open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Romuald Wadagni

**Romuald Wadagni** (s. 20. kesäkuuta 1976, Lokossa, Benin) on beniniläinen talousasiantuntija ja poliitikko, joka toimii Beninin valtiovarain- ja talousministerinä. Hänet nimitettiin ministeriksi 7. huhtikuuta 2016 Patrice Talonin hallitukseen ja vahvistettiin uudelleen tehtävään toukokuussa 2021.

## Varhainen elämä ja koulutus
Romuald Wadagni syntyi Lokossassa, Länsi-Beninissä vuonna 1976. Hän on suorittanut rahoituksen alan tutkinnon Ranskassa Grenoble’n École Supérieure des Affaires -koulussa.  Myöhemmin hän täydensi osaamistaan Harvard Business Schoolissa.Hänellä on tilintarkastajan pätevyys Ranskassa ja hän on valantehnyt tilintarkastaja Yhdysvalloissa. 

## Ura yksityisellä sektorilla
Wadagni työskenteli Deloitte-konsulttitalossa ennen ministerikauttaan. Hän aloitti toimintansa Ranskassa ja myöhemmin siirtyi Yhdysvaltoihin. Vuonna 2012 hänet nimitettiin kumppaniksi Deloitte-konserniin. Hän oli vastuussa ranskankielisen Afrikan auditoinnista, ja perusti uusia toimipisteitä Kongon demokraattiseen tasavaltaan.

## Poliittinen ura ja ministerikaudet
### Ensimmäinen kausi (2016–2021)
Vuonna 2016 Patrice Talon nimit­ti Wadagnin talous- ja valtiovarainministeriksi. Hän panosti julkisen talouden vakauttamiseen, velanhallinnan parantamiseen ja valtion kansainvälistä luottokelpoisuutta vahvistaviin toimiin.

Ministerikaudellaan Benin laski liikkeeseen kansainvälisiä joukkovelkakirjalainoja (Eurobondit) ensimmäistä kertaa historiassaan.

### Toinen kausi (2021–)
Vuonna 2021 Wadagni vahvistettiin ministeriksi uudelleen, nyt valtioministerin arvolla. Hän on ollut osallisena useissa kansainvälisissä rahoitusneuvotteluissa, muun muassa IMF:n kanssa.

## Kansainväliset tehtävät ja vaikutus
Wadagni on Beninin edustaja Maailmanpankin hallintoelimessä. Hänen ministerikautensa aikana Benin on parantanut verotuksen avoimuutta ja raportointikäytäntöjen läpinäkyvyyttä. Talouden uudistukset ja joukkovelkakirjaoperaatiot ovat nostaneet Beninin kansainvälistä uskottavuutta.

## Henkilökohtainen profiili
Wadagni tunnetaan teknokraattina, jolla ei ole aikaisempaa poliittista kokemusta. Joissain profiileissa mainitaan, että hänen koulutustaustassaan on merkintöjä, kuten maisterin tutkinto rahoituksesta sekä erikoistumisesta pääomasijoittamiseen.

## Presidenttiehdokas
Elokuussa 2025 Beninin hallituskoalitio nimitti Wadagnin presidenttiehdokkaakseen vuoden 2026 vaaleissa. Romuald Wadgani ei ole minkään poliittisen puolueen jäsen. Hallituskoalitioon kuuluvat Republikaanien blokki (BR) ja Progressiivinen uudistamisen liitto (UP-R). Wadagnin ehdokaspari varapresidentiksi on Mariam Chabi Talata.

## Lähteet
Rudolfinsaari

**Rudolfinsaari** () on arktinen saari Frans Joosefin maalla, Venäjällä. Saarella on Venäjän, Euroopan ja itäisen pallonpuoliskon pohjoisin piste. Saaren pinta-ala on noin 297 km² ja väkiluku 0.

Yleisesti ajatellaan, että Rudolfinsaaren pohjoisrannikolla sijaitseva Fligelynniemi () olisi saaren pohjoisin piste. Näin ei kuitenkaan ole, vaan siitä luoteeseen on vieläkin pohjoisempi, tosin nimeämätön piste.

## Historia
Rudolfinsaari on nimetty Itävallan kruununprinssin Rudolfin (1858–1859) mukaan. Frans Joosefin maa, jossa saari sijaitsee, taas on nimetty hänen isänsä Frans Joosef I:n mukaan. Nämä nimet annettiin, kun itävaltaunkarilainen retkikunta yritti päästä Pohjoisnavalle vuosina 1872–74.

Neuvostoliitto rakensi saaren länsirannikolle sääaseman kesällä 1932. Sitä miehitti hetken aikaa neljä henkeä, kunnes he hylkäsivät tukikohdan sietämättömien sääolojen vuoksi. Toimintaa jatkettiin muutaman vuoden päästä.

Vuonna 1936 Neuvostoliitto lähetti retkikunnan Pohjoisnavalle. Heitä varten saaren pohjoisosaan rakennettiin pieni kiitotie, jonka avulla navalle lennettiin neljä lentokonetta. Retkikunta perusti maailman ensimmäisen miehitetyn ajojään liikettä seuraavan tukikohdan.

Sääasema jatkoi toimintaansa vuoteen 1942 asti, jolloin se suljettiin. Asema oli viimeisen kerran toiminnassa vuosina 1947–1995. Vuonna 2010 Venäjän viranomaiset päättivät käydä tyhjentämässä hylättyjä Arktiksen-tukikohtiaan, ja Rudolfinsaaren sääasema oli yksi niistä. Nykyään saari on täysin hylätty muutamia turistiretkiä lukuun ottamatta.

## Lähteet
Erityinen etuus

**Erityinen etuus** tarkoittaa Suomen kiinteistöoikeudessa kiinteistölle kuuluvaa oikeutta käyttää toista kiinteistöä tiettyyn tarkoitukseen.

Erityisiä etuuksia ovat yksittäiselle kiinteistölle kuuluva **yksityinen erityinen etuus** ja kahdelle tai useammalle kiinteistölle kuuluva **yhteinen erityinen etuus**. Näistä jälkimmäinen on yleisempi. Osuus erityiseen etuuteen voi kuulua myös kiinteistön yhteisalueosuuteen.

Erityinen etuus liittyy yleensä kalastamiseen tai vesivoimaan. Oikeus maa-aineksen kuten kiven tai järvimalmin ottoon on harvinaisempaa. Erityinen etuus on voinut oikeuttaa ottamaan karjalle rehuksi sopivia kasveja kuten järvikaislaa ja lehdeksiä. Oikeus metsästämiseen on erityisen harvinainen. Kalastusoikeus voi tarkoittaa oikeutta kalastaa toisen vesialueella, tietyllä vesialueen osalla tai tietyssä kalastuspaikassa. Kalastusoikeus voi olla rajattu tiettyyn pyydykseen, pyydyksiin, kalalajiin tai kalastusaikaan.

Erityiset etuudet ovat vanhoja. Niitä ei ole enää vuoden 1895 jälkeen voinut perustaa. Nykyään vastaavat oikeudet perustetaan rasitteina. Erityiset etuudet kuitenkin seuraavat kiinteistöä, kun kiinteistö luovutetaan. Etuudet painottuvat Lappiin ja siellä varsinkin kalastukseen.

Erityisen etuuden voi luovuttaa toiselle erillään kiinteistöstä, johon se kuuluu. Tällöin se siirretään saajan kiinteistöön.

Maanmittaustoimituksissa erityiset etuudet käsitellään kuten yhteiset alueet ja yhteisalueosuudet. Yhteisen erityisen etuuden osakkaat muodostavat osakaskunnan.

## Katso myös

* Erityinen oikeus

## Lähteet
Kluwensich

**Kluwensich-suku**, joskus myös **Kluvensich** ja **Kluvensik** (myöh. Klowensich tai Klovensich), oli Suomessa toiminut saksalaisperäinen porvarissuku. 

Suvun kantaisä on Lyypekissä elänyt ja toiminut porvari Hans Kluvensik. Hansin poika Henrik Hansinpoika Kluwensich oli ainakin jo vuonna 1648 Turussa, ja hän oli vuosina 1667-1671 Uudenkaarlepyyn pormestari. Hänestä polveutuu kaikki Suomessa eläneet Kluwensichit.

Kluwensich muuttui muotoon Klowensich Henrik Klowensichin ja hänen veljensä Josef Klovensichin aikana.

## Suvun jäseniä
* Hans Kluvensik (s. n. 1585), porvari Lyypekissä Saksassa

* Henrik Hansinpoika Kluwensich (n. 1610 – 1671), porvari Turussa ja Uudessakaarlepyyssä, Uudenkaarlepyyn pormestari

* Henrik Henrikinpoika Kluwensich (n. 1645 – jälkeen 1712), Kaarleporin kreivikunnan tuomari, Uudenkaarlepyyn tuomiokunnan tuomari 1674, Vehmaan ja Ala-Satakunnan kihlakuntien tuomiokunnan tuomari 1686

* Josef Henrikinpoika Klovensich (n. 1676 – 1740), Pohjanmaan pohjoisen kihlakunnan notaari 1703, manttaalikomissaari 1705, Kruunupyyn hospitaalin taloudenhoitaja 1712, Uudenkaarlepyyn pormestari 1719, Oulun 1726. Valtiopäivämies 1726–27 (Uudenkaarlepyyn ja Oulun edustajana)

* Henrik Henrikinpoika Klowensich (1677 – 1745), Auskultantti, vänrikki Porin läänin kaksikasjalkaväkirykmentissä 1700, luutnantti 1702, siirretty 1710 Porin läänin vakinaiseen jalkaväkirykmenttiin, kapteeni 1723

* Henrik Henrikinpoika Klowensich, nuorempi (1701 – 1757),  Porvari ja raatimies Oulussa, Raahen pormestari 1744. Valtiopäivämies 1734 (edusti Oulun, Raahen ja Kajaanin kaupunkeja)

* Carl Joseph Henrikinpoika Klowensich (1711 – 1765), komissaari, Lohtajan nimismies 1741.

## Lähteet
Martti Kuikka

**Martti Tapani Kuikka** (26. joulukuuta 1939 Polvijärvi – 28. heinäkuuta 2021) oli suomalainen kasvatustieteen professori.

Kuikan vanhemmat olivat osuuskassan johtaja Salomo Kuikka ja Aini Maria Räsänen. Kuikka tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1958 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylässä 1961. Helsingin yliopistosta hän valmistui teologian maisteriksi 1967 ja lisensiaatiksi 1970 ja väitteli siellä teologian tohtoriksi 1973. 

Kuikka oli kansakoulunopettaja Polvijärvellä 1961–1962, käytännöllisen teologian assistentti Helsingin yliopistossa 1968–1970, Helsingin opettajakorkeakoulussa uskonnon lehtori 1970–1973 ja vt. rehtori 1973–1974, Joensuun yliopistossa apulaisprofessori 1974–1978 ja Helsingin yliopistossa dosentti 1976–1978 ja apulaisprofessori ja professori 1978–2003. Hänellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kuikka julkaisi tutkimuksia, tietoteoksia ja historiikkejä.

## Lähteet
Alma Deutscher

**Alma Elizabeth Deutscher** (s. 2005 Oxford) on brittiläinen säveltäjä, pianisti, viulisti ja kapellimestari. Hänen isänsä on kielitieteilijä Guy Deutscher. Deutscherin musiikki on tonaalista ja painottaa melodiaa. Deutscher on esittänyt musiikkiaan solistina monien orkesterien kanssa.

Deutscher aloitti pianonsoiton 2-vuotiaana ja viulunsoiton 3-vuotiaana. Hän sävelsi ensimmäisen pianosonaattinsa 6-vuotiaana. Deutscher tuli laajan mediahuomion kohteeksi isänsä ystävä Stephen Fryn twiitattua vuonna 2012 videon tytöstä soittamassa omaa sävellystään. Deutscher pääsi 8-vuotiaana esiintymään Ellen DeGeneresin ohjelmaan. Hän kävi kotikoulua. Stephen Fry ja lehdistö rinnastivat Deutscherin Wolfgang Amadeus Mozartiin, vaikka tämä itse torjui samaistuksen. Deutscher saavutti huomattavan suosion Youtubessa. Deutscher sävelsi 9-vuotiaana viulukonserton, jonka kantaesitti Espanjassa vuonna 2014. Ensimmäisen pianokonserttonsa hän kantaesitti Itävallassa vuonna 2017.

Deutscher sävelsi 8–12-vuotiaana oopperan *Cinderella*, joka on esitetty Israelissa, Itävallassa ja Yhdysvalloissa. Teos on vahvasti galantin tyylin piirteisiin perustuva. Deutscherin soolopianolevy *From My Book of Melodies* julkaistiin Sony Classical -levymerkillä marraskuussa 2019. Deutscher teki Carnegie Hall -debyyttinsä New Yorkissa joulukuussa 2019. Hänelle myönnettiin vuonna 2019 Eurooppalainen Taurus-kulttuuripalkinto. Deutscher aloitti orkesterinjohdon opiskelun Wienin musiikki- ja teatteriyliopistossa. Hän teki kansainvälisen kapellimestaridebyyttinsä vuonna 2022 Opera San Joséssa, jossa hän johti oman *Cinderella*-oopperansa esityksen.

## Lähteet
Peter Howitt (taloustieteilijä)

**Peter Wilkinson** **Howitt** (s. 31. toukokuuta 1946) on kanadalainen taloustieteilijä. Hän sai vuonna 2025 Philippe Aghionin ja Joel Mokyrin kanssa Nobelin taloustieteen palkinnon kestävää kasvua koskevista tutkimuksista.

## Koulutus

Howitt sai alemman korkeakoulututkinnon McGillin yliopistosta vuonna 1968 ja taloustieteen maisterin tutkinnon Länsi-Ontarion yliopistosta vuonna 1969.

## Ura

Hän toimi opettajana Länsi-Ontarion yliopistolla vuosina 1972–1996 samalla, kun suoritti tohtorintutkintoaan. Vuosina 1996–2000 Howitt oli töissä Ohion osavaltionyliopistolla. Tämän jälkeen hän toimi taloustieteen professorina ja myöhemmin emerituksena Brownin yliopistolla.

## Lähteet
Saryqopa

**Saryqopa** () on laskujoeton järvi Qostanain alueen Jangeldinin piirissä Kazakstanissa. Viidestä toisiinsa liittyvästä altaasta ja lukuisista lammista koostuvan järven pinta-ala on 336 neliökilometriä, keskisyvyys kaksi metriä ja valuma-alueen laajuus 17&nbsp;440 neliökilometriä.

Turgain painanteessa sijaitsevaan Saryqopaan laskevat Teke- ja Saryözenjoet. Sen pohja on savea ja hiekkaa, jota peittää puolen metrin paksuinen mutakerros. Korkean veden aikaan järvi saattaa laskea Sarysu- ja Täuışjokien kautta Torğaihin. Järvessä on paljon kalaa, ja sen rannoilla on viljelysmaata ja laitumia.

## Lähteet
Ūly Jylanşyq

**Ūly Jylanşyq** () on Aqköljärveen laskeva joki Ūlytaun ja Qostanain alueilla Kazakstanissa. Sen pituus on 263 tai alkujoki Ülken Jylanşyq mukaan luettuna 426 kilometriä. Valuma-alueen laajuus on 26&nbsp;050 neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Ūlytaun vuorilta 750 metrin korkeudesta. Sen alkujoet ovat 163 kilometriä pitkä Ülken Jylanşyq ja 140 kilometrin pituinen Dulyğaly Jylanşyq. Keskijuoksullaan Ūly Jylanşyq virtaa tasangolla 5–10 kilometriä leveässä laaksossa. Sen oikeanpuoleisella rannalla on 50–60 kilometrin pituinen Aqqūmin hiekka-aavikko. Alajuoksulla on 8–12 kilometrin levyinen tulvatasanko, jonka suolajärvet ja -suot täyttyvät sateisina vuosina.

Ūly Jylanşyq saa vetensä sulamis- ja pohjavesistä. Sen keskimääräinen virtaus on sateisina vuosina 3,6 kuutiometriä sekunnissa. Vettä käytetään lähinnä karjan juottamiseen.

## Lähteet
Karla Sofía Gascón

**Karla Sofía Gascón ** (synt. **Carlos Gascón**, 31. maaliskuuta 1972 Alcobendas,  Espanja) on espanjalainen näyttelijä. Hän nousi suuren yleisön tietouteen vuoden 2024 elokuvalla *[[Emilia Pérez]]*, josta hän voitti yhdessä elokuvan muiden naispääosan esittäjien kanssa Cannesin elokuvajuhlien parhaan naispääosan palkinnon. Samasta roolista Gascón sai myös parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuuden ensimmäisenä avoimesti transsukupuolisena näyttelijänä.

## Ura ja yksityiselämä

Vuoteen 2014 asti Gascón näytteli mieshahmoja, ja hänet tunnettiin nimellä Juan Carlos Gascón Ruiz. Uransa alkupuolella hän näytteli espanjalaisissa saippuaoopperoissa, ja Meksikoon muutettuaan täkäläisissä telenoveloissa.  

Vuonna 2024 Gascón näytteli yhtä pääroolia Jacques Audiardin rikos- ja musikaalielokuvassa *Emilia Pérez*, jossa hän esittää vaikutusvaltaista huumekartellin johtajaa, jolla on vaimo ja lapsia. Elokuvassa kartellijohtaja lavastaa kuolemansa, korjaa sukupuolensa miehestä naiseksi, ja aloittaa uuden elämän nimellä Emilia Pérez.  

Gascon, sekä elokuvan muut tähdet Selena Gomez, Zoe Saldaña ja Adriana Paz, voittivat kaikki Cannesin elokuvajuhlilla parhaan naispääosan palkinnon. Gascónin Oscar-ehdokkuuden julkistamisen jälkeen otsikoihin nousivat hänen vuosina 2019-2021 tekemänsä Twitter-julkaisut, joita pidettiin ennakkoluuloisina. Gascón kritisoi muun muassa muslimikulttuuria, George Floydia sekä Oscar-gaalaa. Kohun synnyttyä Gascón poisti X-tilinsä seuraavana päivänä ja pyysi anteeksi. 

## Lähteet
Peter Howitt

**Peter Howitt** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Peter Howitt (s. 1946), kanadalainen taloustieteilijä, Nobelin taloustieteen palkinnon saaja
* Peter Howitt (s. 1957), englantilainen näyttelijä ja ohjaaja.
Jaqsyqylyş

**Jaqsyqylyş** () on taajama Qyzylordan alueen Aralin piirissä Kazakstanissa. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 25 kilometriä Aralin kaupungista itään. Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan taajamassa oli 4&nbsp;631 asukasta.

Jaqsyqylyşjärvellä vuonna 1913 alkanut suolan tuotanto sai teollisen mittakaavan vuonna 1925. Vuonna 1932 alettiin tuottaa natriumsulfaattia, ja vuonna 1941 perustettiin Aralsulfatin kaupunkimainen taajama. Natriumsulfaatin loputtua järvellä on tuotettu ruokasuolaa.

Taajamassa toiminut Aralsol oli yksi Neuvostoliiton suolateollisuuden johtavista yhtiöistä. Se muutettiin Araltūz-osakeyhtiöksi vuonna 1994. Yhtiö valmistaa vuosittain yli 500&nbsp;000 tonnia ruokasuolatuotteita, joita viedään entisen Neuvostoliiton maihin ja Euroopan unioniin. Araltūz on Aralin piirin suurin yritys, joka työllistää yli 1&nbsp;200 henkilöä.

## Lähteet
Vaakunan jalusta

**Vaakunan jalusta** tai **kilven jalus** eli **postamentti** on vaakunan kilven alle sijoitettu jalusta. Jalustaa voidaan kuvata monin eri tavoin, esimerkiksi porrasmaisena. Postamenttia käytetään pääosin vapaaherran, paronin tai kreivin vaakunoissa. Jalustan päälle on sijoitettu kilpi, jota kannattelee kilvenkannattajat, jotka seisovat jalustan molemmin puolin. Aina postamenttia ei ole, mutta sen puuttumista ei kaikkialla pidetä heraldisesti virheettömänä.

## Käyttökohteet

Postamentti ja kilvenkannattajat on kuvattu yhteiskunnan arvoasteikossa vapaaherran tai paronin arvossa ja siitä ylöspäin olevien, kuten hallitsijoiden, ruhtinaiden ja sekä joidenkin valtioiden vaakunoissa. Onkin sanottu, että jalusta ja kannattajat kuuluvat vain tällaisiin vaakunoihin, mutta yleispätevää käytäntöä eri maiden heraldiikassa ei ole. Pohjoismaissa kilven jalusta on käytössä vapaaherrallisilla ja paronin suvuilla ja Euroopassa joillakin yhteisöillä. Suomalaisessa heraldiikassa jalustat eivät kuulu porvaris- tai yhteisövaakunoihin.

## Kuvia

Tiedosto:Menshikov 1-15.jpg|Menschikoff-suvun ruhtinas vaakuna, kilven jalustalla.
Tiedosto:Kreivinvaakuna de Geer till Tervik.jpg|De Geer till Tervik -suvun kreivin vaakuna, kilven jalustalla.
Tiedosto:Mannerheim-vapaaherrasuvun vaakuna.PNG|Mannerheim-suvun paronin vaakuna, kilven jalustalla.
Tiedosto:Vapaaherra Adolf Tandefeltin- vaakuna.jpg|Tandefeltin-suvun vapaaherrallinen vaakuna, kilven jalustalla.
Tiedosto:Bruun-vapaaherrasuvun vaakuna.PNG|Bruun-suvun vapaaherrallinen vaakuna, ilman kilven jalustaa, jalusta on korvattu kilven alapuolella kiertävällä tunnuslausetta hokevalla nauhalla.


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Jyväskylän yliopisto, taidehistorian sanasto; postamentti, s. 48 (pdf). Viitattu 18.10.2025
Gisela

**Gisela** on alun perin saksalainen naisen etunimi. Nimen selitetään yleensä johtuvan muinaisyläsaksan sanasta *gīsal,* joka merkitsee ’takuuta, takaajaa, panttia’ (vrt. nykysaksan *Geisel* ’panttivanki’; sama sana on varhemmin lainautunut germaanista kantasuomeen, ja sitä edustaa nykysuomen *kihla*). Toisen selityksen mukaan nimen taustalla on *gīsal*-sanan ja usein germaanisissa naisennimissä esiintyvän sanan *hild* ’taistelu’ yhdistelmä.

Nimen variantteja muilla kielillä ovat esimerkiksi ranskan *Gisèle,* italian *Gisella* ja unkarin *Gizella.*

Gisela-nimi oli Saksassa vuosina 1925–1950 suosituimpia tytönnimiä, nykyään sitä annetaan tyttölapsille enää hyvin harvoin.

Giselan nimipäivää vietetään katolisen kirkon kalenterin mukaan 7. toukokuuta, autuaan Gisela Baijerilaisen, Unkarin kuningattaren muistopäivänä.

## Tunnettuja nimen kantajia
* Gisela (1856–1932), itävaltalainen prinsessa
* Gisela (n. 984–1065), Baijerin prinsessa, Unkarin kuningatar
* Gisela (n. 819–822 – n. 874), Ludvig Hurskaan tytär
* Gisela Arendt (1918–1969), saksalainen uimari
* Gisela Birkemeyer o.s. Köhler (1931–2024), itäsaksalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti
* Gisela Dulko (s. 1985), argentiinalainen tennispelaaja
* Gisela Elsner  (1937–1992), saksalainen kirjailija
* Gisela Gästrin, o.s. Dahm (1925–2014), suomalainen radiologian erikoislääkäri
* Gisela Hämmerling (s. 1969), sveitsiläinen judoka
* Gisela Mauermayer (1913–1995), saksalainen yleisurheilija ja olympiavoittaja
* Gisela May (1924–2016), saksalainen näyttelijä ja laulaja

## Lähteet
Mjödträsk (Sipoo)

**Mjödträsk** on Uudellamaalla Sipoossa Söderkullan Hansasin koillispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Mjödträsk on 950 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se on muodostunut mäkisessä metsämaastossa olevaan painanteeseen. Sen itäpuolella kulkee pohjois-eteläsuuntainen harjanne ja länsipuolella kohoaa kallioinen mäkimaasto. Järven pohjoisrannat ovat alavaa soistunutta metsämaata. Rantojen rinteet jyrkkenevät etelään päin mentäessä ja kaakkoisrannassa mäki kohoaa 15 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Itärannassa on erityispiirteenä pieni terävänokkainen niemi. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Sen itärantaan on lohkottu pieniä tontteja, joista neljään rakennettu kiinteästi asuttava asunto ja yli kymmeneen vapaa-ajan asuntoja. Niille tule tie Hansasista.

## Luontoarvot
Pilvijärven ympärile on merkitty yksityisten omistajien maita luonnonsuojelualueiksi. Niitä ovat Molntröskin- (44&nbsp;ha, pois lukien uimaranta) ja Flyängenin (6&nbsp;ha) luonnonsuojelualueet sekä niitä laajemmin ympäröivät suojelualueet. Näiden suojelualueet ylettyvät aina Mjödträskin länsirantaan asti.

## Vesistösuhteet
Mjödträsk sijaitsee Sipoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 20) Sipoonjoen alaosan alueella (20.001). Järvi sijaitsee Pilvijärven itäpuolella ja sen laskuoja laskee Pilvijärven kautta Sipoonjokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 30,2 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Dostyq

**Dostyq** () on kylä Jetısun alueen Alakölin piirissä Kazakstanissa. Se sijaitsee Džungarian portiksi kutsutussa solassa lähellä Kiinan rajaa 170 kilometriä piirin keskuksesta Üşaralista kaakkoon. Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan kylässä oli 6&nbsp;314 asukasta.

Dostyq (”Ystävyys”) on saanut alkunsa vuonna 1956 perustetusta Družban taajamasta, jonka kautta oli määrä vetää Neuvostoliiton ja Kiinan välinen rautatie Ürümqista Almatyyn. Rata Aqtoğaista Družbaan valmistui vuonna 1959. Maiden välien huononnuttua hankkeesta luovuttiin vuonna 1961, ja Družbaan jäi vain neuvostoarmeijan varuskunta. Rajavälikohtauksien takia sinne rakennettiin maantie Üşaralista.

Ensimmäinen juna Kiinasta saapui vuonna 1990. Kazakstanin itsenäistyttyä paikkakunnan nimi käännettiin kazakiksi. Dostyq on nykyään vilkas rajaliikenteen keskus, jossa raideleveyden eron takia joudutaan vaihtamaan vaunujen telit tai lastaamaan tavarat uudelleen. Paikkakunnan nähtävyyksiin kuuluu asemarakennus ja Džungarian portin rajavälikohtaukseen osallistunut neuvostoliittolainen panssarivaunu.

## Lähteet
Waltrop

**Waltrop** on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Recklinghausenin piirikunnan itäisimmässä osassa, Münsterin hallintopiirin eteläosassa ja Ruhrin alueen pohjoisosassa. Nykyistä Waltropia asutti jo kahdeksannella vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua sugambrilainen heimo.

## Maantiede
Waltropin etäisyys Recklinghausenista on 14 kilometriä itään, Dortmundista 13 kilometriä luoteeseen ja Kölnistä 82 kilometriä koilliseen. Maanteitse matka on Kölnistä 107 kilometriä.

## Historia
Paikannimenä Waltrop mainitaan ensi kerran 1147 paavi Eugenius III:n asiakirjassa.
Vuonna 1428 kylän nimeen lisättiin sana Freiheit, joka nosti sen selkeästi ympäröivän maaseudun yläpuolelle. Maatalous hallitsi paikallista taloutta aina 1800-luvulle, jolloin tiilitehtaiden ja puukaupan merkitys alkoi nousta. Ruhrin alueen kaivosteollisuus tarvitsi niitä alati enemmän. Waltrop ei onnistui säilyttämään pienen kaupungin asemaansa, mutta suuren kylän asemansa kylläkin. Väkiluku oli vuonna 1817 noin 2&nbsp;500 ja vuonna 1900 noin 4&nbsp;100. Tuolloin Waltrop koki huomattavan kasvun, joka alkoi Dortmund-Ems-kanavan rakentamisella, joka jatkui Zeche Waltrop -kaivoksen rakentamisella. Kaivos oli suurin työnantaja kunnes se suljettiin 1979.

Waltrop sai kaupunkioikeudet 1939. Sen keskusta kuvaa paikkakunnan kehitystä rakennuksineen ja taloineen paljon pidemmältä ajalta. Yhtenä kaupungin ytimenä on kirkko Pfarrkirche St. Peter. Kirkko mainitaan ensi kerran 1032.

## Talous ja liikenne
Waltropin yrityksiä on muun muassa Manufactum, joka on keskittynyt tavaratalomyyntiin. Langendorf myy ajoneuvoja. Waltrop sijaitsee Sparkasse Vest Recklinghausenin alueella. Waltrop on saavutettavissa moottoriteiden Bundesautobahn 2 ja Bundesautobahn 45 välityksellä. Ne kohtaavat toisensa aivan Waltropin eteläpuolella. Waltropiin ei ole rautatieyhteyttä, sillä Hamm–Osterfelder-rautatie on toiminut vuodesta 1983 alkaen ainoastaan tavaraliikenteen palveluksessa. Waltropin julkinen liikenne hoituu busseilla. Waltropissa on ultrakevyt lentokenttä noin kolme kilometriä keskustasta koilliseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Waltrop, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Saukko (Rovaniemi)

**Saukko** on korpijärvi Rovaniemen ja Kemijärven rajalla Lapissa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Valtaosa järvestä sijaitsee Rovaniemellä, jonka keskustasta etäisyys on 50 kilometriä itään.

## Maantiede
Saukon ulottuvuus kaakosta luoteeseen on noin 2,8 kilometriä ja etelästä pohjoiseen noin 900 metriä. Se johtuu järven eteläosan lahdesta, jolla ei ole nimeä. Noin puolet Saukosta on vähintään kolme metriä ja enintään kuusi metriä syvä. Syvin piste, noin yhdeksän metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.

Saukon saariluku on kahdeksan. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin hehtaarin. Jokainen saari on vähintään aarin ja enintään hehtaarin laajuinen. Saukon itärannalla sijaitsee Saukkoselkä, joka kohoaa ylängöksi noin 220 metriä merenpinnan yläpuolelle. Länsipuolella sijaitsee Viipuanselkä.

Saukko saa vetensä pohjoisesta Ala-Katiskosta (183,7 metriä mpy) ja sen luusua sijaitsee etelässä, josta se jatkuu Pikku-Kaarniin (176,8 metriä mpy).

Saukon vesitilavuus on 3&nbsp;510&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on tyydyttävä.

Saukko (65.243.1.001) kuuluu Saukon valuma-alueeseen (65.243), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Kaihuan voimalaitoksen valuma-alue (65.24) ja ensimmäinen jakovaihe on Keski-Kemijoen alue (65.2). Saukko on toiseksi laajin Saukon valuma-alueen 35 järvestä. Laajin on Katisko-Saarijärvi.

## Lähteet
Vestervig

**Vestervig** on taajama Thistedin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 561 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pilvijärvi (Sipoo)

**Pilvijärvi** () on Uudellamaalla Sipoossa Söderkullan Hansasin pohjoispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Pilvijärvi on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä, 450&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17&nbsp;hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen metsämaaston painanteeseen. Ympäröivät mäet kohoavat 45–52&nbsp;metrin korkeuteen&nbsp;mpy. eli enimmillään noin 28&nbsp;metriä vedenpinnasta. Tällaisia mäkiä löytää Harubergenista. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6&nbsp;kilometriä. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa ja lähimmät kiinteästi asutut asunnot löytyvät Hansasista noin 200 metriä rannasta. Vapaa-ajan asuntojen läheltä löytyy uimaranta .

## Luontoarvot
Pilvijärven ympäriltä on merkitty yksityisten omistajien maita luonnonsuojelualueiksi. Niitä ovat Molntröskin- (44&nbsp;ha, pois lukien uimaranta) ja Flyängenin (6&nbsp;ha) luonnonsuojelualueet sekä niitä laajemmin ympäröivät suojelualueet.

## Vesistösuhteet
Pilvijärvi sijaitsee Sipoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;20) Sipoonjoen alaosan alueella&nbsp;(20.001). Sen valuma-alueen pinta-ala on 2,32 neliökilometriä . Järven valuma-alueella sijaitse Flyenissä pieni suolampi, jonka suolle on johdettu pohjoispuolelta kuivatusojien vesiä. Lammen laskuoja laskee vuorostaan Pilvijärven luoteispäähän. Järven lounaispään lahteen tulee itäpuolella sijaitsevan Mjödträskin laskuoja. Pilvijärven kaakkoispäässä sen pitkä lahti kapenee luusuassa. Luusuan perältä alkaa laskuoja, joka virtaa Hansasin itäpuolelta kaartaen kohti etelää ja lopuksi kohti lounasta ja yhtyy siellä Sipoonjokeen Massbytä vastapäätä. Pilvijärven vedenpinnan korkeus on 24,4&nbsp;metriä mpy&nbsp;(N2000).

## Lähteet
Øsløs

**Øsløs** on entinen taajama Thistedin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 202 asukasta vuoden 2020 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiinanpersikka

**Kiinanpersikka** (*Prunus davidiana*) on tuomien sukuun kuuluvaan mantelien alasukuun kuuluva laji. Se on peräisin Kiinasta ja se tunnetaan muun muassa Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Kasvi on 6-9 metriä korkea pieni puu. Sen kasvutapa on pyöreä. Kukinta-aika on maaliskuulta huhtikuulle, ennen lehtien puhkeamista. Kasvi on kukkiessaan erittäin näyttävä. Kukat ovat pääosin valkoisia ja viisiteräisiä. Kasvi viihtyy auringossa ja sen veden tarve on kohtalainen. Se on talvenarka ja etenkin kukat voivat paleltua kevään alussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kiinanpersikka (''Prunus davidiana'')
* iNaturalist: Kiinanpersikka (''Prunus davidiana'')
* UniProt: Taxonomy - ''Prunus davidiana'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Prunus davidiana'' 
* Flora of China: ''Amygdalus davidiana''
Sverre M. Fjelstad

**Sverre Martin Fjelstad** (17. lokakuuta 1930 Oslo – 28. toukokuuta 2024) oli norjalainen luontokuvaaja, juontaja ja kirjailija. Hän kiinnostui luonnosta jo nuorena, ja hänen ammattiuransa alkoi Per Høstin *[[Same Jakki]]* -luontodokumentin kuvaamisesta vuonna 1959. Vuosina 1965–1987 hän teki radioon luonto-ohjelmaa nimeltä *Dyreliv på våre kanter* ja 1966–1974 televisioon *Naturmagasinet*-ohjelmaa. Lisäksi Fjelstad kirjoitti ahkerasti luontoartikkeleita muun muassa *[[Aftenposten]]iin* ja julkaisi luontoaiheisia kirjoja. Vuonna 1988 hän sai Norjan kulttuuriministeriön lasten- ja nuortenkirjallisuuden tietokirjapalkinnon.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
David Hall (poliitikko)

**David Emanuel Hall** (synt. **Gustavson**; 27. helmikuuta 1898 Sala – 7. helmikuuta 1957) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän oli alkuperäiseltä koulutukseltaan satulantekijä ja istui valtiopäivillä vuodesta 1933. Hall valittiin valtiovarainministeriksi heinäkuussa 1949, mutta hän joutui eroamaan jo samana syksynä, kun julkisuuteen oli vuotanut hänen Västmanlandin maakäräjien sosiaalidemokraattiselle puheenjohtajalle lähettämiään kirjeitä, joissa hän uhkaili ja painosti tätä eroamaan. Seuraavana vuonna Hall kuitenkin valittiin itse Västmanlandin maakäräjien puheenjohtajaksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
David Hall

**David Hall** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* David Hall (1875–1972), yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti
* David Hall (1898–1957), ruotsalainen poliitikko
Korzeniowski

**Korzeniowski** on puolalainen sukunimi muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Józef Korzeniowski  (1797–1863), kirjailija
* Paweł Korzeniowski (s. 1985), uimari
* Robert Korzeniowski (s. 1968), kilpakävelijä
Isorosolehti

**Isorosolehti** (*Chloranthus erectus*) on rosolehtien (*Chloranthus*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Isorosolehti on osittain puuvartinen ruoho tai pieni pensas, joka voi kasvaa suurimmillaan noin kolme metriä korkeaksi. Sillä on tuoksuvat lehdet ja kukat.

Isorosolehti kasvaa Kaakkois-Aasiassa Intiasta ja Kiinan eteläosista Malesiaan ja Indonesiaan ulottuvalla alueella sekä Filippiineillä ja Uudessa-Guineassa. Kiinassa lajia tavataan jokilaaksoissa ja muissa laaksoissa 100–2000 metrin korkeudella merenpinnasta. Muuten lajia tavataan trooppisissa metsissä, etenkin kalkkipitoisilla tai soistuneilla alueilla 50–1450 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta joskus jopa 2550 metrin korkeuteen asti.

## Käyttö
Indonesian saaristossa isorosolehden kuivatuista lehdistä ja juurista valmistettiin teenkaltaista juomaa laajasti ennen kuin teepensas (*Camelia sinensis*) levisi alueelle. Lajia myös kasvatettiin ja myytiin toreilla yleisesti 1800-luvulle saakka. Nykyisin isorosolehteä kasvatetaan ja käytetään vain paikallisesti lähinnä mausteena kuivattujen teepensaan lehtien seassa. Indonesiassa ja Malesiassa isorosolehden kuivatuista lehdistä tai juurista valmistettua teejuomaa on käytetty pitkään myös perinteisessä lääkinnässä. Lisäksi lajin lehdistä voidaan eristää eteerisiä öljyjä ja kasvista on saatu myös tummansinistä tai mustaa väriainetta. Lisäksi ainakin Indonesiassa lajia kasvatetaan koristekasvina.

## Lähteet
* Useful Tropical Plants: ''Chloranthus erectus'' 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Isorosolehti (''Chloranthus erectus'')
* UniProt: Taxonomy - ''Chloranthus erectus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Chloranthus erectus'' 
* Flora of China: ''Chloranthus erectus''
Arrild

**Arrild** on taajama Tønderin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 314 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tadeusz Korzon

**Tadeusz Korzon**  (1839–1918) oli puolalainen historioitsija. Hänet karkotettiin 1860-luvulla muutamaksi vuodeksi Itä-Venäjälle. Palattuaan hän toimi vuodesta 1867 lukion opettajana ja vuodesta 1897 Zamoyski-instituutin kirjastonhoitajana. Hän julkaisi kuusiosaisen esityksen Puolan taloudellisesta ja valtiollisesta tilasta Stanislaus II Poniatowskin aikana (*Wewnętrzne dzieje Polski za Stanisława Augusta*, 2. p. 1897–1898), perusteellisen tutkimuksen Tadeusz Kościuszkosta (1894) ja kolmiosaisen teoksen *Dola i niedola Jana Sobieskiego* (1898). Hän oli suuren puolalaisen tietosanakirjan päätoimittajia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ahrensburg Ostin metroasema

**Ahrensburg Ost** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 17. kesäkuuta 1922. Asemaa käyttää arkisin 1 300 matkustajaa päivässä. Aseman suunnitteli saksalainen arkkitehti Eugen Göbel ja se on yksiraiteinen.  

## Historia
Metroasema rakennettiin vuonna 1914, mutta se avattiin vasta 17. kesäkuuta 1922, nimellä Hopfenbach. Asema nimettiin Ahrensburg Ostiksi 1. huhtikuuta 1952, ja se on ollut esteetön 13. maaliskuuta 2017 lähtien.

## Lähteet
Samuel Jung

**Samuel Karol Jung** (s. 18. toukokuuta 2006 Wodzisław Śląski, Puola) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Jungilla on juniorisopimus ja hän on pelannut pääosin seuran U20-joukkueessa.

## Ura
### Seuraura
Jung syntyi Puolassa, mutta hän kasvoi Tšekissä. Jung aloitti jääkiekkoilun SK Karvinássa, mutta siirtyi sieltä sittemmin varsinaiseen kasvattajaseuraansa AZ Havířoviin. Kaudella 2021–2022 hän voitti seuran U17-joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 12+12=24. Kaudeksi 2022–2023 Jung muutti 16-vuotiaana Suomeen ja siirtyi Oulun Kärppien U18-joukkueeseen, jossa hän voitti Suomen-mestaruuden. Kauden 2023–2024 Jung voitti U18 SM-pronssia. Kaudella 2024–2025 hän jakoi tehoilla 22+10=32 Kärppien U20-joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Benjamin Pietilän kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Jung jakoi Pietilän kanssa koko U20 SM-sarjan maalipörssin neljännen sijan Sportin Oskari Hultin ja HIFK:n Rasmus Hokkasen kanssa.

New York Rangers varasi Jungin kuudennella kierroksella 166. pelaajana . Hän jatkoi kaudella 2025–2026 Kärppien U20-joukkueessa. Jung oli tehoilla 16+13=29 joukkueen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Eeli Salovaaran kanssa. Hän debytoi kauden aikana myös SM-liigassa, jossa Jung pelasi kolme runkosarjaottelua tehden yhden maalin. Hän teki liigadebyyttinsä 17. lokakuuta 2025 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan, kun alunperin samana päivänä Kärppien kokoonpanoon nimetty Benjamin Pietilä joutui sivuun. Jung merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan Kasperi Ojantakasen ja Olli Nikupeterin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.16 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –1. Liigauransa avausmaalin Jung teki toisessa ottelussaan 10. joulukuuta 2025 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan.

### Maajoukkueura
Jung on pelannut 15 nuorten ja yhdeksän poikien maaottelua.

## Yksityiselämä
Jungin isä on tšekkiläinen ja äiti on puolalainen.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Roberta Alexander

**Roberta Alexander** (3. maaliskuuta 1949 Lynchburg – 14. lokakuuta 2025) oli yhdysvaltalaissyntyinen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano.

Alexander syntyi vanhemmille, jotka olivat opiskelleet musiikkia Undine Smith Mooren johdolla. Hän varttui Yellow Springsissä Ohiossa. Hän opiskeli musiikkia Central State Universityssa, Michiganin yliopistossa ja Haagin kuninkaallisessa konservatoriossa. Alexander asettui 23-vuotiaana Alankomaihin ja teki debyyttinsä Alankomaiden kansallisoopperassa vuonna 1975 Fannyn roolissa Gioachino Rossinin oopperassa *[[La cambiale di matrimonio]]*. Samana vuonna hän oli mukana kantaesittämässä Viktor Ullmannin teosta *[[Der Kaiser von Atlantis]]*. Myöhemmin Alexander esitti Wolfgang Amadeus Mozartin rooleja vierailijana Staatsoper Unter den Lindenissä ja Zürichin oopperassa.

Alexander teki Yhdysvaltain-debyyttinsä Houston Grand Operassa Paminana *[[Taikahuilu]]ssa* vuonna 1980. Hän esiintyi myös muun muassa San Franciscon oopperassa, Metropolitan-oopperassa, Komische Oper Berlinissä ja Glyndebournen oopperafestivaalilla. Alexanderilla oli rooleja Mozartin lisäksi esimerkiksi George Gershwinin, Leoš Janáčekin, Giacomo Puccinin ja Jacques Offenbachin teoksissa. Hän oli levyttämässä muun muassa oopperoita *[[Porgy ja Bess]]* ja *[[Don Giovanni]]*.

## Lähteet
Galleria G

**Galleria G** on Suomen Taidegraafikoiden näyttelytila Helsingin Kaartinkaupungissa. Se on toiminut vuodesta 2008 entisessä apteekissa Pienen Roobertinkadun ja Korkeavuorenkadun kulmassa.

Galleria G:n näyttelyissä painottuu grafiikka, piirustus ja paperille tehty taide, mutta esillä on myös muuta kuvataidetta.
Galleriassa on kaksi tilaa, joista pienemmän nimi on Studio G. Kummassakin järjestetään 12 näyttelyä vuosittain.

Taidegraafikot olivat vuokranneet 1960-luvun alussa toimitilan ensimmäisenä taiteilijajärjestönä. Toimiston, arkiston ja kokoelmien seurana oli tuolloin grafiikan työtila muttei paikkaa näyttelyille. Unioninkadun varrelta saatiin seitsemän vuotta myöhemmin tilat myös näyttelyille ja voitiin palkata gallerianhoitaja. Taidemaalariliitto oli avannut oman galleriansa edellisenä vuonna.

Alun jälkeen näyttelytila on muuttanut muutamaan otteeseen. Galleria toimi 1990-luvulla Yrjönkadulla Vanhan kirkkopuiston varrella. Samassa kiinteistössä oli tuolloin tilat myös Galleria Sculptorilla, Tm-gallerialla, STS:lla, Ornamolla, SAFAlla, Framella ja useilla muilla taidealan järjestöillä. Kun tiloista jouduttiin lähtemään vuonna 1999, Galleria G muutti Erottajan sisäpihalle Tm-gallerian nykyisen paikan viereen ennen kuin päätyi nykyisiin tiloihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Galleria G Suomen taidegraafioiden verkkosivuilla
* Galleria G Instagramissa
Paul Hounkpè

**Paul Hounkpè** (s. 1. tammikuuta 1970 Bopa, Benin) on beniniläinen poliitikko, entinen ministeri, kunnallispoliitikko ja oppositiojohtaja. Hän on ilmoittautunut ehdokkaaksi vuoden 2026 presidentinvaaleissa.

## Varhaiselämä ja ura kunnallispolitiikassa
Paul Hounkpé on kotoisin Bopasta, joka sijaitsee Ahemejärven pohjoispuolella Monon departementissa. Hänet valittiin kunnallisneuvostoon vuoden 2020 kunnallisvaaleissa, mutta jätti paikkansa kunnallisneuvostossa. Hounkpè on myös toiminut Bopan kunnanjohtajana ennen ministeriaikaansa Yayi Bonin hallituksessa. Vuonna 2015 Paul Hounkpè nimitettiin Béninin kulttuuriministeriksi.

## Politiikka ja rooli oppositiossa
Paul Hounkpè on keskeinen hahmo Beninin opposition politiikassa. Hän toimii puoluen *Forces Cauris pour un Bénin émergent* (FCBE) pääsihteerinä.  Hän on myös toiminut opposition pääasiallisena johtohahmona. Vuoden 2021 presidentinvaaleissa Hounkpè oli FCBEn varapresidenttiehdokkaana .

Vuonna 2025 hän johti FCBE:n mobilisointia vuoden 2026 vaaleja varten ja korosti strategiansa perustuvan rauhaan sekä kompromissien hakemiseen, ei väkivaltaan. Hän puolusti puolueensa linjaa toukokuussa 2025 Savéssa, missä perusteli FCBE:n toimintatapaa ja pyrkimystä edistää ehdokkaita kunnissa.  Vuonna 2025 puolueen jäsenyysneuvottelut muiden liikkeiden kanssa ovat olleet esillä, ja Hounkpè on lausunut, että etenkin ohjelmayhteistyö voisi olla mahdollista, mutta että puolue ei aio myöskään menettää omaa identiteettiään. Lisäksi puolue on neuvotellut parlamentaarisia yhteistyösopimuksia UPR:n (Union Progressiste) ja BR:n (Bloc Républicain) kanssa syksyllä 2025. 

Syyskuussa 2025 FCBE valitsi Hounkpèn ehdokkaakseen vuoden 2026 presidentinvaaliin.

## Johtaminen ja politiikka
Hounkpè on pyrkinyt asemoimaan puolueensa vakaaksi ja luotettavaksi toimijaksi politiikan kentällä. Hän on kommentoinut, ettei puolueen toiminta ole “agitaatiota” vaan “vakavaa työtä”. Hounkpè on vastuullisesti käsitellyt kritiikkiä, joka koskee jäsenliikkeiden mahdollisia erimielisyyksiä tai epäilyksiä läheisyydestä vallassa olevaan hallintoon. Useissa puheissa hän on korostanut demokraattisten periaatteiden seuraamista, rakenteiden vahvistamista paikallistasolla sekä jatkuvaa läsnäoloa kentällä. Politiikassa hän pyrkii edistämään kompromisseihin perustuvaa toimintaa, yhteisymmärrystä ja rauhanomaista vastakkainasettelua. Hänen asemaansa vahvistaa myös se, että hänen puolueensa on ollut aktiivinen alueetoiminnalla. Komiteoiden perustaminen kylissä ja kaupunginosissa kuuluu hänen strategiaansa.

Paul Hounkpè on kohdannut kritiikkiä ja paineita oman puolueensa sisällä. Joissakin kunnallistasolle liittyvissä tapauksissa henkilöitä on eronnut puolueesta Bopan alueella. 

## Lähteet
Vägaträsk

**Vägaträsk** on Uudellamaalla Sipoossa Immersbyn lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Vägaträsk on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Se on muodostunut mäkisessä ja kallioisessa  maastossa pohjois-eteläsuuntaiseen kalliomurrokseen, jonka laakso on  savikkoa. Järven koillispuolella kohoaa jyränteinen Falkenbergsklobbarna lähes 40 metrin korkeuteen vedenpinnasta, lounaispuolella jyrkänteinen Skinnarberget 35 metrin korkeuteen, ja muut mäet länsi-, pohjois- ja kaakkoispuolella noin 20 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Laaksosta haarautuu sivulaakso luoteeseen ja toinen kaakkoon päin. Päälaakso ja sivulaaksot ovat maatalouskäytössä.

Vägaträsk on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 0,06 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee noin 1,2 metriä. Syvimmässä kohdassa on 2,2 metriä ja tämä kohta sijaitsee järven keskellä . Järvessä ei ole kartan mukaan saaria.

Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järvellä on alava ja puustoinen rantavyöhyke. Sen rannat ovat matalavetiset ja samoin koko järvikin. Rantavyöhykkeen yläpuolella mäkien rinteissä sijaitsee toistakymmentä kiinteästi asuttua asuntoa. Näiden yhteydessä ja välissä on vielä lähes kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Sipoonrannan ja Nikkilän väliseltä tieltä. Porvoonväylä ohittaa Vägaträskin 300 metriä etäisyydeltä sen eteläpuolelta.

## Vesistösuhteet
Vägaträsk sijaitsee Sipoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 20) Sipoonjoen alaosan alueella (20.001). Siihen on johdettu ojat eteläpuolelta ja sivulaaksoista. Luoteesta tuleva oja alkaa Hampträskistä. Järven laskuoja Immersbybäcken alkaa pohjoisrannasta ja se virtaa pohjois-koilliseen Immersbyn kautta ja laskee neljän kilometrin jälkeen Sipoonjokeen pian kylän jälkeen. Järven vedenpinnan korkeus on 6,2 metriä mpy (N2000). Laskuojan yhtymäkohta sijaitsee alle 2,5 metrin korkeudessa mpy., joten Immersbybäckenille kertyy pudotusta 3,7 metriä.

## Lähteet
Francis MacNutt

**Francis Scott MacNutt** (1925-2020) oli yhdysvaltalainen karismaatikko, entinen katolinen pappi ja dominikaani.

MacNutt opiskeli Harvardin yliopistossa ja Amerikan katolisessa yliopistossa. Vuonna 1956 hänet vihittiin dominikaanipapiksi. Lisäksi hän suoritti tohtorintutkinnon Aquinas Institute of Theologyssa. MacNutt valittiin National Catholic Homiletics Societyn puheenjohtajaksi ja hän perusti *Preaching*-nimisen kausijulkaisun vuonna 1965. Vuonna 1967 hän koki Pyhän Hengen kasteen ja hänestä tuli suosittu puhuja karismaattisen liikkeen piirissä sekä protestanttien että katolilaisten parissa. Vuonna 1980 MacNutt luopui pappeudesta ja meni naimisiin Judith Sewellin kanssa. He perustivat Christian Healing Ministries -järjestön vuonna 1980 in Clearwaterissa Floridassa, siirtyen myöhemmin Jacksonvilleen episkopaalipiispa Frank Cervenyn kutsusta. MacNutt kirjoitti useita kirjoja, joista tunnetuin, *Healing* (1974), on suomennettu.

## Lähteet

## Suomennetut teokset
*Francis MacNutt: *Sinun parantajasi* (Healing). Päivä 2011
Kempeleen rauhanyhdistys

**Kempeleen rauhanyhdistys** on Kempeleessä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Kempeleen rauhanyhdistyksen toimintaan kuuluu seurojen, pyhäkoulujen, raamattuluokkien, päiväkerhojen ja nuorteniltojen. 

Kempeleen rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1939. Kempeleen rauhanyhdistyksen toimitalo on rakennettu vuonna 1991. Toimitalo on arkkitehtitoimisto Jorma Palorannan suunnittelema. Siinä on 303 istumapaikkaa salissa ja 112 kahviossa. Lisäksi talossa on kaksi kerhohuonetta ja lastenhoitotila.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Kempeleen seurakunta

## Lähteet
Iin rauhanyhdistys

**Iin rauhanyhdistys** on Iissä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Iin rauhanyhdistyksen toimintaan kuuluu seurojen, pyhäkoulujen, päiväkerhojen, raamattuluokkien sekä nuorteniltojen järjestäminen. Rauhanyhdistykseen kuuluu noin 330 jäsentä.

Lestaidolaisuus saavutti Iin 1850- ja 1860-lukujen vaihteeksi. Seurataloksi hankittiin 1870-luvun puolivälissä vanha käräjätalo Haminasta. Iissä pidettiin Suviseurojen edeltäjät vuonna 1917. Iin rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1926 ja seuraavana vuonna se liittyi Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen jäseneksi. Vuonna 1926 rakennettiin uusi toimitalo Valtarin maalle ja ylirantalaiset päättivät rakentaa oman toimitalon.

Iin kirkonkylällä ja Ylirannalla toimivat omat rauhanyhdistykset vuoteen 1999 saakka, jolloin Ylirannan jäsenet siirtyivät Iin rauhanyhdistyksen jäseniksi. Uusi toimitalo valmistui Sorosentielle keväällä 2007.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Iin seurakunta

## Lähteet
Haukiputaan rauhanyhdistys

**Haukiputaan rauhanyhdistys** on Oulun Haukiputaalla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Kiimingin rauhanyhdistyksen toimintaan kuuluu seurojen, pyhäkoulujen, raamattuluokkien sekä piiritoiminnan järjestäminen. Päiväkerhot ja raamattuluokat aloittivat toimintansa 1970-luvulla.

Haukiputaan rauhanyhdistys on perustettu 17. marraskuuta 1929 Juho Kropsun talossa. Seuratalo rakennettiin noin kolme vuotta myöhemmin Kropsun lahjoittamalle tontille. Talo rakennettiin lestadiolaisten itse kustantamana. Isompia lahjoituksia tuli muun muassa sahalaitoksilta ja rautakaupoista. Uuden toimitalon rakentaminen aloitettiin tammikuussa 1932 ja vihkimistilaisuus pidettiin saman vuoden syyskuussa. Toimitaloa on kutsuttu myös "Kropsun kirkoksi".

## Katso myös
* Uskonto Oulussa
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Haukiputaan seurakunta

## Lähteet
Magnus Beronius

**Magnus Olai Beronius** (18. lokakuuta 1692 Uppsala – 18. toukokuuta 1775 Uppsala) oli ruotsalainen teologi ja pappi, joka toimi Ruotsin arkkipiispana vuosina 1764–1775. Tätä ennen hän oli Kalmarin piispa. Beronius toimi myös professorina Uppsalan yliopistossa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lagerheim

**Lagerheim** on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:

* Alfred Lagerheim (1843–1924), poliitikko ja diplomaatti
* Gustaf Lagerheim (1860–1926), kasvitieteilijä
Gustaf Lagerheim

**Nils Gustaf Lagerheim** (18. lokakuuta 1860 Tukholma – 2. tammikuuta 1926 Tukholma) oli ruotsalainen kasvitieteilijä. Hän toimi kryptogamian professorina Quiton yliopistossa vuosina 1889–1892, konservaattorina Tromssan museossa 1893–1895 ja kasvitieteen professorina Tukholman korkeakoulussa 1895–1925. Lagerheim tutki varsinkin leviä ja sieniä sekä edisti erityisesti siitepölyanalyysin kehittämistä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matthias Georg Monn

**Matthias Georg Monn** (myös *Georg Matthias Monn*; 9. huhtikuuta 1717 Wien – 3. lokakuuta 1750 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja urkuri.

Monn oli alun perin nimeltään Johann Georg Monn, mutta vaihtoi nimensä välttääkseen tulemista sekoitetuksi nuorempaan veljeensä, säveltäjä Johann Christoph Monniin. Monn oli teini-ikäisenä kuoropoika Klosterneuburgin luostarissa. Vuoteen 1738 mennessä hän sai nimityksen Wienin Karlskirchen urkuriksi. Monn ei tullut laajalti tunnetuksi muualla Euroopassa eikä hänen sävellyksiään esitetty hänen elinaikanaan. Hän edusti säveltäjänä barokin ja klassismin välistä siirtymäkautta. Hänen tuotantoonsa kuuluu 21 sinfoniaa ja *Missa solemnis*. Monnin sinfonia vuodelta 1740 on ensimmäinen tiedossa oleva neliosainen sinfonia, jossa on menuetti kolmantena osana. Monn sisällytti sinfonioihinsa selkeitä kehittelyjaksoja ja täysiä kertausjaksoja, mikä toi sonaattimuodon myös sinfoniseen musiikkiin.

## Lähteet