Kruunuvuorensilta

**Kruunuvuorensilta** on rakenteilla oleva vinoköysisilta, joka ylittää Kruunuvuorenselkä-merenlahden Palosaaren ja Kruunuvuorenrannan välillä Helsingissä. Noin 1&nbsp;200 metriä pitkästä sillasta tulee Suomen korkein ja pisin silta. 

Silta on yksi Kruunusillat-kokonaisuuden kolmesta uudesta sillasta, jotka on tarkoitettu raitioliikenteen sekä pyöräilyn ja jalankulun käyttöön. Siltojen nimet ovat Kruunuvuorensilta, Finkensilta ja Merihaansilta. Autoliikennettä Kruunusilloilla ei sallita, mutta tarvittaessa ne sopivat pelastusajoneuvojen käyttöön. Kruunuvuorensiltaa on pidetty kansainvälisesti poikkeuksellisena hankkeena, sillä vastaavan kokoista siltaa ei ole aikaisemmin rakennettu vain joukkoliikenteen, jalankulun ja pyöräilyn käyttöön. 

## Mitat ja rakenne
Kahden saaren, Palosaaren ja Laajasalon väliin rakennettava Kruunuvuorensilta on 1&nbsp;191 metriä pitkä liittopalkein tuettu kaareva vinoköysisilta. Alikulkukorkeus on korkeimmillaan 20 metriä ja jännevälit pisimmillään 260 metriä.  Vinoköysiä sillassa on yhteensä 17 paria, joista pisin on 257 metriä. Sillan vaakakaarevuutta on perusteltu rakenteellisten syiden lisäksi käyttäjäkokemuksen parantamisella: kaarevalla sillalla jalankulkija hahmottaa paremmin matkansa määränpään.

Sillan näkyvin rakenneosa on 135 metriä korkea pyloni eli kannatinpylväs, joka on rakennettu Nimismies- ja Emäntäluotojen väliin. Pyloni valaistaan kaikkina vuodenaikoina. LED-valaistus vaihtelee vuorokauden- ja vuodenaikojen mukaan, ja värejä voidaan myös muuttaa esimerkiksi juhlapäivinä. Teräsbetoninen pyloni on metrin pidempi kuin Kalasatamaan rakennettu tornitalo Majakka, joka on Suomen korkein asuintalo. Pylonia rakennettiin noin vuoden ajan kaikkina vuodenaikoina. Sen peruslaatta valettiin 250&nbsp;000 kilon painoiseen teräshäkkiin, joka asetettiin telaristikkonosturilla paikoilleen kymmenen metrin syvyyteen louhittuun onkaloon; jos merenpinnan alapuolinen rakenne lasketaan mukaan, on pylonin korkeus 145 metriä. Pylonin huipulle rakennetaan salamasuojauksena toimiva salamamasto sekä parveke, joka mahdollistaa esimerkiksi lentoestevalojen huoltamisen. 

Kruunuvuorensiltaan käytettiin 22&nbsp;000 kuutiometriä betonia. Valtaosaan rakenteista vaadittiin suola- ja pakkasrasitusta kestävää korkealujuusbetonia. Betonikansi on valettu teräspalkkien päälle, ja terästä siltaan on käytetty yhteensä 5,8 miljoonaa kiloa. Teräspalkkeja tarvittiin yhteensä noin 70 kappaletta ja poikkipalkkeja noin 300. Kantavien rakenteiden käyttöikä on 200 vuotta.

## Suunnittelu ja rakentaminen

Silta perustuu Gemma Regalis -nimiseen ehdotukseen, jonka laati WSP Finlandin ja Knights Architectsin muodostama suunnittelijaryhmä. Ehdotus voitti suunnittelukilpailun 11 ehdokkaan joukosta. Pääsuunnittelijaksi on nimetty Sami Niemelä. 

Sillan rakennuttamisesta vastaa Kreaten ja YIT:n muodostama Työyhteenliittymä Kruunusillat. Urakan kustannusarvio, johon lukeutuu myös Nihdin ja Korkeasaaren välinen Finkensilta, on 155 miljoonaa euroa. Koko Kruunusillat-hankkeen kustannusarvio on 326 miljoonaa euroa. 

Siltojen rakentaminen alkoi valmistelevilla töillä ja ruoppauksilla lokakuussa 2021. Kannatinpylvään perustusten louhintatyöt alkoivat alkuvuodesta 2022 ja sillan kannen rakentaminen alkoi kesällä 2022. Kannatinpylvään tukirakenne louhitaan poteroon 11 metrin syvyyteen. Silta rakennetaan liittopalkkirakenteena eli toisiinsa kiinnitetyistä teräs- ja betonirakenteista. Yhden siltalohkon pituus on 72 metriä. Siltalohkoja koottiin Korkeasaaressa ja Sompasaaressa.

Siltaurakkaa varten Kruunuvuorenselälle rakennettiin sekä työsilta että väliaikainen ”tekosaari”, joka toimi työmaatukikohtana. Suurimmillaan Kruunuvuorensillan ja Finkensillan parissa on työskennellyt yhteensä 150 työntekijää. Rakentamisessa on käytetty myös sukeltajia. Kesällä 2023 siltalohkojen nostotöihin otettiin avuksi norjalainen *Uglen*-proomu. Kun viimeiset  kansirakenteet saatiin hitsattua yhteen tammikuussa 2024, sillanrakentajille syntyi jalankulkuyhteys Laajasalosta Korkeasaareen. Rakentajia työmaalla on ollut noin 40–60.

Kruunuvuorensilta palkittiin vuoden 2025 betonirakenteena. Perusteluissa kehuttiin muun muassa sillan visuaalista ilmettä ja käyttäjänäkökulmaa sekä rakentamissuunnittelua ja rakentamisen aikaista yhteistyötä.

### Valmistuminen
Sillan pyloni valmistui tammikuussa 2025. Maaliskuussa 2026 käynnistettiin raitiovaunujen koeliikenne. Jalankululle ja pyöräilylle silta avataan 18. huhtikuuta 2026. Raitioliikenteen suunnitellaan alkavan alkuvuodesta 2027. Sillalla tullaan liikennöimään kahta raitiolinjaa: linja 11 ajetaan Kalasataman kautta Pasilaan ja linja 12 Yliskylästä Hakaniemeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Työmaakamera Kruunuvuorenrannassa