Långån (Raasepori)

**Långån**, myös **Starkomån**, on Uudellamaalla Raaseporissa sijaitseva 6 kilometriä pitkä joki, joka laskee Bruksträsketiin. Se muodostaa Bruksträsketin valuma-alueen 19 kilometriä pitkän pääuoman keski- ja yläjuoksun osuuden.

## Joen nimi
Långånilla on kaksi karttanimeä. Yläjuoksua kutsutaan Starkomåniksi ja alajuoksua Långåniksi. Yläjuoksulla sijaitsee kylä Starkom, joka on keskiaikaista perua. Etuosa ”Stark” tai ”Starke” on sukunimi ja kylän nimi voi olla peräisin lautamiesten (nämndeman) ”Laurens Starke” (vuonna 1450) tai ”Pæder Starke” (vuomma 1457) mukaan. Nimen liitännäinen -om on tyypillinen joidenkin ruotsinkiellisten kylien nimissä, kun nimiin on liitetty datiivin monikon pääte. Kylän vanhoja kirjoitusmuotoja ovat esimerkiksi ”Starctko” (vuodelta 1540), ”Starko” (1543) ja ”Starkom” (1544). Starkomån virtaa kylän halki, joten joen nimi on johdos kylän nimestä.

Joen alajuoksua kutsutaan Långåniksi, vaikkei joki ole kovin pitkä. Jostakin syystä tätä nimeä käytetään kartoissa päänimenä, jolloin Starkomån olisi sen rinnakkaisnimi, tai myös joen yläjuoksun osuuden nimi.

## Joen kulku
Joki, joka on {{luku|6,4kilometriä]] pitkä, alkaa Högbensjönistä Starkomånin nimisenä. Se alkaa Åkernäsuddenin luoteispuolelta Åmunnenin kohdalta ja se virtaa aluksi kohti länttä. Pian  jälkeen se kääntyy etelään päin ja tekee laajan kaarteen kääntyen kohti länttä. Se seuraa peltoaukean metsäistä eteläreunaa ja kiertää sitten Kvarnängin ja sukeltaa metsään kahden mäen välistä Kvarnsvedjaan. Täällä on sijainnut esimerkiksi 1800-luvun lopulla vesimylly, joten vesi virtaa täällä nopeasti.

Metsäosuudella joen uoma ei enää ole suoraksi kaivettu vaan se mutkittelee luontaisen oloisena. Joki ilmaantuu suoalueelle, missä siihen yhtyy vasemmalta tuleva Kullidsbäcken. Sivupuro alkaa Fagerviksmossenilla sijaitsevasta Tärnanista. Tässä joki levenee yli viisi metriä leveäksi. Uoma jatkaa suolla ja virtaa Högliden ja Lullidenin välistä jatkaen kohti etelää. Joki alittaa Rantaradan, mutta ennen sitä siihen yhtyy oja oikealta. Joen oikealle puolelle jää Stora Gåliberget, jonka jälkeen joki alittaa kantatien 51. Tien jälkeen joki saa lisää leveyttä, mutta alkaa samalla virtaamaan kaakkoon päin. Suoalue laajenee ja kantaa nimeä Långåmossarna. Suolta siihen on johdettu lukuisia suo-ojia. Idästä tulee lisäksi Lillsjönistä alkava luonnollinen puro. Suon eteläreunasta kohoaa Näseskogen, joka on laaja kallioselänne. Joki väistää sen kaartamalla lounaaseen ja pujahtaa ensimmäisestä laaksosta etelään ja laskee Bruksträsketiin. Suistossa on myös sijainnut vesimylly, joten joella on täällä voinut olla pieni koski. Joelle kertyy pudotusta .

## Luontoarvoja
Långån uoman varrelle on merkitty Natura 2000-hankkeeneen Långån kosteikon luonnonsuojelualue (FI0100055, ). Se muodostuu joen tulva-alueen soista ja luhtien ranta-alueista Karjaan eteläosassa ja Raaseporin itäosissa. Suo muodostuu erilaisten suotyyppien mosaiikista. Joen alajuoksulla sijaitsee Natura-alueen länsipuolella yksityismaille perustettu Brandmossens naturskyddsområde, jonka pinta-ala on .

## Bruksträsketin valuma-alue

Bruksträsketin valuma-alue&nbsp;(81.070) kuuluu Suomenlahden rannikkoalueeseen&nbsp;(81) ja se sijaitsee Siuntionjoen-&nbsp;(22) ja Karjaanjoen-&nbsp;(23) päävesistöalueiden välisellä rannikkoalueella. Valuma-alueen pinta-ala on  ja järvisyys on . Siinä sijaitsee yhdeksän vähintään hehtaarin&nbsp;(ha) kokoista lampea tai järveä. Niistä suurimpia ovat Bruksträsket&nbsp;() ja Högbensjön&nbsp;(). Joki muodostaa valuma-alueen pääuoman ylä- ja keskijuoksun osuuden ja Fagervikin joki pääuoman alajuoksun osuuden.

## Historiaa
Joenvarren asutus on ilmaantunut seudulle keskiajalla, jolloin seudulle levittäytyi ruotsinkielistä ja mahdollisesti hämäläistä asutusta. He raivasivat Högbensjönin länsipuolisen suon viljelyyn ja niityiksi. Suon märin osuus on edelleen turvemaata. Kalmbergin kartastossa vuosilta 1855–1856 näkyy tilanne, jossa peltoalueella on kehittynyt kaksi suurempaa maatilaa (Högben gård, Starkom gård) ja kolme pienempää maatilaa verotusarvoltaan yhteensä . Långånin keskiosuus on niittymaina, mutta suon eteläisin osa on jätetty luonnontilaan. Vuoden 1877 kartassa on Kvarnsvedjanissa toiminut vesimylly ja toinen vesimylly sijaitsi joen suistossa silloisessa Finbackassa ja nykyisessä Forstorpissa. Vuoden 1947 Karjaan seudun taloudellisessa kartassa on koko joenvarsi merkitty vihereällä, joka tarkoittaa niittymaita. Monet seudun niityistä on nyt raivattu viljelymaaksi.

## Huomautukset

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet