Vesa Kosonen

**Vesa Juhani Kosonen** (s. noin 1969) on suomalainen rikollinen, joka on tuomittu elinkautiseen vankeuteen kahdesta murhasta. Kosonen oli Natural Born Killers (NBK) -rikollisjärjestön jäsen ja myöhemmin korkea-arvoinen United Brotherhood (UB) -järjestön jäsen. Hänet on tuomittu lisäksi tapon yrityksestä ja törkeän pahoinpitelyn yrityksestä.

## Rikoshistoria

### Sami Huhtimon murha

NBK:n jäsen Sami Kristian Huhtimo ammuttiin Nagant-revolverilla otsaan 16. syyskuuta 2001 metsätiellä Porvoon Kulloossa. Huhtimo oli otettu kerhon jäseneksi vuonna 2000 ja hän oli toiminut sen sihteerinä ja rahastonhoitajana. Kesällä 2001 Huhtimon ja NBK:n johtajan Lauri Johanssonin välille oli tullut erimielisyyksiä muun muassa Huhtimon avioliittoaikeista ja siitä, että Huhtimo oli kieltäytynyt Johanssonin hänelle määräämästä tappamistehtävästä. Huhtimon ruumis löydettiin 11. lokakuuta 2001 metsätien varrelta noin viiden kilometrin päästä Kulloon kahvilasta, jossa seurue oli käynyt surmateon päivänä.

Porvoon käräjäoikeus tuomitsi 18. joulukuuta 2002 Johanssonin, Jani Osmo Tapani Jokisen ja Kososen elinkautiseen vankeuteen Huhtimon murhasta. Käräjäoikeuden mukaan Huhtimo surmattiin teloitustyylisesti revolverilla läheltä päähän ampumalla. Johansson ja Jokinen suorittivat jo rangaistuksia törkeästä huumausainerikoksesta, kun taas Kosonen passitettiin vankeuteen vapaalta jalalta.

Valtionsyyttäjä Jukka Rappe ei ollut nostanut murhasyytettä Jokista ja Kososta vastaan katsoen, ettei näyttö riittänyt. Huhtimon äiti ajoi murhasyytettä asianomistajana myös Jokista ja Kososta vastaan.

Helsingin hovioikeudessa Johansson tunnusti surmatyön ja väitti toimineensa yksin. Hovioikeus kumosi 1. heinäkuuta 2003 Jokisen ja Kososen tuomiot. Johanssonin elinkautinen tuomio täydessä ymmärryksessä tehdystä murhasta pysyi ennallaan. Korkein oikeus piti 25. marraskuuta 2004 Johanssonin elinkautisen tuomion ennallaan. KKO katsoi, että Johansson oli tappanut Huhtimon vakaasti harkiten säilyttääkseen asemansa ja arvovaltansa kerhon johtajana, ja piti rikosta kokonaisuutena arvostellen törkeänä. KKO totesi myös, ettei Johanssonin syyntakeisuus ollut alentunut mielentilatutkimuksen vastakkaisesta johtopäätöksestä huolimatta.

### Tapon yritys Pähkinärinteessä

Kosonen vapautettiin vankilasta noin kuukautta ennen ampumista. Hän oli suorittanut Porvoon käräjäoikeuden hänelle langettamaa elinkautista rangaistusta Huhtimon murhasta, joka sittemmin kumottiin hovioikeudessa. Vantaan käräjäoikeus tuomitsi 6. elokuuta 2003 Kososen viideksi vuodeksi vankeuteen tapon yrityksestä ja kahdesta muusta rikoksesta. Kosonen oli ampunut 31-vuotiasta vantaalaismiestä vatsaan tämän kotona Pähkinärinteessä kesäkuun alussa 2003. Ampumisesta aiheutui uhrille vakavat vammat. Ampumisen motiivi jäi oikeudessa epäselväksi, eikä selvinnyt, liittyikö teko NBK:n toimintaan vai Kososen omiin tekoihin.

Syyttäjä vaati Kososen eristämistä pakkolaitokseen sillä perusteella, että tämä oli viimeisimpien kymmenen vuoden aikana syyllistynyt muihinkin vaarallisiin rikoksiin. Oikeus totesi hänen käyttäytyneen väkivaltaisesti, mutta hylkäsi eristämisvaatimuksen. Uhri sai 17 000 euroa vahingonkorvauksina.

### Martinlaakson ampuminen

Kosonen ampui 22. marraskuuta 2007 käsiaseella 13-vuotiasta poikaa kohti Martinlaakson ostoskeskuksen pihamaalla Vantaalla R-kioskin edustalla. Tapahtuma sai alkunsa Martinkeskuksen sisätiloista, jossa nuoret olivat viettäneet aikaa istuskellen portaikossa. Kosonen oli seuralaistensa kanssa riitaantunut nuorten kanssa, ja hetkeä myöhemmin hän otti esille käsiaseen ja juoksi pakoon menneen 13-vuotiaan pojan perään. Poika suojautui maassa olleella mainostaululla, jota kohti Kosonen ampui yhden laukauksen. Kosonen oli sitä ennen pahoinpidellyt potkaisemalla 15- ja 17-vuotiaita poikia. Poliisi piti miestä vaarallisena.

Poliisi löysi kahdessa kotietsinnässä Kososen hallusta yhteensä viisi ampuma-asetta: konepistoolin tankolippaineen ja patruunoineen sekä kolme kivääriä ja pienoiskiväärin. Ampumisessa käytettyä asetta ei löydetty. Vantaan käräjäoikeus tuomitsi helmikuussa 2008 Kososen kolmen vuoden vankeuteen törkeän pahoinpitelyn yrityksestä. Syyttäjä oli vaatinut rangaistusta tapon yrityksestä, mutta oikeus katsoi teon törkeäksi pahoinpitelyn yritykseksi.

### Pähkinärinteen paloittelumurhat

#### Tausta

Simo Tapani Tuomela, 39, suoritti elinkautista vankeusrangaistusta murhasta ja oli koevapaudessa. Hänen piti vapautua kokonaan 1. heinäkuuta 2011. Tuomela oli kertonut useille henkilöille suunnittelevansa vapautumisjuhlia United Brotherhoodin kerhotiloissa osoitteessa Lammastie 11 Vantaan Pähkinärinteessä. Kerrostalon kellarikerroksen noin 200 neliömetrin tilat oli vuokrannut Toverikuntien Yhdistys ry, ja poliisin mukaan niissä kokoontui United Brotherhood.

Tuomela oli myöhästynyt koevapautensa ilmoittautumisajasta 5. kesäkuuta. Tiistaina 7. kesäkuuta 2011 Tuomela ja Esa Kari Tapani Paakkunainen, 44, kävivät päivällä Pähkinärinteessä. Puolen yön aikaan heidät kuljetettiin Pähkinärinteen ostoskeskukselle. Kumpikaan uhreista ei kuulunut mihinkään rikollisjärjestöön. Paakkunaisella oli taustaa omaisuusrikoksista.

#### Tapahtumat 8. kesäkuuta 2011

Kosonen oli viettänyt illan kerhotiloissa ja käynyt välillä ravintoloissa Myyrmäessä ja Martinlaaksossa. Hän palasi kerhotiloihin aamuyöllä noin kello 1.40 yhdessä Petri Markus Juhani Mäkisen ja veljensä kanssa. Taksinkuljettaja kertoi Kososen käyttäytyneen aggressiivisesti matkan aikana. Noin kello 0.40 Tuomela oli nostanut 140 euroa Pähkinärinteen pankkiautomaatilta. Pankkikorttia ei tämän jälkeen enää käytetty.

Kerhotilojen yläpuolella asuva henkilö kertoi heränneensä noin kello 1.50 kerhotiloista kuuluviin ääniin. Hän kuuli yhden miehen sanovan tiukasti "se tapahtuu huomenna" ja toisen sanovan "mä tapan sut". Tämän jälkeen kuului hälinää, juttelua, huudahduksia ja hakkausääniä lähes kello neljään asti. Naapuri ehti käynnistää nauhoituksen ennen nukahtamistaan.

Kello 5.15 jälkeen kerhotilojen suunnasta tuli kaksi päihtynyttä, paidatonta miestä, joiden tuntomerkit sopivat Kososeen ja Mäkiseen. He nousivat farmarimalliseen autoon, joka lähti kohti Helsinkiä.

Uhrit oli tapettu lyömällä sapelimaisella machetella päänalueelle useita kertoja. Toista uhria oli myös kuristettu. Tuomelan kuolemansyyksi todettiin teräaseella pään alueelle aiheutetut vammat, kallonmurtuma ja kasvojen luiden murtumat. Paakkunaisen peruskuolinsyyksi todettiin ohimoalueelta tunkeutunut teräaseen isku, josta aiheutui kallonpohjan ja lakiosan pirstalemurtumat. Osa Tuomelan vammoista oli syntynyt hänen eläessään.

#### Tutkinta

Ruumiit paloiteltiin kerhotilojen saunan pesuhuoneessa. Tuomelan ruumis katkaistiin lannerangan kohdalta ja Paakkunaisen vyötärötasolta, kumpikin pakattiin kahteen jätesäkkiin ja kuljetettiin maastoon.

Tuomelan ruumis löydettiin 2. heinäkuuta 2011 Nurmijärven Santamäestä ojasta. Säkistä löytyi myös hänen lompakkonsa ilman nostettuja rahoja. Paakkunaisen ruumis löydettiin 7. heinäkuuta Vihdin Pyyslammelta sen jälkeen, kun sivullinen oli valittanut poliisille alueella olevasta pahasta hajusta. Paakkunaisen housujen taskuista löytyivät hänen matkapuhelimensa ja avaimensa.

Poliisi suoritti 7. heinäkuuta kotietsinnän kerhotiloihin. Uhrien verta, hiuksia ja kudosta löytyi tiloista, vaikka jälkiä oli siivottu. Lattiapinnoille oli levitetty runsaasti eläinkarkotetta, ja karkotepulloista löytyi Kososen sormenjäljet. Kerhotilan pöydältä löytyi silpuksi revittyä paperia, josta selvisi, että Kosonen oli henkilö, joka päätti kurinpitotoimista. Poliisin mukaan Mäkisellä ei olisi ollut minkäänlaista ratkaisuvaltaa järjestön asioissa.

Kosonen otettiin kiinni 19. heinäkuuta 2011 epäiltynä Mäkiseen kohdistuneesta tapon yrityksestä. Mäkinen oli edellisenä päivänä toimitettu sairaalaan päässä olleiden syvien viiltohaavojen vuoksi. Kosonen kiisti jyrkästi syyllistyneensä henkirikoksiin ja käyttäytyi kuulustelijaa kohtaan niin väkivaltaisesti, että tapahtumasta laadittiin erillinen rikosilmoitus.

Mäkinen kiisti aluksi henkirikokset, mutta tunnusti 4. lokakuuta 2011. Hän kertoi uhrien käyneen hänen kimppuunsa ja ottaneensa baaritiskiltä miekan näköisen teräaseen, jolla hän oli ryhtynyt lyömään uhreja. Mäkinen kertoi paloitelleensa ruumiit yksin timpurisahalla ja kuljettaneensa ne löytöpaikoille.

#### Tuomiot

Vantaan käräjäoikeus tuomitsi tammikuussa 2012 Kososen, 42, ja Mäkisen, 32, elinkautiseen vankeuteen kahdesta murhasta. Oikeus luokitteli henkirikokset tekotavan raakuuden ja julmuuden vuoksi murhiksi. Oikeuden mukaan Kosonen oli korkeassa asemassa United Brotherhoodissa ja Mäkinen oli kokelasjäsen. Molemmat kiistivät jäsenyytensä.

Helsingin hovioikeus pysytti elinkautiset tuomiot 11. joulukuuta 2012. Hovioikeus katsoi käräjäoikeuden tavoin, että sapelimaisella machetella tehdyt henkirikokset olivat raakoja ja julmia. Kososen syyksi luettiin murhien lisäksi kaksi törkeää pahoinpitelyä, varomaton käsittely, ampuma-aserikos, virkamiehen väkivaltainen vastustaminen ja pahoinpitely sekä täytäntöönpantavaksi määrätty jäännösrangaistus.

## Vankilassa

Kosonen on osallistunut Riihimäen vankilassa järjestetylle bändikurssille.

Helsingin hovioikeus hylkäsi toukokuussa 2023 Kososen anomuksen päästä ehdonalaiseen vapauteen. Hovioikeus katsoi, ettei Kosonen ollut vielä suorittanut vankeusrangaistusta riittävän pitkään ja piti tekoja jopa omassa lajissaan poikkeuksellisen törkeinä. Vankeusaikanaan Kosonen oli syyllistynyt yhteen rikokseen, joka oli käsitelty kurinpitomenettelyssä.

## Katso myös
* United Brotherhood
* Natural Born Killers (rikollisjärjestö)
* Lauri Johansson

## Lähteet