open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Henry Duncan

**Henry Duncan** (1774–1846) oli skotlantilainen pappi ja säästöpankin perustaja.

Duncan nimitettiin 1798 papiksi Skotlantiin Ruthwellin kuntaan, jonne hän perusti 1810 säästöpankin. Se oli mallina myöhemmin perustetuille säästöpankeille ja koko säästöpankkiaatteen kehitykselle. Duncan kirjoitti säästöpankkikokemuksistaan ja -ajatuksistaan muun muassa kirjoituksessa ”Essay on the nature and advantages of Parish Banks” (1815). Hänen ansiostaan laadittiin 1819 laki Skotlannin säästöpankeista.

## Lähteet
Ruthven (Angus)

**Ruthven** (; ) on kylä Skotlannissa. Siellä oli vuonna 1846 julkaistun tietosanakirjan mukaan 471 asukasta. Kylän pinta-ala oli samaan aikaan 8,23 neliökilometriä. Siellä on jäänteitä kylässä vaikuttaneen Crichtonin suvun linnasta. Suku sammui  1742, ja maat osti Thomas Ogilvy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruthven

**Ruthven** voi viitata seuraaviin asioihin:
*Ruthven, kylä Aberdeenshiren alueella Skotlannissa
*Ruthven, kylä Angusin alueella Skotlannissa
*Ruthven, kaupunki Iowassa Yhdysvalloissa
*Ruthvenin klaani, skotlantilainen klaani
Gáren

**Gáren** on saamelainen naisen etunimi. Se on Katarina-nimen muunnos, joka sisältyy professori Pekka Sammallahden laatimaan pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin. Gárenin nimipäivä on 25.&nbsp;marraskuuta.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2022 mennessä tilastoitu alle 5 Gáren-nimistä naista.

## Lähteet
Ruthwell

**Ruthwell** () on kylä Skotlannissa Dumfries ja Gallowayn paikallishallintoalueella. Se sijaitsee Dumfriesin ja Annanin kaupunkien välissä lähellä Solway Firthin lahtea.

Ruthwellin kirkossa on noin 5,3 metriä korkea anglosaksinen risti, joka on todennäköisesti peräisin 700-luvun toiselta neljännekseltä. Se on Britteinsaarten varhaisimpia ja parhaiten säilyneitä vapaasta seisovia kiviristejä. Ruthwell on tunnettu myös maailman ensimmäisestä säästöpankista. Sen kylään perusti Henry Duncan vuonna 1810.


Tiedosto:Ruthwell_Church_-_from_the_south.jpg|Ruthwellin kirkko
Tiedosto:Ruthwell_002.jpg|Ruthwellin risti
Tiedosto:Ruthwell Savings Bank Museum, Dumfries & Galloway, Scotland.jpg|Ruthwellin säästöpankkimuseo


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Deltasäteily

**Deltasäteily** on ionisoivaa säteilyä, jonka aiheuttajia ovat deltasäteet. Deltasäteet voivat muodostua alfapartikkeleista tai nopeasti liikkuvista elektroneista. Deltasäteilyn myötä tapahtuva ionisoituminen laukaisee liikkeelle tuhansia elektroneja. Tämän jälkeen syntyy aalto, jossa on elektroneja ja protoneja. Tässä tapahtumassa on hetkellisesti hyvin suuri määrä energiaa. Jotkut elektronit saattavat aiheuttaa sekundäärisen ionisoitumisen. Deltasäteilyn vaikutuksia eliöiden soluihin on tutkittu perustuen hiukkasradalla kulkevien partikkelien määrään solua kohti.

## Lähteet
Ei pakotietä

**Ei pakotietä** (*No Way Out*) on Roger Donaldsonin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1987. Elokuva oli läpimurto Kevin Costnerille, joka esittää elokuvan miespääosaa, puolustusministeriön palvelukseen astuvaa nuorta meriupseeria, joka saa tehtäväkseen selvittää murhaa josta häntä itseään epäillään. Elokuva perustuu väljästi Kenneth Fearingin romaaniin *The Big Clock* (1946) ja sen elokuvaversioon *[[Kohtalon kello]]* (1948). Naispääosassa näyttelee Sean Young ja miessivuosaa, puolustusministeriä, Gene Hackman.

*Helsingin Sanomien* Pertti Avola piti elokuvaa keskinkertaisena jännärinä, jossa parasta on Gene Hackmanin roolityö. *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Harri Närhi kirjoitti nopeiden juonenkäänteiden pudottavan katsojan helposti kärryiltä, mutta antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä sanallisena arviona tarkoittaa ”hyvä”.

## Lähteet
Gustav Lokotar

**Gustav Lokotar** (12. lokakuuta 1899 Kalvi, Virumaa, Vironmaan kuvernementti – 12. lokakuuta 1969 Tallinna, Neuvosto-Viro) oli virolainen ampuja, joka on 1930-luvun MM-kisoissa menestynyt virolaisampuja kautta aikain. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri.

Kivistik aloitti ampumisharjoittelun vuonna 1932. Hän kuului sen jälkeen vuosina 1934–1939 Viron ampumamaajoukkueeseen. Hän sai kaikkiaan 19 MM-mitalia vuosina 1935–1939 henkilökohtaisissa ja joukkuekilpailuissa. Niistä oli 12 kultaa, kolme hopeaa ja neljä pronssia. 

## Mitalit MM-kisoissa

### Henkilökohtainen kilpailu

;Kultaa
*50 m pienoiskivääri, polvi (1935 Rooma)
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
;Hopeaa
*300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
;Pronssia
*300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, asennot (1937 Helsinki)

### Joukkuekilpailu

;Kultaa
*50 m pienoiskivääri, polvi (1935 Rooma)
*50 m pienoiskivääri, makuu (1935 Rooma) 
*300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern) 
*50 m pienoiskivääri, polvi (1939 Luzern)
;Hopeaa
*300 m sotilaskivääri, polvi (1937 Helsinki)
*300 m sotilaskivääri, pysty (1937 Helsinki)
;Pronssia
*50 m pienoiskivääri, makuu (1937 Helsinki)
*300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki)

## Ennätykset ja tunnustukset

Vuosina 1933–39 hän voitti Viron mestaruuden seitsemän kertaa henkilökohtaisissa ja 11 joukkueissa. Henkilökohtaiset ennätykset: 
* 1138 pistettä vapaakivääri 3 x 40 laukausta, asennot (1939),
* 562 pistettä 3 × 20 laukausta, sotilaskivääri (1938).

Hän sai vuoden 1935 urheilusuorituksistaan palkinnon Viron vuoden parhaasta urheilusuorituksesta. Vuonna 1938 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan ansiomerkki.

## Urheilu-uran ulkopuolinen elämä

Lokotar toimi aliupseerikoulun opettajana ja sai kersantin arvon vuonna 1939. Toisen maailmansodan jälkeen hän toimi vuosina 1941-1966 linja-autonkuljettajana Tallinnassa. 

Vuodesta 2009 Lokotarin kunniaksi on järjestetty hänelle nimetty ampumakilpailu.

## Lähteet
Harvialan työväentalo

**Harvialan työväentalo** oli Hämeenlinnan kaupungin Harvialan kaupunginosassa (vuoteen 1967 saakka osa Vanajan kuntaa) sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Harvialan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1928. Tupaantuliaisia vietettiin helluntaipäivänä, vaikka talo ei ollut vielä aivan valmis – juhlilla kerättiinkin rahaa sen viimeistelyyn. Jäseniä yhdistyksellä oli 38 vuonna 1931. 

Talon rakentamista varten otettiin lainaa, ja 1930-luvun alun lama-aikana yhdistys kärsi talousvaikeuksista. Aatteellista toimintaa ei juuri pystytty hoitamaan, kun oli keskityttävä taloudelliseen pärjäämiseen. 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa yhdistyksen sisällä oli myös suuntakiistoja sosialidemokraattien ja kommunistien välillä. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon, ja talolla järjestettiin tilaisuuksia ainakin vielä vuonna 1953. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. 

## Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1928 yhdistyksen nuoriso perusti sen yhteyteen voimistelu- ja urheiluseuran nimeltä Tenho. 1930-luvun alussa Tenho piti työväentalolla keskiviikkoisin voimisteluharjoituksia, joissa nyrkkeiltiin, painittiin ja harjoiteltiin rekkitangolla. Talolla järjestettiin 1930-luvun alussa myös näytelmäkursseja. Juuri ennen talvisodan syttymistä, 26.11.1939, talolla järjestettiin iltamat reserviläisten hyväksi. Ohjelmassa oli kuplettilaulua, näytelmä ja tanssia.

## Lähteet
Duncian

**Duncian** (, ’hölmö’), tarkoittaa kahta runoa. Sittemmin duncian on saanut yleensä satiirisen runon merkityksen.

* Duncian, Alexander Popen satiirillinen runoelma, joka ivaa ajan huonoja runoilijoita
* La Dunciade, Charles Palissot de Montenoyn kirjoittama pilkkaruno, jossa vitsotaan ranskalaisia ensyklopedisteja ja filosofeja Popen tyyliinn.

## Lähteet
Kaulanauhakotilot

**Kaulanauhakotilot** (Naticidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan meri- ja murtovesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Kaulanauhakotilot jaetaan neljään alaheimoon ja 35 sukuun. Suvuista kolme on alaheimoihin luokittelemattomia. Lajeja heimossa on yli 260 ja kaikki alaheimot eivät ole monofyleettisiä. Kaulanauhakotiloiden kuori on muodoltaan pyöreä tai soikea ja aina kierteinen. Kuoressa on sarveisaineesta muodostunut sulkulevy. Heimon lajien jalka on kookas ja hyvin kehittynyt. Pää on pieni ja tuntosarvet lyhyet. Silmät sijaitsevat tuntosarvien takana tai puuttuvat kokonaan.

## Levinneisyys ja elintavat
Kaulanauhakotilota tavataan maailmanlaajuisesti meristä ja murtovesistä. Runsaimmillaan lajikirjo on lämpimillä alueilla, mutta niitä elää myös lauhkeissa vesissä. Kaulanauhakotilot ovat petoja ja syövät simpukoita ja kotiloita. Ravinnon kuoren läpäisyyn ne käyttävät raspikieltään ja tuottamaansa happoa.

## Lähteet
Idänpään työväentalo Torppa

Idänpään työväentalo **Torppa** on Hämeenlinnan kaupungin Idänpään kaupunginosassa (vuoteen 1967 saakka osa Vanajan kuntaa) sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Idänpään työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, alun perin nimellä Idänpään ja Hätilän työväenyhdistys Toveri. Yhdistyksen jäsenten joukossa oli paljon mäkitupalaisia. Talo, Torppa, valmistui vuonna 1908. Tuolloin yhdistyksen jäsenmäärä oli 67. Jäsenmäärä lähti kuitenkin laskuun: vuonna 1915 se oli 27 ja vuonna 1931 25.

Sisällissodan aikana talo oli takavarikossa, ja sen aikana suurin osa yhdistyksen irtaimistosta katosi. Takaisin saatiin ainoastaan yhdistyksen urheiluosaston voimistelumatto.

Helmikuussa 1931 työväentalo yritettiin räjäyttää. Pihalle ajaneesta autosta noussut henkilö kiipesi tikkailla katolle ja pudotti kotitekoisen dynamiittipommin savupiipusta sisään. Pommi rikkoi palomuurin ja tiiliä lensi ikkunoista ulos, mutta talo pysyi muuten ehjänä. Tapausta selviteltäessä lääninetsivä huomasi, että Vaasassa oli yritetty räjäyttää kirjapaino samalla metodilla. Vaasan räjäytysyrityksestä epäilty henkilö oli myös joidenkin todistajanlausuntojen mukaan ollut Idänpään tapahtuman aikoihin Hämeenlinnan rautatieasemalla. Juttu kuitenkin kuivui kokoon, eikä ketään saatu syytteeseen.

Vuodesta 2019 alkaen Idänpään Työväenyhdistys on vuokrannut Torpan ylläpidon ja tilojen vuokraamisen ulkopuoliselle pitopalvelulle.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla on toiminut urheiluseura Idänpään Toive (vuodet 1909–1920 nimellä Toivo), ja sitä ovat käyttäneet kokous- ja juhlapaikkana niin sadat eri järjestöt kuin yksityishenkilötkin. Talolla on myös pidetty huutokauppoja, kirpputoreja ja myyjäisiä. Etenkin 1970–1980-luvuilla Torpan tanssit olivat todella suosittuja.

## Rakennus
Taloa laajennettiin vuosina 1971 ja 1973. Talon vanha puoli on hirsirakenteinen, vuonna 1973 valmistunut uusi osa taas rankorakenteinen. Katto oli alun perin päre- ja huopakatto; vuonna 1973 asennettiin peltikatto. Vanhan osan ulkoseinät olivat vuoraamattomat, uuden osan seinät vuoratut. Seinät on maalattu punaisiksi ja ruskeiksi.

Talossa on ollut juhlasali, kaksi ravintolaa, keittiö, eteinen ja vahtimestarin asunto. Näyttämö ja rakennuksen kuistit purettiin 1970-luvun alussa. 1970-luvun aikana taloon tuli myös vesijohto, viemäri, sisä-wc ja sähköpatterit. Vuonna 2000 rakennus uusittiin. Talo on kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 317 m².

## Lähteet
Nils Dunér

**Nils Christofer Dunér** (21. toukokuuta 1839 – 10. marraskuuta 1914) oli ruotsalainen astronomi. Hän oli vuodesta 1862 observaattorina Lundin tähtitornissa ja vuodesta 1888 Lundin yliopiston professori ja Uppsalan observatorion johtaja. Hän oli Adolf Erik Nordenskiöldin johtamien Ruotsin Huippuvuori-retkikuntien jäsen 1861 ja 1869. Hän osallistui Astronomische Gesellschaftin zoonihavaintoihin. Hän oli ensi sijassa astrofyysikko.

Alaa käsitteleviä Dunérin tutkimuksia ovat *Sur les étoiles à spectre de la troisième classe* (1885), jonka ansiosta Dunér sai Royal Societyn Rumford-mitalin, ja *Recherches sur la rotation du soleil* (1891).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vyöhykehavainnot

**Vyöhykehavainnot**, aiemmin **zoonihavainnot**, tarkoittavat tietyn taivaanpallovyöhykkeen tähtien paikanmääritystä varten tehtyjä havaintoja.

## Lähteet
Konsta Sohlberg

**Konsta Sohlberg** (s. 21. marraskuuta 1973) on suomalainen elokuvaaja.

Sohlberg on opiskellut elokuvausta Aalto-yliopistossa sekä puusepäksi Stadin aikuisopistossa. Hän on Suomen Elokuvaajien Yhdistys F.S.C:n jäsen. 

Sohlberg on kuvannut toistakymmentä pitkää elokuvateatterielokuvaa sekä kuvannut tv-sarjoja ja mainoksia. Sohlberg oli ehdolla 2014 parhaan kuvauksen Jussi-palkintoon elokuvasta ''Kekkonen tulee!'' 

Konsta Sohlbergin isä on elokuvaaja Kari Sohlberg ja äiti näyttelijä Petra Frey.

## Valikoitu filmografia
* *[[Stadilaista tangoa etsimässä]]*, 2009
* *[[Pihalla (vuoden 2009 elokuva)|Pihalla]]*, 2009
* *[[Sisko tahtoisin jäädä]]*, 2010
* *[[Kekkonen tulee!]]*, 2013
* *[[Hevisaurus-elokuva|Hevisaurus]]*, 2015
* *[[Tulen morsian]]*, 2016
* *[[Yösyöttö]]*, 2017
* *[[Oma maa (elokuva)|Oma maa]]*, 2018
* *[[Tarhapäivä]]*, 2019
* *[[Fingerpori (elokuva)|Fingerpori]]*, 2019
* *[[Peruna (elokuva)|Peruna]]*, 2020
* *[[Syke-elokuva: Hätätila]]*, 2021
* *[[Hamsterit (elokuva)|Hamsterit]]*, 2023

## Lähteet
Punalatviot

**Punalatviot** (*Eutrochium*) on asterikasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on viisi lajia. Punalatviot ovat punalatvojen (*Eupatorium*) lähisukuisia ruohoja, joita esiintyy alkuperäisenä Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Nykyinen suku on 2000-luvun alussa erotettu punalatvoihin aiemmin kuuluneista lajeista. Osaa punalatvioista viljellään koristekasvina mm. Euroopassa, purppurapunalatvio (aiemmin purppurapunalatva) on lajeista käytetyin perennana.

## Lajit
* *Eutrochium dubium*, syn. *Eupatorium dubium*
* rusopunalatva (*Eutrochium fistulosum*, syn. *Eupatorium fistulosum*)
* täpläpunalatvio (täpläpunalatva) (*Eutrochium maculatum*, syn. *Eupatorium maculatum*)
* purppurapunalatvio (purppurapunalatva) (*Eutrochium purpureum*, syn. *Eupatorium purpureum*)
* *Eutrochium steelei*, syn. *Eupatorium steelei* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Punalatviot – ''Eutrochium''
Viisarin työväentalo

**Viisarin työväentalo** (alun perin Hämeenlinnan maalaiskunnan työväentalo) on Hämeenlinnan kaupungin Viisarin kaupunginosassa sijaitseva työväentalo. Vuoteen 1948 saakka Viisari kuului Hämeenlinnan maalaiskuntaan. 

## Historiaa
Hämeenlinnan maalaiskunnan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Mukaan liittyi 63 henkeä. Ensimmäisen talonsa yhdistys osti jo seuraavana vuonna, mutta se todettiin pian liian pieneksi. Vuonna 1917 yhdistys osti entisen liiketalon. Yhdistyksen jäsenmäärä laski vuoteen 1912 saakka, jolloin se oli 32, mutta lähti sitten taas nousuun. Vuoden 1918 alussa saavutettiin huippu, 233 jäsentä. Sisällissodan aikaan talo oli takavarikossa. Sen jälkeen jäsenmäärä lähti jälleen laskuun ja oli vuonna 1931 vähän yli 50. 

Yhdistys vaihtoi myöhemmin nimensä Viisarin Työväenyhdistykseksi ja sittemmin Viisarin Sosialidemokraattiseksi työväenyhdistykseksi. Jossain vaiheessa suurin osa talosta laitettiin vuokralle niin, että vuonna 1982 talosta oli yhdistyksen omassa käytössä vain korjattu entinen näyttämö.
 
## Toimintaa työväentalolla
Ennen sisällissotaa yhdistyksen alaisuudessa toimi Voimistelu- ja Urheiluseura Kehitys. Toiminta ilmeisesti päättyi sisällissotaan, ja vuonna 1924 perustettiin Voimistelu- ja Urheiluseura Ryhti. Vuonna 1929 talolla pidettiin opintokerhon perustava kokous. Talolla on järjestetty myös muun muassa kokouksia ja nuorisotoimintaa.

Nykyään tilaa vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten.

## Rakennus
Talon rakennusvuodeksi mainitaan yhdessä lähteessä 1880 ja toisessa 1898. Sen pinta-ala on 239 m². Talo on hirsirakenteinen ja lautavuorattu ja siinä on peltikatto. Sisäseinillä oli aiemmin paneeli, vuodesta 1934 tapetti. Talossa on juhlasali, keittiö, eteinen sekä vahtimestarin asunto. Ostettuaan talon vuonna 1917 yhdistys rakensi siihen näyttämön, joka purettiin vuonna 1975. Samana vuonna talo liitettiin vesijohto- ja viemäriverkkoon ja asennettiin sisä-wc. Lämmitysmuoto vaihdettiin puusta sähköön vuonna 1978. Talon alakerrassa oli alun perin ravintola ja vaatesäilytys.

## Lähteet
Effloresenssi (kemia)

**Effloresenssi** kemiassa on suolakerros, joka on syntynyt, kun suolavedestä on vesi haihtunut pois. Se on usein osana geopolymeerien ja alkaliyhdisteiden muodostumisessa. Kun suolakerros syntyy, se saattaa muodostaa vallimaisen muodostuman. Effloresenssikerrostuma sisältää usein sulfaatteja ja karbonaatteja, jotka sisältävät kaliumia, kalsiumia ja natriumia. Tällaiset kalsiumsulfaatit sisältävät muun muassa kipsiä ja anhydriittiä.

## Lähteet
Palefacen diskografia

Rap-artisti Palefacen diskografia.
## Albumit
* *[[The Pale Ontologist]]* (2001)
* *[[Quarter Past]]* (2003)
* *[[Studio Tan (Palefacen albumi)|Studio Tan]]* (2007)
* *[[Helsinki–Shangri-La]]* (2010)
* *[[Palaneen käryä]]* (remixalbumi, 2011)
* *[[Maan tapa (albumi)|Maan tapa]]* (Räjähtävän Nyrkin kanssa, 2012)
* *[[Food for the Gods]]* (Matren kanssa, 2013)
* *[[Luova tuho (albumi)|Luova tuho]]* (2014)
* *[[Tie vapauteen]]* (Laulavan unionin kanssa, 2019)
* *[[Autofiktio (Palefacen albumi)|Autofiktio]]* (2023)

## Singlet
* "The Ultimate Jedi Mind Trick – Episode IV" (2000)
* "Back to Square One" (2000)
* "Maximize the Prophet" (2001)
* "Keep Hope a Lie" (2001)
* "Til' the Break of Dawn" (2003)
* "Colgate Soulmate" (2003)
* "Hellsinki Freezes Over" (2007)
* "Gently" (2007)
* "Merkit" (2010)
* "Talonomistaja" (2010)
* "Syntynyt rellestää" (2010)
* "Helsinki–Shangri-La" (2010)
* "Saapuu elokuun yö" (2010)
* "Kalpeaakin kalpeempaa" (2010)
* "Ikivanhat tekosyyt (kadotettujen mantra)" (2012)
* "Miten historiaa luetaan?" (2012)
* "Muista!" mukana Redrama ja Tommy Lindgren (2012)
* "Food for the gods" (2013)
* "Mull' on lupa" (2014)
* "Snaijaa" (mukana Tuomo, 2014)
* "Emme suostu pelkäämään" (2016)
* "Luonnonvoima" mukana Etta (2018)
* "Laulu sisällissodasta" mukana Ylioppilaskunnan Laulajat (2018)
*"Loukussa" (Helvi Juvonen/ mullan alta) (2019)
*"Surun suureen sieluun sain" mukana Petty Pilgrims (2019)
*"Aakkosmurha" (2019)
*"Käsi iskee" mukana DJ Massimo (2019)
*"Ahneus on hyvä" (2021)
*"Young" mukana Pete Santos (2022)
*"Miehet ei itke" (2022)
*"Malmin ääni" (2023)
*"Mikä susta tulee isona" feat. Ylva Haru (2023)

## Kokoelmalevyt
* *[[Back to Square One]]* (2011)

## Conscious Youths
### Albumit
* *[[See Why]]* (2008)

### Singlet
* "Don't Worry" (2008)
* "Play" (2008)

## Ricky-Tick Big Band & Julkinen Sana
### Albumit
* "Burnaa" (2013)
* "Korottaa panoksii" (2015)
*"Pidä valot päällä" (2018)

### Singlet
* Julkinen sana (2013)

### Vierailijana

## Lähteet
Harald Kivioja

**Harald Kivioja** (7. heinäkuuta 1908 Nursi, Võrumaa, Liivinmaan kuvernementti – 7. maaliskuuta 1978 Borås, Ruotsi) oli virolainen ampuja, joka menestyi 1930-luvulla MM-kisoissa. Hänen aseinaan oli vapaa - ja pienoiskivääri. Kivioja asui Viron neuvostomiehityksen jälkeen loppuelämänsä Ruotsissa.

Harald Kivioja syntyi kalastajaperheeseen, joka eli Vagula järven rannalla. Hän sai kansakoulun jälkeen lukkoseppäkoulutuksen Võrun teknillisessä koulussa. Hän aloitti ampumisharjoittelun vuonna 1928 palvellessaan ratsuväkirykmentissä Tartossa. Hän kuului sen jälkeen vuosina 1936–1939 Viron ampumamaajoukkueeseen. Hän sai kaikkiaan 11 MM-mitalia vuosina 1937–1939 henkilökohtaisissa ja joukkuekilpailuissa. Niistä oli 10 kultaa ja yksi hopea. 

## Mitalit MM-kisoissa

### Henkilökohtainen kilpailu

;Kultaa
*50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki)
;Hopeaa
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)

### Joukkuekilpailu

;Kultaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki) 
*300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern) 
*50 m pienoiskivääri, makuu (1939 Luzern)
*50 m pienoiskivääri, polvi (1939 Luzern)

## Ennätykset ja tunnustukset
Vuosina 1933–39 hän voitti Viron mestaruuden kaksi kertaa henkilökohtaisissa ja neljä joukkueissa. Henkilökohtaiset ennätykset: 
* 560 pistettä vapaakivääri 3 x 20 laukausta, asennot (1937),
* 1157 pistettä pienoiskivääri 3 x 40 laukausta (1939),
* 580 pistettä pienoiskivääri 3 × 20 laukausta (1938), 
* 394 pistettä pienoiskivääri 40 laukausta, makuu (1936). 

Hän sai vuoden 1935 urheilusuorituksistaan palkinnon Viron vuoden parhaasta urheilusuorituksesta. Vuonna 1938 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan ansiomerkki.

## Urheilu-uran ulkopuolinen elämä

Kivioja toimi vuodesta 1927 ratsuväkirykmentissä osa-aikaisena upseerina. Hän oli perustamissa rykmenttinsä ampumaurheiluseuraa ja oli myöhemmin sen puheenjohtaja. Ensimmäisen neuvostomiehityksen loppuvaiheessa kesällä 1941 Kivioja painui maan alle, ja saksalaisten miehitettyä Viron hänestä tuli kyläpoliisi. Tässä tehtävässä hän toimi syksyyn 1944, jolloin hän pakeni saksalaisjoukkojen mukana Saksaan ja sieltä edelleen kaksi vuotta myöhemmin Ruotsiin, jossa hän eli loppuelämänsä.

## Viitteet
Freya (kissa)

**Freya** (s. noin huhtikuu 2009 – 4. elokuuta 2022) oli kissa, joka toimi kabinetin kanslian päähiirestäjänä vuosina 2012–2014 yhdessä Larryn kanssa. Myöhemmin Freyan omisti Yhdistyneen kuningaskunnan entinen valtiovarainministeri George Osborne perheineen.

## Lähteet
Horse Girl

**Horse Girl** on Jeff Baenan ohjaama elokuva joka sai ensi-iltansa 27. tammikuuta 2020 Sundancen elokuvajuhlilla, ja samana vuonna 7. helmikuuta Netflixillä. Ohjaaja on käsikirjoittanut sen yhdessä sen pääosan esittäjän Alison Brien kanssa joka on käyttänyt käsikirjoituksessa hyväkseen omakohtaisia kokemuksia omista ja sukunsa  mielenterveysongelmista.

## Juoni
Elokuva kertoo Sarahista (Alison Brie) joka on yksinäinen ja epävarman oloinen nainen joka jakaa asunnon kämppäkaverinsa Nikki (Debby Ryan) kanssa, ja on myyjänä kangaskaupassa. Hänen äitinsä on tehnyt äskettäin itsemurhan, ja hänellä on myös trauma joka liittyy jollain lailla lapsuudessa koettuun ratsastusonnettomuuteen. Sarah elämä alkaa muuttumaan kun alkaa näkemään enteellisiä unia ihmisistä joita ei ole tavannut, mutta jotka tapaa myöhemmin. Hänen unensa alkavat mennä sekaisin todellisuuden kanssa, hän alkaa kävelemään unisssaa ja hänelle tule selittämättömiä nenäverenvuotoja. Myöhemmin hän alkaa kertomaan yliluonnollisista asiosta, kuten teleportaatioista, salaliitoista ja avaruusolennoista, työtovereilleen ja muille tutuille.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ritolampi

**Ritolampi** tai **Ritolammi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Lampi
* Ritolampi, järvenosa Heinävedellä
* Ritolampi, järvi Juuassa
* Ritolampi, järvi Leppävirralla
* Ritolampi, järvi Mikkelissä
* Ritolampi, järvi Nurmeksen Kalamäellä
* Ritolampi, järvi Nurmeksen Ritolassa
* Ritolampi, järvi Oulussa
* Ritolampi, järvi Pudasjärvellä
* Ritolampi, järvi Rantasalmella
* Ritolampi, järvi Ruokolahdella
* Ritolampi, järvi Suomussalmella
* Ritolampi, järvi Suonenjoella

## Lammi
* Ritolammi, järvi Jämsän Koskenpäällä
* Ritolammi, järvi Jämsän Valkealuomella
A. C. Normann

**Arnold Christian Normann** (23. maaliskuuta 1904 Hjerm – 11. joulukuuta 1978) oli tanskalainen toimittaja ja Radikaalin Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1950–1972 ja toimi Tanskan Grönlanti-ministerinä 1968–1971 ja kalastusministerinä 1960–1964 sekä 1968–1971.
## Yksityiselämä
Normann oli vuonna 1971 osallisena vakavassa auto-onnettomuudessa ja hänet tuomittiin vankilaan, eikä hän voinut enää asettua ehdolle vuoden 1972 kansankäräjävaaleissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''A. C. Normann'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Perniön Mathildedalin työväentalo

**Mathildedalin työväentalo** on Matildan () kylässä Perniössä Salossa sijaitseva työväentalo. 

## Historiaa
Mathildedalin Työväenyhdistyksen perustava kokous oli tammikuun 7. päivänä 1899, jonka jälkeen opettaja J. Torvelainen, koneenkäyttäjä F. G. Blom sekä seppä Sundberg hakivat säännöille vahvistusta kruununvouti Silenin ja nimismies Mobergin puoltolauseella. Turun ja Porin kuvernööri vahvisti säännöt maaliskuun 21. päivänä vuonna 1899. Alkuun toimintamuotoja oli lukutupa sekä iltamien ja arpajaisten järjestäminen. Vuodet 1900–1904 olivat yhdistyksen toiminnassa hiljaista aikaa. Syksyllä 1912 yhdistys osti tontin omaa työväentaloa varten. Tätä ennen oli kokoontumiset olivat olleet kansakoulun tiloissa. Joskus oli kokoonnuttu jopa taivasalla, kun lupaa kokoontua koululla ei saatu. Työväentalon tupaantuliaisjuhlia vietettiin joulukuun 7. päivänä 1913. Talon vihkiäisjuhla vietettiin vasta kaksi vuotta myöhemmin.

## Rakennus
Vuonna 1913 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut Sikstus Rönnberg, joka myös valvoi talon rakentamisen. Talo sijaitsee noin kilometrin päässä Mathildedalin rautaruukista. Talo on vinkkelin muotoinen, ja sen sisäsivut ovat pääjulkisivu. Mathildedalin työväentalo sai Hyvän korjauksen kilpailun kunniamaininnan vuonna 2016. Talo on Varsinais-Suomen seutukaavoissa lueteltu suojelukohde.

## Toimintaa työväentalolla
Valistusiltamia järjestettiin 1930-luvulla. Salon seudun ammatillinen paikallisjärjestö järjesti työväentalolla kesäjuhlan vuonna 1938. Talossa oli myös vierailevien teattereiden näytäntöjä, ja Salon Näyttämö esitti näytelmän *Unkarin mustalaiset*. Sodan jälkeen talolla tanssittiin useampana iltana viikossa.

## Nykyinen käyttö
Viime vuosina Työväenyhdistyksen taloa, nykyiseltä nimeltään Matilda-taloa, on kunnostettu talkoilla ja avustusten turvin. Matilda-taloa on Matildan Näytelmäkerho käyttänyt jo useamman vuoden harjoittelu- ja esiintymispaikkanaan. Talo on myös erittäin suosittu häiden ym. tilaisuuksien pitopaikka.

## Lähteet
Kristen Helveg Petersen

**Kristen Helveg Petersen** (29. marraskuuta 1909 Longelse – 9. syyskuuta 1997) oli tanskalainen opettaja ja Radikaalin Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1964–1975 ja toimi Tanskan opetusministerinä 1961–1964 sekä kulttuuriministerinä 1968–1971.
## Yksityiselämä
Kristen Helveg Petersenin poika Niels Helveg Petersen toimi Radikaalin Venstren puheenjohtajana 1978–1990. Myös hänen pojanpoikansa Morten Helveg Petersen ja Rasmus Helveg Petersen ovat poliitikkoja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Kristen Helveg Petersen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Tuulensuun tuvassa

**Tuulensuun tuvassa** (aluksi **Tuulentupa**, myöhemmin **Tuulensuun tupa** tai **Tuulensuuntupa**) oli Mainostelevision ohjelmistossa vuodesta 1964 ainakin vuoteen 1967 esitetty televisiosarja. Se kertoi pienviljelijäperheen elämästä, kun useimmat siihenastiset perhesarjat (kuten *[[Me Tammelat]]*) olivat sijoittuneet kaupunkilaiskoteihin. Sarjan käsikirjoittaja oli Else Mattila, ohjaaja Kaarlo Hiltunen ja sen pääosissa näyttelivät Holger Salin (isä), Henny Valjus (äiti), Olavi Kaihlanen (Petteri), Alla Kaihlanen (Anu) ja Anja Haahdenmaa (Helinä).

MTV esitti sarjaa ensin sunnuntai-, sitten lauantai-illoissa ja lopulta keväällä 1967 tiistai-illoissa kerran kuukaudessa. Vuoden 1964 tammikuussa alkanut sarja ylsi vielä maaliskuussa 1967 MTV:n ohjelmiston neljänneksi katsotuimmaksi ohjelmaksi lähes puolellatoista miljoonalla katsojalla.

Sarjan jaksot olivat noin puolen tunnin mittaisia ja mustavalkoisia. Yhtään jaksoa ei ole säilynyt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Södermanlands Nyheter

**Södermanlands Nyheter** (lyh. **SN**) on ruotsalainen vuonna 1893 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Nyköping. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja kuuluu NTM-konserniin.

SN. St Annegatan 1-3, Nyköping.JPG|Lehden toimitus Nyköpingissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lehden verkkosivut
Lyra (koodekki)

**Lyra** on Googlen kehittämä koodekki, joka on tarkoitettu puheen pakkaamiseen. Lyra on suunniteltu toimimaan alhaisella bittinopeudella (bittimäärällä), jolloin puhetta voidaan siirtää myös hyvin hitaissa verkoissa. Lyra hyödyntää koneoppimisella koulutettuja malleja.

Koodekki pakkaa äänen 3 kbps (kilobittiä sekunnissa) bittimäärälle laadulla, joka Googlen mukaan on laadultaan vertailukelpoinen muihin koodekkeihin. Googlen mukaan Lyra 3 kbps bittimäärällä on vertailtavissa Opus-pakkaukseen 8 kbps bittimäärällä, jolloin kaistan tarve vähenee 60 prosenttia. Lyra versio 2 perustuu arkkitehtuuriltaan SoundStream-koodekille.

Google on julkaissut koodekin lähdekoodit avoimena lähdekoodina huhtikuussa 2021 Apache-lisenssillä. Lyra on kirjoitettu C++-kielellä. Lyra on tuettu Androidilla, Linuxilla, macOS:llä ja Windowsissa. Kääntämiseen tarvitaan Bazel-käännösjärjestelmä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wavenet based low rate speech coding (PDF) 
* Handling Background Noise in Neural Speech Generation (PDF) 
* Generative speech coding with predictive variance regularization (PDF) 
* SoundStream: An end-to-end neural audio codec (PDF)
Vaarallinen loma

**Vaarallinen loma** (; ) on vuonna 1969 ensi-iltansa saanut ranskalais-italialainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Jacques Deray. Sen pääosia esittävät Alain Delon, Romy Schneider, Maurice Ronet ja Jane Birkin. Elokuva sai Suomen-ensi-iltansa 3. lokakuuta 1969.

Elokuvan keskiössä ovat rakastavaiset Jean-Paul (Delon) ja Marianne (Schneider), jotka lomailevat huvilalla Ranskan Rivieralla. Seksuaaliset jänniteet alkavat kasvaa, kun Mariannen entinen rakastaja (Ronet) saapuu kylään 18-vuotiaan tyttärensä (Birkin) kanssa.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Deutschland Cup 2022

**[[Deutschland Cup]] 2022** pelattiin 10.–13. marraskuuta 2022 Saksan, Slovakian, Tanskan ja Itävallan maajoukkueiden välillä. Kilpailupaikkana toimi Krefeldissa sijaitseva König Palast. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Itävalta ottaa osaa turnaukseen.

Turnauksen voitti yhdeksännen kerran isäntämaa Saksa. Pistepörssin voitti Tanskan Mathias From tehopisteillä 2+1=3.

## Pistetaulukko

Lähde: 

## Ottelut

## Lähteet
Burštyn

**Burštyn** () on kaupunki Ukrainan länsiosassa sijaitsevan Ivano-Frankivskin alueen Ivano-Frankivskin piirin pohjoisosassa, 40 kilometriä aluekeskus Ivano-Frankivskista pohjoiseen. Kaupungin kautta kulkee Ivano-Frankivskista Lviviin johtava rautatie sekä samat aluekeskukset yhdistävä kansallinen maantie N09. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 14&nbsp;866 (2021).

Nykyistä Burštynia edelsi 1400-luvulla perustettu Nove Selo (maininta 1436), joka sai virallisen aseman 1554. Paikkakunnan nykyinen nimi tuli käyttöön vuonna 1596. Se kuului pitkään Sinjavskyin suvun yksityisesti omistamiin maihin.

Kaupunkityyppisen taajaman asema paikkakunta sai vuonna 1940. Piirikeskus se oli vuosina 1940–1962. Vuonna 1993 Burštynista tuli kaupunki.

## Burštynin voimalaitos

Kaupungin kaakkoispuolella on tekojärvi ja sen rannalla, kaupungin eteläpuolella suuri, hiiltä käyttävä 2&nbsp;400 megawatin Burštynin lämpövoimalaitos (Бурштинська теплова електростанція, BTES). Se on Ukrainan ensimmäinen keskieurooppalaiseen ENTSO-E-kantaverkkoalueseen liittynyt saareke Ukrainassa, joka on tuottanut sähköä sekä Ukrainan länsiosiin että vientiin Slovakiaan ja Unkariin 220, 330 ja 400 kV:n suurjännitelinjoja pitkin.

Osana pyrkimystään lamauttaa Ukrainan sähköntuotantoa ja -jakelua, Venäjä iski osana laitonta hyökkäyssotaansa ainakin 10. ja 19. lokakuuta 2022 useilla risteilyohjuksilla Burštynin voimalaitokseen vakavaa tuhoa aikeuttaen. Keväällä 2024 Venäjän uusi ilmaisku tuhosi voimalalaitosta ja sen sähkönsiirtoa aiempaa laajemmin, tuhoten voimalan suurelta osin korjauskelvottomaan tilaan. 


Будинок культури (Бурштин) 02.jpg|Kulttuuritalo.
Burshtyn railway station.JPG|Rautatieasemaa.
Костел (Бурштин).jpg|Pyhän kolminaisuuden kirkko, oikealla koulu.
Церква Воздвиження Чесного Хреста, Бурштин.jpg|Pyhälle ristille omistettu kirkko.
Україна Iвано-Франкiвська обл. мiсто Бурштин.jpg|Kolmas kirkko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Byczyna (kunta)

**Byczyna** on kaupungin sisältävä maalaiskunta Kluczborkin piirikunnassa Opolen voivodikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 8&nbsp;929. Kunnan hallintokeskus on Byczynan kaupunki.

## Maantiede ja liikenneyhteydet
Byczynan kunnan pinta-ala on noin 183&nbsp;neliökilometriä. Se rajoittuu Bolesławiecin, Gorzów Śląskin, Kluczborkin, Łęka Opatowskan, Łubnicen, Trzcinican ja Wołczynin kuntiin. Sen pinta-alasta noin 74&nbsp;% on maatalouskäytössä ja noin 12&nbsp;% on metsää ja metsämaata. Prosna ja sen sivujoki Pratwa virtaavat kunnan alueella.

Byczynan kunta jakautuu Byczynan kaupunkiin ja seuraaviin 23 kylään:

* Kostów
* Janówka
* Miechowa
* Ciecierzyn
* Gołkowice
* Proślice

* Jakubowice
* Polanowice
* Kochłowice
* Biskupice
* Sarnów
* Paruszowice

* Dobiercice
* Gosław
* Roszkowice
* Jaśkowice
* Borek
* Sierosławice

* Nasale
* Pszczonki
* Pogorzałka
* Wojsławice
* Chudoba

Valtatie 11 ja voivodikunnan tie 487 kulkevat Byczynan kunnan halki.

## Väestö
Byczynan kunnan väestö on pienentynyt viimeisten vuosikymmenten aikana; vielä vuonna 1995 väkiluku oli 10&nbsp;073. Vuoden 2021 joulukuussa 50,6&nbsp;prosenttia kunnan asukkaista oli naisia ja 49,4&nbsp;prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat kunnan väestöstä 16,7&nbsp;prosenttia, työikäiset 62,7&nbsp;prosenttia ja eläkeikäiset 20,7&nbsp;prosenttia. Väestön keski-ikä oli 41,4&nbsp;vuotta. Vuonna 2021 kunnan työttömyysaste oli 9,2&nbsp;prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Oinaslampi

**Oinaslampi** tai **Oinaslampi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Oinaslammi, järvi Janakkalassa
* Oinaslammi, järvi Jämsässä

* Oinaslampi, järvi Ilomantsissa
* Oinaslampi, järvi Joensuun Uimaharjussa
* Oinaslampi, järvi Joensuun Öllölässä
* Oinaslampi, järvi Kuhmossa
* Oinaslampi, järvi Leppävirralla
* Oinaslampi, järvi Toivakassa
* Oinaslampi, järvi Vesannolla.
Porraslampi

**Porraslampi** tai **Porraslammi** voivat tarkoittaa seuraavia asioita:

## Kylä
* Porraslampi, kylä Kuortaneella

## Järvi
* Porraslampi, järvi Joensuussa
* Porraslampi, järvi Juuassa
* Porraslampi, järvi Kuhmossa
* Porraslampi, järvi Kuopiossa
* Porraslampi, järvi Kuortaneella
* Porraslampi, järvi Lestijärvellä
* Porraslampi, järvi Mäntyharjussa
* Porraslampi, järvi Nurmeksessa
* Porraslampi, järvi Posiolla
* Porraslampi, järvi Puolangalla
* Porraslampi, järvi Puumalassa
* Porraslampi, järvi Rautavaaralla
* Porraslampi, järvi Suomussalmella
* Porraslampi, järvi Taivalkosken Jurmulla
* Porraslampi, järvi Taivalkosken Koitilalla
* Porraslampi, järvi Tohmajärvellä
* Porraslampi, järvi Vieremällä

* Porraslammi, järvi Jämsän Hirvelänkylällä
* Porraslammi, järvi Jämsän Hämepohjalla
* Porraslammi, järvi Ruovedellä
* Porraslammi, järvi Tammelassa
City of Industry

**City of Industry** on kaupunki Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltiossa. Sen väkiluku oli 264 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Los Angelesin piirikunnan itäosassa. City of Industry koostuu lähinnä teollisuusalueista.

## Väestö
Vuonna 2020 City of Industryn 264 asukkaasta valkoisia oli 45,1&nbsp;%, aasialaisia 14,0&nbsp;% ja mustia 3,4&nbsp;%. Asukkaista 20,8&nbsp;% kuului johonkin muuhun rotuun ja 16,7&nbsp;% asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. Asukkaista 41,6&nbsp;% puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 17,8&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Erämaaralli

**Erämaaralli** (*rally raid* tai *cross-country rallying*) on maastoajon tapainen rallikilpailu, joka voi kulkea useamman maan kautta. Yksittäinen kilpailu voi kestää kolmesta viiteentoista päivään, jolloin kilpailijat matkaavat 900 kilometriä joka päivä. Voittaja valitaan pienimmän kokonaisajan perusteella.
Kilpailuissa on useita eri kulkuneuvoluokkia, jotka jaetaan useisiin ryhmiin.
Suosituin erämaaralli on vuosittain järjestettävä Dakar-ralli.

FIA:lla on erämaa-ajon maailmanmestaruussarja World Rally-Raid Championship.

## Lähteet
Azoreiden ralli

**Azoreiden ralli** on Azoreiden saarella järjestettävä rallikilpailu, joka on kuulunut rallin EM-sarjaan sekä IRC-sarjaan. Ralli on ajettu ensimmäisen kerran vuonna 1965.

## Voittajat
Lähteet:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivut
Veikko Vehnämäki

**Veikko August Vehnämäki** (13. maaliskuuta 1919 Hauho – 28. joulukuuta 1992 Tampere) oli suomalainen meijerialan yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Vehnämäen vanhemmat olivat tilanhoitaja Nestori Vehnämäki ja Olga Maria Roos ja puoliso vuodesta 1943 Eeva Kaarina Köykkä. Vehnämäki tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1939 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta 1948. Hän oli Valion Tampereen konttorin isännöitsijä 1948–1955 ja apulais- ja tekninen johtaja 1955–1959 ja Osuuskunta Maito-Pirkan ensimmäinen, pitkäaikainen toimitusjohtaja 1959–1983. Vehnämäki oli myös Tampereen Valion keinosiemennyskeskuksen toiminnanjohtaja 1948–1951. Hänellä oli lisäksi useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltan Vehnämäki oli reservin yliluutnantti (1956). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1974.

## Lähteet
Software (yhtye)

**Software** oli saksalainen elektronisen musiikin duo, joka toimi vuosina 1984–1999 ja jonka muodostivat alun perin Peter Mergener ja Michael Weisser. Duo käytti aiemmin nimeä **Mergener & Weisser**. 

## Historia
Software julkaisi levynsä IC (Innovative Communication) -levymerkillä, joka julkaisi myös useita muita elektronisia muusikoita, kuten Klaus Schulzen ja Neue Deutsche Welle -yhtyeen Idealin. 

Lyhyen tauon aikana vuosina 1990–1992 Weisser tuotti neljä albumia Software-nimellä eri kokoonpanolla: *Fragrance* Klaus Schulzen ja Georg Stettnerin kanssa sekä *Modesty-Blaze I*, *Modesty-Blaze II* ja *Cave* Billy Byten (Stephan Töteberg) kanssa.

Kun Software vuonna 1999 hajosi, muusikot lähtivät omille teilleen: Peter Mergener jatkaa elektronisen musiikin säveltämistä ja soittamista, kun taas Michael Weisser perusti ensin G.E.N.E.-yhtyeen (Grooving Electronic Natural Environments) ja toimii nykyään muun muassa mediataiteilijana. 

Duo julkaisi vielä yhden albumin vuonna 2007. Syyskuussa 2017 Weisser ilman Mergeneriä julkaisi kuusi albumia Software-nimellä. 

## Jäsenet
* Michael Weisser – (1984–1999, 2007, 2017)
* Peter Mergener – (1984–1990, 1992–1999)
* Billy Byte – (1990–1993)
* Klaus Schulze – (1990–1992)
* Georg Stettner – (1990–1992)

## Diskografia
### Mergener & Weisser
* *Beam Scape* (1984)
* *Phancyful Fire* (1985)
* *Chip Meditation I* (1985)
* *Chip Meditation II* (1985)
* *Electronic Universe I* (1985)
* *Night-Light* (1986)

### Software
* *Past-Present-Future I* (1987)
* *Past-Present-Future II* (1987)
* *Syn-Code* (1987)
* *Digital Dance* (1988)
* *Electronic Universe II* (1988)
* *Software Visions* (1988)
* *Kassettenbuch Dea Alba* (1988)
* *Visions* (1989)
* *Live-3rd Dimension* (1989)
* *Ocean* (1990)
* *Fragrance* (1990)
* *Modesty-Blaze I* (1991)
* *Modesty-Blaze II* (1992)
* *Software Visions* (1992)
* *Space Design* (1993)
* *Cave* (1993)
* *Ten Years* (1994)
* *Brain Food Music* (1994)
* *Heaven to Hell* (1995)
* *Sky-Dive* (1997)
* *Fire-Works* (1998)
* *Mystic Millennium I* (1999)
* *Mystic Millennium II* (2000)
* *Spring Visions* (2007)
* *Space World* (2017)
* *Sacral World* (2017)
* *Ocean World* (2017)
* *Erotic World* (2017)
* *Electronic World* (2017)
* *Dea Alba* (2017)
Gerhard Eriksson

**Gustaf Gerhard Eriksson** (21. syyskuuta 1922 Finström – 27. helmikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen merikapteeni, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Erikssonin vanhemmat olivat merikapteeni Erik William Eriksson ja Agnes Maria Jansson ja puoliso vuodesta 1947 Aili Kyllönen. Eriksson suoritti aliperämiehen tutkinnon 1943, perämiehen tutkinnon 1946 ja merikapteenin tutkinnon 1948. Hän toimi perämiehenä ja päällikkönä useilla eri aluksilla 1943–1955 ja oli Oy Wass & Lundbergin ahtaustarkastaja Raumalla 1955–1956, Oy Raumo Stevedoring Ltd:n palveluksessa 1956–1957, Blomberg & Co. Ab:n paikallisjohtaja Haminassa 1957–1962, Oy Blomberg Ab:n toimitusjohtaja 1962–1982 ja hallituksen jäsen 1974–1982, Oy Kotka Stevedoringin toimitusjohtaja 1973–1982 ja hallituksen jäsen 1973–1982 sekä Oy Gerhard Eriksson Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1977, Oy Blomberg Service Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1964, Oy Saimaa Terminals Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja 1975–1979, Ham-Re Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1968 ja Haminan Satamaväen Osuusruokalan perustaja 1963.

Eriksson oli myös lukuisten muiden yritysten johdossa, kuten Ahtaus Oy Promptin toimitusjohtaja vuodesta 1964, Oy Finnterminals Ab:n toimitusjohtaja 1964–1975, Oy Fredrikshamn Stevedoring Co:n toimitusjohtaja vuodesta 1964, Haminan Laivaus Oy:n toimitusjohtaja 1964–1979, Hamina Oy:n toimitusjohtaja 1969–1971, Oy John Dahlbergin toimitusjohtaja vuodesta 1969, Viipurin Hiili- ja Koksi Oy:n toimitusjohtaja 1969–1974, Ab Bruhn Co. Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1973, Oy Cadenius & Grahn Ab:n toimitusjohtaja 1973–1977 ja Kaukas-Hackman Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1974. Hänellä oli lisäksi useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Norjan varakonsuli Haminassa Eriksson oli 1965–1967 ja konsuli 1968–1982. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1975.

## Lähteet
Kauko Kartano

**Kauko Juhani Kartano** (2. syyskuuta 1923 Hausjärvi – 25. marraskuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Kartanon vanhemmat olivat  maanviljelijä Juho Kartano ja Fanny Brusila ja puoliso vuodesta 1949 Marja Raili Unnukka Lehmuskoski. Kartano tuli ylioppilaaksi Riihimäen lyseosta 1945, diplomi-insinööriksi hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1954 ja suoritti LIFIM:in liikkeenjohdon täydennyskoulutuskurssin 1967. Kartano oli Teknillisen korkeakoulun assistentti 1953, Oy Strömberg Ab:n työpajainsinööri Vaasassa 1954, käyttöinsinööri 1954–1956 ja tehtaan päällikkö 1956–1957 ja Keskon Vaatetustehtaan isännötsijä Lahdessa 1957–1966, Tampereen konttorin johtaja 1967, rautaryhmän johtaja Helsingissä 1967–1979, johtokunnan jäsen 1968–1983 ja maatalous- ja koneryhmän johtaja 1979–1983. Hän oli myös Invalidisäätiön huoltolaitoksen ammattikoulun tuntiopettaja 1951–1953 ja Vaasan teknillisen koulun tuntiopettaja 1954–1957 sekä *Kauppa Käy* -lehden päätoimittaja vuodesta 1967 ja *Rautaviesti*-lehden päätoimittaja 1970–1972. Kartanolla oli lisäksi lukuisia liike-elämän ja muita luottamustehtäviä, kuten  Vaatetusteollisuusliiton hallituksen jäsenyys 1962–1966 ja Vatevan hallituksen jäsenyys 1964–1966 sekä Rautakauppa-alan Luottamusneuvoston johtokunnan jäsenyys vuodesta 1967 ja puheenjohtajuus 1970–1971. Sotilasarvoltaan Kartano oli reservin sotamies. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1975.

## Lähteet
Väinö Lumme

**Väinö Antti Lumme**, sukunimi vuoteen 1906 *Lius* (11. marraskuuta 1887 Kuopio – 18. marraskuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja korkeimman oikeuden oikeusneuvos.

Väinö Lumpeen vanhemmat olivat ylikonstaapeli Anders Gabriel Lius ja Amalia Matilda Nordberg. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1908 Viipurin suomalaisesta reaalilyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1912 sekä ylemmän hallintotutkinnon 1913. Lumme sai varatuomarin arvon 1915.

Lumme oli Rannan tuomiokunnan vt. henkikirjoittajana 1913–1914 ja Viipurin hovioikeudessa ylimääräisenä virkamiehenä vuodesta 1914 ja kanslistina 1916–1917. Hän oli sitten Rannan tuomiokunnassa tuomarin apulaisena 1917–1918 ja myöhemmin vt. tuomarina 1923–1925 sekä asianajotoimiston Metsämies & Lumpeen osakkaana 1915–1917 ja Voipion asianajotoimistossa apulaisena 1918–1919. Lumme oli sen jälkeen Viipurin hovioikeudessa kanslistina 1919, notaarina vuodesta 1919, viskaalina 1921–1926 sekä apujäsenenä 1921–1923 ja 1925–1926. Hän oli Viipurin oikeuspormestarina 1926–1940 sekä lainvalmistelukunnan vanhempana jäsenenä 1940–1941. Korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena Lumme oli 1941–1947. Viimeksi hän toimi Tammelan tuomiokunnan tuomarina 1947–1956. Lumme jäi eläkkeelle vuonna 1956.

Lumme oli Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsen 1941–1947, Viipurin Suomalaisen Säästöpankin hallituksen jäsen 1923–1942 ja hallituksen puheenjohtaja 1939–1942 sekä Suomen maistraattien ja raastuvanoikeuksien yhdistyksen hallituksen jäsen 1930–1939. Hän harrasti kuorolaulua ja kuului Karjalan Laulun perustajajäseniin.

Väinö Lumme oli naimisissa vuodesta 1917 Esteri Ahlbergin (1900–1967) kanssa. Väinö Lumpeen hauta on Maunulan uurnalehdossa.

## Lähteet
Tulenjohtopäällikkö

**Tulenjohtopäällikkö**, eli **TJPÄÄL**, on tehtävänimike Suomen puolustusvoimissa. 

Tulenjohtopäällikkö, lähes poikkeuksetta upseeri, toimii komppaniansa tulenjohtajien esimiehenä, ja jakaa heidän partioilleen komppanian käytössä olevia tuliannoksia sekä tuliyksiköiden käytön etuoikeuksia. Tulenjohtopäällikkö saa tuliyksikkönsä käyttöön omalta esimieheltään, joka on lähes poikkeuksetta tulenjohtokomentaja.

Tulenjohtopäällikkö johtaa myös itse tykistön tulta, ja tahdittaa esimerkiksi komppanian hyökkäystä komentoverkossa.

Maatulenjohdossa tulenjohtopäällikön taistelijaparina toimii jalkaväkikomppanian päällikkö.

Tulenjohtopäällikön tehtävä on yksi vastuullisimmista varusmiehen saavuttamista tehtävistä, sillä komppanian päällikkö on kantahenkilökuntaan kuuluva ammattisotilas. Lisäksi tulenjohtopäällikön on hallittava samanaikaisesti sekä komppanian käytössä olevien tuliyksiköiden että tuliannosten hallinta ja pystyttävä tahdittamaan komppanian etenemistä tukevan epäsuoran tulen käyttöä.
Smart (täsmennyssivu)

**Smart** voi tarkoittaa seuraavia:

* Smart, kääpiöautomerkki
* SMART-1, Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen kuuluotain
* Smart, savukemerkki
* S.M.A.R.T, tietokoneen kiintolevyn kunnon seurantajärjestelmä
* SMART-kriteerit, tavoitteiden ohjaamiseksi esimerkiksi projektinhallinnassa käytettyjä kriteerejä
* Smart Park, teemapuisto Ahvenanmaan Eckerössä
* Smart, sukunimenä:
** Amy Smart (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
** J. J. C. Smart (1920–2012), skotlantilais-australialainen filosofi
** Jean Smart (s. 1951), yhdysvaltalainen näyttelijä
** Marcus Smart (s. 1994), yhdysvaltalainen koripalloilija
** Ninian Smart (1927–2001), skotlantilainen uskontotieteilijä
** Paul Smart (1943–2021), brittiläinen ratamoottoripyöräilijä
* Smart, kuvitteellisia henkilöitä:
** Maxwell Smart, tiedustelupalvelu CONTROL:in agentti televisiosarjassa *[[Salainen agentti 86]]*.
Agnes Müller von Brockhusen

**Agnes Müller von Brockhusen** (11. toukokuuta 1893 Kirchjesar, Mecklenburg, Saksan keisarikunta – 4. syyskuuta 1968 Wiesbaden, Saksan liittotasavalta) oli saksalainen Suomessa asunut opettaja ja kääntäjä.

Agnes Müller von Brockhusen toimi opettajan työn ohella myös toimittajana, arkistonhoitajana ja kääntäjänä. Hän kirjoitti runoja, joita julkaitiin antologioissa ja osallistui kansainvälisiin runoilijatapaamisiin. Von Brockhusen ystävystyi suomalaisen kirjailija Elsa Heporaudan kanssa ja käänsi tämän romaanin saksan kielelle. Palattuaan Saksaan toisen maailmansodan jälkeen hän piti Suomi-aiheisia esitelmiä Saksan liittotasavallan eri kaupungeissa.

Müller von Brockhusen oli Helsingin saksalaisen koulun uskonnon ja saksan kielen opettajana 1930-1939. Hän oli NSDAP:n jäsen ja hän johti vuoteen 1938 saakka Helsingin saksalaisen siirtokunnan naisryhmää. Müller von Brockhusen kirjoitti lehtiartikkeleita ja käänsi suomalaisten kirjailijoiden teoksia saksan kielelle.

Agnes Müller von Brockhusen omisti vuonna 1924 perustetun *Ab Libra*-yhtiön (myöhemmin *Ab Arbil*), jolla oli markan kolikoilla toimineita mekaanisia ja sähköisiä henkilövaakoja kaikkiaan 36 kappaletta suomalaisilla rautatieasemilla. Jokaista vaakaa hoiti oman toimensa ohella valtion rautateiden henkilökuntaan kuulunut, joka sai palkkiona 10 prosenttia vaa'an bruttotuloista. Valtion rautatiet sai vuokrana 7 prosenttia vaakojen bruttotuloista. Lokakuussa 1944 yhtiö siirtyi Suomen valtion hallintaan kun von Brockhusen oli muuttanut Saksaan. Yhtiö siirtyi Neuvostoliitolle saksalaissaatavana vuonna 1947. Yhtiö purettiin vuonna 1966.

## Käännöksiä
* Elsa Heporauta : *Auf der Handfläche Gottes : roman*. Paul List Verlag, Leipzig 1943, 1944 (alkuteos *Saaren Juhannus; Jumalan kämmenellä*)
* Martti Merenmaa : *Jakob ringt mit dem Engel*. Drei Eulen Verlag, Düsseldorf 1946 (alkuteos *Jaakob painii enkelin kanssa*)

## Lähteet