenteita pääasiassa vanhemmiltaan ja muilta perheenjäseniltä. Myöhemmin roolimalleiksi voivat nousta opettajat, valmentajat, julkisuuden henkilöt tai urheilijat.

Työelämässä roolimallien merkitys korostuu erityisesti urakehityksessä. Mentorit ja kokeneemmat kollegat voivat vaikuttaa merkittävästi henkilön urakehitykseen ja ammatillisiin valintoihin.

Sosiaalisen median ja viihdekulttuurin kasvu on nostanut julkisuuden henkilöiden merkitystä roolimalleina. Vuonna 2008 Iso-Britanniassa tehdyn tutkimuksen mukaan nuoret valitsivat useimmin roolimalleikseen urheilijoita ja pop-tähtiä.

Psykologiassa roolimallien vaikutusta on tutkittu osana sosiaalisen oppimisen teoriaa. Tutkimusten mukaan positiiviset roolimallisuhteet ovat yhteydessä korkeampaan itsetuntoon, parempaan koulumenestykseen ja joustavuuteen.
## Lähteet
Kotimaa

**Kotimaa** on maa, jossa henkilö on syntynyt, kasvanut tai jonka kansalainen hän on. Kotimaa voi määrittyä myös henkilön pitkäaikaisen asumisen tai kulttuurisen identiteetin kautta. Käsite liittyy läheisesti kansallisuuden, identiteetin ja kuuluvuuden tunteisiin.
Globalisaation myötä kotimaan käsite on muuttunut moniulotteisemmaksi. Monet ihmiset kokevat useamman maan kotimaakseen, ja transnationaalinen identiteetti on yleistynyt.

Kotimaa voidaan määritellä usealla eri tavalla, kuten syntymämaan(Ius soli), kansalaisuuden mukaan (Ius sanguinis), sen mukaan missä henkilö asuu pysyvästi tai minkä hän kokee kulttuuriseksi kotimaakseen.

## Isänmaa
Isänmaa on kotimaan rinnakkaiskäsite, joka sisältää vahvemman emotionaalisen ja ideologisen latauksen. Siinä missä kotimaa viittaa usein konkreettiseen asuinmaahan tai kansalaisuuteen, isänmaa kytkeytyy vahvemmin kansalliseen identiteettiin ja patriotismiin.

Sana *isänmaa* esiintyy suomen kielessä jo Mikael Agricolan töissä. Se esiintyy ensimmäisen kerran Rucouskiriassa (1544), jossa sitä käytettiin kuvaannollisesti tarkoittamaan taivasta. Myöhemmin Uuden testamentin suomennoksessa Agricola käytti sanaa nykyisenkaltaisessa merkityksessä tarkoittamaan kotimaata.

Isänmaan käsite on kehittynyt erityisesti 1800-luvun kansallisromantiikan aikana. Suomessa käsitteen merkitys korostui kansallisen heräämisen ja itsenäistymisen yhteydessä.

Isänmaa-käsitettä käytetään etenkin juhlapuheissa, maanpuolustukseen liittyvissä yhteyksissä ja kansallisina juhlapäivinä. 

Isänmaa-käsitteellä on vastineita useissa kielissä. Germaanisissa kielissä ja slaavilaisissa kielissä  käytetään yleisesti "isänmaahan" viittaavia sanoja.
Romaanisissa kielissä käytetään yleisesti latinan *pater*-sanasta johdettua *patria*-käsitettä

## Katso myös

* Isänmaallisuus
* Kansalaisuus
* Maahanmuutto

## Lähteet
Kaupungin ääni

**Kaupungin ääni** on Minna Jatkolan vuonna 2015 tekemä teos Raahessa Lapaluodon kalasatamassa. Teoksessa roikkuu kehikossa suuria teräsputkia, ja teos soi tuulessa kuin tuulikellot. *Kaupungin ääni* -teoksen teemat ovat Raahen kaupunkia kuvaavat tuuli ja teräs. Raahella oli aikoinaan Suomen suurin purjelaivasto, sitten merenkulkukaupungista tuli teollisuuskaupunki Rautaruukin terästehtaiden myötä. Teoksen materiaaleina on käytetty corten-terästä, ruostumatonta terästä ja betonia.

## Lähteet
Ulkokuntosali

**Ulkokuntosali** on ulkotiloissa sijaitseva liikuntapaikka. Toisin kuin monet perinteiset kuntosalit, ulkokuntosalit ovat maksuttomia ja vapaasti käytettävissä. Ne ovat avoinna ympäri vuorokauden ja vuoden, vaikka talvikunnossapitoa ei usein olekaan. Tyypillisiä ulkokuntosalien laitteita ovat muun muassa penkkipunnerrus- ja kyykkylaite, ylätalja ja alatalja sekä vatsa- ja selkälaite.

Ulkosaleja on rakennettu Suomessa 2010- ja 2020-luvuilla paljon etenkin suuriin kaupunkeihin. Esimerkiksi Helsingissä on yli 40 ulkokuntosalia, samoin Vantaalla. Espoossa niitä on noin 30.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suunnitelma

**Suunnitelma** on etukäteen tehty kuvaus tai ohjelma siitä, miten jokin asia aiotaan toteuttaa. Suunnitelma voi olla kirjallinen dokumentti, piirros, kaavio tai muu esitys, joka määrittelee tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseksi. Suunnitelmaan sisältyy tyypillisesti aikataulu, resurssit ja vastuunjako.

## Esimerkkejä suunnitelmista
* Liiketoimintasuunnitelma
* Rakennussuunnitelma
* Opetussuunnitelma
* Projektisuunnitelma
* Hoitosuunnitelma
* Pelastussuunnitelma
* Markkinointisuunnitelma
* Kaupunkisuunnitelma
* Tutkimussuunnitelma
* Schlieffen-suunnitelma
* Marshall-suunnitelma

## Katso myös
* Strategia
* Aikataulu
* Projekti
Antero Sirviö

**Armas Antero Sirviö** (2. huhtikuuta 1924 Iisalmi – 19. huhtikuuta 2020 Tampere) oli suomalainen arkkitehti, joka työskenteli Tampereen kaupungin yleiskaava-arkkitehtina. Hän suunnitteli useita rakennuksia Tampereelle, mukaan lukien Tampereen Kalevankankaan hautausmaan toisen kappelisalin (1984) sekä yksityisiä asuintaloja.
Yksi Sirviön tunnetuimmista töistä on hänen itselleen ja perheelleen vuosina 1968–1969 suunnittelema ja rakennuttama atriumtalo Tampereen Epilänharjussa. 350-neliöinen talo sijaitsee osoitteessa Epilänkatu 55 ja sen erikoisuutena on julkisivun nupukivivuoraus, joka on peräisin Tampereen keskustan vanhoista katukiveyksistä. Rakennus jaettiin toiminnallisesti julkisiin ja yksityisiin tiloihin, sillä Sirviö työskenteli kotonaan. Talo sai myöhemmin nimen Casa Granum ja sijoittui toiseksi vuoden 2023 Suomen kaunein koti -ohjelmassa.

Sirviö tuli ylioppilaaksi Iisalmen yhteislyseosta vuonna 1945. Hän valmistui arkkitehdiksi Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolta vuonna 1954. Sirviö oli suunnittelijana ja piirtäjänä arkkitehtitoimisto Hilding Ekelundilla vuosina 1953–1959. Sivutoimenaan hän hoiti omaa arkkitehtitoimistoa vuodesta 1953. Tampereen kaupungin kaavoitusviraston yleiskaava-arkkitehti hän oli vuodesta 1965.

Sirviön vanhemmat olivat maanviljelijä Ville Sirviö ja Miina (o.s. Kiiskinen). Puoliso oli Maire Irene (o.s. Andersson) vuodesta 1954. Antero Sirviö on haudattu Tampereella Kalevankankaan hautausmaalle.

## Lähteet
Pyylampi

**Pyylampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Pyylampi, asutusalue Siilinjärvellä
* Pyylampi, lampi Kuopion Koskenkylässä
* Pyylampi, lampi Mäntyharjussa
* Ala-Pyylampi, lampi Mikkelissä
* Ylä-Pyylampi, lampi Mikkelissä.
Huomioväri

**Huomioväri** on väri, jota käytetään kiinnittämään katsojan huomio tiettyyn kohteeseen tai varoittamaan vaarasta. Huomiovärejä käytetään yleisesti työturvallisuudessa, liikennemerkeissä ja varoitusmerkeissä. Yleisimpiä huomiovärejä ovat punainen, kirkas keltainen, oranssi ja neonvärit, joiden kontrastia usein tehostetaan mustalla. Heijastimissa ja työvaatteissa käytetään usein fluoresoivia huomiovärejä näkyvyyden parantamiseksi.

## Katso myös
* Värinäkö
* Turvallisuus

## Lähteet
Pokerinaama

**Pokerinaama** (engl. *poker face*) tarkoittaa ilmeetöntä tai tunteita paljastamatonta kasvonilmettä. Termi juontaa juurensa pokerin pelaamisesta, jossa pelaajat pyrkivät pitämään kasvonsa peruslukemilla estääkseen vastapelaajia arvaamasta korttejaan tai pelistrategiaansa.

## Käyttö
Pokerinaama on erityisen tärkeä pokerissa ja muissa korttipeleissä, joissa tunteiden näyttäminen voi paljastaa tietoja pelikädestä. Termiä käytetään myös laajemmin kuvaamaan henkilön kykyä peittää tunteitaan tai ajatuksiaan eri tilanteissa, kuten liikeneuvotteluissa tai sosiaalisissa tilanteissa.

## Kulttuurinen merkitys
Pokerinaama on vakiintunut käsite populaarikulttuurissa. Sitä on käytetty esimerkiksi Lady Gagan vuoden 2009 kappaleen "Poker Face" nimessä ja teemana. Termi esiintyy usein myös elokuvissa ja kirjallisuudessa kuvaamaan henkilöhahmoja, jotka ovat taitavia kätkemään tunteitaan.

## Katso myös
* Kehonkieli
* Mikroilme

## Lähteet
2-heksenaali

**2-heksenaali** (C6H10O) on tyydyttymättömiin aldehydeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa 2-heksenaali on väritöntä nestettä, jolla on voimas lehtiä tai ruohoa muistuttava tuoksu. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin. Luonnossa ainetta esiintyy useiden kasvien lehdissä ja muun muassa kirsikoiden, karhunvatukoiden, mustikoiden ja kiivien hedelmissä. Kasvit muodostavat 2-heksenaalia lähtien linoleenihaposta.

2-heksenaalia voidaan eristää kasveista ja valmistaa bioteknisesti tai synteettisesti. 2-heksenaalin synteesin ensimmäisessä vaiheessa butyyrialdehydi kondensoituu etyylivinyylieetterin kanssa rengasrakenteiseksi asetaaliksi. Reaktiota katalysoi booritrifluoridi. Asetaali hydrolysoidaan esimerkiksi rikkihapolla 2-heksenaaliksi.
:

2-heksenaalia käytetään hajusteisiin antamaan kukkaismaista, hedelmäistä tai lehtiä tai ruohoa muistuttavia vivahteita. Yhdisteestä tuotetaan myös muita hajusteaineita.

## Lähteet
INSAT-3DS

**INSAT-3DS** on Intian avaruusjärjestön vuonna 2024 laukaisema sääsateliitti. Satelliitin on tarkoitus operoida ainakin vuoteen 2030 asti. Sääsatelliitti on kuudes INSAT -satelliittiohjelmassa. INSAT-3DS laukaistiin 17. helmikuuta 2024 12.05 UTC Satish Dhawan Space Centrestä, etelä-Intiasta GSLV -kantoraketilla. Raketti vei sääsatelliitin geostationaariselle siirtoradalle, josta satelliitti jatkoi matkaansa geostationaariselle kiertoradalle. Satelliitin tarkoituksena on seurata merenpinnan tasoja, auttaa sääennustuksessa sekä varoittaa luonnonkatastrofeista.

## Galleria

Tiedosto:GSLV-F14, INSAT-3DS - Launch Vehicle mid-flight 01.jpg|Laukaisu
Tiedosto:Render of INSAT-3DS with solar panels stowed 01.png|Kaavio satelliitista


## Lähteet
Päivänvalo

**Päivänvalo** on auringosta peräisin oleva luonnollinen valo, joka valaisee maapallon ilmakehää päivän aikana. Tämä käsittää sekä suoran auringonvalon että epäsuoran taivaan säteilyn, sekä maanpinnan ja rakennusten heijastaman valon. Päivänvaloksi ei yleensä lasketa kuun valoa, vaikka sekin on heijastunutta auringonvaloa.

Päivänvaloa esiintyy tietyssä paikassa aina, kun Aurinko on paikallisen horisontin yläpuolella. Tämä pätee hieman yli 50 %:iin maapallosta millä tahansa hetkellä, sillä maapallon ilmakehä taittaa jonkin verran auringonvaloa myös silloin, kun aurinko on horisontin alapuolella.

Suomessa päivänvalon määrä vaihtelee merkittävästi vuoden aikana. Kesällä päivänvaloa on runsaasti ja talvella vähän, mikä johtuu maan akselin kallistuskulmasta. Esimerkiksi Helsingissä vuoden pisin päivä kestää noin 19 tuntia ja lyhin noin 6 tuntia.

Päivänvalolla on tärkeä merkitys ihmisten vuorokausirytmille ja D-vitamiinin tuotannolle. Se vaikuttaa myös kasvien yhteyttämiseen ja eläinten käyttäytymiseen.

## Valon voimakkuus

## Katso myös
* Hämärä
* Keskiyön aurinko
* Kaamos
* Auringonpimennys

## Lähteet
Kysymys

**Kysymys** on lauserakenteen muoto tai kommunikaation keino, jolla pyydetään tietoa, varmistusta tai vastausta johonkin asiaan. Kysymys voidaan esittää suullisesti, kirjallisesti tai kehonkielellä.

Suomen kielessä kysymyslause voidaan muodostaa esimerkiksi seuraavilla tavoilla:
* kysymyssanoilla, jotka ovat joko pronomineja (esim. *kuka*, *mikä*, *missä*) tai adverbeja (esim. *milloin*, *miten*)
* *-kO*-liitepartikkelilla (esimerkiksi: *Tuletko?*)
* joskus ainoastaan intonaatiolla (esimerkiksi: *Sinä tulet?*)

Kirjoitetussa kielessä kysymyslauseen loppuun tulee kysymysmerkki.

Retorinen kysymys on kysymyksen muodossa esitetty lause, johon ei odoteta vastausta.

*Epäsuora kysymyslause* on kysymyslausetta muistuttava sivulause, esimerkiksi: *Saa nähdä, *'miten käy*'.*

## Historia
Kysymysten esittäminen on ollut keskeinen osa filosofiaa jo antiikin ajoista lähtien. Sokrates kehitti kysymyksiin perustuvan opetusmenetelmän, joka tunnetaan sokraattisena menetelmänä.

## Katso myös

* Kysymysmerkki
* Poliisikuulustelu
* Tentti
* Haastattelu

## Lähteet
Brownie

**Brownie** tai **suklaabrownie** on yhdysvaltalainen suklaaleivonnainen. Perinteisesti brownie valmistetaan suklaasta, voista, sokerista, kananmunista ja vehnäjauhoista.

Brownie muistuttaa mutakakkua ja mokkapalaa. Leivonnaisen nimi tulee sen tummanruskeasta väristä.

Leivonnaista voidaan tarjoilla sellaisenaan tai lämpimänä jäätelön kanssa. Brownien pintaan muodostuu tyypillisesti ohut rapea kuori, kun taas sisus jää kosteaksi. Yhdysvalloissa brownieta pidetään yhtenä maan suosituimmista leivonnaisista.

## Historia
Brownie kehitettiin 1800-luvun lopulla Yhdysvalloissa. Ensimmäinen tunnettu resepti julkaistiin Bostonissa vuonna 1896.

## Katso myös

* Suklaakakku
* Leivonnainen

## Lähteet
Galle i Finland

**Galle** oli suomalainen aatelissuku. Se otettiin Ruotsin ritarihuoneeseen nimellä **Galle i Finland** vuonna 1633 numerolla 194. Suku sammui vuonna 1709.

Suvun varhaisin tunnettu jäsen oli vouti Peder Galle. Hänen tyttärensä Hebla oli Maskun kirkkoherran Henrik Hoffmanin ensimmäinen vaimo. Peder Gallen poika, käskynhaltija Claes Galle on haudattu Sauvon kirkkoon. Hänen tyttärensä Märta oli majuri Johan Ramsayn ensimmäinen vaimo. Claes Gallen poika, kenraaliluutnantti Johan Galle kaatui Lundin taistelussa 1676 yhdessä vanhimman poikansa kanssa. Hänen nuorempi poikansa, johon suku sammui, kaatui Pultavan taistelussa vuonna 1709.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Galle i Finland, aatelissuku Europeana heraldica, Kansallisarkisto