Lossisaari

**Lossisaari** on Nilakan saari Pohjois-Savon Keiteleellä. Se sijaitsee pitkässä Vuonamonlahden Vuonamonsalmessa Keiteleen kirkonkylällä. Saaren aikaisempi nimi on ollut Vuohisaari .

## Maantietoa
Lossisaari on 750 metriä pitkä, 420 metriä leveä ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 14 hehtaaria . Saaren eteläpuolella mantereella levittäytyy Keiteleen kirkonkylän taajama-alue. Saari sijaitsee Vuonamonsalmessa, joka on osa 19 kilometriä pitkää Vuonamonlahtea, joka työntyy Nilakan keskiosasta kohti pohjoista. Lahden leveys saaren kohdalla on 850–900 metriä, jolloin saaren koillispuolelle jää 180 metrin ja lounaispuolelle 150 metrin salmet. Saaren kautta on linjattu kantatie 77. Koillispuolella salmi tukittiin, kun saareen rakennettiin pengertie. Lounaispuolelle on tien alle jätetty penkeröimättä lähes 80 metrin aukko, johon on rakennettu Vuonamonsalmen silta. Lossisaaren kaakkoispuolella sijaitsee pieni Pajuluoto ja suurempi Myhkyri. Lisäksi 1,3 kilometriä pitkä Marjosaari näkyy kaakossa vajaa kilometrin etäisyydellä. Keiteleen kirkonkylälle tuleva 2,4-metrinen laivaväylä päättyy satamaan, mutta satamasta jatkaa 1,0 metriä syvä veneväylä sillan ali Vuonamonlahden pohjukkaan. Sillan eteläpuolella sijaitsee vierassatama, jonka lahdessa on yli metrin syvää .

Nilakan vedenpinnan korkeus on 102,7 metriä mpy. Lossisaari on matala saari ja sen pienet mäet kohoavat hieman yli 107,5 metrin korkeuteen mpy. Korkeinkin mäki kohoaa lähes viisi metriä Nilakan vedenpinnasta. Kantatie jakaa saaren kahtia. Eteläpuolella sijaitsee kunnan uimaranta, kävelypolkuja ja laavu niemen päässä. Tien pohjoispuolella toimii Matkailukeskus Lossisaari ja SFC-luokiteltu Lossisaari Caravan. Tälläkin puolella saarta on polkuja ja laavu niemenkärjessä. Sillan vieressä on vierasvenesatama, jossa on joitakin retkeilijöille tarkoitettuja palveluita.

## Historiaa
Nilakan asukkaat ovat muinoin liikkuneet pitkät matkat pääosin veneillä ja lyhyet matkat polkuja pitkin. Kirkonkylälle rakennettiin ensimmäiset tiet 1800-luvun loppupuolella. Tällöin alkoi keskustelu Vuonamonsalmen ylittämisestä lossiyhteydellä. Ensimmäinen lossi oli itserakennettu. Sitä käytti siihen nimitetty lossari, joka asui länsirannan mökissä. Lossilla ei ollut aluksi Vuohisaaren kanssa mitään tekemistä, koska sillä liikuttiin mantereen rannasta rantaan. Ensimmäinen lossi oli kahdella airoparilla soudettava veneen muotoinen lautta, johon mahtui kolme hevosta rattaineen. Sen käyttö oli hankalaa tuulella, kelirikkoaikana ja yöllä. Lossi on myöhemmin ollut myös vaijeriohjattu kapulalossi ja 1950-luvulla airot on korvannut moottori. Lossi on tuolloin ollut 12 tonnin kapulalossi. Vuohisaari otettiin liikenteen käyttöön 1930-luvun alussa, kun Vuohisaaren itäpuoliseen Näkkisalmeen rakennettiin pengertie ja silta. Lossi siirrettiin kulkemaan Vuohisaaren ja mantereen väliseen Syväsalmeen. Saaren kautta oli ennen sotia suunnitteilla myös rautatieyhteys, mutta se ei ole toteutunut. Vuohisaaren nimeksi vakiintui Lossisaari. Syväsalmeen rakennettiin vuonna 1969 nykyaikainen silta kantatien 77 tarpeisiin ja lossi siirrettiin pohjoiseen Pelkosenniemen Kairalan lossipaikalle Luirojokeen.

## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lossisaari Caravan, leirintaopas.fi
* Lemmetti, Mikko: Keidas Keiteleen kupeessa - Lossisaari, retkipaikka.fi