Uskonto Päijät-Hämeessä

Tämä artikkeli käsittelee **Päijät-Hämeen uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä**, pois lukien Lahden kaupunki, jota käsitellään Lahden uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Päijät-Hämeen maakunnan asukkaista 69,4 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,8 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 28,8 prosenttia väestöstä.

## Historia
### Katolinen aika
Kristilliseen hautaustapaan siirryttiin Hämeen alueella noin vuonna 1150. Päijät-Hämeen yhteys Ruotsin valtapiiriin ja sen kirkolliseen toimintaan lujittui 1200-luvulla, kun alueelle tehtiin toinen katolinen ristiretki.

Ensimmäisenä alueelle perustettiin Hollolan seurakunta vuonna 1231. Hämeen seutu oli 1200-luvulla lännen ja idän kirkkojen raja-aluetta. Novgorodilaisten ja hämäläisten väliset yhteenotot olivat kuumimmillaan vuosina 1226–1228 roomalaiskatolisen käännytystyön onnistuttua. Hämäläiset ryhtyivät kapinaan kirkkoa vastaan 1237, jonka kukisti piispa Tuomas. Birger-jaarli teki myöhemmin retken Hämeeseen.

Katolisella ajalla Päijät-Häme oli kirkonrakentamisen painopistealuetta erityisesti nuoremman kirkkosukupolven aikana vuosina 1480–1550. Päijät-Hämeeseen rakentui kivikirkot Hollolaan ja Sysmään sekä sakaristo Padasjoelle.

### Luterilainen aika
Vuonna 1554 totutetussa hiippakuntajaossa Päijät-Hämeen Hollolan alue tuli kuuluvaksi muodostettuun Viipurin hiippakuntaan.

Baptismi vaikutti hetkellisesti Päijät-Hämeessä 1920-luvun alussa alueellisesti Vääksyn seudulla Hannes Sarlinin ja Vilho Murtosen kautta. Adventismi sai jossain määrin 1920-luvulla kannatusta Lahden ympäristössä ja Heinolaan perustettiin lähetysyhdistys.

## Väestö

## Protestantismi
### Luterilaisuus

#### Evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Päijät-Hämeessä toimii Mikkelin hiippakunta. Päijät-Hämeen alue kuuluu kokonaisuudessaan Päijät-Hämeen rovastikuntaan. Päijät-Hämeessä toimivia seurakuntia ovat Asikkalan seurakunta, Heinolan seurakunta, Hollolan seurakunta, Iitin seurakunta, Orimattilan seurakunta sekä Tainionvirran seurakunta Hartolassa ja Sysmässä.

#### Herätysliikkeet
Lahden seudulla on voimakkaasti vaikuttaneet sekä evankelinen herätysliike että esikoislestadiolaisuus. Lahden seutu on myös uuspietismi voimakasta tukialuetta. Esikoislestadiolaisilla on rukoushuoneet Padasjoella ja Heinolassa. Myös Esikoiset järjestävät seuroja Padasjoella. Päijät-Hämeen Kansanlähetys järjestää toimintaa muun muassa Heinolassa ja Orimattilassa.

### Vapaakirkollisuus
Päijät-Hämeessä toimii neljä Suomen Vapaakirkkoon kuuluvaa vapaaseurakuntaa. Lahden jälkeen merkittävin vapaaseurakunta on Heinolan vapaaseurakunta. Lisäksi Päijät-Hämeessä toimivat myös Asikkalan vapaaseurakunta ja Orimattilan vapaaseurakunta. Päijät-Hämeessä toimii myös Hollolan (1993) ja Padasjoen (1981) helluntaiseurakunnat.

## Ortodoksinen kirkko

Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Päijät-Hämeessä toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Päijät-Hämeen ortodoksisia pyhäkköjä ovat Heinolan Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko, Kausalan tsasouna Iitissä sekä Orimattilan tsasouna. 

## Kulttuuri
### Tapahtumat
Päijät-Hämeessä on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Päijät-Hämeessä on järjestetty vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja Hollolassa kaksi kertaa vuosina 1974 ja 1984. Kansanlähetyspäivät on järjestetty Heinolassa vuonna 1975.

## Katso myös
* Uskonto Lahdessa

## Lähteet