open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iliana Ivanova

**Iliana Ivanova** (; s. 14. syyskuuta 1975) on bulgarialainen juristi ja kristillisdemokraatteja edustava poliitikko, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen toista kertaa alkaen vuodesta 2025. Hän on entinen Euroopan komission jäsen, joka toimi Von der Leyenin I komissiossa innovaatiosta, tutkimuksesta, kulttuurista, koulutuksesta ja nuorisosta vastaava komissaari 2023–2024.
 
Hän on toiminut Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenenä myös 2013–2023, ja sitä ennen Euroopan parlamentin jäsenenä (2009–2012) ja Sofian kaupunginvaltuuston jäsenenä (2007–2009). Hän on työskennellyt myös sijoitus- ja liiketoiminta-analyytikkona useissa rahoitus- ja pankkilaitoksissa Yhdysvalloissa sekä kansainvälisten rahoituslaitosten koordinaattorina Bulgarian maatalous- ja elintarvikeministeriössä.

## Lähteet
Minerve (S647)

**Minerve** (runkonumero S647) oli Ranskan laivaston Daphné-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Nantesista Ateliers et Chantiers Dubigeonilta, missä köli laskettiin toukokuussa 1958. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1961 ja otettiin palvelukseen 10. kesäkuuta 1964.

## Palvelus
Alus tuhoutui onnettomuudessa 27. tammikuuta 1968.

## Lähteet
*

### Viitteet
Astrée (S608)

**Astrée** (runkonumerot Q200 ja S608) oli Ranskan laivaston Créole-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Nantesista Ateliers et Chantiers Dubigeonilta, missä köli laskettiin marraskuussa 1938. Saksalaiset valtasivat keskeneräisen aluksen ja nimesivät sen *UF-3:ksi*, mutta töitä ei kuitenkaan jatkettu. Alus laskettiin vesille 3. toukokuuta 1946 ja otettiin palvelukseen huhtikuussa 1949.

## Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi 1966.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Astrée

**Astrée** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Astrée (1859), Ranskan laivaston 2. luokan potkurifregatti
* Astrée (S608), Ranskan laivaston Créole-luokan sukellusvene
* Astrée (Q95), Ranskan laivaston Amphitrite-luokan miinanlaskukykyinen sukellusvene
Altyn asyrin piirikunta

**Altyn asyrin piirikunta** () on hallintoalue Ahalin maakunnassa Turkmenistanissa. Sen keskus on Altyn asyrin kaupunki. Piirikunnan pinta-ala on 6&nbsp;057,55 neliökilometriä.

Piirikunta perustettiin vuonna 2000,  lakkautettiin vuonna 2018 ja perustettiin uudelleen vuonna 2025. Siihen kuuluvat Altyn asyrin kaupunki sekä Balykçylykin, Çäçen, Döwletlin, Gurban Durdyn, Mänen ja Waharmanin kyläneuvostot (*geňeşlik*).

Tejenjoen laaksossa ja Kopetdagin rinteillä sijaitsevan piirikunnan pääelinkeinot ovat puuvillan ja viljan viljely sekä lampaanhoito. Altyn asyrin kaupungissa toimii puuvillankäsittelylaitos.

## Lähteet
Creole

**Creole** tai **Créole** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* HMS Creole (R82), Britannian kuninkaallisen laivaston Cr-luokan hävittäjä
* Créole-luokka, Ranskan merivoimien sukellusveneen alusluokka
* Créole (S606),  Ranskan merivoimien Créole-luokan sukellusvene
* *[[Kitara kainalossa|King Creole]], eli *Kitara kainalossa*, Michael Curtizin elokuva vuodelta 1958
* *Creole Moon'', Dr. Johnin levy vuodelta 2001
Artémis (S603)

**Artémis** (runkonumerot Q206 ja S603) oli Ranskan laivaston Créole-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Le Havresta Chantiers et Ateliers Augustin Normandilta, missä köli laskettiin toukokuussa 1939. Alus laskettiin vesille 29. kesäkuuta 1942 ja otettiin palvelukseen helmikuussa 1954.

## Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi 1967.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Tesero

**Tesero** on kunta Italian Trentossa. Siellä asuu noin 3&nbsp;000 ihmistä, ja se on merkittävä talviurheilukeskus.

## Maantiede
Tesero sijaitsee Dolomiiteilla Val di Fiemmen laaksossa Latemarin ja Lagorain vuorten välissä. Kunnan pinta-ala on 50,4 neliökilometriä, ja keskuskylä sijaitsee noin tuhannen metrin korkeudessa.

## Historia
Teseron alueella on ollut asutusta mahdollisesti jo 5000–6000-luvuilla eaa. Roomalaisajastakin löytyy arkeologisia todisteita, mutta ensimmäinen mainita Teserosta on 1100-luvulta.

Val di Fiemmen laakso on ollut pitkään vaikeakulkuisten yhteyksien takana, ja monilla paikkakunnilla on ollut laaja itsehallinto. Trenton ruhtinaspiispa vahvisti Teseron itsehallinnon vuonna 1111 antamallaan *Patti Gebardini* -dokumentilla. Tesero liittyi keskiajalla Magnifica Comunità di Fiemmeen, joka on alueen metsien hoitoon erikoistunut organisaatio.

## Urheilu

Tesero on talviurheilukeskus, ja kunnan alueella sijaitsevassa Lagon kylässä on Fabio Canalin maastohiihto- ja ampumahiihtokeskus, jota alettiin suunnitella 1980-luvun puolivälissä, kun Val di Fiemmeä harkittiin hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen pitopaikaksi. Lagon hiihtokeskus on järjestänyt hiihdon MM-kilpailut 1991, 2003 ja 2013. Siellä pidetään myös vuoden 2026 talviolympialaisten maastohiihdot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kunnan kotisivut
John Lavery

**John Lavery** (1857–1941) oli irlantilaissyntyinen taidemaalari. Hän opiskeli Glasgow’ssa ja etenkin Pariisissa. Tutkimalla Diego Velasquezia ja saatuaan vaikutteita James McNeill Whistlerltä hän kehittyi eteväksi värien käyttäjäksi. Hänen aikaisempi hienon hillitty värityksensä kävi rikkaammaksi ja valoisammaksi hänen myöhemmissä maalauksissaan, joissa hän etupäässä esitti muotokuvia ja maisemia. Hän kuului n. s. Glasgow-koulun johtohahmoihin ja  on ollut Skotlannin ja Englannin arvostettuja  ja vaikutusvaltaisia taiteilijoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lillträsk

**Lillträsk** voi tarkoittaa seuraavia:

* Lillträsk, suoalue Espoossa Henttaan ja Kuurinniityn välissä
* Lillträsk, järvi Kirkkonummella lähellä Srormbytä
* Lillträsk, järvi Kirkkonummella lähellä Vuohimäkeä
* Lillträsk, lampi Sipoossa
* Lillträsk, järvi Siuntiossa lähellä Myllykylää
* Lillträskin kurssikeskussäätiö, Uudenmaan Kokoomuksen hallitsema säätiö.
Ilona Tolmunen

**Ilona Tolmunen** (s. 1988 Juupajoki) on suomalainen elokuvatuottaja. 

Tolmunen on valmistunut Medianomioksi Tampereen ammattikorkeakoulusta ja Taiteen maisterin tutkinnon Aalto-yliopiston elokuvataiteen laitokselta. Tolmunen on työskennellyt Elokuvatuotantoyhtiö Madessa vuodesta 2013 ja ollut yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 2019.

Tolmusen tuottama Jossain on valo joka ei sammu valittiin 2025 Cannesin elokuvajuhlien ACID -ohjelmistoon, joka on festivaalin virallinen sivusarja. Elokuva on ehdolla vuoden 2026 parhaan elokuvan Jussi -palkinnon saajaksi. Tolmusen tuottama Sydänpeto oli ehdolla vuoden 2023 parhaan elokuvan Jussi -palkinnon saajaksi. Tolmusen tuottama Ylen nuortensarja Outo kesä valittiin Series Manian kilpailusarjaan 2023. 

## Valikoitu filmografia

* *[[Sydänpeto]]* (2022)
* *[[Outo kesä]]* (2022)
* *[[Jossain on valo joka ei sammu]]* (2025)

## Lähteet
Petteri Maunu

**Petteri Maunu** on suomalainen kamppailu-urheilun, erityisesti potkunyrkkeilyn, vaikuttaja.

## Ura
Maunu perusti Suomen Potkunyrkkeilyliiton 16. tammikuuta 1994 ja on toiminut liiton puheenjohtajana useita kausia liiton toiminnan aikana. Hänet valittiin marraskuussa 2025 uudelle kaksivuotiskaudelle.

Maunulle myönnettiin potkunyrkkeilyn 7. danin musta vyö joulukuussa 2025, joka on korkein potkunyrkkeilyn vyöarvo Suomessa, hänen lisäkseen vastaava vyöarvo on Suomessa ainoastaan lajin Suomeen tuoneella Auvo Niinikedolla. Maunu on valittu vuoden valmentajaksi vuonna 2023.

Maunu on Espoon Kehähait -kamppailuseuran perustaja ja päävalmentaja. Hän on suorittanut valmennuksen erikoisammattitutkinnon vuonna 2024 ja nyrkkeilyn kansainvälisen IBA*-valmentajakoulutuksen. Hänen valmennettaviinsa kuuluu muun muassa hänen poikansa, potkunyrkkeilyn maailmanmestari Tatu Maunu.

Maunu on toiminut myös Suomen vapaaotteluliiton puheenjohtajana ja Fight Festival -tapahtumien promoottorina.

## Lähteet
Créole (S606)

**Créole** (runkonumerot Q193 ja S606) oli Ranskan laivaston Créole-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Le Havresta Chantiers et Ateliers Augustin Normandilta, missä köli laskettiin 29 elokuuta 1938. Alus laskettiin vesille 8. kesäkuuta 1940, minkä jälkeen se hinattiin kesäkuussa Englantiin pois etenevien saksalaisten tieltä. . Sotatoimien päätyttyä alus palautettiin Ranskaan, missä köli laskettiin uudelleen 9. heinäkuuta 1945. Alus laskettiin vesille 3. toukokuuta 1946 ja otettiin palvelukseen 1. huhtikuuta 1949.

## Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi 1966.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Phil Hogan

**Phil Hogan** (s. 4. heinäkuuta 1960) on irlantilainen poliitikko, entinen Euroopan komission komissaari, joka vastasi maatalous- ja maaseutuasioista  Junckerin komissiossa 2014–2019 ja kauppaan liittyvistä asioista vuosina 2019–2020 Von der Leyenin I komissiossa. Hän erosi komissiosta COVID-rajoituksiin liittyvän skandaalin takia, koska oli osallistunut golfkerhon illallisille rajoitusten vastaisesti.

Hogan opiskeli maantiedettä, toimi maanviljelijänä ja aloitti poliittisen uransa Kilkennyn kunnanvaltuustossa Fine Gaelin edustajana. Vuosina 2011–2014 hän oli Irlannin ympäristöministeri. Hän toimi lyhyesti myös Irlannin valtionvarainministerinä, mutta joutui eroamaan vuodettuaan yksityiskohtia budjettineuvotteluista lehdistölle.

## Yksityiselämä
Hogan on eronnut ja hänellä on yksi aikuinen poika.

## Lähteet
Kundsa järv

**Kundsa järv** on Viron Põlvamaalla Põlvan Tilsin ja Pragin kylissä sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Kundsa järv on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on . Se on muodostunut Orajõen jokilaaksoon, kun uoma on padottu Tilsin ja Naruskin kylien välisen maantien penkereellä. Tekojärvessä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on . Sen rantaviivan pituus on  pitkä ja sen rannoilla sijaitsee yksi maatila. Kylien välinen raja seuraa joen keskiuomaa niin, että Pragun kyläalue jää pohjoiselle ja itäiselle ja Tilsi vastarannan puolelle. Järven rannat ovat peltomaata ja metsää.

## Vesistösuhteita
Kundsa järv sijaitsee Narvanjoen vesistöalueella Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueen Orajõen valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80– mpy.

## Huomautukset

## Lähteet
Liber vitae meritorum

**Liber vitae meritorum** eli "Ansiollisen elämän kirja" on Hildegard Bingeniläisen, mystikon, pyhimyksen ja kirkonopettajan kirjoittaman mystisistä näyistä koostuvan trilogian toinen osa, *[[Scivias – Tunne tiet|Scivias]]*-teoksen jatko-osa. Se valmistui vuonna 1163.

Teos on etiikan yleisesitys, jossa jo Sciviaksesta tutut hyveet ja paheet taistelevat keskenään. Hildegardille ne eivät ole vain yksilöiden ominaisuuksia, vaan kosmisia voimia, jotka käyvät jatkuvaa sotaa keskenään. Tästä kamppailusta kertoo kirjassa Kosminen Henkilö, joka edustaa Jumalan läsnäoloa maailmassa, siivekäs koko maailmankaikkeuden läpäisevänä ihmishahmo, jonka pää ja olkapäät ovat ylhäällä "puhtaassa eetterissä", ja joka olkapäistä reisiin on pukeutunut "kirkkaaseen pilveen", reisistä polviin verhoutunut "tämän maailman ilmaan" ja polviaan myöten seisoo maan pinnalla niin että hänen jalkapohjansa ovat syvyyksien veden pohjalla. Hänen hengityksessään tiivistyy kolme Pyhää Henkeä kuvaavaa pilveä. Teoksen sisältö asetetaan kosmiseen ja pelastushistorialliseen kehykseen, jossa Jumala esittäytyy jälleen elämän luojana ja ylläpitäjänä. Ihmisen oma osuus ja vastuullisuus nostetaan esille. Sisällöllisin perustein on katsottu, että kirjan nimen voisi suomentaa myös "Vanhurskaan elämän kirjaksi". 

Teos laajentaa ja kehittää Hildegardin aiemmin kirjoittaman näytelmän *[[Ordo virtutum]]* alaa. Tämä teos on elämänopas, jonka tarkoituksena on johdattaa ihmiset luomakunnan vastuulliseen hoitoon. Kolmekymmentäviisi hyvettä ja pahetta käyvät vuoropuhelua. Ihmiset ovat vastuullisessa asemassa Jumalan ja maailman edessä, ja heidän on valittava hyveen ja paheen välillä.

Benedictus XVI:n luonnehdinnan mukaan Hildegard "kuvaa teoksessa ainutlaatuisella ja voimakkaalla tavalla Jumalaa, joka antaa kosmokselle elämän voimallaan ja valollaan. Hildegard painottaa ihmisen ja Jumalan välillä olevaa syvää suhdetta ja muistuttaa meitä siitä, että koko luomakunta, jonka huippuna ihminen on, saa elämän Pyhältä Kolminaisuudelta. Teos keskittyy hyveen ja paheen väliseen suhteeseen, minkä tähden ihmisten on kohdattava paheen päivittäinen haaste, joka matkalla kohti Jumalaa etäännyttää heitä, ja hyveen haaste, joka hyödyttää heitä. Kutsu on etäännyttää itsensä pahasta, että Jumala saisi kunnian, ja hyveellisen olemassaolon jälkeen astua elämään, joka koostuu "kokonaan ilosta".

## Lähteet
Africaine (S607)

**Africaine** (runkonumerot Q196 ja S607) oli Ranskan laivaston Créole-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Le Traitista Ateliers et Chantiers de la Seine-Maritime Worms et Companielta, missä köli laskettiin joulukuussa 1937. Saksa valtasi 1941 aluksen, joka liitettiin sen laivastoon nimellä *UF-1*. Alus laskettiin vesille 7. joulukuuta 1946 ja otettiin palvelukseen lokakuussa 1949.

## Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi 1963.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Pikkujärvi

**Pikkujärvi** -nimisiä järviä ovat:

* Pikkujärvi, järvi Enontekiöllä
* Pikkujärvi, järvi Evijärvellä lähellä Kotikangasta
* Pikkujärvi, järvi Evijärvellä lähellä Saunakangasta
* Pikkujärvi, järvi Iissä
* Pikkujärvi, järvi Inarissa
* Pikkujärvi, järvi Jämsässä lähellä Kaltilaa
* Pikkujärvi, järvi Jämsässä lähellä Lahdenkylää
* Pikkujärvi, järvi Kangasalla lähellä Kivisalmea
* Pikkujärvi, järvi Kangasalan Raudanmaalla
* Pikkujärvi, järvi Kannuksessa
* Pikkujärvi, järvi Kristiinankaupungissa lähellä Pikku-Myrkkyä
* Pikkujärvi, järvi Kristiinankaupungissa lähellä Tönijärveä
* Pikkujärvi, järvi Lappajärvellä
* Pikkujärvi, järvi Lohjalla
* Pikkujärvi, järvi Loimaalla
* Pikkujärvi, järvi Pedersöressä
* Pikkujärvi, järvi Sastamalan Horniossa ent. Karkun kunnan alueella 
* Pikkujärvi, järvi Sastamalassa ent. Suodenniemen kunnan alueella
* Pikkujärvi, järvi Ulvilassa
* Pikkujärvi, järvi Vantaalla lähellä Hämeenkylää
* Pikkujärvi, järvi Ylitorniolla.

## Lähteet
Rakennusmestarit ja -insinöörit AMK RKL

**Rakennusmestarit ja -insinöörit AMK RKL ry** eli **RKL** on suomalainen rakennusasiantuntijoiden järjestö. Sen jäseniä ovat eri puolilla Suomea toimivat paikallisyhdistykset (69), joiden henkilöjäsenet edustavat vaihtelevia rakennusalan asiantuntija-ammatteja, tyypillisesti työmaajohdon, valvonnan, konsultoinnin tai suunnittelun tehtävissä. Paikallisyhdistykset järjestävät jäsenilleen koulutustilaisuuksia ja vapaa-ajan toimintaa.

## Jäsenyys
RKL:n jäsenet ovat suorittaneet aiemman opistotasoisen rakennusteknikon tai -mestarin tai nykyisen ammattikorkeakoulutasoisen rakennusmestari- tai rakennusinsinööritutkinnon. Monet toimivat pää- tai sivutoimisina yrittäjinä.

## Toiminta
RKL:llä on valtakunnallisesti lähes 8 000 jäsentä. Se kuuluu muiden muassa Rakennusteollisuus ry:n johtamaan Kiinteistö- ja rakennusalan foorumiin. Järjestö on sekä Rakennustietosäätiön, Rakennustieto Oy:n että Rakennuslehden perustajaosakas. RKL julkaisee Rakennustaito-jäsenlehteä, joka on ilmestynyt vuodesta 1906. Liiton ja yhdistysten toimintaa tukee Rakennusmestarien Säätiö.

## Alueet
Järjestön toiminta on hajautettu seuraaville alueille:

* Pohjoisen alue
* Idän alue
* Lännen alue
* Etelän alue
* Helsingin alue

## Lähteet
Marsouin (S632)

**Marsouin** (runkonumero S632) oli Ranskan laivaston Narval-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta, missä köli laskettiin marraskuussa 1951. Alus laskettiin vesille 21. toukokuuta 1955 ja otettiin palvelukseen 1. lokakuuta 1957.

## Palvelus
Aluksella oli 4. elokuuta 1978 tuhoisa tulipalo, jonka aiheuttamat vauriot kuitenkin korjattiin. Alus poistettiin palveluksesta marraskuussa 1982, kun se varattiin varaosiksi sisaraluksien pitämiseksi palveluksessa. Alus poistettiin laivastoluettelosta 1986.

## Lähteet
*

### Viitteet
Töpötorkkurausku

**Töpötorkkurausku** (*Temera hardwickii*) on torkkurauskuihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena indopasifiselta merialueelta.

## Koko ja ulkonäkö
Töpötorkkurausku voi kasvaa 15–18 cm pitkäksi. Lajin eturuumis on muodoltaan litteä ja soikean kiekkomainen. Eturuumis on kärjestään pyöreähkö ja täysikasvuisilla kaloilla pituuttaan leveämpi. Töpötorkkurauskun pyrstö on lyhyt, ja selkä- ja peräevät puuttuvat. Pyrstöevä sen sijaan on kookas. Lajin silmät ovat pienet ja niiden takana on suuret hengitysaukot. Selästään töpötorkkurausku on harmahtavan ruskea ja vatsastaan vaalea. Evien reunat ovat vaaleat. Lajilla on päässään sähköelin.

## Levinneisyys ja elintavat
Töpötorkkurauskua esiintyy Andamaaneilta Borneolle ulottuvalta alueelta. Laji elää muta- tai hiekkapohjilla yleensä lähellä rannikkoa. Kala syö todennäköisesti pieniä selkärangattomia eläimiä, kuten äyriäisiä. Töpötorkkurausku synnyttää eläviä poikasia.

Töpötorkkurauskua käytetään paikallisesti ravintona, ja siitä valmistetaan mahdollisesti myös kalajauhoa, mutta yleisimmin saaliiksi saadut töpötorkkurauskut palautetaan takaisin veteen. Lajin kanta on vähenemässä erityisesti kalastuksen vuoksi, ja tämän takia töpötorkkurausku luokitellaan vaarantuneeksi. Kantaa uhkaa myös rannikkoelinympäristöjen laadun heikkeneminen saastumisen takia.

## Lähteet
Dauphin (S633)

**Dauphin** (runkonumero S633) oli Ranskan laivaston Narval-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta, missä köli laskettiin tammikuussa 1952. Alus laskettiin vesille 12. syyskuuta 1955 ja otettiin palvelukseen 1. elokuuta 1958.

## Palvelus
Alus poistettiin laivastoluettelosta 1992.

## Lähteet
*

### Viitteet
Matu veskijärv

**Matu veskijärv** on Viron Põlvamaalla Kanepissa Abissaaren ja Palutajan kylissä sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Matu veskijärv on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on . Se on muodostunut, kun Leevi jõgi on padottu matalaan uomaansa. Padon alla sijaitsee vesimylly (), jonka toimintakunnosta ei ole tietoa . Patojärveen on jäänyt yksi saari, jonka pinta-ala on . Saareen johtaa kävelysilta ja saaressa sijaitsee rakennus. Järven rantaviivan pituus on  pitkä. Järveä ympäröi pelto- ja metsämaata ja rannassa on kaksi pihapiiriä.

## Vesistösuhteita
Matu veskijärv sijaitsee Narvanjoen vesistöalueella Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueen Leevi jõen valuma-alueeseen se kuuluu. Patojärvi on Leevi jõen läpivirtausjärvi. Järven vedenpinnan korkeus on noin  mpy..

## Lähteet
NSN Cycling Team

**NSN Cycling Team** (UCI-tallikoodi *NSN*) on maantiepyöräilyn ammattilaistalli. Se perustettiin alun perin nimellä Cycling Academy Team vuonna 2015. Vuosina 2017–2019 joukkue tunnettiin nimellä Israel Cycling Academy, vuosina 2020–2021 Israel Start-Up Nation ja 2022–2025 Israel– Premier Tech. Kaudesta 2026 alkaen talli on rekisteröity Sveitsiin nimellä NSN Cycling Team. Tallin pääsponsoreina ovat viihdealan yritys *Never Say Never* ja investointialusta *Stoneweg*. Talli kilpaili UCI World Tour -tasolla vuosina 2020–2022 ja uudelleen vuodesta 2026 alkaen.

## Vuoden 2026 joukkue
Lähde: UCI

## Lähteet
Narval (S631)

**Narval** (runkonumero S631) oli Ranskan laivaston Narval-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta, missä köli laskettiin lokakuussa 1951. Alus laskettiin vesille 11. joulukuuta 1954 ja otettiin palvelukseen 1. joulukuuta 1957.

## Palvelus
Alus poistettiin laivastoluettelosta 1986.

## Lähteet
*

### Viitteet
Aleksi Takkinen

**Aleksi ”oonraimo” Takkinen** on suomalainen e-urheiluselostaja ja -valmentaja. Hän on toiminut valmentajana Counter-Strike 2 -joukkueessa SINQU Esports. Takkinen työskentelee Juvalla sijaitsevasta teollisuushallista käsin.

Takkinen oli selostajana vuonna 2023 Ranskan Pariisissa järjestetyssä CSGO:n major-turnauksessa.

Takkinen voitti Gigantti Gamingin ja Pelaajat.comin järjestämän Selostusskaban joulukuussa 2021.

## Lähteet
Bäherdenin piirikunta

**Bäherdenin piirikunta** () on hallintoalue Ahalin maakunnassa Turkmenistanissa. Sen keskus on Bäherdenin kaupunki. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 126&nbsp;409 asukasta.

Hallintoalueen nimenä oli vuosina 2003–2018 Baharlyn piirikunta. Siihen kuuluvat Bäherdenin kaupunki, Arçmanin taajama sekä Akdepen, Bamyn, Börmen, Durunin, Döwgalan, Garaganin, Garawulin, Kirpilin, Mürçen, Nohurin, Saýwanin, Sünçen ja Ýarajyn kyläneuvostot (*geňeşlik*). Kyliä on yhteensä 27. Kaupunkiväestön osuus on 34,5 prosenttia.

Piirikunta sijaitsee Kopetdagin rinteillä, vuorten reuna-alueen tasangolla ja Karakumin aavikolla. Sen kautta kulkee Aşgabatin ja Türkmenbaşyn välinen maantie ja rautatie. Pääelinkeinot ovat puuvillan, viljan, vihannesten ja melonien viljely sekä karjanhoito. Tärkeimmät vesilähteet ovat Karakumin kanava ja Kopetdagilta virtaavat purot. Bäherdenin kaupungissa on kevyttä ja elintarviketeollisuutta, Keletessä sementtitehdas ja Akdepessa kehräämö ja kutomo. Arçmanin ja Ýylysuwin kivennäisvesilähteiden yhteyteen on perustettu parantoloita. Köwatan maanalainen järvi on suosittu matkailukohde.

## Lähteet
Gökdepen piirikunta

**Gökdepen piirikunta** () on hallintoalue Ahalin maakunnassa Turkmenistanissa. Sen keskus on Gökdepen kaupunki. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 161&nbsp;819 asukasta.

Piirikuntaan kuuluvat Gökdepen kaupunki, Yzgantin taajama sekä Ahalin, Akgoňurin, Babaarapin, Derwezen, Gorjawin, Hurmantgökjen, Kelejarin, Köpetdagin, Owadandepen, S. A. Nyýazowin, Şorgalan, Tagan Baýramdurdyýewin, Türkmenistanin, Täze eýýamin ja Ýaňgalan kyläneuvostot (*geňeşlik*). Kyliä on yhteensä 44. Kaupunkiväestön osuus on 24,7 prosenttia.

Piirikunta sijaitsee Kopetdagin rinteillä, vuoria reunustavalla tasangolla ja Karakumin aavikon eteläosassa. Sen kautta kulkee Aşgabatin ja Türkmenbaşyn välinen maantie ja rautatie. Tärkein vesilähde on Karakumin kanava. Pääelinkeinot ovat viljan, puuvillan, vihannesten, melonien ja hedelmien viljely, silkinviljely sekä lampaiden ja kamelien kasvatus. Gökdepen kaupungissa toimii kehräämö, kutomo ja rakennustarviketehdas. Şorgalan kylässä on viinitila. Nähtävyyksiin kuuluu Gökdepen linnoitus, jossa käytiin suuri taistelu vuonna 1881.

## Lähteet
Espadon (S637)

**Espadon** (runkonumero S637) oli Ranskan laivaston Narval-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Le Havresta Chantiers et Ateliers Augustin Normandilta, missä köli laskettiin joulukuussa 1955. Alus laskettiin vesille 15. syyskuuta 1958 ja otettiin palvelukseen 2. huhtikuuta 1960.

## Palvelus
Alus poistettiin laivastoluettelosta 1985. Se on museoitu.

## Lähteet
*

### Viitteet
Morse (S638)

**Morse** (runkonumero S638) oli Ranskan laivaston Narval-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Ateliers et Chantiers de la Seine-Maritimelta, missä köli laskettiin helmikuussa 1956. Alus laskettiin vesille 10. joulukuuta 1958 ja otettiin palvelukseen 2. toukokuuta 1960.

## Palvelus
Alus poistettiin laivastoluettelosta 1986.

## Lähteet
*

### Viitteet
Redoutable (S611)

**Redoutable** (runkonumero S611) oli Ranskan laivaston Redoutable-luokan strateginen ballistisin ohjuksin varustettu ydinsukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgista Direction des Constructions Navalesilta (DCN), missä köli laskettiin 30. maaliskuuta 1964. Alus laskettiin vesille 29. maaliskuuta 1967 ja otettiin palvelukseen 1. joulukuuta 1971.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 1. joulukuuta 1991. Se on museoitu.

## Lähteet
*

### Viitteet
Kuusjärvi (Juuka)

**Kuusjärvi** (myös **Kuusijärvi**) on saareton järvi Pohjois-Karjalan Juualla. Se sijaitsee kulttuurimaiseman läheisyydessä 63 kilometriä Joensuusta luoteeseen. Järven pinta-ala on 67,7 hehtaaria.

## Maantiede
Kuusjärven ulottuvuus kaakon matalalta Salmijärveltä luoteen matalalle Kukkosenlahdelle on noin 2,7 kilometriä. Järven itärannalta työntyy Everikinniemi. Kuusjärven syvin kohta, noin kaksitoista metriä, sijaitsee järven eteläpuoliskolla. Syvempää kuin kuusi metriä on noin viidesosa altaasta.

Kuusjärven rannoilla on kesämökkejä ja vakituista asutusta. Kuusivaara sijaitsee järven länsipuolella.

Kuusjärven tulouomista karttanimi on idästä virtaavalla Sahipurolla. Lisäksi Kuusjärveen laskee tulouoma itäkaakosta. Järven luusua sijaitsee aivan pohjoisessa, josta alkaa Kuusijoki, joka laskee noin 2,6 kilometriä luoteessa sijaitsevaan Kajoonjärveen.

Kuusjärven vesitilavuus on 2&nbsp;480&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä.

Kuusjärvi (04.763.1.001) kuuluu Kuusjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Kuusjärvi on toiseksi laajin alueensa neljästä järvestä. Laajin on Saarijärvi.

## Lähteet
Saalfeld/Saale

**Saalfeld/Saale** on kaupunki Thüringenin osavaltiossa Saksassa. Saale virtaa kaupungin keskustan halki.

## Maantiede
Saalfeldin etäisyys Erfurtista on 44 kilometriä kaakkoon.

## Historia
Varhaisin Saalfeldiin liittyvä dokumentti on vuodelta 899, jossa paikkakunta mainitaan nimellä ”salauelda”. Saalfeldin kaupunki perustettiin noin 1180, perustajana oli Fredrik I Barbarossa. Kirkko St. Johannes valmistui 1514, sen rakennustyöt oli aloitettu vuoden 1380 tienoilla. Vuosina 1677–1720 rakennettiin asuinpalatsi, joka toimii nykyään piirikunnan hallintokeskuksena. Rautatie Gera–Saalfeld–Eichicht otettiin käyttöön 1871. Suklaatehdas Mauxion perustettiin 1901. Sähköjunaliikenne rataosuudella Saalfeld–Nürnberg alkoi 1939. Kuusi vuotta myöhemmin Saalfeldia koettelivat ilmapommitukset. Saalfeldin sinfoniaorkesteri perustettiin siitä viiden vuoden kuluttua. Saalfeld vietti tuhatsatavuotisjuhliaan 1999 ja yksitoista vuotta myöhemmin järjestettiin kaupunkifestivaali, jossa Saalfeld juhli 1111-vuotista taivaltaan.

Saalfeldin vanhaa arkkitehtuuria edustaa esimerkiksi fransiskaaniluostari (Franziskanerkloster Saalfeld), jonka historia alkaa noin vuodesta 1250. Rakennus toimii nykyisin museona.

## Talous ja liikenne
Trumpf Medical on maailman johtavia yrityksiä lääketieteen alalla, Samag Saalfelder Werkzeugmaschinen toimii puolestaan työstökoneteollisuudessa. RSP GmbH & Co. KG erikoisalaa ovat imujärjestelmät ja imuruoppaajat. Reschwitzer Saugbagger Produktions GmbH valmistaa ja myy imukaivinkoneita. Saalfeldin rautatieasema, Bahnhof Saalfeld (Saale), palvelee sekä kauko- että lähiliikennettä. Saalfeld on saavutettavissa Bundesstraße 85:n ja 281:n välityksellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Saalfeld, Thüringen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Debí tirar más fotos

**Debí tirar más fotos** (tyyliteltynä **DeBÍ TiRAR MáS FOToS**, lyhennettynä **DtMF**, kirjaimellisesti *Minun olisi pitänyt ottaa enemmän valokuvia*) on puertoricolais-yhdysvaltalaisen rap-artisti ja laulaja Bad Bunnyn kuudes soolostudioalbumi, joka julkaistiin 5. tammikuuta 2025. Albumi voitti vuoden parhaan albumin Grammy-palkinnon. Se myönnettiin ensimmäistä kertaa espanjankieliselle levylle.

## Musiikki ja teemat
Albumilla Bad Bunny käsittelee Puerto Ricoon liittyviä yhteiskunnallisia ja poliittisia teemoja. Taustalla vaikuttaa puertoricolaisten ristiriitainen suhde Yhdysvaltoihin. Albumissa korostuu vahva kaipuu kotisaarta, omaa kulttuuria ja juuria kohtaan.

## Vastaanotto

### Arvostelut
Arvosteluja kokoavan ja analysoivan Metacriticin mukaan *Debí tirar más fotos* on saanut niissä keskimäärin 95 pistettä sadasta. Se on julkaisuvuoden parhaiten arvioitu albumi sivustolla.

* Rolling Stone: 
* Helsingin Sanomat: 
* Pitchfork: 8.8/10

### Listasijoitukset
Albumi oli Spotifyn kuunnelluin albumi vuonna 2025.

## Kappaleluettelo
Lähde: Spotify

## Lähteet
Gösta Nordgren (varatuomari)

**Gösta Nordgren** (9. helmikuuta 1869 Porvoo – 2. syyskuuta 1942 Kotka) oli suomalainen lakimies, joka toimi Toisen sortokauden aikaan henkikirjoittajana Kymin kihlakunnassa. Hän oli viimeinen suomalainen virkamies, joka kärsi vankeudessa yhdenvertaisuuslain vastustamisesta. Vankeusjakson jälkeen hän siirtyi pankinjohtajaksi.

Gösta Nordgren valmistui ylioppilaaksi Viipurin ruotsinkielisestä lyseosta ja jatkoi Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa, josta valmistui vuonna 1892. Vuonna 1899 hän sai varatuomarin arvon.

Vuodesta 1893 Nordgren toimi Kotkan kaupunginkamreerina ja myöhemmin valtionrahastajana. Vuosina 1903-1907 hän toimi diskonttokomitean jäsenenä Suomen Pankin Kotkan konttorissa. Vuosina 1910-1914 hän toimi Kymin kihlakunnan henkikirjoittajana, josta tehtävästä hänet erotettiin sortovuosien aikana. Hänet tuomittiin ns. yhdevertaisuuslain vastustamisesta kahdeksan kuukauden vankeuteen, jonka kärsimistä hän aloitti Pietarin Krestyn vankilassa helmikuussa 1917. Pian vankeutensa aloittamisen jälkeen Venäjällä puhkesi vallankumous, jonka seurauksena hänet vapautettiin kuukauden vankeuden jälkeen. Näin Gösta Nordgren oli viimeinen yhdenvertaisuuslain rikkomisen vuoksi tuomittu suomalainen virkamies.

Vankaudesta palattuaan Nordgren toimi Pohjoismaiden Yhdyspankin Kotkan konttorin apulaisjohtajana. 

## Lähteet
Külajärv (Leevijõe)

**Külajärv** on Viron Põlvamaalla Põlvan Leevijõen kylässä sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Külajärv on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on . Se on muodostunut, kun Leevi jõen koskijakso on padottu jokiuomaansa. Viereisten järvien vedenpinnan korkeudet ovat lähes samalla korkeudella, mutta ne erottavat toisistaan Põlvan ja Reolan välinen maantie 61 ja Külajärven itärannan asukkaiden tie. Padolla on aikoinaan toiminut vesimylly ( ). Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on  pitkä. Järven ympäristö on peltomaata, jota rikkoo yksittäisten talojen pihamaat ja maantiet. Taloja on toistakymmentä, joista useimmat sijaitsevat rannassa.

## Kalatie ja tulvauomat
Külajärven lasku-uoman rinnalle on rakennettu kalatie. Sen pituus on  ja keskimääräinen kaltevuus , jolloin pudotukseksi tulee noin kolme metriä. Kalatien virtaamat olisivat  sekunnissa (MQ, min./maks. 0,1– sekunnissa). Kalatien vieressä on ylijuoksutusuoma, jonka ansiosta korkeanveden aikainen liikavesi ohittaa kalatien ja tasaa näin virtaamavaihteluita.

## Historiaa
Joki on virrannut vapaana siihen saakka, kunnes joen rantaan muodostui Leevin kylä. Talojen välissä toimi jo ennen 1500-lukua Leevijõen vesimylly, joka kävi silloin, kun joessa oli tarpeeksi vettä. Joki virtasi siis vuoden 1839 kartan mukaan vapaana ja teki Külajärven muotoisen mutkan. Erään tiedon mukaan myllyssä kehrättiin ja karstattiin lampaan villaa, ja pidettiin kapakkaa. Jossakin vaiheessa joki padottiin kahdesta kohtaa (Veskijärv ja Külajärv) ja sivuojan uoma padottiin kolmanneksi järveksi (Asu järv). Patorakenteina toimivat maapadot, joita käytettiin maantien pohjana ajotienä.

Vuosina 2012–2013 suoritettiin projektiluonteinen hanke nimeltään ”Leevi jõen tekoaltaiden perusparannus” (), jossa Leevijõen kylän molemmat patojärvet kunnostettiin. Samalla, kun järvien maapatorakenteet ja penkereitä  vahvistettiin, rakennettiin niille kalatiet.

## Vesistösuhteita
Külajärv sijaitsee Narvanjoen vesistöalueella Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueen Lutsu jõen valuma-alueeseen se kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on  . Suurin osa vedestä tulee Veskijärven kautta virtaavasta Leevi jõesta. Pohjoisesta tulee Vastse-Kuuste oja, joka virtaa Külajärveen Asu järven kautta. Vastse-Kuuste oja on  pitkä ja valuma-alueeltaan  laaja oja . Nämä järvet erottaa Külajärvestä maantiet. Külajärven laskuoja on Leevijõgi, joka yhtyy Koorveressä parin kilometrin päässä ohi virtaavaan Ahja jõgeen. Järven vedenpinnan korkeus on lähes sama kuin Asu järvelläkin, eli  mpy..

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  (valokuvia)
Euroopanlangusti

**Euroopanlangusti** (*Palinurus elephas*) on langustien heimoon kuuluva äyriäislaji. Sitä esiintyy Euroopan pohjoispuolella Jäämerellä, Atlantin itäpuolella Euroopan rannikoilta päiväntasaajalle saakka, Välimerellä ja Mustamerellä. Sitä pyydetään aluksilla käyttämällä verkkoja, mertoja ja trooleja.

Euuroopanlangusti kasvaa jopa 60 cm pitkäksi. Sen ruumis on tukeva ja paksukuoorinen. Selkä on yleensä oranssi, piikit ovat tummemmat ja vatsapuoli valkoinen, mutta toisinaan esiintyy ruskeita, hiekanvärisiä ja violetteja yksilöitä. Lobsterilla on lukuisia teräviä piikkejä selkäkilvessä, suuressa osassa vatsaa ja raajoojen suurimmissa ulokkeissa. Sillä on kaksi pitkää tuntosarvea ja pienet koukkumaiset kynnet.

Euroopanlangustia on yliravustettu koko esiintymisalueellaan. Ennen 1960-lukua lajin pyydystämiseen käytetttiin syöttejä, mutta sen jälkeen tehokkaammat verkot ja troolit ovat syrjäyttäneet muut pyydystysmuodot. Kannnan pienenemisestä kertoo se, että esimerkiksi Walesin saamat saalismäärät laskivat 92 prosenttia vuosien 1980 ja 1997 välillä.

## Lähteet
Vytenis Andriukaitis

**Vytenis Andriukaitis** (s. 9. elokuuta 1951) on liettualainen lääkäri ja poliitikko.

Andriukaitis toimi Euroopan komission terveydestä ja elintarviketurvallisuudesta vastaavana komissaarina Junckerin komissiossa vuosina 2014–2019. Hän on yksi Liettuan tasavallan perustuslain laatijoista ja toimi kansanedustajana kuusi kautta. Hän johti Liettuan valtuuskuntaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä toimikunnassa ja oli maansa terveysministeri vuosina 2012–2014.

Andriukaitis syntyi Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa, minne hänen perheensä oli karkoitettuna neuvostoaikoina 1941–1957. Hän on suorittanut lääketieteen tutkinnon vuonna 1975 ja sen lisäksi historian tutkinnon 1984. Hän erikoistui sydän- ja verisuonikirurgiaan ja toimi lääkärinä yli 20 vuotta. Hän on yksi Liettuan sosiaalidemokraattisen puolueen perustajajäsenistä, sen entinen puheenjohtaja ja nykyinen kunniapuheenjohtaja.

## Kunnianosoitukset
* Liettuan itsenäisyyden 10-vuotismitali (2000)
* Gediminaksen ritarikunnan komentajan risti (2004)
* Ranskan kunnialegioonan upseeri (2015)

## Lähteet
Ööbikujärv

**Ööbikujärv** tai myös **Soona tiik** on Viron Põlvamaalla Kanepissa Savernan ja Aiasten kylien välisellä rajalla sijaitseva tekojärvi, joka on Leevi jõen lähdejärvi.

## Maantietoa
Ööbikujärv on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on . Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja lammen lähiympäristö on autio. Järven rantaviivan pituus on  pitkä. Leevi jõen uoma alkaa lammen koillispuolelta ja virtaa sen jälkeen koilliseen päin.

## Historiaa
Ööbikujärveä ei näy vielä vuoden 1968 kertoissa. Lammen paikalla on vain kostea niitty laaksomaisessa painaumassa. Viereisen Soona järven syntytapa, ja ehkä myös synnyn ajankohta, on sama.

## Vesistösuhteita
Ööbikujärv sijaitsee Narvanjoen vesistöalueella Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueen Leevi jõen valuma-alueeseen se kuuluu. Tekojärvi on merkitty Leevi jõen lähdejärveksi, mutta sieltä ei tule kuivina kausina vettä. Järven vedenpinnan korkeus on noin  mpy.

## Huomautukset

## Lähteet
Saint-Sauves-d'Auvergne

**Saint-Sauves-d'Auvergne** on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Dordognejoen varrella, noin 58 kilometriä Issoiren kaupungista länteen.

Vuonna 1872 tulipalo tuhosi alkuperäisen 1000-luvun kirkon ja sitä ympäröivät talot. Tämän jälkeen kaupunginvaltuusto päätti rakentaa kirkon uudelleen uusromaaniseen tyyliin. Vanhasta kirkosta säilyivät 1000-luvulta peräisin oleva apsis, sekä 1400-luvulta peräisin olevat sivukäytävien peruskivet. Kirkon kuisti tuhoutui osittain. Tuolloinen kaupungin pormestari päätti säilyttää kuistin, ja siirtää sen kaupungin aukiolle. Samalla 1400-luvulta peräisin oleva kasteallas siirrettiin kaupungin näköalapaikalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Redoutable

**Redoutable** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* *[[Le Redoutable]]*, Michel Hazanaviciusin ohjaama ranskalainen elokuva vuodelta 2017

;Ranskan merivoimat
* FS Redoutable (1876), vuonna 1876 vesille laskettu ironclad-taistelulaiva
* Redoutable-luokka (1931), 31 sukellusveneen luokka
**Redoutable (Q136), Redoutable-luokan sukellusvene
* Redoutable-luokka, Ranskan merivoimien kuuden ydinsukellusveneen luokka
** Redoutable (S611), Ranskan laivaston Redoutable-luokan ydinsukellusvene
Sarahsin piirikunta

**Sarahsin piirikunta** () on hallintoalue Ahalin maakunnassa Turkmenistanissa. Sen keskus on Sarahsin kaupunki. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 81&nbsp;006 asukasta.

Piirikuntaan kuuluvat Sarahsin kaupunki, Gaňňalyn taajama sekä Alamin, Aşgabatin, Atan, Bagtyýarlykin, Galkynyşin, Hanýapin, Kiçiagan, Parahatçylykin ja Ýalawaçin kyläneuvostot (*geňeşlik*). Balykçylykin kyläneuvosto siirrettiin Altyn asyrin piirikuntaan vuonna 2025.

Piirikunta sijaitsee Tejenjoen laaksossa, Karakumin kanavan keinokastelualueella ja Bathyzin ylängön luoteisosassa. Sen pääelinkeinot ovat puuvillan ja viljan viljely, karjanhoito ja maakaasun tuotanto. Alueella sijaitsee suuri Döwletabatin–Dönmezin kaasukenttä. Sahrasin kautta kulkee Tejenin ja Iranin Mašhadin välinen rautatie. Kaupungissa on puuvilla-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaisen Sarahsin rauniot ja Sarahsbaban eli Abul Fazlin mausoleumi.

## Lähteet
Notre planète

**Notre planète** on ranskalaisen laulajan Maryon Gargiulon esittämä musiikkikappale, jolla hän edusti Monacoa vuoden 2004 Eurovision laulukilpailussa Istanbulissa Turkissa. Tämä oli Monacon ensimmäinen edustuskappale Euroviisuissa kahdenkymmenenviiden vuoden tauon jälkeen.

”Notre planèten” on säveltänyt Philippe Bosco ja sanoittanut Patrick Sassier. Kappaleen sanoituksessa kehotetaan pitämään huolta maapallostamme.

## Eurovision laulukilpailussa

### Tausta
Monacossa edustuskappale vuoden 2004 Eurovision laulukilpailuun valittiin sisäisesti, eli ilman julkista karsintaa. Esittäjää kappaleelle Monacon yleisradioyhtiö TMC etsi julkisen haun kautta, johon saivat osallistua Monacossa, Korsikassa ja Etelä-Ranskassa asuvat naiset. Noin viidensadan hakijan joukosta jatkoon valittiin 21 laulajaa, jotka esiintyivät raadeille 21. helmikuuta 2004. Heistä neljä, Cindie Bruzzie, Elise Granier, Maryon Gargiulo ja Sandra Betty pääsivät finaaliin ja lopulta Gargiulo valittiin voittajaksi.

### Semifinaali
Vuonna 2004 Eurovision laulukilpailussa otettiin käyttöön semifinaali, josta kymmenen parhaiten sijoittunutta etenivät 15. toukokuuta 2004 järjestettyyn finaaliin. Pitkältä tauolta palaavana maana Monacon tuli osallistua 12. toukokuuta 2004 järjestettyyn semifinaaliin. ”Notre planète” arvottiin esiintymään semifinaalin yhdeksäntenä kilpailuesityksenä. Sitä edelsi Maltan edustajien Julien ja Ludwigin duetto ”On Again... Off Again” ja seurasi Kreikkaa edustanut Sakis Rouvas kappaleellaan ”Shake It”. Maryon Gargiulon kanssa lavalla oli lisäksi neljä taustatanssijaa ja yksi taustalaulaja. Gargiulolla oli esityksessä päällään punaiset housut ja valkoinen takki.

Semifinaalin lopuksi Monacoa ei mainittu kymmenen jatkoon menevän maan joukossa, joten "Notre planète" karsiutui laulukilpailun finaalista. Semifinaalissa kappale sijoittui 22 kilpailijan joukossa jaetulle 19. sijalle Valko-Venäjän kanssa saatuaan yhteensä 10 pistettä kolmelta eri maalta.

## Kappalelista

## Lähteet
Petrus Kenicius

**Petrus Kenicius** (1555 Uppsala – 3. helmikuuta 1636 Uppsala) oli ruotsalainen teologi ja pappi, joka toimi Uppsalan arkkipiispana vuosina 1609–1636. Hän opiskeli Saksassa ja oli raamatunselitysopin professori Uppsalan yliopistossa vuosina 1593–1595, minkä jälkeen hänet nimettiin Skaran piispaksi. Kenicius oli uskollinen valtiovallalle, mutta pyrki myös pitämään kiinni kirkon itsemääräämisoikeudesta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svenskt biografiskt lexikon
Mäkihypyn maailmancup 2025–2026

**[[Mäkihypyn maailmancup]] 2025–2026** alkoi 21. marraskuuta Norjan Lillehammerissa ja päättyi 29. maaliskuuta Slovenian Planicassa. Miesten kilpailukalenterissa oli 30 henkilökohtaista osakilpailua ja kolme joukkuekilpailua, naisten kalenterissa henkilökohtaisia kilpailuja oli 33. Kaksi miesten joukkuekilpailua käytiin parijoukkuekilpailuina. Lisäksi ohjelmassa oli kaksi sekajoukkuekilpailua.

## Osakilpailut
Lähde:

### Miehet

### Naiset

## Maailmancupin pisteet

#### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Keve Hjelm

**Karl Evert ”Keve” Hjelm** (23. kesäkuuta 1922 Gnesta – 3. helmikuuta 2004 Tullinge) oli ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän työskenteli muun muassa Helsingborgin, Göteborgin ja Tukholman kaupunginteattereissa sekä Dramatenissa. Hjelmin tunnetuimpia elokuvarooleja on isä *[[Korppikortteli]]ssa* (1963), mistä hän sai parhaan miespääosan Guldbaggen.
## Rooleja
* *[[Korppikortteli]]* (1963) – isä
* *[[Öiset leikit]]* (1966) – Jan aikuisena
* *[[Bluff Stop]]* (1977) – Erland
* *[[Babels hus]]* (1981) – Erik Ask
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ludvig Puusepp

**Ludvig Puusepp** (3. joulukuuta 1875 Kiova – 19. lokakuuta 1942 Tartto) oli virolainen lääkäri ja akateemikko. Hän oli vuodesta 1910 alkaen neurokirurgian professori ja maailman ensimmäinen kyseisen alan professori (nimikkeellä kirurginen neuropatologia).

Puusepp opiskeli vuosina 1885–1894 Kiovan saksalaisessa lukiossa. Opinnot jatkuivat Pietarin sotilaslääketieteellisessä akatemiassa, jossa hän erikoistui kirurgiaan. Hän työskenteli neurologi, akateemikko V. M. Bekterevin klinikalla ja sen jälkeen sotilasakatemiassa Pietarissa, jossa hän opetti neuropatologiaa. Puusepp suoritti ensimmäisen neurokirurgisen leikkauksensa vuonna 1899. Vuonna 1902 hän väitteli tohtoriksi peniksen erektiota ja siemensyöksyä säätelevistä aivokeskuksista. Työ oli luonteeltaan neurofysiologinen ja perustui koirilla tehtyihin kokeisiin, jotka vaativat neurokirurgisia tekniikoita. Akateemikko Bekterevin tuella avattiin Pietarin psykoneurologisessa instituutissa maailman ensimmäinen neurokirurgian osasto klinikoineen 4. syyskuuta 1907 ja Puusepp aloitti siellä professorina ja laitoksen johtajana 1910.

Puusepp muutti professoriksi Tarton yliopistoon vuonna 1920 ja suoritti Viron ensimmäisen aivoleikkauksen 8. huhtikuuta 1921. Ludvig Puusepan pääteos on "Die Tumoren des Gehirns" (1929, 726 sivua). Vuosina 1932–1939 hän sai valmiiksi kaksi ja puoli osaa suunnittelemastaan neliosaisesta käsikirjasta "Die chirurgische Neuropathologie". Hänen viimeinen merkittävä julkaisunsa oli "Peaaju, tema töö ja tervishøid" (Aivot, niiden työ ja terveydenhuolto), joka julkaistiin vuonna 1941. Kaikkiaan hän julkaisi yli 60 teosta neurokirurgian alalta.

Puusepp teki tiivistä yhteistyötä useiden eurooppalaisten, yhdysvaltalaisten ja aasialaisten tieteilijöiden kanssa esimerkiksi lukuisissa ulkomaisissa tieteellisissä seuroissa tai yhdistyksissä. Hän oli seitsemän ulkomaisen akatemian ja tutkimuslaitoksen kunniajäsen. Vuonna 1922 Puusepp valittiin Padovan yliopiston ja vuonna 1929 Vilnan yliopiston lääketieteen kunniatohtoriksi. Hän piti 82 luentoa eri puolilla maailmaa popularisoiden tiedettä ja esitellen teoksiaan. 

Ludvig Puusepp kuoli vatsasyöpään 19. lokakuuta 1942. Hänet on haudattu Tarttoon.

## Lähteet
Kirje Gnaeus Pompeiukselle

**Kirje Gnaeus Pompeiukselle** (, ) on Dionysios Halikarnassoslaisen kirjoittama antiikin aikainen retoriikan alan tutkielma, joka on muodoltaan Gnaeus Pompeiukselle osoitettu kirje.

## Historia

Dionysios Halikarnassoslainen eli ja kirjoitti ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulla. Tutkielma *Kirje Gnaeus Pompeiukselle* on osoitettu kirjeenä muutoin tuntemattomalle henkilölle, jonka koko nimeksi on päätelty Gnaeus Pompeius Geminus. Pompeius vaikuttaa olleen nimestään huolimatta kreikkalainen reettori. Hän oli kirjoittanut Dionysiokselle kirjeen, jossa kritisoi sitä arvostelua, jota Dionysios oli esittänyt Platonin tyylistä teoksessaan *[[Muinaisista puhujista|Demosthenes]]*. Arvostelun perusteella Pompeius vaikuttaa olleen Platonin suuri vaikkakaan ei kritiikkiin kykenemätön ihailija. Omassa kirjeessään Dionysios vastaa Pompeiukselle.

## Sisältö

Kirje jakautuu kahteen osaan. Luvuissa 1–2 Dionysios puolustaa Platonin tyyliin kohdistunutta arvosteluaan, jota Pompeius puolestaan oli arvostellut. Dionysios vastaa, ettei hänen arvostelunsa Platonia kohtaan johdu pahansuopuudesta vaan on seurausta hänen käyttämästään vertailuun perustuvasta arviointitavasta. Siteerattuaan aiempia huomautuksiaan hän korostaa, että moitteet kohdistuvat ainoastaan tyyliin ja että ne seuraavat siitä, kun Platoniin soveltaa tämän omia korkeita mittapuita.

Kirjeen luvuissa 3–6 Dionysios käsittelee historioitsijoita, joita hän oli käsitellyt teoksessaan *[[Jäljittelystä]]*. Aluksi hän vertailee Herodotosta ja Thukydidestä, arvioiden ensin mainitun paremmaksi aiheenvalinnassaan. Tämä on erikoista, sillä yleensä tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että Thukydides oli paljon parempi varsinaisena historioitsijana. Dionysioksen mielipide havainnollistaa retorisen historiankirjoituksen päämäärää: esitellä menneisyyden jaloja tekoja, joiden kautta hyveelliset miehet voittavat alhaiset. Thukydides ei sopinut tähän muottiin.

Ksenofonia koskevassa arviossaan Dionysios osoittaa ymmärtävänsä tämän tyylin rajoitukset — tämä oli kelvollinen mutta haalea Herodotoksen jäljittelijä, joka edusti yksinkertaista tyyliä mutta kärsi intensiteetin ja tunteellisen vetovoiman puutteesta. Seuraavaksi Dionysios käsittelee Filistosta, jonka sanotaan jäljitelleen Thukydidestä, mutta valinneen hänkin heikon aiheen ja kirjoittaneen matalammalla tyylillä, jota oli helpompi jäljitellä.

Viimeinen Dionysioksen käsittelemä historioitsija on Theopompos, joka saa häneltä runsasta ylistystä. Dionysios korostaa Theopompoksen moraalista sävyä sekä painottaa tämän tutkimuksellista paneutumista ja älyllisiä kykyjä. Tämän tyylissä esiintyy kuitenkin joitakin Isokrateelta perittyjä vikoja, ja hän eksyy liian usein sivupoluille.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Dionysius of Halicarnassus: *Letter to Gnaeus Pompeius*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dionysius of Halicarnassus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:abo:tlg,0081,015:1:2 Epistula ad Pompeium Geminum]*. Perseus.
Hjelm

**Hjelm** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Ari Hjelm (s. 1962), suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Elias Hjelm (s. 1998), suomalainen musiikkituottaja ja muusikko
* Jonne Hjelm (s. 1988), suomalainen jalkapalloilija
* Keve Hjelm (1922–2004), ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja
* Lena Hjelm-Wallén (s. 1943), ruotsalainen poliitikko
* Titus Hjelm (s. 1974), suomalainen uskontotieteilijä ja muusikko
* Petter Hjelm (1670–1715), ruotsalaissyntyinen lääkäri ja Turun akatemian professori
* Petter Jakob Hjelm (1746–1813), ruotsalainen kemisti
Ruona (Rauma)

**Ruona** on kylä Raumalla, entisen Lapin kunnan alueella. Se sijaitsee Narvijärven etelärannalla Rauman etelärajalla, Kaukolan ja Sukkalan kylien vieressä. Kylän keskustasta on noin 7 kilometriä Lapin keskustaan ja 22 kilometriä Rauman keskustaan.

Kylän postinumeroalue on 27260, jolla sijaitsee muun muassa Sukkalan ja Kuolimaan kylät. Alueella asuu noin 135 asukasta.

## Historia

Ruona on perustettu 1300–1400-luvulla, mutta sen ensimmäinen kirjallinen maininta on vasta vuodelta 1503. Kylä on sijainnut Narvijärven etelärannalla ainakin 1500-luvulta alkaen.

Vuonna 1540 kylässä oli maakirjan mukaan viisi taloa. Vuonna 1585 taloja oli kuusi, joista neljä oli autioita. Vuoteen 1614 mennessä talojen määrä oli vähentynyt viiteen, mutta niistä neljä oli edelleen autioita.

Kylä sijaitsi vuonna 1727 kartan mukaan Narvijärven Kylänlahden länsirannalla. Talot olivat rannan tuntumassa ja pellot niiden länsipuolella.

Ruonassa aloitettiin isojako vuonna 1791. Kylässä oli tällöin neljä tilaa: Katila, Pirilä, Vahala ja Kirstola. Isojako viivästyi liikamaakysymyksen ja asukkaiden erimielisyyksien vuoksi, mutta Katilan tila sai nopeasti oman osuutensa, sillä se oli Turun akatemian omistuksessa. Jakokunnassa oli isonjaon aikaan 4&nbsp;115 tynnyrinalaa maata, joista Katilan tila sai 1&nbsp;065. Loput jaettiin kolmen muun tilan kesken. Isännät valittivat asiasta, jolloin isonjaon vahvistaminen vain siirrettiin vuodelle 1797.

Katila on ainoa kantatalo, joka on sijainnut kylän maa-alueella nykypäivään asti. Pirilä siirtyi kylän eteläpuolelle Kirstolan viereen ja Vahala siirtyi kylän länsipuolelle, mutta se on sittemmin hävinnyt.

Kylän keskusta siirtyi 1800-luvulla järvenrannalta Luuramäen sekä Anninkulmantien ja Ruonantien alueelle. Anninkulmaan ja Peräkylään alkoi ilmestyä harvaa asutusta. Narvinsuota poltettiin vuonna 1932 viljelymaan laajentamiseksi. Narvijärven rantaan syntyi loma-asutusta varsinkin 1900-luvun loppupuolella. 

## Lähteet