Ahja jõgi

**Ahja jõgi** (myös *Aya jõgi* ) on Virossa Põlvamaalla  Põlvassa ja Kanepissa ja Tartumaalla Kastressa ja Peipsiäärellä virtaava 104 kilometriä pitkä (tai 95 km ) Emajoen sivujoki. Joen yhtymäkohta sijaitsee Emajoella 8,8 kilometriä  sen suistosta yläjuoksulle.

## Joen kulku
### Yleistä
Joen lähde on virallisissa tiedoissa Erastvere järv. Se voisi Arvi Järveküljin mukaan kuitenkin olla myös Valgepera ojan latvahaara, sillä Erastvere järven laskuoja kuivuu ajoittain, mutta Valgepera ojassa on lähteiden takia aina vettä. Ahja jõen yläjuoksulle on käytössä rinnakkaisnimet Tilleoja ja Tille jõgi. Keskijuoksulla joen rinnakkaisnimi on Taevaskoja jõgi.

Arvi Järvekülg ilmoittaa Ahja jõen pudotukseksi 87,6 metriä ja joen keskimääräiseksi kaltevuudeksi 0,92 metriä kilometrille. Joen suurin pudotus tapahtuu viiden ensimmäisen kilometrin matkalla ja täällä sijaitsevat useimmat kiviset kosket, josta osa on padottuja. Vielä 1930-luvulla luetteloitiin ylä- ja keskijuoksulla 12 vesimyllyä, joista toiminnassa on enää Kiidjärven mylly. Suurin on ollut keskijuoksulla Saesaaressa sijainnut koski, joka tuhoutui sen peityttyä Saesaaren vesivoimalaitoksen patoaltaaseen eli Saesaare paisjärveen.

Veneily onnistuu alajuoksulla ja keskijuoksun patoaltaassa. Jokeen voi muodostua tulvia rankkasateiden jälkeen. Kesällä voi sateettomalla kaudella vedenpinta olla alhainen. Joessa riittää kuitenkin aina vettä johtuen lähteistä, joita on runsaasti. Kesällä vesi onkin kirkasta ja viileää.

Ahja jõgi 2019.jpg|Kesäkuussa 2019.
Ahja jõgi 2010 01.jpg|Näkymä tammikuussa 2010.


### Yläjuoksu
Ahja jõgi alkaa pienenä ojana Erastvere järvestä, joka sijaitsee saman nimisessä kylässä Kanepin lähellä. Seutu sijaitsee Otepään ylängön kaakkoisrinteessä. Joki lähteen järven koillisrannasta ja virtaa koilliseen Valgi ojalle asti, missä se kääntyy kaakkoon ja alkaa kaartamaan kohti koillista. Joki putoaa täällä ennen Põlgasten kylää syvenevään Tuuraorgin laaksoon, joka on 300 metriä leveä ja 35 metriä syvä. Laaksossa joki saa lähteistä ja sivuojista (Toomõoja) lisää vettä ja täällä onkin toiminut joen ensimmäinen vesimylly (Vedela vesiveski) joessa sijaitsevassa lammessa (Vedelä järv). Tätä seuraa pian kaksi vesimyllyä lisää (Kaskaveski, Roti vesiveski, Liismiti vesiveski). Jokilaaksossa on varsin viehättävää ja Põlvaan johtavalta tieltä haarautuvan Ihamaruun tie jälkeen sijaitsee laaksossa Tilleorun maisemansuojelualue (Tilleoru maastikukaitseala, 1,9 km²) Tillen vesimyllyltä Möksin myllylle. Täällä virtaa joki soistuneessa ja lähteikkäässä jokilaaksossa meanderoiden ja sen laaksoon on merkitty 4,5 kilometriä pitkä kävelyreitti. Lounaasta virtaa Hurmi oja rinnakkaislaaksosta (Laiva org) suojelualueelle, samoin tekee lyhyempi Kurõ oja, ja alempana joessa Aarnassa laaksoon yhtyy lännestä toinen laakso (Sõra org), jossa virtaa sivuoja Ihamari oja. Joessa on vesimylly (Arna vesivesk) Arna järven patolammessa ja joki alittaa heti sen jälkeen Põlvan ja Savernan välisen tien. Sillan jälkeen joki jatkaa virtaamistaan kohti pohjoista noin seitsemän kilometriä. Se meanderoi edelleen kallioisessakin laaksossa. Metsätaipaleen päätteeksi siihen yhtyy vasemmalta ensin Hilbe&nbsp;jõgi ja sitten Leevi&nbsp;jõgi Koorveressä.

Ahja river, Valgemetsa, Estonia.JPG|Joenmutka Valgemetsän lähellä syyskuussa 2011.
Alliku kalju Ahja jõel Valgemetsas.jpg|Hiekkakivijyrkänne joen rannassa syyskuussa 2019.
Kevad Valgemetsas Ahja jõel.jpg|Keväinen kasvusto Valgemetsällä toukokuussa 2016.


### Keskijuoksu
Täällä, joen keskijuoksulla, joki alittaa rautatien ja sivuaa Valgemetsan, Padarin ja Kiidjärven kyliä. Samalla, kun joki tekee laajoja kaarroksia, se sukeltaa kallioon kovertamaan aikaisempaa kapeampaan ja syvempään laaksoon (Ahja jõe ürgorg). Jyrkkien rinteiden ja kalliojyrkänteiden maisema on viehättävyydestään kuuluisa. Joessa esiintyy myös pieniä saaria. Noin kolme kilometriä Kotiku ojan jälkeen joki tulee Kiidjärven kylään, jossa toimii edelleen Kiidjärven mylly (*Kiidjärve veski*). Vesimyllyn pato nostaa vedenpintaa ja hidastaa joen virtausta. Myös padon jälkeen joki levenee ja rauhoittuu, sillä edessä on, vesitilanteesta riippuen, 4–5 kilometriä pitkä patojärvi Saesaare paisjärv, jonka vettä hyödyntää Saesaaren vesivoimalaitos. Patojärvi on enimmillään tavallisesti 200 metriä leveä. Voimalaitoksen jälkeen joki virtaa peratussa ja suoristetussa uomassaan. Alempana ei perkauksia ole enää tehty ja uoma onkin luontaisen oloinen. Joki on suojeltu Kooveresta asti Saesaaren voimalaitoksen alapuolelle asti. Osuudella on joenrannassa noin 40 suurempaa hiekkakivistä kalliojyrkännettä, joissa on lukemattomia luolia. Ne ovat syntyneet lähteiden vaikutuksesta. Komeimmat kalliojyrkänteet löytyvät voimalan alapuoliselta jokiosuudelta. Niistä voidaan mainita suurin, noin 22,5 metriä korkean Suur-Taevaskoda, joka sijaitsee Taevaskojan kylän kohdalla. Täällä jokeen yhtyy oikealta puolelta etelästä virtaava Orajõgi.

Ahja jõgi Kiidjärvel 2018 01.jpg|Kiidjärven kylässä lokakuussa 2018.
Kassimäe paljand.jpg|Kassimäen kallio Kiidjärvellä lokakuussa 2015.
Kiidjärve vesiveski oktoober 2015.jpg|Kiidjärven vesimyllyn vanhan padon purkulokakuussa 2015.
Saesaare paisjärv 2019.jpg|Saesaare paisjärv kesäkuussa 2019.
Saesaare HEJ.jpg|Saesaaren voimalaitoksen juoksutuskanava huhtikuussa 2015.
Ahja jõgi 2013 06.jpg|Joen mutka Saesaaren padon alapuolella.
Taevaskoja - panoramio.jpg|Taevaskojan kävelysilta tammikuussa 2011.
Väike Taevaskoda, Neitsikoobas.jpg|Pienen Taevaskodan luola kesäkuussa 2019.


### Alajuoksu
Orajõen jälkeen alkaa pohjoiseen virtaava alajuoksun osuus. Pääuoman yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on noin 380 neliökilometriä, joten jokeen tulee sivujoista vielä noin 700 neliökilometrin valuma-alueelta vettä. Tästä johtuen Ahja jõen virtaama kasvaa lopulta kolminkertaiseksi. Samalla kun vesimäärä joessa alkaa kasvamaan, levenee jokilaakso niin, että joenuoma meanderoi voimakkaasti laakson tulvatasanteella. Tulvatasanne on soistunutta aluetta ja sinne nousee vesi aina tulvien aikana. Heti Orajõen jälkeen joen uomaa on 2,23 kilometriä pitkä jokilaakson ensimmäisellä kilometrillä. Joki virtaa ensin pohjoista kohti, alittaa sitten maantien 188 Porgandin vesimyllyn (*Porgandi veski*) kohdalla, ja alkaa sitten kaartamaan itää ja kuuden kilometrin jälkeen, Kooskora ojan kohdalla, palaa pohjoiselle reitille. Jokilaakson kaventuminen ei meanderointia lopeta. Akstessa jokeen yhtyy vasemmalta Akste oja. Kylän jälkeen ilmaantuu jokeen saaria, josta yhden yli kulkee Kärsan kylässä maantie 45. Vasemmalta yhtyvä Loko oja ja valuma-alueeltaan pieni, mutta uomaltaan kanavamainen ja leveä. Vielä vaikuttavampi on Ahjan kylän kohdalla oikealta yhtyvä Lutsu jõgi, jonka lisävesi pakottaa Ahja jõen haarautumaan Kuresaaren ympäri. Saaren jälkeen maantie 184 ylittää joen ja siihen yhtyy vasemmalta tuleva Vaglaoja. Joen meanderointi rauhoittuu, vaikka uomassa on lahtina uoman vanhoja juoluoita. Maantie 285 sivuaa jokea samalla, kun molemmat ylittävät Ibastessa maakuntarajan Tartumaan puolelle. Läänistessä alittuu maantie 280 ja sen pohjoispuolella yhtyy jokeen oikaelta tuleva Korgsilla oja joen rinnakkaisuomaan. Rinnakkaisuoma muodostaa soisen saaren, jollainen on toinen hieman edempänä. Seuraavaksi joki saapuukin Ahijärvelle, jota se ainoastaan sivuaa. Järveen laskee idästä tuleva Ahijärve oja. Ahijärvestä alkaen virtaa joki Emajoen-Suursuolla, joka kuuluu Peipsiveeren luonnonsuojelualueeseen . Joki sivuaa seuraavaksi Võngjärveä, yhtyy Kõrvesilla kraavin ja Kõivosvarre kraavin kanssa, ja yhtyy itse Emajokeen Kavastun itäpuolella.

Ahja jõgi, Läänistel, 2008.jpg|Tulavtasankoa Läänisten kohdalla vuonna 2008.


## Valuma-alue
### Yleistä
Ahja jõgi sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa, jonka Emajoen valuma-alueeseen Ahja jõen valuma-alue kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on . Kahdeksan suurimman sivu-uoman valuma-alueiden pinta-alat muodostavat siitä . Valuma-alueen ylimmät osat sijaitsevat Otepään ylängöllä ja sieltä on laskusuunta pohjoiseen. Alimmat alueet ovatkin pohjoisessa Emajoen jokilaaksossa, jonne Ahja jõgikin laskee. Valuma-alueen länsipuolella sijaitsee Porijõen valuma-alue ja luoteessa lyhyiden jokien Mõra jõen valuma-alue ja Luutsena jõen valuma-alue, jotka laskevat Emajokeen. Valuma-alueen eteläpuolella levittäytyvä Võhandu jõen valuma-alue kiertää kohti itää ja laskee kaakossa Peipsijärven Kuumajärveen Räpinassa. Muut vedenjakajan takana sijaitsevat vesistöalueet ovat pieniä ojia tai jokia.

Ahja jõen valuma-alueella on patoja, jotka sulkevat uomia vesiliikenteeltä ja haittaavat kalojen liikkumista. Pääasiassa Ahja jõen pääuomassa on kolmetoista vesimyllyä, niiden jäänteitä tai pelkästään myllypatoa. Niiden nimet ovat Aarna veski, Kaska veski, Kiidjärve veski, Koorvere veski, Leesmendi veski, Möksi veski, Porgandi veski, Roti veski, Sulbi veski (Ahja j.), Sulbi veski, Tille veski, Valgesoo veski ja Vedela veski. Näistä vain Kiidjärve veskissä on vesimylly toiminnassa ja se sijaitsee jokialueen ainoan toimivan Saesaare vesivoimalaitoksen yläpuolella.

### Sivu-uomia
Ahja jõen sivu-uomia on vesistöviranomaisen tietokannassa 28 ja niiden koko vaihtelee suuresti. Alla olevaan taulukkoon on koottu niistä kaikki. ”Joen pituus” tarkoittaa sivu-uoman pääuoman kokonaispituutta. ”Virtaamalla” tarkoitetaan sivu-uoman keskivirtaamaa (MQ) ja ”valuma-alue” on sen valuma-alueen pinta-alaa. Taulukon lähteet on esitetty taulukon alla, ja ne on solukohdennettu rivin oikeassa sarakkeessa riveittäin.

Lähteet: 1&nbsp;=&nbsp;tieto luettu sivu-uoman omasta artikkelista, 2&nbsp;=&nbsp;Keskkonnaportaalista virtaveden omista tiedoista, 3&nbsp;=&nbsp;Regio: Eesti teedeatlas.

### Järviä
Ahja jõen alajuoksulla pääuoman kyljessä on kaksi järveä, Ahijärv ja Võngjärv. Saesaare paisjärv liittyy keskijuoksulla sijaitsevaan vesivoimalaitokseen. Joen vesi ei varsinaisesti virtaa niiden läpi, mutta aiheuttaa esimerkiksi nopeita vedenpinnan korkeuden vaihteluita. Keskijuoksun yläpuolella on pääuomassa pieniä vesimyllyjen patolampia, mistä on esimerkiksi Aarna järv esimerkki. Ahja jõen lähdejärveksi on nimetty Erastvere järv.

Suoraan ja pienien ojien välityksellä laskevat suoraan Ahja jõgeen esimerkiksi Kiidjärv, Lahojärv, Akste järv, joka laskee siihen Akste ojan kautta, Hurmi järv siitä alkavalla Hurmi ojalla, ja Kalmatjärv Valgi ojalla.

Lutsu jõgi alkaa Saarjärvesta ja se virtaa Kauksi järven, Pikämäe järven ja Kodajärven läpi. Lutsu jõen valuma-alueella ovat vielä Arojärv, jonka kautta virtaa Savimäe oja, Sikuti järv, josta alkaa Mõtskülä kraav, Mõisajärv, jonka kautta Partsi oja laskee, Mooste järv, jonka kautta Mooste oja virtaa, ja vielä Kivijärv, josta Visseoja alkaa ja joka virtaa alempana Kiisa järven kautta.

Orajõen pääuomassa sijaitsevat Põlva järv ja Kundsa järv. Sivu-uomien valuma-alueilla järviä ovat Peri ojalle kuuluva Peri järv, Tännassilma ojalla oleva Kunna järv ja Tilsi ojan valuma-alueella on Pikkjärv.

Leevi jõen pääuomasta löytyvät Kiltre lomp, Veskijärv, Külajärv ja Matu veskijärv. Leevi jõen sivuojilla on joitakin järviä. Janokjärven laskuoja on Piigaste oja, Tikutaja järvellä Sulaoja, jonka valuma-alueella ovat myös Veskimõisa järv ja Krüüdneri järv. Albre ojan alueella sijaitsee Albre järv ja Pusu ojalla Unsa järv, Ristikerkujärv ja Kuksina järv.

Hilbajõen pääuomassa sijaitsevat Kogrõjärv ja Hilba järv. Sivu-uomalla Mustjärve ojalta löytyy Mustjärv.

Kotiku ojalta löytyvät Pikkjärv ja Erne järv.

Erastvere järv.jpg|Erastvere järv.
Partsi Saarjärv.jpg|Saarjärv Partsissa.
Põlva järv 2013 06.jpg|Põlva järv.


## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla