open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaarlo Vuorenmaa

**Kaarlo Julius (Kalle) Vuorenmaa**, vuoteen 1905 **Wessman**, sittemmin **Wuorenmaa** (20. tammikuuta 1897 Pori – 20. maaliskuuta 1973 Pori) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Vuorenmaan vanhemmat olivat isännöitsijä Juho Karl Wessman ja Tekla Maria Bergbom ja puolisot vuodesta 1926 Irja Julia Manner ja vuodesta 1955 Anna-Liisa Aini Virta. Vuorenmaa oli lennätinlaitosten palveluksessa 1915–1919, W. Rosenlew & Co. Ab:n palveluksessa 1920–1927, Porin Sähkö, Wuorenmaa ja K:nin toimitusjohtaja vuodesta 1927 ja Vuorenmaa Oy:n perustajaosakas, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1943. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1948–1949 ja kaupunginhallituksen jäsen 1948–1949 ja hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Talvisotaan ja jatkosotaan osallistunut Vuorenmaa oli sotilasarvoltaan reservin kersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1965.

## Lähteet
Oskari Eisto

**Kaarlo Oskari Eisto**, vuoteen 1928 **Qvickroth** (27. lokakuuta 1906 Jyväskylän maalaiskunta – 24. maaliskuuta 1984) oli suomalainen kauppias ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Eiston vanhemmat olivat kauppias Oskar Qvickroth ja Serafina Laine ja puoliso vuodesta 1937 Linda Katherine Ståhlberg. Eisto kävi kaksi luokkaa Jyväskylän lyseota 1919–1921 ja suoritti Jyväskylän kauppakoulun 1922–1924. Opintomatkoja hän teki Ruotsiin, Saksaan ja Yhdysvaltoihin. Eisto oli kauppias vuodesta 1921, Tukku- ja vähittäiskauppa A. Kuvajan myyntimies 1924–1928, Kansalliskauppa Oy Sammon myyntimies Vaasassa 1928–1933, Keski-Suomen Tukkukauppa Oy:n edustaja Jyväskylässä 1933–1940, Keskon Jyväskylän konttorin myyntimies ja neuvoja 1941–1947, Myllymäen konttorin johtaja Ähtärissä 1947–1950, Kotkan konttorin johtaja 1950–1952 ja Porin konttorin johtaja 1952–1967. Hänellä oli myös useita kaupan alan luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Eisto oli reservin vääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966.

## Lähteet
Carl-Gustav Carlstedt

**Carl-Gustav Wilhelm Carlstedt** (14. maaliskuuta 1920 Turku – 24. maaliskuuta 1984) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Carlstedtin vanhemmat olivat toimitusjohtaja Harald Arvid Carlstedt ja Thyra Maria Bremer ja puoliso vuodesta 1942 Lillan Oksanen. Carlstedt tuli ylioppilaaksi Svenska klassiska lyceum i Åbosta ja valmistui Åbo Akademista ekonomiksi 1942 ja kauppatieteiden maisteriksi 1956. Hän oli Oy K. E. Blomberg Ab:n prokuristi 1945–1948 ja toimitusjohtaja 1948–1955, Lounais-Suomen Sähkö Oy:n isännöitsijä, vuodesta 1960 kaupallinen johtaja, 1955–1966 ja toimitusjohtaja vuodesta 1966. Carlstedt toimi myös liiketaloustieteen tuntiopettaja ja Åbo Akademissa 1952–1974 ja Kosken Sähkö Oy:n toimitusjohtajana 1968–1976. Hänellä oli useita luottamustehtäviä, kuten Voimalaitosten Työnantajaliiton hallituksen jäsenyys ja liiton varapuheenjohtajuus vuodesta 1967 ja Suomen Sähkölaitosyhdistyksen valtuuskunnan jäsenyys. Sotilasarvoltaan Carlstedt oli reservin alikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976.

## Lähteet
Edinburghin elokuvajuhlat

**Edinburghin kansainväliset elokuvajuhlat** (The Edinburgh International Film Festival, EIFF) oli Skotlannissa Edinburghissa vuosittain järjestetty kansainvälinen elokuvajuhla. Juhlan perusti vuonna 1947 elokuvayhdistys Edinburgh Film Guild. Juhlaa rahoitti Centre for the Moving Image (CMI).

Juhlan lopetuksesta tehtiin päätös syksyllä 2022. Myös CMI:n hallinnoimat kaksi elokuvateatteria Edinburghissa ja Aberdeenissa sulkevat ovensa. Syyt ovat taloudelliset. CMI:n mukaan energiakustannusten nousu, koronaviruspandemia ja vähentyneet yleisömäärät ovat vieneet CMI:n talouden vaikeuksiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Edinburgh International Film Festival (sivuilla vain tiedote maksuasioista)
Halunan työväentalo

**Halunan työväentalo** oli Nilsiän kunnan (vuodesta 2013 lähtien osa Kuopiota) Halunan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Halunan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja se liittyi samana vuonna SDP:en. Perustamisvuoden lopulla yhdistyksessä oli 22 jäsentä. Jo vuonna 1907 *[[Savon Työmies]]* -lehdessä kirjoitettiin, että yhdistyksen toiminta oli alkuinnostuksen jälkeen lopahtanut. Seuraavana vuonna toimintaa käynnisteltiinkin uudelleen. Vuonna 1920 yhdistyksen jäsenmäärä oli 40. 

Jo syksyllä 1906 yhdistys järjesti iltamat rakennusrahastonsa kartuttamiseksi. Talo valmistui yhden lähteen mukaan vasta vuonna 1923, mutta jo vuonna 1919 Halunan työväenyhdistyksen talolle haettiin vahtimestaria. Vuonna 1924 paikallinen nuorisoseura järjesti iltamat talolla. Vuonna 1927 yhdistys sai luvan järjestää arpajaiset rakennusrahastoaan varten, joten talon korjaus, laajentaminen tai uuden talon hankinta lienee ollut suunnitteilla.
 
Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930. 1940-luvulla talo oli jonkin aikaa sosialidemokraattisen piirin hoidossa. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. 

## Lähteet
Antonia Haga

**Antonia Haga** (s. 1989) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän on viestin maailmanmestari vuosilta 2016 ja 2017. Hän saavutti vuonna 2018 MM-kilpailuissa pitkällä matkalla hopeaa ja viestissä pronssia sekä EM-kilpailuissa pitkällä matkalla pronssia. Hän edustaa seuratasolla OK Botniaa.

Antonia Hagan veli André Haga kilpailee myös pyöräsuunnistuksessa.

## Lähteet
Kunnasleimupuu

**Kunnasleimupuu** (*Brachystegia microphylla*) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon, leimupuiden (*Brachystegia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu, joka voi kasvaa 6–12 metriä korkeaksi. Puun latvus on muodoltaan laakea. Rungon kuori on sileää ja harmaata, joskin sieltä täältä ulkokuoren alta voi näkyä harmaanruskea sisäkuori.

Kunnasleimupuun lehdet ovat monilehdykkäisiä, ja niissä on 25–72 paria lehdyköitä, joista keskimmäiset ovat suurimpia. Lehdykät ovat 5–15 mm pitkiä ja 1–2 mm leveitä. Kunnasleimupuu muistuttaa *[[Brachystegia glaucescens]]* -leimupuulajia, mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan lehtituntomerkkien perusteella.

Kunnasleimupuun kukat sijaitsevat monikukkaisissa ja kerrannaisissa tertuissa, jotka sijaitsevat varsien päissä tai lehtihangoissa. Kukissa on neljä tai viisi verholehteä mutta ei terälehtiä. Hedelminä olevat palot ovat puutuneita ja 5–10 cm pitkiä.

Kunnasleimupuuta tavataan runsassateisilla alueilla kivisessä maastossa ja vuoristoissa 1&nbsp;000–1&nbsp;800 metrin korkeudella merenpinnasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JSTOR Global Plants: ''Brachystegia microphylla''
Kelontekemän työväentalo

**Kelontekemän työväentalo** sijaitsee Kittilän kunnassa Kelontekemän kylässä ja on rakennettu vuonna 1950. Talon omistaa Kelontekemän Työväenyhdistys.

## Rakennus
Rakennus on kyläläisten itsensä suunnittelema, ja se on suurimmaksi osaksi rakennettu talkoilla. Talon hirsityöt teetettiin ammattityönä.

Alkuaan talossa oli pärekatto, mutta se on muutettu peltikatoksi vuonna 1970. Talon nurkkakivet korvattiin betonisokkelilla vuonna 1974. Rakennusta laajennettiin vuonna 1975 kahvilaosalla. Laajennus tehtiin puurunkoisena ja lautaverhoiltuna. Kaikki muutokset on tehty talkoovoimin.

Alkuaan talossa ei ollut sähköä. Myöhemmin taloon kustannettiin sähkö tanssien tuotoilla. Talon lämmittämiseen käytetään liikuteltavaa kuumailmapuhallinta, ja kahvilassa on sähköpatterit.

Talon huoneistoala on 209 m², salin koko on 88 m², näyttämö 43 m² ja ravintola 53 m².

## Toimintaa työväentalolla
Taloa on käytetty yhdistyksen kokouksiin ja tanssitilaisuuksiin. Käyttö on ympärivuotista ja sitä vuokrataan.

## Lähteet
Arktinen hysteria (romaani)

**Arktinen hysteria** on Marko Tapion kaksiosainen romaani. Se koostuu  teoksista *[[Vuoden 1939 ensilumi]]* (1967) ja sota-aiheisesta *[[Sano todella rakastatko minua]]* (1968). Tapio suunnitteli teossarjan neliosaiseksi, mutta siitä ehti ilmestyä vain kaksi ennen hänen kuolemaansa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Edward Waring

**Edward Waring** (1734 Old Heath, Shrewsbury, Shropshire, Englanti – 15. elokuuta 1798 Pontesbury, Shropshire, Englanti) oli englantilainen matemaatikko, joka tutki algebraa ja lukuteoriaa.

## Elämä ja ura
Waring oli varakkaan maanviljelijän vanhin poika. Hän opiskeli Magdalene Collegessa Cambridgen yliopistossa ja valmistui vuonna 1757 senior wranglerina, eli sai ensimmäisen sijan vuotuisessa matemaatikan kokeessa. Seuraavana vuonna hänet valittiin fellowiksi ja vuonna 1760 Cambridgen Lucas-professuuriin hyvin nuorena. Hän sai Cambridgesta lääketieteen tohtorin tutkinnon vuonna 1770, mutta ei ilmeiseti harjoittanut lääketiedettä juurikaan. Hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi vuonna 1763, ja hän sai seuran Copley-mitalin vuonna 1784, mutta epäselvistä syistä hän erosi seurasta vuonna 1795. 

Vuonna 1762 Waring julkaisi kuuluisan ja vaikeaselkoisen teoksensa *Miscellanea analytica* (julkaistu myöhemmin nimillä *Meditationes algebraicae* ja *Proprietates algebraicarum Curvarum*), joka kattaa algebran, lukuteorian ja geometrian aiheita. Kirjassa hän esittelee, mutta ei todista, Waringin probleeman ja hänen oppilaansa mukaan nimetyn Wilsonin lauseen. Hän myös julkaisi painettuna teoksessa ensimmäisenä otaksuman, joka nykyään tunnetaan Goldbachin konjektuurina. Waringin muihin teoksiin kuuluvat *Meditationes analyticae* (1776; 1782), *On the Principle of Translating Algebraic Quantities into Probable Relations and Annuities* (1792) ja *An Essay on the Principles of Human Knowledge* (1794), joka sisältää ensimmäisen järjestelmällisen esityksen algebrallisista funktioista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Murtolahden työväentalo

**Murtolahden työväentalo** oli entisen Nilsiän kaupungin Murtolahden kylässä sijainnut työväentalo. Murtolahti on kuulunut aiemmin Muuruveden ja Juankosken kuntiin ja on nykyisin Nilsiän mukana osa Kuopiota. 

## Historiaa
Murtolahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja seuraavana vuonna yhdistys liittyi SDP:hen. Perustamisvuonna yhdistyksessä oli 35 jäsentä, vuonna 1908 jäsenmäärä oli pudonnut 25:en. Talo valmistui vuonna 1915. Paikkakunnalla oli 1920-luvulla ilmeisesti kiistoja sosialidemokraattien ja kommunistien välillä, sillä vuonna 1928 sosialidemokraattinen *[[Vapaus (Mikkeli)|Vapaus]]*-lehti kirjoitti ”kommunistihuligaanien” tunkeutuneen työväentaloon ja särkeneen sen ikkunoita. Myös vuonna 1929 kirjoitettiin ”pitkästä puolustustaistelusta kommunisteja vastaan”. 

23.6.1931 Murtolahdella järjestettiin ”kansalaiskokous”, johon osallistui 21 henkeä. Kokouksen tuloksena päätettiin pyytää nimismieheltä ja maaherralta työväentalon pysyvää sulkemista erilaisten järjestyshäiriöiden vuoksi. Työväenyhdistyksen mukaan järjestyshäiriöitä ei ollut ollut, eikä yhdistyksen lakkauttaminen kommunistilakienkaan nojalla onnistuisi, sillä se oli sosialidemokraattinen. Yhdistyksen edustajien mukaan suuri osa kansalaiskokoukseen osallistujista oli maalaisliittolaisia, jotka olivat kateellisia siitä, että työväentalolla pidetyissä iltamissa kävi enemmän yleisöä kuin maalaisliittolaisten iltamissa. Nimismies kielsi kesällä 1931 väliaikaisesti iltamien ym. järjestämisen työväentalolla. Talo pysyi suljettuna ainakin vuoden 1932 lopulle, jolloin asiaa käsiteltiin myös eduskunnassa osana laajempaa työväentalojen sulkua koskevaa keskustelua. Ilmeisesti yhdistys sai jatkaa toimintaansa väliaikaisen sulun jälkeen, sillä vuonna 1934 se järjesti jälleen iltamat talollaan.

Osa tontista, jolla talo oli, myytiin vuonna 1957 yksityishenkilölle asuintontiksi. Vuonna 1967 talo purettiin, sillä se oli pahasti tupajumien syömä. Tontti jäi sosialidemokraattisen piirin haltuun, jolla se oli vielä vuonna 1988.

## Toimintaa työväentalolla
Maaliskuussa 1929 yhdistys järjesti hiihtokilpailut ja niiden päätteeksi iltamat talolla. Vuonna 1930 yhdistyksen sisällä oltiin huolissaan siitä, ettei nuoriso enää tahtonut ottaa osaa aatteelliseen toimintaan, vaan sen pääharrastuksena oli kevyt huvittelu. Niinpä yhdistyksen alaisuuteen oli päätetty perustaa näytelmäseura. 

## Rakennus
Talo oli yksikerroksinen, hirsirakenteinen ja pinta-alaltaan 128 neliömetriä. Sen korkeus oli 2,75 metriä. Juhlasalissa oli näyttämö ja istumapaikat 80:lle, ja lisäksi talossa oli ravintola, keittiö ja ulko-wc.

## Lähteet
Verkkokurssialusta

**Verkkokurssialusta** on tekninen työkalu ja alusta verkkokurssin rakentamiselle ja jakelulle. Sen avulla voi tehdä verkkokurssin, hallinnoida käyttäjiä ja toimittaa materiaalit osallistujille.
Verkkokurssialustaa voidaan vaihtoehtoisesti kutsua myös verkkokoulutusalustaksi tai verkkovalmennusalustaksi.

Verkkokurssialustalla voi tehdä kurssille rakenteen ja lisätä kurssia, koulutusta ja valmennusta tukevaa sisältöä, kuten tekstiä, kuvaa, videota, liitetiedostoja ja äänitiedostoja. Lisäksi sen avulla voi luoda oppimisprosessin sekä hallita osallistujia ja käyttöoikeuksia. 

Verkkokurssialustan muita ominaisuuksia voivat olla mm. kurssimoduulien ilmestymisen ajastus ja kopiointi, verkkokurssien myynnin mahdollistaminen ja erilaiset vuorovaikutusmahdollisuudet kuten ryhmäkeskustelut.

Verkkokurssialusta mahdollistaa sisällön ajastuksen, jolloin ryhmä aloittaa yhtä aikaa tai kurssi on jatkuvasti tarjolla ja sen voi käydä läpi omaan tahtiin. Käytössä voi olla automaattiset ilmoitukset kurssilaisille ja integroitu mahdollisuus sähköpostien lähettämiseen.

Suurin osa verkkokurssialustoista veloittaa kurssin tekijältä kuukausittain kiinteän kustannuksen.
Ilmaisissa alustoissa maksut saattavat olla komissiomaksuja. Kurssin tekijä voi joutua maksamaan 5-10% jokaisen myydyn kurssin hinnasta verkkokurssialustan tekijälle. 

Julkisilla verkkosivuilla kaikkien saatavilla oleva “verkkokurssi”  tai yhden yrityksen tai organisaation sisäiseen käyttöön räätälöity oppimisratkaisu ei ole verkkokurssialusta.

## Lähteet
Joona Louhivuori

**Joona Louhivuori** (s. 22. joulukuuta 1976) on suomalainen Jussi-palkittu elokuvaleikkaaja.

Louhivuori on valmistunut taiteen maisteriksi elokuvaleikkauksesta Aalto-yliopistosta 2004. Hän työskenteli elokuvasäätiössä lyhytelokuvien tuotantoneuvojana vuosina 2010–2015. 

Vuonna 2025 Louhivuori palkittiin parhaan leikkauksen Jussi-palkinnolla elokuvasta *[[Myrskyluodon Maija (elokuva)|Myrskyluodon Maija]]* (2024).

Louhivuori on leikannut yli neljäkymmentä pitkää elokuvaa, lyhytelokuvaa, dokumenttielokuvia ja tv-sarjaa. 

## Valikoitu filmografia leikkaajana

* ''Vieraalla maalla'', 2003
* ''Eila'', 2003
* *[[Ganes]]*, 2007
* ''Sauna'', 2008
* ''Dark Floors'', 2008
* *[[Magneettimies]]*, 2009
* ''Poikien bisnes'', 2009
* ''Sinkkuelämän säännöt'', 2011
* ''Kalervo Palsa ja Kuriton käsi'', 2013
* ''Nokia Mobile - Matkapuhelimen tarina'', 2017
* ''Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja'', 2018

* ''It Came from the Desert'', 2018
* ''Iron Sky The Coming Race'', 2019
* *[[Tarhapäivä]]*, 2019
* ''Risto Räppääjä ja pullistelija'', 2019
* ''Ensilumi'', 2020
* ''Risto Räppääjä ja väärä Vincent'', 2020
* ''Karalahti'', 2021
* *[[Sieniretki]]*, 2022
* *[[Kiljuset!]]*, 2022
* *[[Koputus]]*, 2023
* ''Myrskyluodon Maija'', 2024
* **, 2026

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jouni Hirn: Joona Louhivuori innostui elokuva-alasta leffakerhossa – nyt hän leikkaa kotimaisia suosikkielokuvia Mesta.net
Malawin yliopisto

**Malawin yliopisto** (, lyhennys: **UNIMA**) on vuonna 1964 perustettu julkinen yliopisto. Sen pääkampus sijaitsee Malawin aiemmassa pääkaupungissa Zombassa. Yliopiston sivukampukset sijaitsivat ainakin kevääseen 2021 saakka Blantyressä ja Lilongwessa. 

Yliopiston rakenne on muuttunut 2000-luvulla huomattavasti. Vuonna 2021 UNIMA jaettiin kolmeksi uudeksi yliopistoiksi: Malawin yliopisto (UNIMA), Malawi University of Business and Applied Sciences (MUBAS, sis. aiempi Blantyren polytekninen korkeakoulu), ja Kamuzun terveystieteiden yliopisto (Kamuzu University of Health Sciences, lyhennys KUHeS, sis. aiemmat sairaanhoidon ja lääketieteen korkeakoulut). Malawin yliopistoon jäivät humanististen tieteiden, kasvatustieteiden, luonnontieteiden, yhteiskuntatieteiden (social sciences) ja oikeustieteiden tiedekunnat. Vuosikymmen aiemmin (2011) Malawin yliopistosta oli irroitettu maataloustieteiden korkeakoulu (Bunda College of Agriculture), josta tuli osa Lilongwen maatalouden ja luonnonvarojen yliopistoa (Luanar).

Malawin yliopisto on ollut maansa arvostetuin yliopisto. Webometrics-yliopistoranking (heinäkuu 2022) luokitteli Malawin yliopiston tasoltaan maailmanlaajuisesti sijalle 4&nbsp;513.   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Robert Stirling

**Robert Stirling** (25. lokakuuta 1790 Methven, Perthshire, Skotlanti  – 6. kesäkuuta 1878 Galston, Ayrshire, Skotlanti) oli skotlantilainen Skotlannin kirkon pappi ja insinööri.

## Elämä ja ura
Edinburghin yliopistossa opiskelun jälkeen Dumbartonin presbyterio antoi Stirlingille saarnaluvan vuonna 1815, ja 1816 hänet vihittiin papiksi. Hänet siirrettiin vuonna 1824 Galstonin seurakuntaan, Ayrshireen, jossa hän pysyi yli 53 vuotta. Vuonna 1819 hän avioitui Jean Rankinin kanssa, ja heillä oli seitsemän yhteistä lasta. Stirling sai St. Andrewsin yliopiston teologian kunniatohtorin arvon vuonna 1840. 

Vuonna 1816 Stirling patentoi moottorin (stirlingmoottori), joka tuotti käyttövoimaa kaasun lämpötilaerojen avulla, ja vuosina 1827 ja 1840 hän haki yhdessä koneinsinööriveljensä Jamesin kanssa lisää samantyyppisiä patentteja moottorinsa parannuksiin. Yksi 45 hevosvoiman moottori rakennettiin hänen patenttinsa mukaan, ja sitä käytettiin kolmen vuoden ajan Dundeen valimon koneiden voimanlähteenä. Hän rakensi myös monia optisia ja muita tieteellisiä instrumentteja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dodonginvaahtera

**Dodonginvaahtera** (*Acer takesimense*, syn. *Acer pseudosieboldianum* subsp. *takesimense*) on vaahteroiden (*Acer*) sukuun kuuluva kasvilaji. Laji kuvattiin vuonna 1918 omana lajinaan, mutta sittemmin se on yhdistetty koreanvaahteran (*Acer pseudosieboldianum*) kanssa samaksi lajiksi kasvien flavonoidikemian perusteella. Toisaalta tehdyt flavonoidikemian tutkimukset eivät olleet aivan ongelmattomia, sillä dodonginvaahterasta ei ollut saatavilla materiaalia tutkimuksiin yhtä laaja-alaisesti kuin koreanvaahterasta. Lisäksi dodonginvaahtera poikkeaa koreanvaahterasta morfologisilta ominaisuuksiltaan, joten näiden lajien välinen suhde on toistaiseksi epäselvä.

Dodonginvaahteran erityisiä lajituntomerkkejä ovat lehtien muoto sekä lehtien liuskojen lukumäärä. Dodonginvaahtera muistuttaa ulkonäöltään paljon koreanvaahteraa, mutta eroaa siitä 13-liuskaisten tai joskus harvoin 14-liuskaisten lehtiensä perusteella.

Dodonginvaahtera kasvaa endeemisenä lajina Etelä-Korealle kuuluvalla Ulleungin saarella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Acer takesimense'' Nakai
Litiumsulfidi

**Litiumsulfidi** (Li2S) on litium- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään litiumrikkiakuissa. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa litiumsulfidi on valkoista kiteistä ainetta ja sen alkeiskoppi on kuutiollinen. Yhdiste liukenee veteen, mutta hydrolysoituu samalla muodostaen vetysulfidia. 

Litiumsulfidia voidaan valmistaa litiumhydroksidin ja vetysulfidin reaktiolla tai kuumentamalla litiumia rikin tai vetysulfidin kanssa.
:2 LiOH + H2S → Li2S + H2O
:2 Li + S → Li2S

Litiumsulfidia käytetään katodina litiumrikkiakuissa. Huonon sähkönjohtavuutensa vuoksi se täytyy aktivoida. Litiumsulfidia käytetään fosforipentasulfidin kanssa valmistettaessa litiumrikkiakkujen elektrolyytteinä käytettäviä litiumfosfosulfideja.

## Lähteet
László Csányi

**László Csányi** (1790 – 10. lokakuuta 1849) oli unkarilainen vallankumouksellinen. Hän palveli 1809–1815 husaarina. Hän oli Ferenc Deákin kannattaja. Vuoden 1848 vallankumouksen puhjettua hänet nimitettiin komissaariksi tukahduttamaan serbien ja kroaattien välisiä levottomuuksia. Sittemmin hän oli vallankumouskomissaarina Pestissä ja Siebenbürgenissä. Itsenäisyysjulistuksen jälkeen hänestä tuli huhtikuussa 1849 kulkulaitosministeri. Kun unkarilaiset olivat saman vuoden elokuussa antautuneet Világosissa, hän antautui venäläisille, jotka luovuttivat hänet itävaltalaisille. Hänet hirtettiin lokakuussa 1849.

Vallankumoushallinnon virkamiehenä hän toimi ahkerasti ja nuhteettomasti, mutta hän oli myös julmuutta lähenevän kova.

## Lähteet
Palonurmen työväentalo

**Palonurmen työväentalo** (tai Syvärintaustan työväentalo) oli Nilsiän kunnan (vuodesta 2013 lähtien osa Kuopiota) Palonurmen kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Yhdistys perustettiin Palonurmen kylään vuonna 1906 nimellä Syvärintaustan työväenyhdistys. Seuraavana vuonna yhdistys liittyi SDP:hen. Nimi vaihdettiin Palonurmen työväenyhdistykseksi vuonna 1919. Jäseniä yhdistyksessä oli vuonna 1914 noin 20, ja seuraavana vuonna 40.

Talo valmistui vuonna 1913. Vuonna 1916 Nilsiän nimismies kielsi yhdistyksen toiminnan ja talon käytön väliaikaisesti sillä perusteella, että se ei kyennyt pitämään järjestystä yllä iltamissa ja muissa tilaisuuksissa. Yhdistyksen mukaan syyllisiä häiriöihin olivat ulkopuoliset, jotka pyrkivät saattamaan työväenyhdistyksen ja talon huonoon valoon. Ilmeisesti asiaa ei tutkittu sen tarkemmin. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen omaisuus takavarikoitiin. Ilmeisesti yhdistys sai tämän jälkeen taas toimia ja käyttää taloaan, mutta 1930-luvun alussa yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla ja talo myytiin pakkohuutokaupassa yksityiselle vuonna 1933.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa pidettiin myyn muassa Pohjois-Nilsiän osuuskaupan kokouksia. Vuonna 1923 yhdistys järjesti talollaan vappujuhlat. Vuonna 1922 toinen nilsiäläinen työväenyhdistys, Halunan työväenyhdistys, järjesti Palonurmen talolla iltamat. 

## Lähteet
Nilsiän Siikajärven työväentalo

**Siikajärven työväentalo** oli Nilsiän kunnan (vuodesta 2013 lähtien osa Kuopiota) Siikajärven kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Siikajärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Pieni yksihuoneinen hirsitalo valmistui vuonna 1914. Seuraavana vuonna yhdistyksen jäsenmäärä oli 7. Vuonna 1916 Nilsiän nimismies kielsi yhdistyksen toiminnan väliaikaisesti sillä perusteella, että se ei kyennyt pitämään järjestystä yllä iltamissa ja muissa tilaisuuksissa. Yhdistyksen mukaan syyllisiä häiriöihin olivat ulkopuoliset, jotka pyrkivät saattamaan työväenyhdistyksen ja talon huonoon valoon. Asiaa ei ilmeisesti tutkittu sen tarkemmin. Talon toiminta-aika jäi muutenkin lyhyeksi, sillä sisällissodan myötä yhdistys purkautui. Yhdistys kuitenkin perustettiin uudestaan ja se käytti joko vuonna 1914 valmistunutta taloa tai jotakin muuta taloa, sillä vuonna 1933 Savo -lehdessä ilmoitettiin lakkautetun Siikajärven työväenyhdistyksen talon ja irtaimiston huutokaupasta. Yhdistys oli luultavasti lakkautettu 1930-luvun alun kommunistilakien nojalla. 

Vuonna 1945 perustettiin SKDL:n Siikajärven osasto. Sen rakennuttama talo valmistui vuonna 1948. Vuonna 1988 talo oli edelleen yhdistyksen käytössä. Kummankaan talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa.

## Rakennus
Vuonna 1948 valmistunut talo oli yksikerroksinen, ja sen pinta-ala oli 312 neliömetriä. Se oli hirsirunkoinen ja vuorattiin laudoilla vuonna 1973. Katto oli alun perin pärekatto, mutta vuonna 1972 asennettiin peltikatto. Talon sisäkatot ja -seinät vuorattiin kuitulevyllä vuonna 1968. Alun perin talossa oli juhlasali, näyttämö, ravintola, keittiö sekä vahtimestarin asunto, mutta näyttämö purettiin vuonna 1955. Lisäksi tontilla oli ulkorakennus, jossa puuvaja ja sauna, sekä tanssilava, joka rakennettiin vuonna 1954. 

## Lähteet
Arabitasavaltojen liitto

**Arabitasavaltojen liitto** () oli Muammar Gaddafin epäonnistunut tavoite yhdistää Libyan, Egyptin ja Syyrian arabitasavallat yhdistyneen arabivaltion luomiseksi. Vaikka kaikki valtiot hyväksyivät yhdistymisen 1. syyskuuta 1971 järjestetyn äänestyksen jälkeen, ne eivät päässeet yhteisymmärrykseen kaikista yhdistymisen ehdoista. Liitto oli olemassa 19. marraskuuta 1977 asti.

## Historia
Vuonna 1969 arabinationalistit nousivat valtaan Libyassa, ja Egyptin presidentti Gamal Abdel Nasserin ideologinen vaikutus Libyan hallinnossa oli selkeä. Gaddafi kannatti panarabistisia ajatuksia ja ilmaisi tarpeen yhdistyneelle arabivaltiolle Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. 

Kaikissa kolmessa maassa pidettiin yhdistymisestä äänestys samanaikaisesti 1. syyskuuta 1971. Egyptissä sitä kannatti äänestäjistä 99,96&nbsp;%, Libyassa 98,6&nbsp;% ja Syyriassa 96,4&nbsp;%.

## Lähteet
Henna Saarinen

**Henna Saarinen** (s. 1994) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän on voittanut nuorten maailmanmestaruuden ja kolme aikuisten maailmanmestaruutta. Hän edustaa seuratasolla Kooveeta.

Saarinen kilpaili nuorten MM-kilpailuissa vuosina 2011–2014. Ensimmäisenä MM-vuonnaan hän saavutti viestissä hopeaa. Vuonna 2012 hän saavutti sprintissä ja viestissä hopeaa. Vuonna 2013 hän voitti sprintissä maailmanmestaruuden, saavutti keskimatkalla hopeaa sekä sijoittui pitkällä matkalla ja viestissä neljänneksi. Vuonna 2014 hän saavutti hopeaa pitkällä matkalla ja pronssia viestissä.

Saarinen kilpaili yleisen sarjan arvokilpailuissa ensimmäisen kerran vuonna 2015. Hän sijoittui tuolloin EM-kilpailujen viestissä kuudenneksi, ja henkilökohtaisten matkojen parhaat saavutukset olivat EM-kilpailujen pitkän matkan ja MM-kilpailujen sprintin 14. sija. Vuonna 2016 hän saavutti MM-pronssia sprintissä. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa Saarinen sijoittui sprintissä 11:nneksi mutta vuonna 2018 Itävallassa hän voitti tuon matkan maailmanmestaruuden yhdeksän sekunnin erolla kahteen seuraavaan kilpailijaan keskeytettyään edellisenä päivänä pitkän matkan kilpailun kurkkukivun ja tukkoisuuden vuoksi. Samojen kisojen keskimatkalla hän sijoittui 14:nneksi ja yhteislähtökilpailussa 17:nneksi.

Saarinen ylsi vuoden 2019 MM-kilpailuissa lähelle kärkeä vain sprintissä, jossa hän sijoittui viidenneksi. Vuoden 2022 MM-kilpailuissa Ruotsissa hän voitti kultaa sprintissä 57 sekunnin erolla seuraavaan kilpailijaan ja viestissä, jossa hän suunnisti ensimmäisen osuuden ja jonka Suomi voitti yli 7,5 minuutin erolla seuraavaan joukkueeseen.

## Lähteet
Suppilopalmut

**Suppilopalmut** (*Marojejya*) on palmusuku, johon kuuluu kaksi Madagaskarissa harvinaisena kasvavaa lajia.

Lajit:
* Lapasuppilopalmu (*Marojejya darianii* J.Dransf. & N.W.Uhl) Esiintyy vain viidellä paikalla Koillis-Madagaskarissa, erittäin uhanalainen.
* Sulkasuppilopalmu (*Marojejya insignis* Humbert) Esiintyy paikoittain Itä-Madagaskarin sademetsissä, muun muassa Marojejyn kansallispuistossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Marojejya''
* ITIS: ''Marojejya'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Marojejya'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Marojejya''
Nilsiän työväentalo

**Nilsiän työväentalo** oli Nilsiän kunnan (vuodesta 2013 lähtien osa Kuopiota) kirkonkylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Nilsiän kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja samana vuonna yhdistys liittyi SDP:hen. Vuonna 1908 yhdistyksen jäsenmäärä oli 21. Yhden lähteen mukaan yhdistys osti vuonna 1909 kirkonkylän keskustasta hirsisen asuintalon, joka oli valmistunut vuonna 1880. SDP:n puoluetilastoon yhdistys kuitenkin ilmoitti jo vuonna 1908 omistavansa talon. Tontti oli kunnan omistama; sotien jälkeen yhdistys sai lunastaa sen omakseen.

Vuonna 1930 Varkauden nimismies kielsi yhdistystä järjestämästä talollaan tilaisuuksia vedoten ilmeisesti järjestyshäiriöihin. Taustalla olivat 1930-luvun kommunistilait; esimerkiksi sosialidemokraattisessa *[[Vapaus (Mikkeli)|Vapaus]]*-lehdessä sulkua kritisoitiin, koska sen katsottiin kohdistuvan aiheettomasti yhdistykseen, joka ei ollut kommunistinen vaan sosialidemokraattinen. Yhdistys kuitenkin sai lopulta jatkaa toimintaansa.

Toiminta talolla oli vilkasta vuoteen 1950 saakka. Tontilla ei ollut parkkipaikkoja, mikä osaltaan hankaloitti toimintaa autoistuvana aikana. Vuonna 1965 sosialidemokraattinen piiri osti talon ja myi sen vuonna 1967 Nilsiän kunnalle ”vesilaitoksen tiealuetarpeisiin”.

## Toimintaa työväentalolla
Huhtikuussa 1909 talolla järjestettiin iltamat, ja etenkin erilaisia tanssiaisia järjestettiin myöhemminkin, muun muassa vappuna ja Marianpäivänä.

## Rakennus
Talo oli yksikerroksinen, sen pinta-ala oli 154 neliömetriä ja korkeus 2,7 metriä. Vuonna 1949 talo sähköistettiin.

## Lähteet
Henri Fayol

**Jules Henri Fayol** (29. heinäkuuta 1841 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta  – 19. marraskuuta 1925 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka oli modernin liikkeenjohdon teorian uranuurtajia amerikkalaisen Frederick Winslow Taylorin ohella.

## Elämä ja ura
Fayol syntyi Turkissa ranskalaisille vanhemmille. Hän kävi Lycée Impérial -lukion Lyonissa ja Saint-Étiennen kaivoskoulun. Vuonna 1860 hänet nimitettiin Commentryn kaivosten pääinsinööriksi ja 1866 johtajaksi. Vuonna 1888 hänestä tuli Commentry-Fourchambault et Decazeville -konsernin toimitusjohtaja. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1918. Elämänsä viimeisinä vuosina hän piti useita luentoja teorioistaan, erityisesti École Supérieure de Guerre -sotakorkeakoulussa.

Fayolin kirja *Administration industrielle et générale* (1917) on modernin liikejohtamisen teorian uranuurtavia teoksia. Fayolin mukaan johtamisen teoriaa olisi sovellettava liike-elämän lisäksi myös yhteiskunnassa ja perhe-elämässä. Kirja sai Ranskassa välittömästi suosiota monien teollisuusjohtajien ja poliitikkojen keskuudessa, mutta Yhdysvalloissa sen merkitys tunnustettiin vasta Fayolin kuoleman jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cool Hand Luke (täsmennyssivu)

**Cool Hand Luke** voi tarkoittaa seuraavia:

* *[[Lannistumaton Luke]]* (*Cool Hand Luke*), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1967
* Cool Hand Luke, yhdysvaltalainen kristillinen yhtye
* Luke Humphries, lempinimeltään ”Cool Hand Luke”, englantilainen dartsinpelaaja
Douglas Diamond

**Douglas Warren Diamond** (s. lokakuu 1953) on yhdysvaltalainen taloustieteen professori Chicagon yliopiston Booth School of Businessissa. Hän on erikoistunut rahoituksen välittäjien, rahoituskriisien ja likviditeetin tutkimukseen.

Diamond on tutkinut rahoituskriisejä ja pankkeja. Hän kehitti yhdessä Douglas Diamondin kanssa vuonna 1983 julkaistusta merkittävän Diamond–Dybvig-mallin. Yhdessä Ben Bernanken ja Philip Dybvigin kanssa hän sai taloustieteen Nobelin vuonna 2022. Hän on kehittänyt vuonna 1984 julkaistun delegoidun valvonnan Diamond-mallin.

## Lähteet
Philip Dybvig

**Philip Hallen Dybvig** (s. 22. toukokuuta 1955) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä, joka toimii Boatmen’s Bancsharesin pankki- ja rahoitusalan professorina Washingtonin yliopiston Olin Business Schoolissa St. Louisissa.

Dybvig on erikoistunut omaisuuden hinnoitteluun, pankkitoimintaan, sijoituksiin sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmään. Hän oli aiemmin professori Yalen yliopistossa ja apulaisprofessori Princetonin yliopistossa. Hän on toiminut useiden aikakauslehtien päätoimittajana tai toisena päätoimittajana, esimerkiksi lehdissä *Review of Financial Studies*; *Journal of Economic Theory, Finance and Stochastics*; *Journal of Finance, Journal of Financial Intermediation*; *Journal of Financial and Quantitative Analysis* ja *Review of Financial Studies*.

Dybvig tunnetaan työstään Douglas Diamondin kanssa erityisesti vuonna 1983 julkaistusta vaikutusvaltaisesta Diamond–Dybvig-mallista. Dybvigille myönnettiin vuoden 2022 taloustieteiden Nobel yhdessä Diamondin ja Ben Bernanken kanssa ”pankkien ja rahoituskriisien tutkimuksesta”.

## Lähteet
Bethlehem (Pennsylvania)

**Bethlehem** on kaupunki Lehighin ja Northamptonin piirikunnissa, Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 75&nbsp;781.

Bethlehemin seurrakuntakeskus on Unescon maailmanperintöluettelossa osana kohdetta Herrnhutilaisten asutuskeskukset.

## Väestö
Kaupungin asukkaista 72,71 prosenttia on valkoisia, 9,20 prosenttia afroamerikkalaisia, 3,07 prosenttia aasialaisia, 0,19 prosenttia intiaaneja ja 7,28 prosenttia muita. 5,0 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 35,5 vuotta.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Lehigh University Mountain Top Campus.jpg|Lehigh’n yliopisto.
Tiedosto:Moravian Church Main Street 2857px.jpg|Määriläinen kirkko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pekka Niemi (pyöräsuunnistaja)

**Pekka Niemi** (s. 1990) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän on viestin maailmanmestari vuosilta 2012 ja 2021 sekä Euroopan-mestari vuodelta 2013. Hän edustaa seuratasolla Kankaanpään Suunnistajia.

Niemi voitti nuorten maailmanmestaruuden viestissä vuonna 2008 sekä keskimatkalla ja pitkällä matkalla vuonna 2010. Aikuisten MM-kilpailuissa hän oli ensi kertaa mukana vuonna 2011 ja saavutti tuolloin viestissä pronssia sekä sijoittui keskimatkalla ja pitkällä matkalla 11:nneksi ja sprintissä 20:nneksi. Veszprémin MM-kilpailuissa 2012 hän voitti Samuli Saarelan ja Jussi Laurilan kanssa viestissä kultaa. Henkilökohtaisilla matkoilla hän oli parhaimmillaan yhdeksäs keskimatkalla.

Niemi voitti vuonna 2013 viestin Euroopan-mestaruuden Saarelan ja Laurilan kanssa. Keskimatkalla hän saavutti hopeaa runsaat 1,5 minuuttia Venäjän Valeri Gluhoville hävinneenä ja ainoana suomalaisena kymmenen parhaan joukkoon yltäneenä. Pitkällä matkalla Niemi oli kahdeksas ja sprintissä yhdeksäs. Saman vuoden MM-kilpailuissa Niemi saavutti Saarelan ja Laurilan kanssa viestissä hopeaa sekä sijoittui pitkällä matkalla kahdeksanneksi. Vuonna 2014 Niemi jäi MM-kilpailujen henkilökohtaisilla matkoilla kymmenen parhaan ulkopuolelle mutta voitti ensimmäisen kerran maailmancupin osakilpailuja ja sijoittui cupin yhteispisteissä kuudenneksi. Vuonna 2015 Niemen parhaat EM-kisasijoitukset olivat neljäs sija viestissä ja kymmenes sija pitkällä matkalla. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia tutusti Saarelan ja Laurilan kanssa sekä sijoittui keskimatkalla kahdeksanneksi ja pitkällä matkalla yhdeksänneksi. MM-kilpailuissa 2016 viesti päättyi neljänteen sijaan ja henkilökohtaisilla matkoilla Niemen sijaluvut olivat 12, 15 ja 18.

Vuonna 2017 Niemi saavutti MM-hopeaa viestissä André Hagan ja Jussi Laurilan kanssa. Tuon vuoden MM- ja EM-kilpailujen henkilökohtaisilla matkoilla hän ei menestynyt. Vuonna 2018 Niemi oli parhaimmillaan EM-kilpailujen pitkällä matkalla viides sekä MM-kilpailuissa sprintissä ja viestissä seitsemäs ja yhteislähtökilpailussa kahdeksas. Vuonna 2019 hän saavutti EM-kilpailujen sekaviestissä pronssia Marika Haran ja Jussi Laurilan kanssa sekä sijoittui sprintissä ja yhteislähtökilpailussa kahdeksanneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa viestistä tuli pronssia yhdessä Laurilan ja Samuel Pökälän kanssa. Keskimatkalla Niemi oli kuudes ja pitkällä matkalla kahdeksas.

Vuonna 2021 maailmanmestaruuksista kilpailtiin Suomessa Kuortaneella, Seinäjoella ja Alajärvellä. Niemi saavutti ensimmäisen henkilökohtaisen MM-mitalinsa sijoittumalla pitkällä matkalla hopealle 42 sekuntia maanmiehelleen André Hagalle hävinneenä. Viestissä Niemi voitti kultaa Hagan ja Samuel Pökälän kanssa. Yhteislähdössä Niemi sijoittui neljänneksi, sprintissä kymmenenneksi ja keskimatkalla 12:nneksi.

## Lähteet
Brügger & Thomet MP9

**MP9** () on sveitsiläinen konepistooli, jonka suunnittelija ja valmistaja on Brügger & Thomet. MP9 on paranneltu versio Steyr TMP:stä, jonka oikeudet Brügger & Thomet osti Steyriltä. MP9 on muun muassa Sveitsin asevoimien käytössä. Ase sopii kompaktin kokonsa ja kevyen painonsa ansiosta lainvalvontaryhmien ja erikoisoperaatioyksiköiden käyttöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2024

**Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2024** käynnistyivät maaliskuussa 2023. Karsintoihin osallistuneista UEFA:n 53 maajoukkueesta 23 eteni yhdessä isäntämaa Saksan kanssa lopputurnaukseen. Karsinnat olivat sidoksissa Kansojen liigan kauteen 2022–2023, josta oli myös mahdollista edetä lopputurnaukseen.

## Joukkueet

53 UEFA:n jäsenmaata osallistuvat karsintoihin. Isäntämaa Saksa pääsi automaattisesti lopputurnaukseen. Venäjä suljettiin kisoista pois Ukrainaan tekemänsä hyökkäyksen johdosta. Joukkueet jaettiin kymmeneen lohkoon, joista seitsemässä pelasi viisi joukkuetta ja kahdessa lohkossa kuusi.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lopputurnaukseen selvinneet joukkueet



## Sijoituksen määräytyminen
Tasapisteissä olevien joukkueiden järjestys sarjataulukossa määritettiin seuraavasti:
# keskinäisten ottelujen pisteet;
# keskinäisten ottelujen maaliero;
# keskinäisten ottelujen tehdyt maalit;
# jos kriteerien 1–3 jälkeen joukkueet ovat yhä tasatilanteessa, kriteerit 1–3 sovelletaan uudelleen yksinomaan näiden joukkueiden keskinäisiin otteluihin. Jos tämä menettely ei johda päätökseen, sovelletaan perusteita 5–11;
# maaliero kaikissa lohkon otteluissa;
# tehdyt maalit kaikissa lohkon otteluissa;
# tehdyt vierasmaalit kaikissa lohkon otteluissa;
# voitot kaikissa lohkon otteluissa;
# vierasvoitot kaikissa lohkon otteluissa;
# kurinpitopisteet kaikissa lohkon otteluissa (1 piste yhdestä keltaisesta kortista, 3 pistettä epäsuorasta punaisesta (kaksi keltaista), 3 pistettä suorasta punaisesta kortista, 4 pistettä keltaisesta ja sen jälkeisestä suorasta punaisesta kortista);
# sijoitus Kansojen liigan rankingissa.

### Kokonaissijoituksen kriteerit
# sijoitus lohkossa;
# pisteet;
# maaliero;
# tehdyt maalit;
# tehdyt vierasmaalit;
# voitot;
# vierasvoitot;
# kurinpitopisteet (1 piste yhdestä keltaisesta kortista, 3 pistettä epäsuorasta punaisesta (kaksi keltaista), 3 pistettä suorasta punaisesta kortista, 4 pistettä keltaisesta ja sen jälkeisestä suorasta punaisesta kortista);
# sijoitus Kansojen liigan rankingissa.

## Lohkot
Ottelut pelattiin välillä 23. maaliskuuta 2023 – 26. maaliskuuta 2024.

### Lohko A

### Lohko B

### Lohko C

### Lohko D

### Lohko E

### Lohko F

### Lohko G

### Lohko H

### Lohko I

### Lohko J

## Pudotuspelit
Pudotuspelit ratkaisivat kolme viimeistä maajoukkuetta, jotka pääsivät lopputurnaukseen Saksaan. Pudotuspelien kaksitoista osallistujaa valittiin heidän suorituksensa perusteella Kansojen liigassa 2022–2023. Joukkueet jaettiin kolmeen polkuun, joissa kussakin oli neljä joukkuetta, joista jokaisessa oli kaksi yhden ottelun välierää ja yksi loppuottelu. Kolme pudotuspelien voittajaa selviytyivät lopputurnaukseen.

Pudotuspeleihin joukkueet valittiin kriteerien avulla ne kaksitoista joukkuetta, jotka olivat Kansojen liigan kokonaissijoituksen parhaita.

### Polku A

### Polku B

### Polku C

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* UEFA Euro 2024 (UEFA.com)
Italian Dodekanesia

**Italian Dodekanesia** (myös **Italian saaret Egeanmerellä**; , ) oli Italian hallitsema, kahdentoista saaren ryhmä Dodekanesiassa Egeanmerellä. Ne annettiin Italialle Ouchyn rauhassa vuonna 1912 Italian ja Turkin sodan jälkeen. Se kuului vuosina 1912–1943 Italian kuningaskuntaan, ja tästä vuoteen 1945 Italian sosiaaliseen tasavaltaan (saksalaismiehityksen aikana). Tämän jälkeen se kuului uudelleen kuningaskuntaan brittiläismiehityksen aikana, jonka jälkeen saaret luovutettiin Kreikalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jack in the Box (J-Hopen albumi)

**Jack in the Box** on BTS-yhtyeestä tunnetun J-Hopen ensimmäinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 15. heinäkuuta 2022 Big Hit Musicin kautta. Albumi koostuu 10 kappaleesta, joista ”More” ja ”Arson” ovat singlejä. Pandoran lippaan tarinan ympärillä pyörivä albumi käsittelee muun muassa kunnianhimoa, inhimillisyyttä, epävarmuutta, menestystä ja tulevaisuuden tuottamaa ahdistusta. Genrellisesti se edustaa old school hip hopia, mutta siinä on myös vaikutteita popista, grungesta ja R&B:stä.

## Kappaleet

## Arvostelut

* AllMusic: 
* NME: 
* Rolling Stone: 

## Lähteet
Jens Kristian Hansen

**Jens Kristian Hansen** (5. kesäkuuta 1926 Føvling – 28. helmikuuta 2023) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1975–1994 ja toimi Tanskan liikenneministerinä 1981–1982.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Jens Kristian Hansen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Värmlands Folkblad

**Värmlands Folkblad** (lyh. **VF**) on ruotsalainen vuonna 1918 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Karlstad. Se ilmestyy kuudesti viikossa ja kuuluu NWT Media AB -konserniin. Lehti on poliittiselta linjaltaan sosiaalidemokraattinen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Parthenópi

**Parthenópi** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Verdoúgian saariin ja sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Itä-Attikan rannikon ja Euboian saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,102 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Parthenópi kuuluu Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet
Pateróniso

**Pateróniso** () eli **Chálikas** (Χάλικας) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Oinoússeen saaren etelärannikolla. Saaren pinta-ala on 0,011 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pateróniso kuuluu Oinoússeen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

Pateróniso on yksityisomistuksessa. Saarella sijaitsee Vapahtajalle (*Sotíros*) omistettu kirkko. Paterónison eteläpuolella sijaitsee Ágios Panteleímonaksen saari.

## Lähteet
Paximádi (Kykladit)

**Paximádi** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Míloksen saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,07 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Paximádi kuuluu Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Paximáda

**Paximáda** () tai **Paximádi** (Παξιμάδι, ”Korppu”) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Paximáda, saari Dionysadien saariryhmässä lähellä Kreetaa
* Paximáda, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Ródosta
* Paximádi, saari Gkrántesin saarilla Kreetan itärannikon edustalla
* Paximádi, saari Kreetan pohjoisrannikon edustalla lähellä Díaa
* Paximádi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Mílosta
* Paximádia, kahden pienen saaren ryhmä lähellä Kreetaa
** Megálo Paximádi eli Paximádia éna, lännenpuoleinen ja suurempi saarista
** Mikró Paximádi eli Paximádia dýo, idänpuoleinen ja pienempi saarista
Jussi Laurila

**Jussi Laurila** (s. 1986) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän on voittanut kaksi maailmanmestaruutta ja viisi Euroopan-mestaruutta. Hän edustaa seuratasolla Jalasjärven Jalasta.

Laurila osallistui arvokilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 2008. Seuraavana vuonna hän ylsi sprintissä EM-kilpailuissa yhdeksänneksi ja MM-kilpailuissa kymmenenneksi. Vuonna 2010 hän oli sprintissä ja viestissä neljäs. Vuonna 2011 hän ylsi ensi kertaa arvokisamitaleille. EM-kilpailuissa hän saavutti sprintissä pronssia sekä sijoittui pitkällä matkalla neljänneksi ja viestissä viidenneksi. MM-kilpailuissa hän saavutti viestipronssia.

Laurila voitti Veszprémin MM-kilpailuissa 2012 Pekka Niemen ja Samuli Saarelan kanssa viestissä kultaa. Henkilökohtaisilla matkoilla hän oli viides sprintissä, kuudes keskimatkalla ja kahdeksas pitkällä matkalla. Samana vuonna hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun. Krasnobródin EM-kilpailuissa 2013 Laurila voitti neljä kultaa: sprintissä, pitkällä matkalla, miesten viestissä ja sekaparien sprinttiviestissä. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän saavutti viestissä hopeaa sekä sijoittui keskimatkalla kuudenneksi ja sprintissä kahdeksanneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi.

Laurila oli vuoden 2014 MM-kilpailuissa sprinttikilpailun kuudes ja jäi muilla henkilökohtaisilla matkoilla kauemmas kärjestä. Vuoden 2015 EM-kilpailuissa hän saavutti pitkällä matkalla hopeaa ja sekaparien sprinttiviestissä pronssia sekä sijoittui miesten viestissä neljänneksi, keskimatkalla viidenneksi ja sprintissä kuudenneksi. Saman vuoden MM-kilpailut soivat hänelle pitkän matkan hopeaa ja viestin pronssia, minkä lisäksi hän sijoittui sprintissä ja keskimatkalla viidenneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi. Vuoden 2016 MM-kilpailuissa Laurilan parhaaksi saavutukseksi jäi viestin neljäs sija.

Laurila voitti keskimatkan Euroopan-mestaruuden Orleánsissa 2017. Sprintissä hän sijoittui seitsemänneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa sprintissä ja viestissä sekä sijoittui keskimatkalla viidenneksi ja pitkällä matkalla kahdeksanneksi. Maailmancupissa hän oli kolmas. Vuoden 2018 EM-kilpailuissa Laurila oli parhaimmillaan yhdeksäs keskimatkalla mutta saman vuoden MM-kilpailuissa hän voitti kultaa yhteislähdössä sekä sijoittui pitkällä matkalla neljänneksi ja keskimatkalla kuudenneksi. Vielä vuonna 2019 Laurila ylsi arvokisamitaleille. EM-kilpailuissa hän saavutti sekaviestissä pronssia ja sijoittui sprintissä seitsemänneksi. MM-kilpailuissa hän saavutti miesten viestissä pronssia sekä sijoittui sprintissä neljänneksi ja keskimatkalla seitsemänneksi.

Jussi Laurilan sisko Susanna Laurila on myös pyöräsuunnistaja.

## Lähteet
Pelagónisos

**Pelagónisos** (, myös *Pelagonísi*, Πελαγονήσι) eli **Asprónisos** (Ασπρόνησος) eli **Áspro** (Άσπρο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on 0,153 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pelagónisos kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Pelagónisoksen ja Chíoksen välissä sijaitsevat saaret Nisáki ja Ágios Stéfanos.

## Lähteet
Antti Rantala

**Antti Rantala** (s. 6. joulukuuta 1982 Pattijoki) on suomalainen pesäpalloilija. Rantala edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Pattijoen Urheilijoita, Seinäjoen Maila-Jusseja, Nurmon Jymyä ja Koskenkorvan Urheilijoita. Rantala saavutti yhden SM-hopean kaudella 2002 ja kolme SM-pronssia kaudella 2001, kaudella 2004 ja kaudella 2008. Hän pelasi ulkokentällä kolmospolttajana. Rantala pelasi 205 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja seitsemän tavallista juoksua, toi 118 juoksua ja keräsi 468 kärkilyöntipistettä. Rantala pelasi 58 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja neljä tavallista juoksua, toi 33 juoksua ja keräsi 148 kärkilyöntipistettä. Rantala pelasi 17 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän toi kymmenen juoksua ja keräsi 58 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Pelérissa

**Pelérissa** () eli **Fagkroú** (Φαγκρού) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Kyrá Panagián saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,17 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pelérissa kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.

## Lähteet
Petalídi (Íoksen lounaisrannikko)

**Petalídi** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Íoksen saaren lounaisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,003 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Petalídi kuuluu Íoksen kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saarta ei tule sekoittaa toiseen Petalídin saareen Íoksen pohjoisrannikon edustalla.

## Lähteet
Anglars

**Anglars** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Ouysse-joen varrella, noin 21 kilometriä Figeacin kaupungista luoteeseen.

Saint-Martinin kirkko on rakennettu 1100-luvulla. Tuolta ajalta on yhä jäljellä kirkon kellotorni. Kirkko tuhoutui osittain satavuotisessa sodassa ja Ranskan uskonsodissa. Nykyinen kirkkorakennus on rakennettu 1600-luvulla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Petoúsi

**Petoúsi** () eli **Petoúsa** (Πετούσα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja sijaitsee Stýran saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,148 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Petoúsi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Petoúsi on pitkänomainen ja koostuu kahdesta osasta, pohjois- ja eteläosasta, joita yhdistää kapeampi kannas.

## Lähteet
Pláka (Kykladit)

**Pláka** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin, ja sijaitsee Schoinoúsan saaren länsirannikolla Tsigkoúrin rannan edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,003 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pláka kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Planítis

**Planítis** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Tínoksen saaren pohjoisrannikolla Órmos Panórmoun kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,15 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Planítis kuuluu Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet