open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Seán Ó Fearghaíl

**Seán Ó Fearghaíl** (s. 17. huhtikuuta 1960) on irlantilainen Fianna Fáil -puoluetta edustava poliitikko, joka on toiminut Irlannin parlamentin Oireachtasin alahuoneen eli Dáil Éireannin jäsenenä vuodesta 2002 ja sen puhemiehenä eli Ceann Comhairlena vuodesta 2016 lähtien.

Ó Fearghaíl pyrki Dáil Éireanniin vuosien 1987, 1989 ja 1992 parlamenttivaaleissa Kildaren vaalipiiristä muttei tullut valituksi. Vuosien 1991 ja 1997 paikallisvaaleissa hänet valittiin Kildaren kreivikunnanvaltuustoon. Vuoden 1997 parlamenttivaaleissa hän pyrki jälleen Dáil Éireanniin Kildare Southin vaalipiiristä, ja myöhemmin samana vuonna parlamentin ylähuoneeseen Seanad Éireanniin maatalouspaneelin toimittamassa vaalissa.

Vuonna 2000 Ó Fearghaíl valittiin Seanad Éireanniin, jossa hän istui, kunnes vuoden 2002 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Dáil Éireanniin Kildare Southin vaalipiiristä. Hänet valittiin uudelleen samasta vaalipiiristä vuosien 2007, 2011 ja 2016 parlamenttivaaleissa.

Vuoden 2016 vaalien jälkeen Ó Fearghaíl valittiin Dáil Éireannin puhemieheksi eli Ceann Comhairleksi. Puhemiehen vaali suoritettiin ensimmäistä kertaa suljetulla lippuäänestyksellä. Puhemiehenä hän säilytti paikkansa Dáil Éireannissa automaattisesti vuoden 2020 parlamenttivaaleissa, joiden jälkeen hänet valittiin puhemieheksi uudelleen.

Ó Fearghaíl puhuu sujuvasti iiriä.

## Lähteet
Tiskin alta

**Tiskin alta** on Ari Taimisen ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin 27. toukokuuta 2022.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Noise.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet
Pinocchio (vuoden 2022 elokuva)

**Pinocchio** on vuonna 2022 Disney+-suoratoistopalveluun julkaistu Robert Zemeckisin ohjaama musikaalifantasiaelokuva. Se perustuu Disneyn samannimiseen animaatioelokuvaan vuodelta 1940. Elokuva julkaistiin 8. syyskuuta 2022.

## Näyttelijät
### Alkuperäiset

### Suomenkieliset ääninäyttelijät

Muissa rooleissa ovat Hertta Luoma, Iivari Luomala, Jeremy Kiberu, Senni Peltoniemi, Isabel Suvanne ja Valo Eklund. Suomenkielisen version on ohjannut Joonathan Kettunen ja kääntänyt Aki Heinlahti.

## Vastaanotto
Elokuva sai varsin kielteisen vastaanoton. Elokuvien arvostelusivusto Metacriticin käyttäjät antoivat elokuvalle arvosanan 1.9 kymmenestä, joka merkitsee "ylivoimaista vastenmielisyyttä".

Myös monien merkittävien lehtien arvostelijat antoivat elokuvalle tylyjä arvosteluja. Sen on myös kritisoitu olevan "sieluton" ja olevan "yksi uusi huono Disney-uudelleenfilmatisointi".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Fernando (kappale)

**Fernando** on ruotsalaisen Abba-yhtyeen singlenä julkaistu musiikkikappale vuodelta 1976. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson, Björn Ulvaeus ja Stig Anderson. Päävokalistina on Anni-Frid Lyngstad. "Fernando" julkaistiin Abban ensimmäisen kokoelma-albumin *[[Greatest Hits]]* myöhemmillä painoksilla. "Fernandon" työnimenä oli "Tango".

"Fernando"-singlen b-puolena on "Hey, Hey Helen" studioalbumilta *[[Abba (albumi)|Abba]]*. Lisäksi julkaistiin painoksia joiden b-puolena on jokin toinen albumiraita tai toisen singlejulkaisun a-puoli, kuten "Tropical Loveland" , "Rock Me" tai "Mamma Mia".

Alkuaan "Fernando" julkaistiin Fridan ruotsinkielisenä soolosinglenä b-puolenaan "Ett liv i solen". Se sisällytettiin Fridan sooloalbumiin *Frida ensam*. Ruotsinkielinen versio on rakkauslaulu, jossa lemmenkohteena on Fernando-niminen mies. Ulvaeus otti englanninkieliseen versioon vain laulun nimen, hän teki Fernandosta ikääntyneen vapaustaistelijan, joka muistelee sotakaverinsa kanssa jotain tarkemmin määrittelemätöntä sissisotaa Meksikossa. Henkilönä Fernando on täysin fiktiivinen.

"Fernando" oli kaupallinen menestys: sitä myytiin noin kymmenen miljoonaa kappaletta. Single nousi listakärkeen muun muassa saksankielisessä Euroopassa, Ranskassa, Alankomaissa, Belgiassa, Irlannissa, Meksikossa ja Australiassa.

"Fernando" on yksi Abban viidestä singlestä, joita ei ole julkaistu yhtyeen studioalbumien alkuperäisillä painoksilla. Neljä muuta ovat "Summer Night City", "Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)", "The Day Before You Came" ja "Under Attack".

"Fernandoa" on tuonnempana versioitu useaan otteeseen. Cher tulkitsee sen musikaalielokuvassa *[[Mamma Mia: Here We Go Again!]]* duettona Andy Garcian kanssa. Kappaleesta on niin ikään instrumentaaliversio ja Lena Anderssonin saksankielinen versio.

## Lähteet
Vattuniemen ala-aste

**Vattuniemen ala-aste** on vuonna 2020 toimintansa aloittanut koulu Helsingin Lauttasaaren Vattuniemessä. Koulussa toimii peruskoulun luokat 1–6. Samassa rakennuksessa on myös päiväkoti Meri. Koulussa opiskelee noin 425 oppilasta, ja sen rehtorina toimii Päivi Hakala.

Vattuniemen ala-aste aloitti toimintansa elokuussa 2020. Koulurakennus valmistui joulukuussa 2019, ja se otettiin käyttöön tammikuussa 2020. Koulun valmistuessa sen oppilaiksi tuli väistötiloihin Lauttasaaren ala-asteen oppilaita.

## Lähteet
Rocketeer

**Rocketeer** () on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, jonka on ohjannut Joe Johnston. Sen pääosia esittävät Billy Campbell, Jennifer Connelly, Alan Arkin, Timothy Dalton, Paul Sorvino ja Tiny Ron Taylor.

*Rocketeer* sai maailmanensi-iltansa Hollywoodissa 19. kesäkuuta 1991. Suomen ensi-iltansa se sai 27. syyskuuta 1991. Elokuva sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta. Elokuva ei ollut odotettu taloudellinen menestys, josta johtuen sille ei tuotettu jatko-osia. Nykyään sitä pidetään kulttielokuvana.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
I’ve Been Waiting for You

**I’ve Been Waiting for You** on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1974. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson, Björn Ulvaeus ja Stig Anderson. Päälaulajana on Agnetha Fältskog. Kappale julkaistiin alkuaan ”So Long” -singlen b-puolena. Singlen a-puolena se julkaistiin Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, julkaisun b-puolena on ”King Kong Song”.

Amanda Seyfried tulkitsee kappaleen musikaalielokuvassa *[[Mamma Mia: Here We Go Again!]]*.

## Lähteet
So Long

**So Long** on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1974. Rock-vaikutteisen kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Päävokalisteina ovat Agnetha Fältskog ja Anni-Frid Lyngstad, Andersson ja Ulvaeus laulavat taustat.

"So Long" -singlestä julkaistiin kaksi painosta, toisen b-puolena on "I've Been Waiting for You" ja toisen "Hasta mañana".

"So Long" kuuluu Abban heikoimmin menestyneisiin singlejulkaisuihin.

## Lähteet
Anja Storelv

**Anja Kathrin Storelv** (o. s. Vesterheim; s. 18. helmikuuta 1979 Skånland, Norja) on saamelainen muusikko, laulaja ja lastenopettaja. Hän on voittanut Sámi Grand Prix -kilpailun parhaan laulun osion kahdesti, ensin vuonna 1998 ja sitten 1999.

## Elämäkerta
Anja Kathrin Vesterheim syntyi 18. helmikuuta 1979 Skånlandissa, Norjassa. Hän varttui Reinåsenissa, Trøsemarkissa. Kun hän oli 8-vuotias, hän alkoi laulaa Skånlandin kirkon lapsikuorossa, minkä hän jatkoi myös nuorisokuorossa. Musiikkiharrastuksen lisäksi hän kilpailii monessa eri urheilulajissa, mm. pyöräilyssä ja hiihdossa. Kouluvuosien jälkeen Vesterheim muutti Tromssaan opiskelemaan lastenopettajaksi Tromssan korkeakoulussa.

Vesterheimillä oli varsin paljon kaikenlaista vuonna 2002, esimerkiksi hän valmistui silloin lastenopettajaksi Tromssan korkeakoulusta. Musiikin osalta hänet pyydettiin mm. avaamaan Karasjoen pääsiäismarkkinoita ja laulamaan sen vuoden Márkomeannu-musiikkifestivaaliin. Sen lisäksi hän muutti Tromssasta Råneåån Ruotsin puolelle.

## Muusikkoura
Vuonna 1996 hän osallistui ensimmäisen kerran Sámi Grand Prix -laulukilpailuun. Hän oli silloin vain 17-vuotias ja osallistui parhaan laulun osioon. Hän lauloi kappaleen *Vievdan*, jonka sanat oli kirjoittanut masilainen Issát Sámmol Hætta. Turid Vesterheim oli sitten sovittanut Hætan sanoja Ofotenissa asuvien saamelaisten murteeseen. Kappaleen sävelsi Rune Hovdan. Vesterheim ei kuitenkaan voittanut.

Pari vuotta myöhemmin hän osallistui uudestaan kilpailuun ja voitti parhaan laulun osion itse sanoittamalla ja säveltämällä kappaleellaan *Guorus Váibmu.* Voiton jälkeen hänet pyydettiin joikaamaan Mihail Gorbatšov varten, kun tämä oli saapunut Norjaan. Harstad/Narvik-lentokentällä hän sitten joikkasi Gorbatšoville, tämän vaimolle Raisa Gorbatšovalle ja Gorbatšovin instituutin professoreille.

Vuonna 1999 hän kilpaili samassa osiossa kuin aiemmin, tällä kertaa popkappaleella nimeltä *Boares muitu*. Tämän kappaleen sanoittivat Idar ja Kenneth Reinås. Myös tämän vuoden kilpailun hän voitti. Voiton jälkeen hänet pyydettiin laulamaan Norjan saamelaiskäräjien uuden rakennuksen avajaisissa 2. marraskuuta 2000.

Vuonna 2015 hän osallistui taas Sámi Grand Prix -kilpailun parhaan laulun osioon, mutta tällä kertaa nykyisellä sukunimellään. Hän lauloi *Liegga sallas*, jonka Bernt Mikkel Haglund oli sanoittanut ja säveltänyt. Tällä kertaa pisteitä ei riittänyt voittoon.

## Diskografia
Storelv on julkaissut 2 studioalbumia: *Viervái* vuonna 2011 ja *Niegadit* vuonna 2015.

### Studioalbumit

* 2011 – *Viervái*
* 2015 – *Niegadit*

### Kokoelmalevyt
Storelv on myös laulanut seuraavalla kokoelmalevyllä:

* 2016 – Sámi Grand Prix 2014 & 2015, kappaleella *Liegga salla*

## Lähteet
Napapiirin peruskoulu

**Napapiirin peruskoulu** on Rovaniemellä Napapiirin kaupunginosassa sijaitseva yläkoulu, jossa on yli 400 oppilasta. Koulussa toimivat luokat 7–9. Koulun rakennuksissa on todettu sisäilmaongelmia, jonka takia rakennukset 2 (lukuun ottamatta teknisen työn luokkaa), 3, 4, 5 ja 6 on otettu pois käytöstä. Tilalle ovat tulleet 7, 8 ja 9 parakit. Ainoastaan ykkösrakennus ja kakkosrakennuksen teknisen työn tilat ovat alkuperäisistä rakennuksista käytössä. Napapiirin koulun tilalle on suunniteltu yli tuhannen oppilaan yhtenäiskoulua. Koulussa toimisivat eskarit sekä yhtenäinen peruskoulu. Uuteen kouluun tulisi liikuntahalli, jossa on tilaa yli 700 katsojalle. Koulun kolmosrakennuksessa toimii nuorisotila Nappari. Koulun rehtori on Tiina Mölläri.
Syväjärvi (Ilomantsi, Petkeljärven kansallispuisto)

**Syväjärvi** on syvähkö ja saareton erämaajärvi Ilomantsin eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 20,1 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 71 kilometriä itään. Syväjärvi kuuluu Petkeljärven kansallispuistoon.

## Maantiede
Syväjärven pituus etelästä pohjoiseen on 800 metriä. Leveys on noin puolet pituudesta. Järven eteläisimmän osan muodostaa noin hehtaarin laajuinen lahti. Noin neljä hehtaaria Syväjärvestä on vähintään viisitoista metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven pohjoisosassa, jossa kymmenen metrin syvyyskäyrä on lähimmillään noin kymmenen metrin päässä rantaviivasta.

Syväjärvi on osa kokonaisuutta, jossa järvien pinnat ovat noin 144,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Syväjärveen laskee Tuomipuro pohjoisesta Joutenjärveltä (145,8 metriä mpy). Syväjärvi laskee etelään Heinälampeen ja siitä itään Kaitajärveen.

Syväjärven vesitilavuus on 1&nbsp;839&nbsp;000 kuutiometriä.

Syväjärvi (04.922.1.052) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Nuorajärven alueeseen kuuluu 84 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Viisi laajinta ovat Nuorajärvi, Niettaanselkä, Viinijärvi, Haapojärvi ja Valkiajärvi.

Ilomantsissa on myös toinen Syväjärvi (04.932.1.029). Se sijaitsee Koitajoen yläosan alueella noin 50 kilometriä Nuorajoen alueen Syväjärveltä pohjoiseen.

## Lähteet
Ellen Voutilainen

**Ellen Voutilainen** (s. 2000) on suomalainen käsipalloilija. Hän on pelannut Suomen maajoukkueessa 17 ottelua ja tehnyt niissä 44 maalia. Seuratasolla Voutilainen edustaa ruotsalaista Skuru IK:ta, jossa hän voitti Ruotsin-mestaruuden 2021. Voutilainen on pelannut Ruotsin sarjoissa vuodesta 2017 lähtien. Tammikuussa 2024 hän sai polvivamman, jonka vuoksi hän joutui pois kentiltä koko loppukaudeksi. Hänellä oli polven ristisiteen vamma myös viisi vuotta aiemmin. Voutilaisen kasvattajaseura on Sjundeå IF.

Urheilutoimittajain Liitto valitsi Voutilaisen vuoden 2021 parhaaksi suomalaiskäsipalloilijaksi.

## Lähteet
Tromssan korkeakoulu

**Tromssan korkeakoulu (**, lyh. **HiTø**) oli korkeakoulu Tromssassa. Se oli yksi Norjan 24 valtiollisesta korkeakoulusta, kunnes se liitettiin Tromssan yliopistoon vuonna 2009. Korkeakoulussa oli silloin suunnilleen 3&nbsp;000 opiskelijaa ja 300 työntekijää.

## Historia
Tromssan korkeakoulu perustettiin 1. elokuuta 1994, kun Tromssan terveystieteiden korkeakoulu, Tromssan meritieteiden korkeakoulu, Pohjois-Norjan musiikkikonservatorio ja Tromssan opettajainkorkeakoulu yhdistyivät uudeksi korkeakouluksi osana Norjan korkeakoulu-uudistuksesta. 

1. tammikuuta 2009 korkeakoulu yhdistyi Tromssan yliopistoon. 

## Lähteet
Stina Virkkala

**Stina Virkkala** (s. 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut liigassa kasvattajaseuransa Oulu Nice Soccerin joukkueessa kuusi ottelua kaudella 2019, 21 ottelua kaudella 2022 ja 22 ottelua kaudella 2023 sekä Tampereen Ilveksessä 21 ottelua kaudella 2024. Hän edustaa kaudella 2025 Kansallisessa liigassa PK-35 Vantaata. Hän pelasi kausina 2019–2021 Ykköstä Rovaniemen Palloseuran joukkueessa.

## Lähteet
Koroška

**Koroška** on yksi Slovenian viidestä perinteisestä alueesta. Alueella asuu 70&nbsp;635 asukasta, ja siellä on 12 kuntaa. Alueen suurin kaupunki on Slovenj Gradec.

## Väestö
Kansallisuusryhmät:

* slovenialaiset 94,6&nbsp;%

Syntymämaat:

* Slovenia 93,6&nbsp;%
* entinen Jugoslavia ilman Kroatiaa 4,7&nbsp;%
* EU-28 1,4&nbsp;%

## Lähteet
Tuuli Niemelä

**Tuuli Niemelä** (s. 7. tammikuuta 2004) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Oulu Nice Socceria, jota hän edusti jo juniorisarjoissa ja kausina 2020–2021 Ykkösessä.

Niemelä on pelannut alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa.

## Lähteet
Kaitajärvi (Ilomantsi)

**Kaitajärvi** on pitkänomainen ja suurelta osin vähintään kymmenen metriä syvä erämaajärvi Ilomantsin eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 72 kilometriä itään. Kaitajärvi kuuluu Petkeljärven kansallispuistoon.

## Maantiede
Kaitajärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,8 kilometriä. Järven länsiosan muodostaa Saarilahti, jonka itäpuolella sijaitsee pohjoiseen suuntaava noin 700 metriä pitkä niemimaa. Suurin osa järvestä sijaitsee niemimaan pohjois- ja itäpuolella kapeana ja pitkänomaisena altaana. Kaitajärven itärannan muodostaa pitkä ja kapea Korkeasärkkä, joka päättyy etelässä Lohisalmeen, josta pääsee Kaitajärven itäpuolella sijaitsevaan Valkiajärveen. Noin kymmenen hehtaaria Kaitajärvestä on enintään metrin syvä, samoin noin kymmenen hehtaaria on vähintään viisitoista metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa.

Kaitajärven saariluku on kolme. Saaret ovat yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia eikä niillä ole karttanimiä. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 20 aaria.

Kaitajärvi on osa kokonaisuutta, jossa järvien pinnat ovat noin 144,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaitajärveen laskee Syväjärvi (144,7 metriä mpy) luoteesta. Kaitajärvi laskee Lohisalmen kautta Valkiajärveen (144,7 metriä mpy).

Kaitajärven vesitilavuus on 5&nbsp;766&nbsp;000 kuutiometriä.

Kaitajärvi (04.922.1.081) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Nuorajärven alueeseen kuuluu 84 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Viisi laajinta ovat Nuorajärvi, Niettaanselkä, Viinijärvi, Haapojärvi ja Valkiajärvi.

## Lähteet
Štajerska

**Štajerska** on yksi Slovenian viidestä perinteisestä alueesta. Alue sijaitsee Slovenian itäosissa, mutta se ei ole maan itäisin perinteinen alue. Vielä idempänä on Prekmurje. Alueella on rajaa Itävallan ja Kroatian kanssa.

## Lähteet
GBU-53/B StormBreaker

**GBU-53/B StormBreaker** (myös **Small Diameter Bomb II**, **SDB II**) on yhdysvaltalainen ilmasta maahan lentävä ohjattu liitopommi, jota voidaan käyttää myös liikkuvia kohteita vastaan.

## Kehitys
GBU-53:n suunnittelu alkoi vuonna 2006 noin 113-kiloiselle liitopommille, joka tunnistaa ja voi iskeä liikkuvia kohteita vastaan joka säässä. Ensilento tapahtui vuonna 2009. GBU-53/B on GBU-39 SDB:n (alkuperäinen Small Diameter Bomb) jatkokehitelmä.

## Suunnittelu

GBU-53/B on 1,78 metriä pitkä, 18 cm maksimihalkaisijaltaan ja 93 kg painava, josta taistelukärjen osuus on 48 kg. Pommin kantama on 120 kilometriä kiinteisiin maaleihin ja noin 70 kilometriä liikkuviin maaleihin iskettäessä. Liikkuvaan maaliin osuakseen pommin on ohjailtava liikettään, mikä syö pommin liidon kineettistä energiaa.

GBU-53/B käyttää suunnistamiseen satelliittipaikannusta (GPS) ja inertiasuunnistusta. Pommi on varustettu myös datalinkillä, jolla se voi vastaanottaa tietoa, kuten uusia reittejä tai maalialueita, muilta yksiköiltä. Lähempänä kohdetta tehtävää maalinhakua varten on kolme järjestelmää: millimetrialueen tutka, infrapunakuvantaminen jäähdyttämättömällä hakupäällä ja puoliaktiivinen laserohjaus. Pommin tietokone voi yhdistellä ja tulkita näistä kolmesta saamaansa tietoa sekä esimerkiksi valita useista kohteista arvokkaimman tuhottavan.

Pommia voidaan käyttää F-15E-, F/A-18- ja F-35 -hävittäjien aseistuksena. Pienen kokonsa ansiosta yksi hävittäjä voi kantaa useita pommeja kerrallaan. Suomi on hankkinut GBU-53/B -pommeja tulevien F-35-hävittäjien aseistukseksi.

## Käyttäjät
;
* Italian ilmavoimat
;
* Norjan kuninkaalliset ilmavoimat
;
* Saksan ilmavoimat
;
* Suomen ilmavoimat (tulevat F-35-hävittäjät)
;
* Yhdysvaltain ilmavoimat
* Yhdysvaltain laivasto

## Lähteet
Dolenjska

**Dolenjska** on perinteinen alue eteläisessä Sloveniassa, ja se on osa Kranjskaa. Alueella sijaitsee Krka-niminen joki. 

## Lähteet
Walter Sydney Adams

**Walter Sydney Adams** (20. joulukuuta 1876 Antakya, Osmanien valtakunta – 11. toukokuuta 1956 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä.

## Elämä ja ura
Adams syntyi Syyriassa lähetyssaarnaajavanhemmille, jotka palasivat Yhdysvaltoihin hänen ollessaan kahdeksanvuotias. Hän opiskeli tähtitiedettä Dartmouth Collegessa, Chicagon yliopistossa ja Münchenin yliopistossa. Vuonna 1904 hänestä tuli Kaliforniassa sijaitsevan Mount Wilsonin observatorion ensimmäisiä tutkijoita, ja hän toimi siellä johtajana vuosina 1923–1946. Adams osallistui merkittävästi Palomarin observatorion suuren teleskoopin suunnitteluun. 

Adams tunnetaan parhaiten spektroskooppisista tutkimuksistaan. Hän tutki spektrometrin avulla auringonpilkkuja, tuhansien tähtien nopeuksia ja etäisyyksiä sekä planeettojen ilmakehiä. Adams havaitsi, että auringonpilkut ovat alueita, joilla lämpötila on alhaisempi ja magneettikenttä voimakkaampi kuin niiden lähellä. Hän pystyi osoittamaan, että spektrien avulla voitiin määrittää, oliko tähti jättiläinen vai kääpiö, ja löysi tiettyjen spektriviivojen suhteellisen voimakkuuden ja tähden absoluuttisen magnitudin välisen suhteen. Vuonna 1915 Adams löysi ensimmäisen valkoisen kääpiötähden, Sirius B:n, ja hänen mittaustuloksiaan sen gravitaation aiheuttamasta punasiirtymästä pidettiin vahvistavana todisteena yleisen suhteellisuusteorian puolesta. Yhdessä Theodore Dunhamin kanssa hän havaitsi hiilidioksidin esiintymisen Venuksen infrapunaspektrissä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fanni Pietikäinen

**Fanni Pietikäinen** (s. 5. elokuuta 1999) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut kotimaansa liigassa Oulu Nice Socceria kausina 2016–2018, Helsingin Jalkapalloklubia kaudella 2020 ja jälleen Oulu Nice Socceria kaudella 2022. Hän on ennen kauden 2022 alkua pelannut liigassa 74 ottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. Kaudella 2019 Pietikäinen pelasi Ruotsin toisella sarjatasolla Elitettanissa Assi IF:n joukkueessa.

Pietikäinen on pelannut Suomen alle 17- ja alle 19-vuotiaiden maajoukkueissa.

## Lähteet
Enkijärvi (järvi)

**Enkijärvi** (myös *Jenkijärvi*, ) on Vienanmereen laskeva järvi Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 122 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 1&nbsp;220 neliökilometriä, keskisyvyys 4,5 metriä ja suurin syvyys 18,0 metriä. Järvessä on useita saaria, joiden yhteispinta-ala on 14,2 neliökilometriä.

Enkijärveen virtaa Pulomajoki ja 19 puroa. Se laskee Kalkajoen ja Vonkajoen kautta Vienanmereen. Järven kalalajeja ovat siika, muikku, kuore, hauki, särki, lahna, säyne, made, ahven, kiiski, kymmenpiikki ja kivisimppu.

Järven itärannalla sijaitsee Enkijärven taajama.

## Lähteet
Tiia Pohjanen

**Tiia Pohjanen** (s. 21. joulukuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Ohf:fää, jota hän edusti jo juniorisarjoissa ja kausina 2020–2021 Ykkösessä.

Pohjanen on pelannut Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa.

## Lähteet
Pomurskan tilastollinen alue

**Pomurska** on Slovenian tilastollinen alue, joka kuuluu NUTS 3 -aluejakoon. NUTS 2 -aluejaossa alue kuuluu Itä-Sloveniaan (Vzhodna Slovenija). Alueella asuu 114&nbsp;725 asukasta, ja sen pinta-ala on 1&nbsp;336 neliökilometriä. Alueen suurin kaupunki on Murska Sobota. Alueen väestönkasvu vuosittain on noin -0,38&nbsp;%. Alue on Slovenian itäisin.

## Lähteet
Podravskan tilastollinen alue

**Podravska** on yksi Slovenian tilastollisista alueista Itä-Slovenian alueella. Alueella asuu 328&nbsp;469 asukasta, joista 110&nbsp;668 asuu alueen suurimmassa kaupungissa, Mariborissa. Väestö on 0,16 prosentin vuotuisessa kasvussa. Väestöstä 92,6 prosenttia on sloveeneja ja 90,1 prosenttia on syntynyt Sloveniassa.
## Lähteet
Koroškan tilastollinen alue

**Koroška** on tilastollinen alue Sloveniassa. Alue kuuluu NUTS 2 -aluejaossa Itä-Sloveniaan. Alueella asuu 70&nbsp;635 asukasta, joista 94,6 prosenttia on sloveeneja. Alueella on 12 kuntaa, joista suurin on Slovenj Gradec. Alueen vuosittainen väestönkasvu on -0,26&nbsp;%.
## Lähteet
Anetjärvi

**Anetjärvi** on matalahko ylänköjärvi Posion eteläosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 117 kilometriä kaakkoon. Järven etelärannalla sijaitsee Anetjärven kylä.

## Maantiede
Anetjärven pituus lännestä itään on 4,2 kilometriä. Järvi koostuu runsaan kilometrin levyisestä selkävedestä, josta työntyy länteen noin puolitoista kilometriä pitkä Pohjoisperä-niminen lahti. Pohjoisperän jälkeen laajimmat lahdet ovat länsirannan Niemisenlahti ja Etelälahti sekä pohjoisrannan Alaperänlahti. Niemisenlahtea ja Etelälahtea erottaa Tuliniemi, järven koillisrannalla sijaitsee Alaperänniemi. Noin 98 prosenttia Anetjärvestä on enintään seitsemän metriä syvä. Kuudesta seitsemään metriä syvää alaa on enemmän kuin nollasta yhteen metriin syvää alaa. Syvin kohta, 11 metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa.

Anetjärven saaret (Liisansaari, Pohjoissalmensaaret) sijaitsevat enimmäkseen Pohjoisperän itäosassa. Anetjärven rannoilla on Anetjärven kulttuurimaiseman ohella runsaasti metsä- ja suomaata. Järven pohjoispuolella kohoaa Aneenvaara, jonka korkeimmat kohdat ovat noin 375 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven eteläpuolisen Aneenkummun taso on noin 270 metriä mpy. Anetjärven eteläpuolitse kulkee maantie, joka risteää järven itäpuolitse kulkevan yhdystie 19603:n kanssa Aneenahon kohdalla.

Anetjärveen laskee Eteläoja lounaasta ja Pohjoisoja luoteesta. Anetjärvi laskee järven koillisrannalta alkavaa mutkaista Aneenjokea koilliseen Iso Akonjärveen (242,0 metriä mpy).

Anetjärven vesitilavuus on 12&nbsp;624&nbsp;000 kuutiometriä. Tilavuudesta alle kaksi prosenttia on vähintään kuuden metrin syvyydessä.

Anetjärvi (61.653.1.001) kuuluu Anetjärven valuma-alueeseen (61.653), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Unijoen valuma-alue (61.65) ja ensimmäinen jakovaihe on Kostonjoen valuma-alue (61.6). Anetjärven valuma-alueella on kaksi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, toinen niistä on noin viisihehtaarinen Pyöreälampi. Lisäksi alueella on muutamia alle hehtaarin laajuisia vakavesiä (Niemisenlammit, Karhulampi).

## Lähteet
Prekmurje

**Prekmurje** on Slovenian itäisin perinteinen alue. Alue sijaitsee Mur-joen ja Raabin välissä, joka on osa Unkaria. Alueella asuu sloveenien lisäksi myös unkarilaisia ja romaneja.

## Lähteet
Kuusjärvi (Joensuu)

**Kuusjärvi** on laajan niemimaan jakama järvi Haaponiemen kylässä Joensuussa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 32 kilometriä itään.

## Maantiede
Kuusjärven pituus lounaasta koilliseen on kolme kilometriä. Etelärannan luoteeseen suuntaava Haaponiemi jakaa järven läntiseen ja itäiseen osaan. Itäosasta työntyy kaakkoon Jokilahti, joka kattaa noin kymmenesosan järven pinta-alasta. Haaponiemen koillispuolella on järven pohjoisrannalta etelään suuntaava kapea ja mutkainen Huutoniemi. Kuusjärven lahdista erottuu Jokilahden lisäksi järven koillisosan muodostava Salakkalahti. Järven länsiosan useista lahdista vain Repolahdella ja Kylmälahdella on karttanimi. Noin puolet Kuusjärvestä on yhdestä kahteen metriä ja kolmesta neljään metriä syvä. Länsiosa on itäosaa syvempi, syvin kohta (18,5 metriä) sijaitsee Haaponiemen pohjoispuolella. Koilliset ja kaakkoiset järvenosat ovat kauttaaltaan matalia.

Kuusjärven saariluku on kuusi. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja. Repolahden suulla sijaitsevaa Reposaarta lukuun ottamatta saaret sijaitsevat järven itäosassa Huutoniemen itäpuolella. Laajin saari on Huutoniemen kaakkoispuolinen Suuri Mannisaari (noin 1,3 ha). Suurelta osin enintään 30 metriä leveän saaren pituus on yli puoli kilometriä.

Kuusjärven rannat ovat metsämaata ja etenkin idässä on suorantaa. Haaponiemellä on kyläasutusta ja peltomaata, myös järven lounaisrannalla on pieniä peltoalueita.

Kuusjärveen laskee Vaaralamminpuro koillisesta Teyrisuon halki. Idästä Vehkalammelta (119,0 metriä mpy) laskee noin puolen kilometrin pituinen Vehkapuro. Muita nimettyjä tulo-ojia on Salakkalahteen virtaava Haukipuro. Kuusjärven luusua sijaitsee Jokilahden etelärannalla. Lahti kapenee Kuuspuroksi, joka virtaa kaakkoon ja yhtyy Jänisjoen uomaan.

Kuusjärven vesitilavuus on 10&nbsp;354&nbsp;000 kuutiometriä.

Kuusjärvi (01.035.1.007) kuuluu Kuuspuron valuma-alueeseen (01.035), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistöalueella (01). Toinen jakovaihe on Haarajoen alue (01.03). Kuuspuron valuma-alueeseen kuuluu 16 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista Kuusjärvi on selkeästi laajin. Seuraavaksi laajin on 20-hehtaarinen Suuri Vaaralampi.

Joensuun Haaponiemen Kuusjärvi on laajin Suomen neljästätoista Kuusjärvestä. Joensuussa sijaitsee lisäksi Vuoksen vesistöön kuuluvat Kuusjärvi (04.343.1.026) ja Kuusjärvi (04.362.1.008).

## Lähteet
Savinjskan tilastollinen alue

**Savinjska** on Slovenian tilastollinen alue, joka luokitellaan NUTS 2 -aluejaossa Itä-Sloveniaan. Alueella asuu 264&nbsp;428 asukasta, ja suurin kaupunki alueella on Celje. Asukkaista noin 92 prosenttia on sloveeneja ja noin 89 prosenttia on syntynyt maassa. Alueen väkiluku on 0,18 prosentin vuotuisessa kasvussa.
## Lähteet
Annika Kulha

**Annika Kulha** (s. 1994) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Nurmijärven Jalkapalloseuraa. Hän on edustanut samaa seuraa jo Kakkosessa kausina 2015–2019 ja Ykkösessä kausina 2020–2021. Maaliskuussa 2021 hän pelasi Suomen Cupissa kaksi ottelua lainalla Helsingin Jalkapalloklubin joukkueessa.

## Lähteet
Zasavskan tilastollinen alue

**Zasavska** on pieni Slovenian tilastollinen alue, joka kuuluu Itä-Sloveniaan. Alue sijaitsee keskisessä Sloveniassa. Suurin kaupunki alueella on Trbovlje. Alueella asuu 41&nbsp;461 asukasta kolmen eri kunnan alueella.
## Lähteet
Posavskan tilastollinen alue

**Posavska** (ennen vuotta 2015 *Spodnjeposavska*) on Slovenian tilastollinen alue, joka on NUTS 2 -aluejaossa osa Itä-Sloveniaa. Alueen suurin kaupunki on Krško, ja alueella asuu 70&nbsp;408 asukasta. Väkiluku on hyvin pienessä kasvussa, väestönkasvu on 0,03 prosenttia vuodessa. Alueella on neljä eri kuntaa.

## Lähteet
Jugovzhodna Slovenijan tilastollinen alue

**Jugovzhodna Slovenija** on eteläisessä Sloveniassa sijaitseva NUTS 2 -aluejaollaan Itä-Sloveniaan kuuluva tilastollinen alue. Alueella asuu 145&nbsp;923 asukasta. Tilastollisen alueen suurin kaupunki on Novo Mesto, jonka lisäksi alueella on 20 muuta kuntaa. Alueen pinta-ala on 2&nbsp;675 neliökilometriä.
## Lähteet
Hertta Lammio

**Hertta Lammio** (s. 2003) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Nurmijärven Jalkapalloseuraa. Hän on edustanut samaa seuraa jo juniorisarjoissa sekä Kakkosessa kaudella 2019 ja Ykkösessä kausina 2020–2021.

## Lähteet
Gymnastikos

**Gymnastikos** (, myös ; ) on Filostratoksen kirjoittama sofistinen teos, joka käsittelee urheilua ja urheiluvalmennusta. Se on ainoita antiikin ajalta säilyneitä tekstejä tältä alalta.

Filostratos kirjoitti 200-luvulla. Hänen teoksensa *Gymnastikos* esittää olevansa käsikirja urheiluvalmentajille. Se ei kuitenkaan tästä huolimatta anna juurikaan ohjeita urheilijoiden päivittäiselle harjoittamiselle. Erikoisena on pidetty myös sitä, ettei teos käsittele urheiluun liitettyjen hyveiden opettamista, mikä oli oleellinen puoli antiikin kreikkalaista urheilua. Sen sijaan Filostratos esittää urheilijoiden harjoituttamisen taidon eräänlaisena viisautena, jota voidaan verrata muun muassa filosofiaan, runouteen ja musiikkiin. Urheilu ilmentää eräänlaista ”ruumiillista tietoa”. Näin urheilukilpailut ovat omanlaisiaan paikkoja, joissa omia tietoja voidaan esitellä muille. Filostratos kuvaa myös urheilijoiden vartalotyyppejä, ja kytkee nämä paitsi eri urheilulajeihin myös moraalisiin luonteisiin.

Samalla Filostratos kuvaa urheilun ja erityisesti Olympian kisojen historiaa ja siihen liittyvää mytologiaa retoriseen tyyliin. Hän pyrkii esityksellään osoittamaan, että urheilu olisi taantunut varhaisemmista ajoista hänen aikaansa tultaessa, ja näin innoittamaan lukijoitaan. Esityksellä ei kuitenkaan ole paljonkaan tekemistä todellisen historian kanssa, ja nykyisin katsotaan, ettei Filostratoksen oma aika 200-luvulla ollut urheilun suhteen erityisen taantunutta vaan pikemminkin varsin virkeää aikaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Philostratus: *Gymnasticus*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Philostratus the Athenian: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A2008.01.0600 De Gymnastica]*. Perseus. 
* Φιλόστρατος: *[https://el.wikisource.org/wiki/Γυμναστικός_(Φιλόστρατος) Γυμναστικός]*. Wikisource.
Heroika

**Heroika** (; ) voi viitata seuraaviin:

* *[[Heroikos]]* eli *Heroika*, Filostratoksen teos
* Lego Heroica, fantasia-aiheinen lautapelisarja
Sini Mäkinen

**Sini Mäkinen** (s. 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Nurmijärven Jalkapalloseuraa. Kaudella 2021 hän pelasi Ykköstä Vantaan Jalkapalloseuran joukkueessa.

## Lähteet
Primorsko-notranjskan tilastollinen alue

**Primorsko-notranjska** (ennen vuotta 2015 *Notranjsko-kraška*) on tilastollinen alue eteläisessä Itä-Sloveniassa. Alueella asuu 53&nbsp;254 asukasta kuuden kunnan ja 1&nbsp;456 neliökilometrin alueella. Asukasluku on kasvussa, ja asukkaista 91,5 prosenttia on sloveeneja ja 86,5 prosenttia on syntynyt Sloveniassa. Alueen suurin kaupunki on Postojna.
## Lähteet
Kirjeet (Filostratos)

**Kirjeet** (, ) on Filostratoksen, todennäköisesti Filostratos Ateenalaisen, kirjoittamien kirjeiden kokoelma. Siihen kuuluu 73 rakkausaiheista kirjettä.

Filostratoksen arvellaan kirjoittaneen kirjeet ennen asettumistaan Roomaan. Erään teorian mukaan hän olisi julkaissut kirjeistä elämänsä aikana kaksi eri laitosta. Ensimmäisen, palavaa rakkautta osoittavien kirjeiden kokoelman hän olisi julkaissut nuorena, ja toisen, hieman harkitumman kokoelman vanhemmalla iällään.

Kirjeet muistuttavat aiheensa ja tyylinsä puolesta Alkifronin kirjeitä, ja ovat mahdollisesti saaneet tältä vaikutteita. Niiden tavoitteena vaikuttaa olevan esitellä Filostratoksen monipuolisia kykyjä reettorina ja kirjailijana. Kirjeiden aiheet ovat pääosin hyvin samankaltaisia keskenään. Muutamat ovat satiirisia, ja yksi on Filostratoksen suojelijalle, keisarinna Julia Domnalle osoitettu sofistien puolustus. Lisäksi tunnetaan yksi ylimääräinen kirje, joka käsittelee kirjeiden kirjoittamista. Se on laitettu joskus Filostratos Ateenalaisen ja joskus Filostratos Lemnoslaisen nimiin.

Kirjeistä 63:n *[[editio princeps]]* oli Aldus Manutiuksen toimittama (Venetsia, 1499). Johannes Meursius lisäsi omaan laitokseensa kahdeksan kirjettä (Elzevirin paino, 1616). Gottfried (Gottfridus) Olearius lisäsi vielä kolme kirjettä, jotka julkaisi omassa Filostratoksen koottujen teosten laitoksessaan (2 osaa, Leipzig, 1709, fol.).

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Philostratus: *The Letters*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Philostratus the Athenian: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A2008.01.0599 Epistulae et dialexeis]*. Perseus.
Kirjeet

**Kirjeet** (, ) voi viitata seuraaviin:

* *[[Kirjeet (Filostratos)|Kirjeet]]* (*Epistolai*, *Epistulae*), kokoelma Filostratoksen kirjeitä
* *[[Kirjeet (Plinius nuorempi)|Kirjeet]]* (*Epistulae*), kokoelma Plinius nuoremman kirjeitä
* *[[Kirjeet (Tolkien)|Kirjeet]]* (*The Letters of J. R. R. Tolkien*), kokoelma J. R. R. Tolkienin kirjeitä
* *[[Kirjeet Luciliukselle]]* (*Epistulae morales ad Lucilium*), kokoelma Seneca nuoremman kirjeitä
Peppi Pisilä

**Peppi Pisilä** (s. 29. maaliskuuta 2004) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Kansallisessa Liigassa hopeaa saavuttaneessa Tikkurilan Palloseuran joukkueessa 12 ottelua kaudella 2021 ja edusti kaudella 2022 liigassa kasvattajaseuraansa Nurmijärven Jalkapalloseuraa 21 ottelussa. Hän teki toistaiseksi ainoan liigamaalinsa lokakuussa 2022 Tampereen Ilvestä vastaan. Tämän jälkeen hän siirtyi helsinkiläiseen  Pallokerho-35:een. Hän pelasi kaudella 2023 liigassa 22 ottelua ja seuraavalla kaudella 17 ottelua.

## Lähteet
Gorenjskan tilastollinen alue

**Gorenjska** on yksi Slovenian tilastollisista alueista. Se kuuluu Länsi-Sloveniaan maan NUTS 2 -aluejaossa. Alueella asuu 211&nbsp;069 asukasta, ja sen pinta-ala on 2&nbsp;137 neliökilometriä. Alueen suurin kaupunki on Kranj, jossa asuu 57&nbsp;185 asukasta. 92,5 prosenttia asukkaista on sloveeneja.
## Lähteet
Goriškan tilastollinen alue

**Goriška** on tilastollinen alue läntisessä Länsi-Sloveniassa. Alueella asuu 118&nbsp;525 asukasta, ja alueen väestöstä 92,6 prosenttia on sloveeneja ja 90,5 prosenttia on syntynyt Sloveniassa. Alueen pinta-ala on 2&nbsp;326 neliökilometriä. Alueen suurin kaupunki on Nova Gorica.
## Lähteet
Jokikunnan koulu

**Jokikunnan koulu** on Vihdin Jokikunnan kylässä sijaitseva koulu, joka on perustettu vuonna 1891. Alkuperäinen koulurakennus on tuhoutunut tulipalossa ja nykyinen koulurakennus on vuodelta 1950.

Lukuvuonna 2024-2025 Jokikunnan koulussa oli noin 40 oppilasta, jotka ovat jakautuneet yhdysluokkiin 1-4 ja 5-6. Koulun vakituiseen henkilökuntaan kuuluu kaksi luokanopettajaa.

## Liikuntatilat
Jokikunnan koulun liikuntatilat mahdollistavat liikunnan harrastamisen. Liikuntasalin kokonaispinta-ala on 69 m².

## Lähteet
Obalno-kraškan tilastollinen alue

**Obalno-kraška** on tilastollinen alue eteläisessä Sloveniassa, joka kuuluu NUTS 2 -aluejaossa Länsi-Sloveniaan. Alueen suurin kaupunki on Koper. Alueella asuu 118&nbsp;389 asukasta kahdeksan kunnan ja 1&nbsp;043 neliökilometrin alueella. Alueen asukkaista noin 87 prosenttia on sloveeneja.
## Lähteet
Rosa Wikström

**Rosa Wikström** (s. 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä tai keskikenttäpelaaja. Hän pelasi Kansallisessa Liigassa helsinkiläisen Pallokerho-35:n joukkueessa neljä ottelua kausina 2020–2021. Hän edustaa kaudella 2022 liigassa Nurmijärven Jalkapalloseuraa. Kauden ensimmäisessä ottelussa Helsingin Palloseuraa vastaan hän teki joukkueensa ensimmäisen maalin ja tasapelin 3–3 varmistaneen kolmannen maalin.

## Lähteet
Nanna Niva

**Nanna Niva** (s. 26. helmikuuta 2004) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edusti Nurmijärven Jalkapalloseuraa juniorisarjoissa, kausina 2020–2021 Ykkösessä ja kaudella 2022 Kansallisessa Liigassa. Hän on edustanut liigassa myös helsinkiläistä Pallokerho-35:tä kaudella 2023 ja Pallokerho Keski-Uusimaata kaudella 2024. Hän on pelannut kauden 2024 loppuun mennessä 44 liigaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.

## Lähteet
Osrednjeslovenskan tilastollinen alue

**Osrednjeslovenska** on yksi Slovenian tilastollisista alueista. Se kuuluu NUTS 2 -aluejaossa Länsi-Sloveniaan. Alueen suurin kaupunki on koko maan pääkaupunki, Ljubljana. Alueella asuu 571&nbsp;691 asukasta, ja sen pinta-ala on 2&nbsp;555 neliökilometriä. Väestönkasvu on 0,7 prosenttia vuodessa. Alueen väestötiheys on 223,7 asukasta neliökilometrillä.
## Väestö
Kansallisuudet:
* sloveenit 90,3&nbsp;%
* muut 9,7&nbsp;%
Syntymämaat:
* Slovenia 85&nbsp;%
* entinen Jugoslavia ilman Kroatiaa 11,1&nbsp;%
* EU-28 2,9&nbsp;%
* muu Eurooppa 0,5&nbsp;%
* muu 0,6&nbsp;%
## Lähteet
Səxibgərəy Səyetğaliyev

**Sahib-Garei Saidgalijevitš Said-Galijev** (, ; 6. maaliskuuta 1894 – 29. lokakuuta 1938) oli tataarilainen vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko.

## Elämäkerta
Said-Galijev (Säyetğaliyev) syntyi työläisperheeseen Ufassa vuonna 1894. Hänet värvättiin armeijaan vuonna 1915 ja seuraavana vuonna Said-Galijev liittyi VSDTP:n riveihin Jekaterinburgissa.

Helmikuun vallankumouksen (1917) jälkeen hänestä tuli rykmenttikomitean- ja Jekaterinburgin Neuvoston jäsen sekä muslimisotilaiden varuskuntakomitean puheenjohtaja. Maaliskuussa 1917 Said-Galijev liittyi bolševikkeihin. Heinäkuusta hän toimi Uralin alueellisen muslimineuvoston puheenjohtaja ja seuraavat kaksi vuotta hän oli Kazanin neuvoston kansallisuuksien komissaari, Ufan maakuntakomitean tataari-baškiiritoimiston jäsen ja muslimien sotilaspoliittisten kurssien opettaja Keski-Muslimien sotilaskollegion poliittisella osastolla. Marraskuussa 1919 hän toimi edustajana idän kansojen kommunististen järjestöjen 2. kokovenäläisessä kongressissa sekä tuli valituksi kommunistisen puolueen keskuskomitean alaisuudessa toimivan CONV:n keskustoimiston puheenjohtajaksi.

Vuonna 1920 Galievista tuli Tataarien ASNT:n vallankumouskomitean puheenjohtaja. Vuosina 1920–1922 hän oli kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja. Said-Galijevin toimiessa puheenjohtajana häntä vastaan tehtiin salamurhayritys.

Vuosina 1921–1924 Said-Galijev oli Krimin ASNT:n kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja. 30. joulukuuta 1921 hänestä tuli Venäjän SFNT:n täysivaltaisen valtuuskunnan jäsen Neuvostoliiton ensimmäisessä liittokokouksessa, joka allekirjoitti Neuvostoliiton perustamissopimuksen.

Vuonna 1924 Said-Galijev lähetettiin Moskovaan. Vuosina 1924–1925 hän oli keskusvalvontakomitean jäsen. Vuodet 1924–1926 hän työskenteli Neuvostoliiton työläisten ja talonpoikien tarkastusviraston kansankomissariaatissa, 1928–1931 hän oli *Teplo i Sila* -rahaston (Moskova) varajohtaja ja johtaja. Vuosina 1931–1933 Said-Galijev oli Neuvostoliiton Työn kansankomissariaatin hallituksen jäsen. Vuodesta 1933 hän työskenteli Neuvostoliiton viestintäreittien kansankomissariaatissa.

Said-Galijev oli kommunistisen internationaalin toisen- ja kolmannen kongressin elegaatti. Hänet valittiin koko Venäjän keskuskomitean ja Neuvostoliiton keskuskomitean jäseneksi.

Stalinin vainojen aikaan Said-Galijev pidätettiin vuonna 1938 ja tuomittiin kuolemaan. Hänet teloitettiin 29. lokakuuta 1938. Said-Galijev rehabilitoitiin vuonna 1955.

## Katso myös
* Mirsaid Sultan-Galijev

## Lähteet
Leuke

**Leuke** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin:

* Leuke, antiikin aikainen kaupunki samannimisellä saarella Kreikassa lähellä Kreetaa
* Koufonísi, antiikin Leuke, saari Kreikassa lähellä Kreetaa
* Käärmesaari, antiikin Leuke, saari Ukrainassa
Ole Sohn

**Ole Christian Liep Sohn** (s. 12. syyskuuta 1954 Torsted) on tanskalainen kirjailija, kirjankustantaja ja poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 1998–2015 ja toiminut Tanskan elinkeino- ja kasvuministerinä 2011–2012.

Sohn aloitti poliittisen uransa kommunistisen puolueen riveissä, ja toimi puolueen puheenjohtajana vuosina 1987–1991. Vuonna 1992 hän siirtyi sosialistiseen kansanpuolueeseen ja vuonna 2014 hänestä tuli sosiaalidemokraatti.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Ole Sohn'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Nette-Nina Hiltunen

**Nette-Nina Hiltunen** (s. 11. kesäkuuta 2004) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Nurmijärven Jalkapalloseuraa. Hän on edustanut samaa seuraa jo juniorisarjoissa ja kausina 2020–2021 Ykkösessä.

Hiltunen on pelannut Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa.

## Lähteet
Lauttasaaren liikuntapuisto

**Lauttasaaren liikuntapuisto** (Pyrinnön kenttä, puhekielessä *Pyrkkä*) on Lauttasaaren Myllykalliossa sijaitseva urheilukenttä ja Helsingin kaupungin liikuntapuisto. Sen ympäristössä on monien lajien suorituspaikkoja. 

Kentän pysäköintialueen yhteydessä on pukukoppitiloja.

## Lajit
Liikuntapuistossa on 

* Tekonurmikenttä:
** 350 metrin juoksurata
** Yleisurheilu
** Jalkapallo
** Talvella jää
* Koripallokenttä:
** Koripallo
** Talvella jää
* Kolme tenniskentää
** Tennis
** Talvella tekojääkaukalo
* Skeittiparkki
** Skeittaus
** Skuuttaus
* PannaSoccer
** Jalkapallo
* Kuntoilupaikka
* Kuntoportaat
* Ulkolenkkeilypolkuja
* Padelkenttä
** Padel

## Historia
Liikuntapuiston mäessä sijaitsi 1950-luvulla rakennettu hyppyrimäki, joka kuitenkin 1970-luvulla purettiin vaarallisuutensa vuoksi.

## Lähteet
* https://www.hel.fi/helsinki/fi/kaupunki-ja-hallinto/osallistu-ja-vaikuta/ota-yhteytta/hae-yhteystietoja/toimipistekuvaus?id=45660 

### Viitteet
Jean Baptiste Boussingault

**Jean Baptiste Joseph Dieudonné Boussingault** (2. helmikuuta 1802 Pariisi – 5. marraskuuta 1887 Pariisi) oli ranskalainen maatalouskemisti, joka auttoi tunnistamaan typen kierron perusteet osoittaessaan, että kasvit eivät ota typpeä ilmasta vaan maaperästä nitraattien muodossa.

## Elämä ja ura
Opiskeltuaan Saint-Étiennen kaivoskoulussa Boussingault lähti hieman yli kaksikymmenvuotiaana Etelä-Amerikkaan kaivosinsinööriksi ja tehdäkseen samalla havaintoja trooppisista luonnonilmiöistä. Espanjan siirtomaiden kapinan aikana hän työskenteli jonkin aikaa Simón Bolívarin palveluksessa, ja hänellä oli tilaisuus tehdä tieteellisiä tutkimuksia Boliviassa ja Venezuelassa sekä Cartagenan ja Orinocojoen suun välisellä alueella. Palattuaan Ranskaan hänet nimitettiin kemian professoriksi Lyoniin ja vuonna 1839 Pariisin Conservatoire national des arts et métiersin maatalouskemian ja analyyttisen kemian professuuriin. Samana vuonna 1839 Boussingault’sta tuli Institut de Francen ja Ruotsin tiedeakatemian jäsen. Ranskan kansalliskokouksen jäsenenä vuonna 1848 hän kuului maltillisiin tasavaltalaisiin.

Boussingault’n ensimmäiset artikkelit käsittelivät kaivosaiheita, ja hänen oleskelunsa Etelä-Amerikassa tuotti useita sekalaisia kirjoituksia, jotka käsittelivät struuman syitä, tulivuorten kaasuja, maanjäristyksiä, trooppisia sateita ja niin edelleen ja jotka saivat Alexander von Humboldtin kiitokset. Boussingault vaikutti merkittävästi kemian käyttöön maataloudessa ja karjankasvatuksessa. Hän perusti Alsacen Pechelbronnissa sijainneelle maatilalleen laatuaan ensimmäisen koelaboratorion ja teki laajoja kokeita muun muassa kotieläinten ja viljelyskasvien ravitsemista koskevista seikoista sekä rehuaineiden ravintoarvosta. Hän löysi yhdessä Jean-Baptiste Dumas’n kanssa ilman alkuaineiden välisen suhteen. Hänen kirjoituksiinsa kuului artikkeleita typen määrästä eri ruoka-aineissa, gluteenin määrästä eri vehnissä, tutkimuksia siitä, voivatko kasvit ottaa typpeä ilmakehästä, kasvien hengityksestä, lehtien toiminnasta, lannoitteiden vaikutuksesta sekä muista vastaavista aiheista. Useat Boussingault’n kirjoituksista koottiin teokseen *Mémoires de chimie agricole et de physiologie* (1854). Hänen tärkein teoksensa on *Traité d’économie rurale* (1844). Hän sai Copley-mitalin vuonna 1878.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haidar Bigitšev

**Haidar Abbjasovitš Bigitšev** (, ; 16. kesäkuuta 1949 – 13. marraskuuta 1998) oli tataarilainen laulaja (tenori), palkittu kansantaiteilija. Bigiçev syntyi Çümbälin kylässä, Nižni Novgorodin alueella. Hän sai uransa alun voitettuaan kykyjenetsintäkilpailun Moskovassa. Bigiçevin mukaan on nimetty katu Kazanissa. Bigiçev esiintyi yhdessä vaimonsa Zöhrän sekä säestäjä Näcip Bädretdinin ja toimittaja Rifat Fättaxin kanssa Tampereen tataariyhteisön illanvietossa vuonna 1989.

## Lähteet
* Мин сине ничек яраттым. Казан: «Ак Барс», 2004
* Хайдар Бигичев: альбом, воспоминания / сост. З. Сахабиева — Бигичева, Р. Загидуллина — Казань: Татарское книжное издательство, 2010 г. 
* Baibulat, Muazzez: *Tampereen Islamilainen Seurakunta: juuret ja historia*. Tampere: Tampereen islamilainen seurakunta, 2004. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Xäydär Bigiçev (youtube)
* Sisko Xälidä Bigiçeva (youtube)
Petra Vallila

**Petra Vallila** (s. 1983) on suomalainen runoilija. 

Vallilan esikoisteos *ehkä* (2022) sijoittuu toimistomaailmaan ja käsittelee valintojen tekemistä. Teos oli yksi Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon ehdokkaista 2022. Kriitikko Arttu Seppänen totesi *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]* teoksen olevan ”poikkeuksellisen itsevarma” ja katsoi sen saaneen vaikutteita kokeellisesta nykyrunoudesta, jonka elementtejä ovat fragmentaarisuus, typografiset kokeilut, digitaalisten ympäristöjen läsnäolo, tietokonekieli ja pelilliset elementit. Vallilan tekstejä on julkaistu myös Jalokiviä ja kiikareita -julkaisussa sekä Tuli & Savu ja Nuori Voima -lehdissä. Vallila on Osuuskunta Poesian jäsen ja Tekstin talon hallituksen varapuheenjohtaja.

Vuonna 2024 Vallila ja arkkitehti ja muusikko Helmi Kajaste toteuttivat Arkkitehtuurimuseon ja Designmuseon FIX: Huolla ja korjaa -näyttelyyn paikkasidonnaisen Siivousmusiikkia-ääni-installaation, joka yhdistää puhuttua runoutta ja siivouksen ääniä. Vallila kuuluu myös esitysrunokollektiiviin Räty x Vallila. Vallilan toinen runoteos *kaiken* jatkaa esikoisteoksen yrityskielen toisinkehystelyä.  

Vallila valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta 2012 ja taiteen maisteriksi Taideyliopistosta 2021. Hän on opiskellut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa ja Taideyliopiston kirjoittamisen maisteriohjelmassa. Ennen kirjoittajanuraansa Vallila työskenteli pitkään viestintäalalla.

## Teokset
* 
* *kaiken*. Poesia, 2026. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Petra Vallila Takakansi-podcastissa
* Petra Vallila Poesian Mukaan lukien -sarjan keskustelussa
* Petra Vallila Levonille lasken luojani -podcastissa
* Petra Vallila keskustelutaltioinnissa Turun kirjamessuilta 2022
Kateryna Serebrjanska

**Kateryna Olehivna Serebrjanska** (, s. 25. lokakuuta 1977 Simferopol, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt rytminen voimistelija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

## Elämä ja urheilu-ura

Serebrjanska voitti yksilökilpailun olympiakultaa Atlantassa 1996. Hän voitti myös lukuisia mestaruuksia ja himmeämpiä mitaleja maailman- ja euroopanmestaruuskilpailuista. Yksilökilpailun kokonaiskilpailussa Serebrjanska voitti maailmanmestaruuden vuonna 1995 ja Euroopan mestaruuden vuonna 1996.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Ilona Porma

**Ilona Porma** (o.s. *Merikallio*; 9. toukokuuta 1910 Haapavesi – 28. kesäkuuta 1991 Oulu) oli suomalainen kanteleensoittaja ja kuoronjohtaja. Hänellä oli director musices -arvonimi, ja vuonna 1982 hänestä tehtiin musiikkineuvos. 

Porma kirjoitti ylioppilaaksi Haapaveden yhteiskoulusta vuonna 1929. Hän suoritti kieliopintoja Turun yliopistossa ja sai lisäksi eri opettajilta musiikkikoulutusta. Porma loi uran perinteisen kantelemusiikin elvyttämisen parissa. Vuosina 1946–1962 hän johti Haapavedellä toiminutta kanteleyhtyettä, joka esiintyi pitkin Suomea ja kiersi Ruotsissa. Porma esiintyi kanteleensoittajien ja nuorisokuorolaisten kanssa myös muissa Euroopan maissa sekä Pohjois-Amerikassa.

## Lähteet