Kylon

**Kylon** (, ; 600-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen ylimys, joka oli kotoisin Ateenasta ja kuului aikansa merkkihenkilöihin kotikaupungissaan. Hän yritti kaapata Ateenassa vallan ja nousta kaupungin tyranniksi. Tapaus on Ateenan ensimmäinen historiallisesti tunnettu tapahtuma, joka mainitaan useissa antiikin aikaisissa lähteissä, mutta silti siitä tunnetaan vain vähän varmoja yksityiskohtia.

## Elämä

Kylon oli ylhäistä sukutaustaa. Muutoin hänen taustastaan tiedetään vain, että hän voitti *[[diaulos]]*-juoksun Olympian kisoissa vuonna 640 eaa. ja nai Megaran tyrannin Theageneen tyttären.

Näiden onnistumisten rohkaisemana ja vahvan liittosuhteensa vuoksi Kylon suunnitteli nousevansa Ateenan tyranniksi. Hän pyysi neuvoa Delfoin oraakkelilta asiaa koskien, ja sai kehotuksen vallata Akropolis ”Zeuksen suurimman juhlan aikana”. Kylon kuitenkin tulkitsi tämän väärin, ja katsoi, että kehotus viittasi Olympian kisoihin, joissa hän oli itse menestynyt, eikä ateenalaiseen Diasia-juhlaan. Niin hän valtasi Akropoliin lukuisten kannattajiensa ja Theageneeltä saamiensa joukkojen kanssa Olympian kisojen aikana, mutta joutui piiritetyksi. Kylonin vallankaappausyrityksen tarkkaa ajoitusta ei tunneta varmuudella. Nykyisin se ajoitetaan yleensä vuoteen 636 tai 632 eaa. Varmuudella se ajoittuu vuosien 636 ja 594 eaa. välille osuviin kisavuosiin, ja eri tutkijat ovat ehdottaneet lähes kaikkia välille osuvia kisavuosia, kuten 620 ja 612 eaa.

Thukydideen mukaan Kylonin vastaisia toimia johtivat yhdeksän arkonttia, ja Herodotoksen mukaan naukrarioiden prytanit. Ajan kuluessa piiritetyt joutuivat nälänhädän vuoksi hakemaan turvaa Athenen alttarilta. Arkontti Megakles II, joka kuului alkmaionidien sukuun, houkutteli piiritetyt vetäytymään turvapaikastaan lupaamalla, että heidän henkensä säästettäisiin. Heidän vihollisensa kuitenkin surmasivat heidät heti kun olivat saaneet heidät valtaansa. Osa murhattiin jopa suoraan eumenidien alttarille. Plutarkhos kertoo, että turvananojat yrittivät pitää itsensä Athenen suojeluksessa tämän pyhäköstä poistuttuaankin kiinnittämällä langan jumalattaren patsaaseen ja pitämällä siitä kiinni. Kun he olivat päässeet eumenidien temppelille lanka katkesi, jolloin Megakles ja hänen kumppaninsa katsoivat, että Athene oli hylännyt turvananojat, ja niin heidät voitiin surmata.

Kylonin itsensä kohtalosta on ristiriitaisia tietoja. Thukydides ja Aristofaneen skoliasti kertovat, että Kylon ja hänen veljensä olisivat päässeet karkuun ennen hänen kannattajiensa antautumista. *[[Suda]]n* mukaan Kylon taas raahattiin eumenidien alttarilta, josta hän oli hakenut turvaa, ja murhattiin. Myös Herodotos antaa ymmärtää, että hänet surmattiin muiden mukana. Plutarkhos kertoo, että Kylonin puoluekunta elpyi hänen kuolemansa jälkeen, ja jatkoi kamppailua alkmaionideja vastaan aina Solonin aikaan 500-luvulle eaa. saakka.

## Jälkivaikutus ja tutkimus

Myöhemmin alkmaionideja pidettiin Ateenassa kirottuina, koska he olivat surmanneet turvananojat. Esimerkiksi Kleomenes sai Kleistheneen karkotetuksi Ateenasta tällä perusteella 500-luvun eaa. lopulla.

Palaió Fálirosta Ateenan läheltä, antiikin Faleronista, on löydetty teloitettujen joukkohauta, joka ajoittuu noin vuosiin 650–625 eaa. eli Kylonin vallankaappausyrityksen aikoihin. Siksi sitä on ehdotettu teloitettujen kapinallisten haudaksi. Tälle ei ole kuitenkaan juuri muuta varsinaista todistetta kuin ajoitus.

## Lähteet