Darja Anatoljevna Jegereva

**Darja Anatoljevna Jegereva** (; 7. huhtikuuta 1977) on selkuppilainen ilmasto- ja ihmisoikeusaktivisti. Hän on Kansainvälinen alkuperäiskansojen ilmastofoorumi|Kansainvälisen alkuperäiskansojen ilmastofoorumin (IIPFCC) puheenjohtaja. IIPFCC on virallinen alkuperäiskansoja edustava ja  toteuttava taho. Jegereva on pyrkinyt toiminnassaan edistämään selkupin kielen aseman ja selkupinkielisen kouluopetuksen parantamista.  

Jegereva pidätettiin 17. joulukuuta 2025 Moskovassa hänen palattuaan Belémin ilmastokokouksesta. Hän on ollut tutkintavankeudessa 18. joulukuuta 2025 lähtien. Jegerevaa syytetään Venäjän rikoslain nojalla "osallisuudesta terroristijärjestön toimintaan", josta voi seurata 10–20 vuoden vankeusrangaistus. Kansainväliset tiedotusvälineet ovat raportoineet tapauksesta, ja useat tutkijat ovat kommentoineet sitä. IIPFCC ja  ovat vaatineet hänen vapauttamistaan. Venäläinen ihmisoikeusjärjestö Memorial luokittelee Jegerevan poliittiseksi vangiksi.

## Elämä

Jegereva asuu Moskovassa ja on taustaltaan selkuppi. Hän syntyi vuonna 1977 Kolpaševon kaupungissa (Tomskin alue) ja vietti lapsuutensa Ivankinon selkuppikylässä Ob-joen varrella. Kylä sijaitsee Kolpaševon luoteispuolella samannimisessä piirikunnassa.

Jegerevan äiti oli opettaja, joka pyrki edistämään selkupin kielen ja selkuppilaisen kulttuurin säilyttämistä. Myös Jegereva kiinnostui näistä kysymyksistä, ja hän toimi jo opiskeluaikanaan Tomskin pedagogisessa valtionyliopistossa selkuppien edunvalvojana.

## Työura ja aktivismi
 

Selkuppien alkuperäiskansan edustajana Jegereva on useiden vuosien ajan hoitanut asiantuntijatehtäviä, jotka liittyvät alkuperäiskansojen osallistumiseen monenvälisissä poliittisissa prosesseissa. Ilmastonmuutoksen teknisenä asiantuntijana hän käsittelee globaalin ilmastoyhteistyön kysymyksiä ja alkuperäiskansojen osallisuutta YK:n virallisissa elimissä, mukaan lukien foorumit, joihin Venäjän federaatio osallistuu.

Jegereva on toiminut vuodesta 2023 varapuheenjohtajana YK:n ilmastonsuojelusopimuksen puitteissa toimivassa virallisessa alkuperäiskansojen edunvalvontaryhmässä International Forum of Indigenous Peoples on Climate Change (IIPFCC). Tässä tehtävässä hän on osallistunut useisiin ilmastosopimuksen osapuolten konferensseihin, mukaan lukien COP28, COP29 ja COP30. Hänen työnsä on luonteeltaan koordinoivaa ja välittävää, ja sen tavoitteena on rakentava ja järjestelmällinen vuoropuhelu alkuperäiskansojen edustajien ja valtiollisten tahojen välillä virallisissa neuvotteluprosesseissa. Lisäksi hän edistää aktiivisesti alkuperäiskansojen naisten osallisuutta ilmastoneuvotteluissa.

Aiemmin Jegereva oli jäsenenä YK:n ilmastosopimuksen alaisessa paikallisyhteisöjen ja alkuperäiskansojen foorumissa (LCIPP). Hän osallistui myös YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien asiantuntijamekanismin (EMRIP) ja alkuperäiskansa-asioiden pysyvän foorumin () työhön.

Ympäristöasioiden lisäksi Jegereva on kiinnittänyt huomiota myös muihin selkuppien ongelmiin. Hänen työnsä painopisteenä ovat olleet erityisesti koulutuskysymykset. Hän on ajanut koululaitoksen uudistamista ja vaatinut selkupin kielen opetusta kouluihin.  Lain mukaan selkupin kieli on valinnainen oppiaine, mutta käytännössä sitä ei opeteta. Hän on myös edistänyt köyhyyden torjuntaa maaseudulla vahvistamalla alkuperäiskansojen naisten sosiaalista yrittäjyyttä.

## Rikossyytteet

17. joulukuuta poliisi vieraili useiden pienten alkuperäiskansojen edustajien luona Altain ja Sahan tasavalloissa sekä Tomskin, Murmanskin ja Kemerovon alueilla, Krasnojarskin alueella ja Pietarissa. Heitä kuulusteltiin, osa pidätettiin väliaikaisesti ja heidän elektroniset laitteensa takavarikoitiin.  Kaikkia heitä vastaan aloitettiin tutkinta.

Poliisioperaatio kohdistui selkuppien, saamelaisten, tubalarien, tšulymilaisten, šoorien, kumandinien, dolgaanien, jukagiirien, evenkien ja nganasanien edustajiin. Kaikki asianosaiset olivat vuosien ajan puolustaneet alkuperäiskansojen oikeuksia ja olleet jollain tavalla mukana alkuperäiskansojen ympäristötoiminnassa YK:ssa. Monet asianosaisista olivat myös osallistuneet muiden YK:n elinten toimintaan ja kansainvälisiin kokouksiin, joissa käsiteltiin alkuperäiskansojen oikeudellisia ongelmia ja heidän elinalueidensa suojelua.

Osa pidätetyistä aktivisteista vapautettiin välittömästi, mutta Jegereva ja yksi muu henkilö asetettiin tutkintavankeuteen 18. joulukuuta. 

### Aborigen Forum

Jegerevan vaino liittyy asiantuntijajärjestö Aborigen Forumin (venäjäksi Абориген-Форум) toimintaan. Aborigen Forum on epävirallinen asiantuntijoiden yhteenliittymä. Se keskittyy niin kutsuttujen Venäjän pohjolan, Siperian ja Kaukoidän alkuperäiskansojen asioihin. Aborigen Forum perustettiin vuonna 2015 vastauksena sille, että kattojärjestö RAIPON oli vuonna 2013 joutunut Venäjän valtion täydellisen valvonnan alaiseksi. Aborigen Forum, joka analysoi vallitsevaa lainsäädäntöä, puolusti alkuperäiskansojen oikeuksia, etuja ja paikallisia kulttuureja, hajosi heti sen jälkeen, kun se oli virallisesti liitetty osaksi väitettyä ”separatistista ja Venäjän vastaista liikettä” heinäkuussa 2024. Venäjän federaation korkein oikeus lisäsi vuoden 2024 marraskuussa 172 alkuperäiskansojen ja muiden vähemmistöjen parissa toimivaa organisaatiota terrorististen organisaatioiden luetteloon, Aborigen Forum niiden joukossa.

### Oikeudenkäynti

Jegerevan oikeuskäsittelyn ilmoitettiin alkaneen 11. helmikuuta 2026. Julkisesti saatavilla olevista lähteistä ei kuitenkaan käy selvästi ilmi, oliko kyseessä jo pääkäsittely vai rikosoikeudenkäynnin valmisteleva kuuleminen. 12. helmikuuta moskovalainen Basmannyn käräjäoikeus pidensi kuulustelun jälkeen tutkintavankeutta vuoden 2026 maaliskuun puoliväliin saakka.

Jegerevan lisäksi syytteeseen on asetettu toinenkin alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien puolesta työskentelevä henkilö, jonka nimeä ei ole julkistettu, mutta joka toimii myös YK:n tasolla.

## Reaktiot
Darja Jegerevan pidätys ja tuleva oikeudenkäynti ovat herättäneet paljon reaktioita, etenkin kansainvälisesti. 

### Venäjällä

Venäjän alkuperäiskansojen organisaation (RAIPON) puheenjohtaja Aleksandr Novjuhov antoi 28. tammikuuta 2026 tapauksesta lausunnon yli kuukausi poliisioperaation jälkeen. Hän kutsui asianosaisia alkuperäiskansa-aktivisteja ääriaineksiksi ja puolusti hallituksen toimia heitä vastaan.

### Kansainvälisesti

IIPFCC, joka vaatii varapuheenjohtajansa välitöntä vapauttamista, pitää joulukuun poliisioperaatiota ja Jegerevan pidätystä kohdennettuna hyökkäyksenä alkuperäiskansojen johtajia vastaan, joka on suora kosto heidän osallistumisestaan YK:n prosesseihin ja luo vaarallisen ennakkotapauksen globaaleihin ihmisoikeus- ja ilmastokonferensseihin osallistuvien alkuperäiskansojen edustajien kohtelusta.

Unkarilaisen Pécsin yliopiston professori, etnologia Zoltán Nagy kuvaili 17. joulukuuta 2025 tapahtunutta poliisioperaatiota ”näyttäväksi osoitukseksi” siitä, kuinka Venäjän hallinto jakaa alkuperäiskansojen vähemmistöryhmiä ja yrittää vaientaa niiden äänet. Sortotoimenpiteen tavoitteena on toisaalta koventaa eriävien mielipiteiden tukahduttamista Venäjällä ja toisaalta helpottaa luonnonvarojen hyödyntämistä alkuperäiskansojen asuinalueilla.

Samanlainen kanta on myös Yleisradion haastattelemalla venäläisellä saamelaisaktivistilla Valentina Sovkinalla, joka on alkuperäiskansojen asioiden pysyvän foorumin jäsen ja joka joutui myös joulukuun poliisioperaation kohteeksi ja pakeni sen jälkeen Norjaan. Hän epäilee, että painostuksen takana ovat Venäjän vallanpitäjien taloudelliset intressit, sillä alkuperäiskansojen asuttamat alueet ovat luonnonvaroiltaan rikkaita. Paikallista väestöä halutaan pelotella, jotta kukaan ei uskaltaisi kritisoida luonnonvarojen hyödyntämistä.

Merja Kyllönen, Euroopan parlamentin vasemmistoryhmän jäsen, huomautti 9. helmikuuta 2026 esittämässään parlamentaarisessa kysymyksessä, että Jegerevan tapausta ei pidä tarkastella erillisenä tapauksena, vaan osana Venäjällä vallitsevaa suuntausta, jossa painostus, kriminalisointi ja mielivaltaiset syytetoimet ovat lisääntymässä, mikä herättää vakavaa huolta ihmisoikeuksista, sananvapaudesta ja alkuperäiskansojen oikeuksista.

## Aiheesta muualla

* Daria Egereva, profiili, Memorial (venäjäksi, englanniksi)
* Daria Egereva, verkkosivusto (venäjäksi, englanniksi)

## Lähteet