open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Etelä-Aasian historia

Etelä-Aasian varhaisia asutuspaikkoja olivat esiharappalaisten kulttuurien asuinpaikat. Näistä on löydetty merkkejä muun muassa Pakistanista, mistä on löydetty jäänteitä 5500 vuotta vanhasta keramiikasta. Indus-kulttuuri eli Harappan kulttuuri vaikutti Intian pohjoisosassa ja Pakistanin eteläosassa noin 3300-1300 eaa ja se oli parhaimmillaan 2600-1900 eaa. Tämä aika jaetaan kolmeen osaan, jotka ovat Varhaisharappa, pääasiallinen Harappa ja Myöhäisharappa. 

Arjalaiset saapuivat Etelä-Aasiaan noin 1800-600 ekr. Tuolloin alkoi veda-kausi. Buddhalaisuus sai jalan sijaa Pohjois-Intiassa noin 600-320 ekr. Intiassa vallitsi Marya-imperiumi 320-185 ekr. Islam levisi Etelä-Aasiaan noin 1200-1500. Tämän jälkeen Intiassa vallitsi Moguli-imperiumi 1500-1750. Veda-kausi jakautuu kolmeen osaan. Varhaisin oli Rigvedojen kausi, sitten oli Mantra-kielen kausi ja lopuksi Samhita Prosen kausi. Veda-kauden aikana Intiassa tapahtui monia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia muutoksia.

1800-luvun puolivälissä Intiassa ja Pakistanissa kaupankäyntiin vaikutti Englannin Itä-Intian kauppakomppania, jolla oli kauppatukikohtia Sindhissä ja Punjabissa.

Etelä-Aasian kulttuuriin on tullut vaikutteita Lähi-idästä ja Keski-Aasiasta, esimerkiksi ruokakulttuuriin. Etelä-Aasialaiseen ruokakulttuuriin on tullut vaikutteita muun muassa Persiasta, mistä on omaksuttu tuoksuvien mausteiden käyttöä. Yleisesti ruokakulttuuriin omaksuttiin vaikutteita Suurmogulien valtakunnan aikana, jolloin omaksuttiin kuivattujen hedelmien käyttöä. Keski-Aasiasta taas on tullut vaikutteita juustojen valmistukseen.

## Lähteet
Samettiturpiaali

**Samettiturpiaali** (*Lampropsar tanagrinus*) on turpiaaleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Samettiturpiaali kasvaa 19–24 cm pitkäksi ja koiras on naarasta suurempi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin höyhenpuku on kokonaan sinikiiltoisen musta.

## Levinneisyys ja elintavat
Samettiturpiaalin levinneisyysalue on kaksiosainen ja sitä tavataan Kolumbian pohjoisosista Guyanaan ja Kolumbian eteläosista keskiseen Brasiliaan ja Boliviaan. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät vesialueiden läheisyydessä. Se liikkuu suurimmillaan muutaman kymmenen linnun parvissa ja joskus myös sekaparvissa. Samettiturpiaali rakentaa kuppimaisen pesän puuhun kasvien juurista.

## Lähteet
Jarno Tepora

**Jarno Kalervo Tepora** (s. 2. tammikuuta 1948 Pori) on suomalainen oikeustieteilijä ja Helsingin yliopiston siviilioikeuden emeritusprofessori.

## Elämä ja ura
Tepora valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1970, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1974 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1984. Lisäksi hän sai varatuomarin arvon vuonna 1973.

Tepora työskenteli Helsingin yliopistossa yksityisoikeuden laitoksen amanuenssina 1972–1974, siivilioikeuden virkaa tekevänä assistenttina 1974–1976, siviilioikeuden virkaa tekevänä yliassistenttina 1976–1980, siviilioikeuden virkaa tekevänä apulaisprofessorina 1980–1993 ja siviilioikeuden professorina 1993–2016. Hän oli Lakiasiaintoimisto Tepora, Metsä & Lahdenpään osakkaana 1973–1975. Lisäksi Tepora toimi korkeimman oikeuden ylimääräisenä oikeusneuvoksena vuonna 1997.

Tepora on myös toiminut Suomen Lakimiesliiton hallituksen jäsenenä 1994–1996 ja puheenjohtajana 1997–2000, Keskuskauppakamarin välityslautakunnan puheenjohtajana 2001–2015, University of Helsinki Conflict Management Instituten (COMI) hallituksen jäsenenä vuodesta 2004 alkaen sekä Medialähetys Sanansaattajat hallituksen puheenjohtajana 1980-luvun alusta vuoteen 2020. Teporasta tuli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuonna 2004.

Vuonna 1997 Helsingin hovioikeus totesi Teporan olleen esteellinen toimiessaan välimiesoikeuden puheenjohtajana Rakennus-Ruolaa koskevassa riidassa. Tepora sai ennen välimiesmenettelyä ja sen aikana palkkiota 226 000 markkaa riidan toisena osapuolena olleelta KOP:lta antamistaan asiantuntijalausunnoista, mistä ei ilmoitettu muille riidan asianosaisille.

## Oikeustieteellinen tutkimus
Teporan tutkimus on kohdistunut esineoikeuden alaan. Hänen väitöskirjansa *Omistuksenpidätyksestä* (1984) käsitteli myyjän ja ostajan oikeusasemaa omistuksenpidätyksen synnyttämän välitilan aikana. Tepora on myös tutkinut esineoikeudellisesta näkökulmasta konkurssioikeutta ja ulosotto-oikeutta.

Tepora sai Lakimies-aikakauskirjan parhaan kirjoittajan palkinnon vuonna 1990 artikkelillaan *Yrityskiinnityslain käteispanttausehto ja erityisrahoitussopimusten vakuusjärjestelyt*. Teporan yhdessä Selinda Näsen kanssa kirjoittama artikkeli *Panttioikeuden pätevyys pantinsaajan sitoutuessa vapauttamaan pantin ennen vakuusvelan lakkaamista* palkittiin yhtenä parhaista vuonna 2020 Defensor Legis -aikakauskirjassa julkaistuista oikeudellisista kirjoituksista.

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuus
*
Rönölä

**Rönölä** () oli inkeriläinen kylä, joka kuului Venjoen luterilaisen seurakuntaan. Nykyyään entinen kylän alue kuuluu hallinnollisesti Leningradin alueen Puškinin kaupunkiin. 

Kylä mainitaan eri nimillä (*Kandakoua*, *Kandakowa Ödhe*, *Condakoffzina* jne) Ruotsin 1600-luvun asiakirjoissa. Kylän venäläinen nimi on peräisin henkilönnimestä Kondakov tai Kondratij 

Vuonna 1849 kylässä ("Rönölä ja Hourinautio") asui  120 ihmistä (59 miestä ja 61 naista), kaikki inkeriläisiä (savakoita). 

1900-luvun alussa kylässä toimi sonniyhdistys, maito-osuukunta ja osuuskauppa. 

Vuonna 1926 kylässä oli  40 taloa ja  197 asukasta, kaikki inkeriläisiä. Rönölän suurin suku oli Suomalainen, muut suvut olivat Airi, Jakonen, Luukkonen ja Pöyhönen.
Toisen maailmansodan aikana kylä oli saksalaisjoukkojen miehittämä. Vuonna 1943 inkeriläisiä vietiin Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa heistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikyläänsä, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Rahalaitosten neuvottelukunta

**Rahalaitosten neuvottelukunta** oli vuosina 1948–1982 toiminut suomalaisten pankkien yhteistyöelin. Sen korvasi vuosina 1982–1990 toiminut **Pankkien neuvottelukunta**, joka erosi edeltäjästään lähinnä vain laajemmalla organisaatiollaan. Neuvottelukuntien tärkeimpiä tehtäviä oli sopia rahalaitosten kesken luottojen ja talletusten koroista sekä palvelumaksuista aikana, jolloin kartellimaisia kilpailunrajoituksia ei Suomessa vielä vieroksuttu.

Molemmat neuvottelukunnat olivat juridiselta muodoltaan rekisteröimättömiä yhdistyksiä. Neuvottelukunnissa suomalaisia liikepankkeja (KOP, SYP, HOP, Ålandsbanken, Peruspankki, OKO ja Skop) edusti Suomen Pankkiyhdistys, säästöpankkeja Suomen Säästöpankkiliitto ja osuuspankkeja Osuuspankkien Keskusliitto. Lisäksi mukana oli valtion omistama Postipankki. Rahalaitosten neuvottelukunnassa olivat olleet mukana myös Keskusosuuslike OTK:n ja Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) säästökassat, ja Pankkien neuvottelukuntakin tarjosi niille mahdollisuutta osallistua pankkien väliseen ottolainauskorkoja koskevaan sopimukseen.

Rahalaitosten neuvottelukunnassa pankit olivat sopineet keskenään talletusten ja luottojen koroista vuodesta 1948 saakka. Sopimukset alkoivat rakoilla kilpailun kiristyessä 1980-luvulla ja loppuivat vuoden 1987 paikkeilla, kun talletusten verohuojennuslaki tuli voimaan. Laissa määriteltiin verovapaiden talletusten korko suhteessa Suomen Pankin peruskorkoon. Eripuraa pankkiryhmien välillä aiheuttivat myös suhtautuminen ulkomaisten pankkien Suomeen tuloon sekä palvelumaksut, joita liikepankeilla ei ollut tarvetta pitää entisellä tasolla muita tehokkaamman tietotekniikan ansiosta.

Suurin ero Rahalaitosten neuvottelukunnasta Pankkien neuvottelukuntaan siirryttäessä oli yhteistyön organisointi. Pankkien neuvottelukunta sai oman toimiston, päätoimisen sihteerin ja nelijäsenisen työvaliokunnan, joka käsitteli yleiset asiat ja ohjasi nistä tärkeimmät neuvottelukunnan päättävään kokoukseen. Työvaliokunnan lisäksi Pankkien neuvottelukunnassa toimi viisi erityisvaliokuntaa: antolainausvaliokunta, ottolainausvaliokunta, kilpailuvaliokunta, lakivaliokunta ja pankkitekninen valiokunta.

1980-luvun lopulla Pankkien neuvottelukunnan tehtävät ja vaikutusvalta olivat yhä enemmän siirtyneet Suomen Pankkiyhdistykselle, joka tavallaan edusti kaikkia pankkiryhmiä koska mukana olivat myös osuus- ja säästöpankkien liikepankkimuotoiset keskuspankit OKO ja Skop. Vuoden 2007 alusta Suomen Pankkiyhdistys, Suomen Vakuutusyhtiöiden Keskusliitto, Rahoitusyhtiöiden yhdistys ja Finanssityönantajat ry yhdistyivät Finanssialan Keskusliitoksi. Se lyhensi vuonna 2017 nimensä muotoon Finanssiala ry.

## RS-järjestelmä
Suomen asuntomarkkinoille on jäänyt elämään käsite ”Rahalaitosten neuvottelukunnan suosittelema järjestelmä” eli RS-järjestelmä. Se kehitettiin 1970-luvulla turvaksi niille, jotka tekevät sitovan asuntokaupan jo rakentamisvaiheessa. Järjestelmä liitettiin lähes sellaisenaan osaksi asuntokauppalakia 1990-luvulla. RS-järjestelmässä perustajaosakkaan on talletettava pankkiin konkurssin ja mahdollisten rakennusvirheiden varalta vakuudet. 

## Lähteet
Andalusia (täsmennyssivu)

**Andalusia**, **Andalucia** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Andalusia, itsehallintoalue Etelä-Espanjassa
* Andalucía (1730), Espanjan laivaston vuonna 1730 palvelukseen otettu linjalaiva
* Andalucía (F72), Espanjan laivaston vuonna 1971 vesillelaskettu fregatti
Hyypiönjärvi

**Hyypiönjärvi** on ylänköjärvi Kemijärven länsiosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kemijärven keskustasta on 20 kilometriä länteen.

## Maantiede
Hyypiönjärvi on pitkänkapea. Kantatie 82 jakaa sen pohjoiseen ja eteläiseen altaaseen. Eteläinen allas on pohjoista laajempi. Järvi on keskimäärin matala. Syvin piste, noin 12 metriä, sijaitsee eteläisen altaan pohjoisosassa.

Hyypiönjärven saariluku on kaksi. Saaret sijaitsevat järven pohjoispuoliskolla ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 30 aaria. Järven länsirannalla kantatien kohdalla sijaitsee Hyypiön kylä. Järven itäpuolisen Hyypiönkukkuran laki on yli sata metriä järvenpintaa ylempänä. Järven ympäristössä on runsaasti Hyypiö-pohjaista nimistöä (Hyypiönlampi, Hyypiönhierikko, Hyypiönaapa).

Hyypiönjärveen virtaa useita vähäisiä metsäojia läheisiltä metsäjärviltä ja -lammilta. Järven luusua sijaitsee lounaassa, josta alkaa länteen Sammaljärveen (218,9 metriä mpy) virtaava Hyypiönjoki. Alavirta kääntyy Sammaljärven kohdalla etelään.

Hyypiönjärven vesitilavuus on 3&nbsp;702&nbsp;000 kuutiometriä.

Hyypiönjärvi (65.799.1.021) kuuluu Pirttijärven valuma-alueeseen (65.799), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Vianjoen valuma-alue (65.79) ja ensimmäinen on Raudanjoen valuma-alue (65.7).  Pirttijärven valuma-alueeseen kuuluu 60 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista ainoastaan Hyypiönjärvi on yli neliökilometrin laajuinen. Seuraavaksi laajimpia ovat Pirttijärvi, Martinjärvi ja Ala-Hyypiönjärvi.

## Lähteet
Komujärvi (Pyhäjärvi)

**Komujärvi** on matala ja varsin tasasyvä, osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Pyhäsalmen kaakkoispuolella Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Sen pinta-ala on 6,9 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 154 kilometriä eteläkaakkoon.

## Maantiede
Komujärven pääaltaasta työntyy kohti kaakkoa lähes kolmikilometrinen, pitkänkapea Lintulahti. Topanlahti ja järven koillisosan Matinlahti ovat samantyyppisiä. Luoteisosan Kangaslahti ja itäosan Risulahti ovat sitä vastoin suiltaan avoimia, leveitä vesialueita. Etäisyys Lintulahden pohjukasta Kangaslahden rantaan on noin 5,3 kilometriä. Laajin niemimaa on etelärannan Topanniemi. Kartan perusteella Komujärven syvin piste on 2,5 metriä.

Komujärven pohjoisosan saaria ovat muun muassa Väisäsenluoto, Hätäluoto ja Selkäsaari. Topanniemen länsipuolella sijaitsee Miinasaari. Järven rannoilla on pieniä peltoalueita. Paikallistie 18473 kulkee järven länsipuolitse.

Komujärven tulouomia ovat Välijoki lännestä ja Salmenjoki etelästä Lintulammelta. Järven luusua sijaitsee luoteessa Niskanlampi-nimisen lahden rannalla, josta alkaa länteen virtaava Komujoki, joka laskee Pyhäjärveen (139,6 metriä mpy). Komujärveä ja Pyhäjärveä erottavan kannaksen kapein kohta on noin 2,5 kilometriä.

Komujärvi (54.053.1.001) kuuluu Komujoen valuma-alueeseen (54.053), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Pyhäjoen vesistössä (54). Toinen jakovaihe on Pyhäjärven valuma-alue (54.05). Komujoen valuma-alueeseen kuuluu Komujärven ohella kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Lintulampi on rehevöitynyt vesialue aivan Lintulahden eteläpuolella. Etäämpänä idässä sijaitsee Lampisuonlammit.

## Lähteet
Loistava kokoelma

**Loistava kokoelma** on Juha Tapion neljäs kokoelma-albumi, joka julkaistiin 23. kesäkuuta 2016. Albumi on jaettu kahdelle CD-levylle, joista kummallakin on 15 kappaletta. Levyllä on kappaleita vuoden 2003 albumista ''Mitä silmät ei nää'', vuoden 2015 albumiin *[[Sinun vuorosi loistaa]].*

## Kappaleet
**CD1**                                                                               
# Sinun vuorosi loistaa - 3.39
# TSNEH (Tykkään susta niin että halkeen) - 3.12
# Mitä silmät ei nää - 3.42
# Ohikiitävää - 4.41
# Sitkeä sydän - 3.10
# Älä tyri nyt - 2.53
# Suurenmoinen elämä - 4.34
# Meillä on aikaa - 3.37
# Jumala auta - 5.13
# Rakastettu - 4.40
# Minä olen, sinä olet - 3.05
# Kaunis ihminen - 3.44
# Sinä pelastit meidät - 3.01
# Raikas tuuli - 3.54
# Pettävällä jäällä - 3.18

**CD2**
# Cobacabana ja Ipanema - 3.55
# Eläköön - 3.31
# Kaksi puuta - 4.15
# En mitään, en ketään - 3.32
# Kelpaat kelle vaan - 3.42
# Aito rakkaus - 3.28
# Paremmat päivät - 3.16
# Luotsivene - 3.35
# Vuodet vieriä saa - 3.45
# Päivin sekä öin - 3.41
# Ukkosta ja ullakolla - 3.57
# Lainaa vaan - 3.42
# Toisella puolen virtaa - 3.03
# Anna pois itkuista puolet - 3.10
# Vain sun - 4.37
Herman Starckjohann

**Herman Starckjohann** (21. maaliskuuta 1889 Viipuri – 23. kesäkuuta  1944 Lahti) oli suomalainen konsuli ja viipurilaisen rautakaupan Oy Starckjohann & Co Ab:n johtaja.

Starckjohann meni koulun päätettyään 1908 isänsä omistaman, osakeyhtiöksi muutetun Oy Starckjohann & Co Ab:n palvelukseen. Hän oli eri tehtävissä liikkeessä vuoteen 1918 saakka, jolloin siirtyi ulkomaille työskennellen siellä rauta-alan liikkeissä Saksassa. Palattuaan Suomeen Starckjohann tuli 1918 Oy Starckjohann & Co Ab:n johtokunnan jäseneksi ja johtajaksi. Espanjan varakonsuli hänestä tuli 1921. Talvisodan jälkeen Oy Starckjohann & Co Ab:n toiminta siirtyi Viipurista ensin Pietarsaareen ja sitten Lahteen. Jatkosodan aikana Starckjohann pääsi palaamaan Viipuriin ja käynnistämään siellä yrityksen toimintaa uudelleen mutta kesäkuussa 1944 hän joutui taas lähtemään Viipurista venäläisten suurhyökkäyksen alettua.

Herman Starckjohann kuoli 55-vuotiaana heinäkuussa 1944 Lahdessa lyhyen sairauden jälkeen.

## Lähteet
Happy to Be Alive

**Happy to Be Alive** suomalaislaulaja Marjo-Riitta Kervisen toinen studioalbumi vuodelta 1984. Se sisältää tunnettujen suomalaisten muusikoiden säveltämiä jazz- ja funk-teemaisia kappaleita, joita Kervinen tulkitsee englanniksi yhtyeen säestämänä.

Albumi julkaistiin Polydor-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina eikä sitä ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sanoittanut Erkka Kettunen, ellei toisin mainita.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
* Marjo-Riitta Kervinen – laulu, taustalaulut (2, 4, 7-9)

### Muusikot
* Jussi Aalto – pasuuna (1, 5-6)
* Vesa Aaltonen – rummut, lyömäsoittimet (2, 6-9)
* Olli Ahvenlahti – kosketinsoittimet (6, 8), flyygeli (4-5), pianosoolo (1), sähköpiano (4), syntetisaattori (4)
* Juha Björninen – kitara (1-9; soolo: 4, 7-8)
* Kassu Halonen – sähköpiano (1-2, 9), syntetisaattori (2, 4), taustalaulut (2, 7), kosketinsoittimet (3, 7), flyygeli (2)
* Markku Johansson – trumpetti (1, 3, 5-6, 8)
* Erkka Kettunen – lyömäsoittimet (8)
* Pentti Lahti – saksofonit (1, 5-6)
* Janne Louhivuori – dobro (1, 9), kitara (2-7, 9; soolo: 9)
* Pekka Pohjola – bassokitara (1-5, 7-8), syntetisaattori (5)
* Heikki Virtanen – kontrabasso (1), bassokitara (3, 6, 9)
* Jorma Ylönen Ensemble – jouset (1-2, 5-7, 9) 

### Tuotanto
* Dan Tigerstedt – äänitys ja miksaus (Takomo-studiot)
* Kassu Halonen – tuottaja
* Erik Uddström – valokuva ja ulkoasu 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumi Äänitetietokannassa
Niemelänjärvi (Hyrynsalmi)

**Niemelänjärvi** on suurelta osin metsien ja soiden reunustama järvi Hyrynsalmen keskustan kaakkoispuolella Kainuun maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 64 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Yli kilometrin pituinen länsi–itäsuuntainen Niemelänniemi jakaa Niemelänjärven etelä- ja pohjoisosaan. Lahdet ovat suiltaan avoimia lukuun ottamatta itäosan Uunilahtea. Lahdista laajin on Roukalahti, joka kattaa Niemelänniemen eteläpuolisen alueen. Niemelänjärven syvimmät alueet ovat 20–22-metrisiä. Syvin piste sijaitsee Niemeläniemen kärjestä noin 200 metriä itään.

Niemelänjärven laajin saari on noin kolmehehtaarinen Peltosaari, jota erottaa Niemelänniemestä matala vesialue. Saaren pituus kaakosta luoteeseen on puolisen kilometriä. Niemelänniemellä ja järven kaakkoisrannalla on asutusta. Niemelänjärven tulouoma on kaakosta Luvanjärveltä (170,7 metriä mpy) virtaava noin 700 metriä pitkä Luvankoski. Niemelänjärvi kapenee kohti luodetta ja laskee Putaansaaren molemmin puolin Kynäkoskia Koirajärven (160,3 metriä mpy) kautta luoteeseen Salmijärven (156,4 metriä mpy) kaakkoiskolkkaan.

Niemelänjärven vesitilavuus on 9&nbsp;143&nbsp;000 kuutiometriä.

Niemelänjärvi (59.721.1.002) kuuluu Koirajärven-Niemelänjärven alueeseen (59.721), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Luvanjärven alue (59.72) ja ensimmäinen on Luvanjoen valuma-alue (59.7). Koirajärven-Niemelänjärven alueeseen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Niemelänjärvi, Teerijärvi ja Koirajärvi.

## Lähteet
Andreas Berger (säveltäjä)

**Andreas Berger** (1584 – 10. tammikuuta 1656 Ulm) oli saksalainen säveltäjä.

Berger pääsi tenoriksi Stuttgartin hovikapelliin vuonna 1606 ja työskenteli siellä hovisäveltäjänä vuosina 1608–1612. Vuosina 1624–1634 hän palveli kapellimestarina Oettingenin kreivi Ludwig Eberhardia. Sittemmin Berger työskenteli Augsburgissa, Leutkirchissä ja Ulmissa. Hän sävelsi hengellistä ja maallista vokaalimusiikkia.

## Lähteet
Andreas Berger

**Andreas Berger** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Andreas Berger (1584–1656), saksalainen säveltäjä
* Andreas Berger (s. 1961), itävaltalainen pikajuoksija, Red Bull 400 -juoksun keksijä.
Taru Hallama (albumi)

**Taru Hallama** on samannimisen suomalaislaulajan debyyttialbumi vuodelta 1982. Se sisältää muutamien cover-kappaleiden lisäksi myös levyä varten sävellettyä musiikkia.

Albumi julkaistiin Just-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Sitä ei ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.

## Kappaleet
Kaikki sovitukset tehnyt Upi Sorvali.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
### Muusikot
* Taru Hallama – laulu, kuoro
* Peter Lerche – kitara (1-5, 8-10)
* T. T. Oksala – kitara (7)
* Pave Maijanen – kuoro, kitara (6)
* Heikki Virtanen – bassokitara (1-6, 8-10)
* Unski Salmi – bassokitara (7)
* Jouko Kantola – kosketinsoittimet
* Upi Sorvali – rummut, lyömäsoittimet, kuoro
* Pentti Lahti – saksofonit ja huilusoolot
* Tapani Rinne – tenorisaksofoni
* Juhani Aalto – pasuunat
* Mircea Stan – pasuunat
* Esko Heikkinen – trumpetti
* Heikki Jäntti – huuliharppu 

#### [[Jouni Heinonen|Jouni Heinosen]] jouset
* Jouni Heinonen – viulu
* Erkki Hiltunen – viulu
* Pertti Kiri – viulu
* Timo Konttinen – viulu
* Erkki Lasonpalo – viulu
* Jorma Rahkonen – viulu
* Kari Vanonen – viulu
* Jaakko Vuornos – viulu
* Lauri Laasonen – alttoviulu
* Seppo Ristolainen – alttoviulu
* Olli Kangas – sello
* Risto Poutanen – sello 

### Tuotanto
* Iain Churches – äänitys ja miksaus (SoundTrack-äänitysstudiot)
* Markus Heikkerö – kannen suunnittelu
* Henrik Schütt – valokuvat
* Upi Sorvali – tuottaja 

## Lähteet
Vittorio Rieti

**Vittorio Rieti** (28. tammikuuta 1898 Aleksandria – 19. helmikuuta 1994 New York) oli italialaistaustainen, Yhdysvaltain kansalaisuuden saanut säveltäjä.

Rieti opiskeli Giuseppe Frugattan johdolla Milanossa vuosina 1912–1917. Hän suoritti myös taloustieteen opintoja ja valmistui Milanon yliopistosta vuonna 1917. Rieti palveli lyhyesti Italian armeijassa ensimmäisessä maailmansodassa. Sodan päätyttyä hän jatkoi Roomassa musiikkiopintojaan Alfredo Casellan johdolla. Orkestroinnissa Rieti sai ohjausta Ottorino Respighiltä. Hänen varhaisimmat teoksensa olivat tyyliltään kokeellisia ja saivat osakseen Arnold Schönbergin huomion. Schönberg auttoi Rietiä kustannussopimuksen saamisessa Universal Editionin kanssa.  

1920-luvun alkupuolella Rieti muodosti Renzo Massaranin ja Mario Labrocan kanssa *I Tre* -nimisen säveltäjäryhmän. Ensimmäisen kansainvälisen menestyksensä hän saavutti ISCM:n festivaalilla Prahassa vuonna 1924 konsertollaan puhallinsoittimille ja orkesterille. Se esitettiin Casellan johdolla. Rieti liittyi vuonna 1925 Pariisissa Sergei Djagilevin Ballets russes'n henkilökuntaan. Hän oli tähän mennessä jo siirtynyt lähemmäs Igor Stravinskyn tyyliä muistuttavaa uusklassismia. Stravinskysta tulikin hänen läheinen ystävänsä. Rietin Djagileville säveltämistä baleteista erityisen menestyksekkääksi osoittautui *Barabau*. Rieti sävelsi näyttämöteoksia myös Louis Jouvet'n teatterille Pariisiin. 1930-luvulla hän oli yksi modernille kamarimusiikille omistetun La Sérénade -ryhmän perustajista.

Rieti pakeni toista maailmansotaa Yhdysvaltoihin vuonna 1940 ja sai maan kansalaisuuden vuonna 1944. Yhdysvalloissa hänen musiikkiinsa teki koreografioita George Balanchine. Hänen orkesteriteostensa esityksiä johtivat muiden muassa Arturo Toscanini ja Dimitri Mitropoulos. Stravinskysta poiketen Rieti alkoi menettää suosiotaan 1950-luvulta lähtien. Hän kuitenkin jatkoi säveltämistä kuolemaansa saakka. Rieti opetti sävellystä Peabody Institutessa vuosina 1948–1949, Chicago Musical Collegessa 1950–1953, Queens Collegessa 1955–1960 ja New York College of Musicissa 1961–1964. Rietin tuotantoon kuuluu balettien lisäksi seitsemän oopperaa, yksitoista sinfoniaa, yksitoista jousikvartettoa, pianokappaleita, lauluja, kamariteoksia ja kuoromusiikkia.

## Lähteet
Wacław z Szamotuł

**Wacław z Szamotuł** (n. 1524 Szamotuły – n. 1560 Pińczów) oli puolalainen säveltäjä.

Wacław z Szamotuł opiskeli Lubrański-akatemiassa ja Krakovan yliopistossa. Hän työskenteli sihteerinä Hieronim Chodkiewiczille ja sitten säveltäjänä Sigismund II:n hovissa. Wacław kääntyi protestanttisuuteen noin vuonna 1550 ja työskenteli vuodesta 1555 kuolemaansa Mikołaj Radziwiłłin hovissa. Wacławin tuotantoon kuuluu monia hengellisiä a cappella -teoksia.

## Lähteet
Lars Dufholm

**Lars Herbert Dufholm** (1. tammikuuta 1920 Helsinki – 4. syyskuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen lainsäädäntöneuvos ja suomenruotsalainen yhteiskunnallinen ja poliittinen vaikuttaja.

Dufholm kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1939 ja suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1950 sekä oikeustieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1951. Hän palveli sotavuosina rintamalla. Dufholm toimi *[[Studentbladet]]in* päätoimittajana vuonna 1948, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan varapuheenjohtajana vuosina 1951–1953 ja eduskunnan ruotsinkielisen kanslian vt. notaarina sekä valiokuntien tulkkina vuosina 1950–1958. Vuodesta 1959 eläkkeelle jäämiseensä saakka hän oli oikeusministeriön lainsäädäntöosaston tarkastustoimiston lainsäädäntöneuvoksena. Hän oli myös eduskunnan suuren valiokunnan vt. sihteerinä vuosina 1964, 1967 ja 1968 sekä Helsingin teknillisen oppilaitoksen yhteiskunta- ja lainopin opettajana vuosina 1957–1967.

Dufholm oli Paasikivi-seuran sihteeri vuosina 1958–1967 ja sen varapuheenjohtaja vuosina 1968–1974. Hän vaikutti Ruotsalaisessa Kansanpuolueessa (RKP) ja hänet valittiin Urho Kekkosen vaaliliiton valitsijamieheksi vuoden 1962 presidentinvaaleissa. Dufholm kuului suomenruotsalaisten sosiaaliliberaalien ryhmään ja oli Svensk socialliberal samling -yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja vuosina 1955–1956 sekä Nyliberala studentförbundet -opiskelijajärjestön puheenjohtaja vuosina 1957–1959. Hän erosi RKP:stä 1970-luvulla vastalauseena puolueen oikeistosiiven toiminnalle, ja oli vuoden 1975 eduskuntavaaleissa Liberaalisen Kansanpuolueen (LKP) ehdokkaana. Dufholm kuului *[[Nya Argus]]* -lehden toimituskuntaan. Hän oli myös Nylands Nation -osakunnan kuraattori vuosina 1952–1954.

Dufholm oli vuosina 1972–1975 puolustuslaitoskomitean puheenjohtaja. Sadankomitea myönsi hänelle vuonna 1986 rauhantyön palkinnon, koska hän oli virkamiehenä vastustanut valmiuslainsäädäntöhanketta, joka olisi rajoittanut kansalaisten perusoikeuksia. Dufholm arvosteli julkisesti myös poliisin käyttämää väkivaltaa sen hajottaessa kesäkuussa 1970 Helsingissä Iranin šaahin Mohammed Reza Pahlavin vastaisen mielenosoituksen.

## Teoksia
**60-luvun perspektiivi* (toim. yhdessä Ralf Fribergin ja Nils-Börje Stormbomin kanssa). Alkuteos *Perspektiv på sextiotalet*, 1961.

## Lähteet
Randabergin kirkko

**Ranabergin kirkko** () on Randabergin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1845.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tungenesin majakka

**Tungenesin majakka** () on Randabergin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1828 ja lakkautettiin 1984.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Will Cuylle

**Will Cuylle** (s. 5. helmikuuta 2002 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Cuylle edustaa NHL-joukkue New York Rangersia.

Ennen NHL-uraansa Cuylle pelasi OHL-juniorisarjassa Windsor Spitfiresin joukkueessa. New York Rangers varasi hänet toisella kierroksella 60. varausvuorolla .  Cuylle on pelannut 71 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt 11 maalia ja kahdeksan syöttöä eli 19 tehopistettä. Cuylle kuului Kanadan joukkueeseen vuoden 2022 nuorten MM-kilpailuissa. MM-turnauksen seitsemässä ottelussa hän teki kaksi maalia ja kaksi syöttöä eli neljä tehopistettä.

## Lähteet
Ant etkenmen

***Ant etkenmen*** () on krimintataarinkielinen laulu, joka perustuu Noman Çelebicihanin kirjoittamaan runoon. Laulusta on sittemmin tullut Krimin tataarien kansallislaulu. Säveltäjää ei tunneta.

Bolševikien teloitettua Çelebicihanin vuonna 1918 laulusta tuli keino muistaa hänen uhraustaan Krimin tataarien hyväksi. Kun Krimin tataarit karkotettiin Uzbekistaniin vuonna 1944, laulu oli myös tapa ilmaista kansallista identiteettiä. Neuvostoaikana laulu oli kuitenkin kielletty, ja kielto kumottiin vasta perestroikan aikana. Krimin tataarien kansan kurultain päätöksellä laulusta tuli vuonna 1991 virallisesti Kirimin tataarien kansallislaulu.

Laulusta on ukrainankielinen käännös. Se esitettiin yhdessä alkuperäisen version kanssa vuonna 2016 Ukrainan kansallisoopperassa.

## Sanat

Lähde:

## Lähteet
Chlef

**Chlef** () on kaupunki ja Chlefin maakunnan hallinnollinen keskus Algeriassa. Se sijaitsee Chelifjoen varrella 210 kilometriä Algerista länteen. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan Chlefissä oli 178&nbsp;600 asukasta.

Ranskalaiset perustivat roomalaisen Castellum Tingitanumin paikalle Orléansvillen kaupungin vuonna 1843. Vuonna 1939 siellä oli 20&nbsp;000 asukasta. Maanjäristys tuhosi suurimman osan kaupungista vuonna 1954 ja tappoi 1&nbsp;500 ihmistä.

Algerian itsenäistyttyä kaupunki sai nimen El Asnam. Vuonna 1980 sattui uusi maanjäristys, jossa tuhoutui yli puolet rakennuksista ja noin 5&nbsp;000 ihmistä sai surmansa. Seuraavana vuonna kaupunki nimettiin Chlefiksi (myös *Ech Cheliff*).

Kaupunki on maatalousalueen kaupallinen ja liikennekeskus, jossa on elintarvike-, nahka-, kemian- ja tekstiiliteollisuutta. Siellä toimii Hassiba Benboualin yliopisto. Roomalaisajalta on säilynyt vuonna 324 rakennetun basilikan rauniot, joista löytynyt mosaiikki on nykyään Algerin pyhän sydämen katedraalissa.

## Lähteet
Ruotsinpyhtään kirkonkylä

**Ruotsinpyhtään kirkonkylä** () on entisen Ruotsinpyhtään kunnan hallinnollinen keskus, joka ympäröi vanhaa Strömforsin ruukkialuetta. Ruotsinpyhtää liitettiin osaksi Loviisaa vuoden 2010 kuntaliitoksessa.

## Lähteet
Šarhorod

**Šarhorod** () on kaupunki Vinnytsjan alueen Žmerynkan piirissä. Kaupunki sijaitsee Dnestrin valuma-alueeseen kuuluvan Muraškajoen varrella, noin 82 kilometriä aluekeskus Vinnytsjasta etelälounaaseen.

Tammikuun keskilämpötila on −5,8 ja heinäkuun +19,6 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 485 millimetriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 6&nbsp;982 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 6&nbsp;923 asukasta, josta etnisesti ukrainalaisia oli 97,26 prosenttia, venäläisiä 1,44 % ja juutalaisia 0,61 %.  Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 10&nbsp;570 asukasta. 

Paikkakunta mainitaan Liettuan suuriruhtinaskunnan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran 1383. Paikkakunnalle perustettiin asutus nimellä **Knjaža Luka** (Княжа Лука). Vuonna 1497 asutus sai uuden nimen **Karatševa Pustyn** (Карачева Пустинь). Vuonna 1579 nimeksi tuli Šarhorod ja paikkakunnalle rakennettiin linnoitus. Magdeburgin oikeudet paikkakunta sai vuonna 1588. Vuosina 1672–1999 turkkilaiset (osmaanit) miehittivät paikkakuntaa, ja kutsuivat sitä nimellä **Küçük-Stambul** (Pikku Stambul). Puolan jaon seurauksena (1793) seutu siirtyi Venäjän keisarikunnan alaisuuteen. Kaupunkityyppisen taajaman aseman paikkakunta sai 1923; kaupungiksi Šarhorod nimettiin vuonna 1987.

Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Šarhorod on kuulunut Žmerynkan piiriin; sitä ennen se oli vuosina 1923-2020 Šarhorodin piirin hallintokeskus.

Kaupungin arkkitehtuurisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaisiin rakennuksiin lukeutuvat muun muassa vanhan linnoituksen jäänteet, synagoga (1589), kirkko (1593 tai 1595) ja Pyhän Mykolajivin luostarin rakennuskokonaisus (perustettu 1717, rakennukset 1700-1800-luvuilta). 


Башта Шаргородського замку P1530720.jpg|Šarhorodin linnoituksen tornin rauniot.
Синагога в Шаргороді P1530589.jpg|Šarhorodin synagoogan rakennus (1589).
Костьол Святого Флоріана Шарого P1530501.jpg|Pyhän Florianuksen kirkko (1595).
Наріжна башта та мури P1530528.jpg|Pyhän Mykolajivin luostarin aluetta.
Братський корпус з Михайлівською церквою (Panorama2).jpg|Pyhän Mykolajivin luostarin aluetta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Šarhorodin hromadan sivusto  (gromada.info)
* Šarhorodin kaupungin sivusto  (hargorod-miskrada.gov.ua)
* Šarhorod (Шаргород)  (ukrainaincognita.com)
* Ukraine: Progress on restoration of magnificent Great Synagogue in Sharhorod (2018)  (jewish-heritage-europe.eu)
Onni päättyy huomenna

**Onni päättyy huomenna** (*There’s Always Tomorrow*) on Douglas Sirkin ohjaama yhdysvaltalainen mustavalkoinen draamaelokuva vuodelta elokuvavuosi 1956. Sen pääosia, turhautunutta lelutehtailijaa ja perheenisää sekä tämän elämään vuosien jälkeen palaavaa hemaisevaa muotisuunnittelijaa, näyttelevät Fred MacMurray ja Barbara Stanwyck.

”Onko tiukka mustavalkoinen elokuva enemmän elämää kuin melodramaa? Mestariteos joka tapauksessa”, kirjoitti *Helsingin Sanomissa* Mikael Fränti ja luonnehti elokuvaa teräväksi kuvaksi 1950-luvun amerikkalaisesta perheestä ja keskiluokkaisten elämänarvojen kahleista. ”Melkein tunnekuohuja pidätellen Sirk analysoi rakkautta, joka ei saa roihahtaa.”

*[[Tv-maailma]]n* Jussi Karjalaisen mielestä Douglas Sirkin melodraama tehoaa tässä mustavalkoisenakin, koska pääpariksi on otettu vuosikymmen aiemmin Billy Wilderin film noirissa *[[Nainen ilman omaatuntoa]]* (1944) loistaneet MacMurray ja Stanwyck.

## Lähteet
André Ventura

**André Claro Amaral Ventura** (s. 15. tammikuuta 1983) on portugalilainen poliitikko ja äärioikeistolaisen Chega-puolueen puheenjohtaja. Ventura on koulutukseltaan lakimies ja tuli tunnetuksi jalkapalloselostajana Portugalin televisiossa. Hän aloitti poliittisen uransa Lissabonin paikallispolitiikassa sosiaalidemokraattisen puolueen riveissä, mutta perusti vuonna 2019 oman Chega-puolueensa (”chega” tarkoittaa portugaliksi ”nyt riittää”). 

## Poliittisia kantoja
Venturalla on tapana esiintyä populistisesti ja haukkua korruptiota sekä vastustaa maahanmuuttoa. Hän on myös esimerkiksi vaatinut pedofiilien kemiallista kastrointia. Ventura ihailee muun muassa Donald Trumpia ja Jair Bolsonaroa.

Erityisesti Venturan näkemykset romaneista ovat herättäneet huomiota. Hän on nimittänyt heitä hyvinvointijärjestelmää väärinkäyttäviksi rikollisiksi. Koronaviruspandemian aikana Ventura ehdotti erillisiä eristystoimia romaniyhteisöille. Ventura on myös tuomittu sakkoihin romaneja koskevista sosiaalisen median kirjoituksistaan.

Vuonna 2020 Ventura käski LIVRE-puolueen guinealais-portugalilaista kansanedustajaa Joacine Katar Moreiraa ”palaamaan kotimaahansa” tämän ehdotettua, että portugalilaiset museot palauttaisivat hallussaan olevia esineitä entisiin Portugalin siirtomaihin.

Venturan mukaan islam on uhka Euroopalle.

## Ura
Chega valittiin Portugalin parlamenttiin eli tasavallan kokoukseen vuonna 2019 puolueensa ainoana edustajana. Vuoden 2021 presidentinvaaleissa Ventura tuli kolmanneksi 11,9 prosentin ääniosuudella. Vuoden 2026 presidentinvaaleissa Ventura eteni toiselle kierrokselle, missä hän sai noin 34 prosenttia äänistä ja hävisi António José Segurolle.

## Yksityiselämä
Ventura on naimisissa. Hänellä ei ole lapsia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ventura (täsmennyssivu)

**Ventura** tarkoittaa seuraavia:

* Venturan piirikunta, piirikunta Yhdysvaltojen Kaliforniassa
* Ventura, Venturan piirikunnan hallintokeskus
* *[[Ventura (albumi)|Ventura]]*, Anderson Paakin studioalbumi vuodelta 2019
* Lockheed Ventura, yhdysvaltalainen pommi- ja meritoimintakone
* MacOS Ventura, Apple Mac-tietokoneiden käyttöjärjestelmän versio
* 4826 Ventura, päävyöhykkeen asteroidi

## Ventura-nimisiä henkilöitä
### Ventura sukunimenä
* André Ventura (s. 1983), portugalilainen poliitikko, Chega-puolueen puheenjohtaja
* Casandra Ventura eli *Cassie* (s. 1986), yhdysvaltalainen R&B-laulaja, malli ja näyttelijä
* Fred Ventura (s. 1962), italialainen musiikkituottaja, laulaja ja italodiskoartisti
* Gian Piero Ventura (s. 1948), italialainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Giovanni Ventura (s. 1944), italialainen uusfasisti ja terroristi
* Hugo Ventura (1988), portugalilainen jalkapallomaalivahti
* Jesse Ventura (s. 1951), yhdysvaltalainen kehonrakentaja, showpainija, näyttelijä, poliitikko ja kuvernööri
* Josep Maria Ventura i Casas (1817–1875), katalonialainen muusikko ja säveltäjä
* Lino Ventura (1919–1987), italialainen näyttelijä
* Luigi Ventura (s. 1944), italialainen katolinen arkkipiispa ja Pyhän istuimen diplomaatti
* Ramón Buxarrais Ventura (s. 1929), espanjalainen katolinen piispa
* Santiago Ventura (s. 1980), espanjalainen tennispelaaja

### Ventura etunimenä
* Ventura Pons (1945–2004), katalonialainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja
* Ventura Rodríguez (1717–1785), espanjalainen arkkitehti ja taiteilija
* Ventura Ruiz Aguilera (1820–1881), espanjalainen runoilija ja lääkäri

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Ace Ventura, kadonneiden ja varastettujen lemmikkieläinten etsijä, samannimisen elokuvasarjan päähenkilö.
Johann Baptist Henneberg

**Johann Baptist Henneberg** (6. joulukuuta 1768 Wien – 26. marraskuuta 1822 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä, urkuri ja kapellimestari.

Henneberg pääsi vuonna 1790 kapellimestariksi ja säveltäjäksi Emanuel Schikanederin Freihaus-teatteriin (Theater auf der Wieden). Vuonna 1803 hänestä tuli kreivi Esterházyn hovin urkuri Eisenstadtissa. Vuodesta 1811 hän toimi sen kapellimestarina. Henneberg palasi Wieniin ja toimi Kirche am Hofin kuoromestarina sekä vuodesta 1818 hoviurkurina. Hän soitti urkuja myös Schottenstift-luostarissa.

Hennebergin monista singspieleistä suurimman menestyksen sai osakseen *Die Waldmänner* (1793). Henneberg sävelsi myös muun muassa orkesterimusiikkia ja hengellisiä teoksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Mari Luoma

**Mari Luoma** (s. 1993) on suomalainen kuvittaja ja sarjakuvantekijä. Hän asuu ja työskentelee Saksan Hampurissa.

Luoma on kuvittanut muun muassa lastenkirjoja ja mainosmateriaaleja sekä tehnyt peligrafiikkaa. Vuodesta 2021 lähtien hän on myös piirtänyt ja käsikirjoittanut *[[Romeo & Hirviöt]]* -sarjakuvasarjaa.

## Julkaisut

### Riikkinen-sarja (kirjoittaja [[Jukka Laajarinne]]):
* *Mahdottoman suuri puu: tarina äärettömästä*. Helsinki: Gaudeamus, 2020. .
* *Kadonneen madon jäljillä: tarina monimuotoisuudesta*. Helsinki: Gaudeamus, 2021. .
* *Mansikkamysteeri: tarina tiedon etsimisestä*. Helsinki: Gaudeamus, 2022. .
* *Hämmästyttävä härveli: tarina energiasta*. Helsinki: Gaudeamus, 2023. .
* *Kommelluksia keittiössä: tarina kemiasta*. Helsinki: Gaudeamus, 2024. .

### Aavepartio-sarja (kirjoittaja [[Roope Lipasti]]):
* *Aavepartio yksin kotona*. Helsinki: WSOY, 2021. .
* *Aavepartio ja viemärin hirviö*. Helsinki: WSOY, 2022. .
* *Aavepartio ja luurankotanssi*. Helsinki: WSOY, 2023. .
* *Aavepartio ja kaamea kummituskyyti*. Helsinki: WSOY, 2024. .

### Romeo & Hirviöt -sarjakuvasarja:
* *Romeo & Hirviöt*. Helsinki: WSOY, 2021. .
* *Romeo & Hirviöt: Salaisten kasvojen käytävä*. Helsinki: WSOY, 2022. .
* *Romeo & Hirviöt: Augustuksen arvoitus*. Helsinki: WSOY, 2023. .

### Telma-sarja (kirjoittaja [[Satu Varjonen]]):
* *Voihan nenä!* Helsinki: Minerva Kustannus, 2021. .
* *Ylläripylläri!* Helsinki: Minerva Kustannus, 2022. .
* *Some soikoon!* Helsinki: Minerva Kustannus, 2023. .

### Melkein mahdoton tehtävä -sarja (kirjoittaja [[Timo Parvela]]):
* *Melkein mahdoton tehtävä: Merkitty lapsi*. Helsinki: WSOY, 2022. .
* *Melkein mahdoton tehtävä: Savuna ilmaan*. Helsinki: WSOY, 2023. .
* *Melkein mahdoton tehtävä: Verkon valtias*. Helsinki: WSOY, 2023. .
* *Melkein mahdoton tehtävä: Castorin sydän*. Helsinki: WSOY, 2024.

### Zeta-sarja (kirjoittaja [[Heli Koskinen (kirjailija)|Heli Koskinen]]):
* *Zeta: Uskallatko pelata?* Karkkila: Mäkelä, 2022. .
* *Zeta: Paras peli voittakoon!* Karkkila: Mäkelä, 2023. .
* *Zeta: Kaikki pelissä!* Karkkila: Mäkelä, 2024. . Julkaistaan lokakuussa 2024.

### Muut:
* *Iloiten ja ihmetellen: rukouksia lapsille*. Vihti: Aurinko Kustannus, 2021. . Kirjoittaja Hanna Ekola.
* *Mustan tahran arvoitus*. Vihti: Aurinko Kustannus, 2022. . Kirjoittaja Kaiju Haanpää.
* *Huima retki talviyössä: Mörön ja sopulin seikkailut*. Helsinki: Minerva, 2023. . Kirjoittaja Mari Sylvia Kokko.
* *Ihan tavallinen hirviöperhe*. Helsinki: WSOY, 2023. .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mari Luoman kotisivut
* Oksa, Marika: Mari Luoma: Romeo ja hirviöt – Augustuksen arvoitus. Kvaak.fi. 3.9.2023.
* Lindström, Titta: Mari Luoma ja hirviöiden maailma. Kirjavinkit.fi. 21.9.2023.
Drunken Sailor

***Drunken Sailor*** on englanninkielinen merimiesten laulama laulu. Sen katsotaan olevan yksi vanhimmista tunnetuista merimieslauluista. Melodia perustuu irlantilaiseen kansanlauluun nimeltä *Óró, sé do bheatha ’bhaile*, jonka puolestaan on arvioitu olleen vanha irlantilainen klaanimarssi. Laulun sanojen uskotaan olevan peräisin vuodelta 1855. Laulu kertoo humalaisesta merimiehestä, ja siitä miten tätä pitäisi rangaista. Tämä puolestaan perustuu merimiesten runsaalle alkoholinkäytölle, mihin vaikutti osaltaan se, että alkoholin avulla vettä pystyttiin pitämään juomakelpoisena pidempään.

Laulusta tuli muiden vanhojen merimieslaulujen ohella suosittu alkuvuodesta 2021 TikTokin myötävaikutuksesta. Ilmiöstä alettiin käyttää englanninkielistä nimeä *ShantyTok*.

## Kappaleen sanat

What will we do with a drunken sailor?

What will we do with a drunken sailor?

What will we do with a drunken sailor?

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Shave his belly with a rusty razor

Shave his belly with a rusty razor

Shave his belly with a rusty razor

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Put him in a long boat till his sober

Put him in a long boat till his sober

Put him in a long boat till his sober

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Stick him in a scupper with a hosepipe bottom

Stick him in a scupper with a hosepipe bottom

Stick him in a scupper with a hosepipe bottom

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Put him in the bed with the captains daughter

Put him in the bed with the captains daughter

Put him in the bed with the captains daughter

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

That's what we do with a drunken sailor

That's what we do with a drunken sailor

That's what we do with a drunken sailor

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

## Lähteet
Ferdinand Kauer

**Ferdinand Kauer** (kastettu 18. tammikuuta 1751 Klein-Tajax – 13. huhtikuuta 1831 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari.

Kauer soitti lapsena urkuja jesuiittakirkossa ja oli sitten urkurina Trnavassa jesuiittaseminaarissa. Hän myös opiskeli Trnavassa filosofiaa ja lääketiedettä. Kauer muutti Wieniin vuoden 1777 paikkeilla. Hänen sävellysopettajinaan toimivat siellä Heidenreich ja Zimmermann. Noin vuodesta 1781 Kauer työskenteli Theater in der Leopoldstadtissa viulistina. Hän sai nimityksen teatterin musiikkikoulun johtajaksi vuonna 1789 ja toimi sittemmin teatterin toisena kapellimestarina. Vuosina 1810–1811 Kauer oli kapellimestari Grazissa. Hän palasi joksikin aikaa Theater in der Leopoldstadtin palvelukseen, mutta siirtyi sitten Theater in der Josefstadtiin, jossa toimi kapellimestarina vuosina 1814–1818. Vuosiksi 1821–1830 Kauer palasi Theater in der Leopoldstadtiin sen toisena viulistina. Hän menetti lähes koko omaisuutensa tulvassa vuonna 1830.

Kauer sävelsi parisataa näyttämöteosta. Muuhun tuotantoon kuuluu suurimuotoisia orkesteriteoksia ja hengellistä musiikkia. Kauer menestyi muun muassa teoksellaan *Das Donauweibchen* (1798), jota esitettiin eri puolilla Eurooppaa. Hän julkaisi myös oppikirjat *Singschule nach dem neuesten System der Tonkunst* ja *Kurzgefasste Generalbass-Schule für Anfänger*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Viivi Rintanen

**Viivi Rintanen** (s. 1990) on suomalainen sarjakuvantekijä, kuvittaja ja taidekasvattaja. Hän käsittelee sarjakuvissaan usein mielenterveysaiheita.

Rintasen esikoisteos *Mielisairaalan kesätyttö* kertoo mielenterveysosastolla työskentelevästä siivoojasta. Sarjakuva on saanut innoitusta tekijän omista kesätyökokemuksista ja syömishäiriöstä. Sarjainfo-lehden asiantuntijaraati äänesti sen vuonna 2015 vuoden parhaaksi kotimaiseksi sarjakuva-albumiksi.

Vuosina 2015–2020 Rintanen sovitti lukijoiden lähettämiä hulluuskokemuksia sarjakuviksi ja julkaisi niitä sarjakuvablogissaan. Projektin päätyttyä tarinat koottiin *Sarjakuvaterapiaa ja muita kertomuksia hulluudesta* -albumiksi.

Rintanen on myös Kutikuti-sarjakuvakollektiivin jäsen.

## Tuotanto

### Sarjakuva-albumit:
* *Mielisairaalan kesätyttö*. Tampere: Suuri kurpitsa, 2015. .
* *Sarjakuvaterapiaa ja muita kertomuksia hulluudesta*. Tampere: Suuri kurpitsa, 2020. .

### Lyhyet sarjakuvat antologioissa:
* *Mutta suurin on rakkaus*. Tampere: Suuri kurpitsa, 2020. 978-952-7160-37-4. Käsikirjoittaja Pauli Kallio.

### Sarjakuvablogit:
* *Hulluussarjakuvia* (2015–2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pihlajaniemi, Anna: Syömishäiriöstä kärsinyt Viivi Rintanen: ”Hoitoon pääsee vasta, kun on jo aivan sekaisin”. Kodin Kuvalehti. 25.4.2016.
* Kangassalo, Olli: Suorittaminen muuttui syömishäiriöksi –  Viivi Rintanen purki hulluutensa sarjakuvaan. Yle.fi. 8.6.2018. 
* Viivi Rintassen sarjakuvablogi
Niku Peltokangas

**Niku Peltokangas** (s. 4. toukokuuta 1978 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Peltokangas edusti urallaan Superpesiksessä Seinäjoen Maila-Jusseja ja Alajärven Ankkureita. Peltokangas saavutti yhden SM-pronssin kaudella 1996. Peltokangas pelasi yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 1999. Hän pelasi vaihtajajokerina. Peltokangas pelasi 87 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kolme kunnaria ja 16 tavallista juoksua, toi 47 juoksua ja keräsi 413 kärkilyöntipistettä. Peltokangas pelasi viisi Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän toi yhden juoksun ja keräsi 14 kärkilyöntipistettä. Peltokangas pelasi 13 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden tavallisen juoksun, toi viisi juoksua ja keräsi 66 kärkilyöntipistettä. 

## Lähteet
Koppi

**Koppi** on pieni ja kevyt rakennelma jolla voidaan esimerkiksi eristää osa huonetta toisesta.
Kopit ovat usein liikuteltavia ja ovat hyödyllisiä, jos pysyvä rakennelma ei ole tarpeen. Esimerkiksi äänestyskopit.
Ey, güzel Qırım

***Ey, güzel Qırım*** () on krimintataarinkielinen kansanlaulu, joka lienee Krimin tataarien parhaiten tuntema laulu. Laulun alkuperä on kiistanalainen. Yhtäältä sen on kerrottu syntyneen Uzbekistanissa, jonne Krimin tataarit karkotettiin vuonna 1944 tuntemattomaksi jääneen henkilön tai henkilöiden toisemsta. Toisaalta on väitetty, että laulun ovat tehneet Fatma Halilova ja Šurki Osmanov, jotka olivat karkotettujen Krimin tataarien joukossa. Laulun teemana on koti-ikävä.

Pätkää laulusta hyödynnettiin Jamalan esittämässä *[[1944 (kappale)|1944]]*-kappaleessa, joka edusti Ukrainaa vuoden 2016 euroviisuissa. Kappale voitti kyseisen kilpailun.

## Sanat

Lähde:

## Lähteet
Heinrich Berté

**Heinrich Berté** (alun perin *Heinrich Bettelheim*; 8. toukokuuta 1857 Galgóc – 23. elokuuta 1924 Perchtoldsdorf) oli unkarilaissyntyinen säveltäjä.

Berté opiskeli Wienissä Joseph Hellmesberger vanhemman, Robert Fuchsin ja Anton Brucknerin johdolla. Lisäksi hän sai Pariisissa opetusta Léo Delibes'lta. Uransa alkuvaiheissa Berté sävelsi varsinkin balettimusiikkia, mutta vuodesta 1904 lähtien hän sävelsi paljon operetteja. Hän kuitenkin saavutti suurimman menestyksensä sovituksellaan Franz Schubertin operetista *[[Das Dreimäderlhaus]]*. Se kantaesitettiin Raimundtheaterissa vuonna 1916. Tuotantoja järjestettiin eri maissa, ja teoksesta tehtiin elokuvaversioita. Berté on haudattu Wienin Zentralfriedhofiin.

Myös Bertén sisaruksenpoika Emil Berté oli säveltäjä.

## Lähteet
Ignaz Umlauf

**Ignaz Umlauf** (1746 Wien – 8. kesäkuuta 1796 Meidling) oli itävaltalainen säveltäjä, kapellimestari ja alttoviulisti.

Umlauf soitti alttoviulua ensin Wienin hoviorkesterissa. Vuodesta 1775 hän soitti Wienin saksalaisen teatterin orkesterissa, jonka kapellimestariksi hän pääsi vuonna 1778. Sittemmin hän oli varahovikapellimestarina Antonio Salierin alaisuudessa. Umlauf oli suosittu singspielien säveltäjä. Hänen lukuisten singspieliensä joukossa on vuonna 1778 kantaesitetty *Die Bergknappen*. Umlauf sävelsi myös pianokonserton, konserton kahdelle pianolle ja orkesterille, kamarimusiikkia ja hengellistä vokaalimusiikkia.

Umlauf oli säveltäjä Michael Umlaufin isä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Miklós Bercsényi

**Miklós Bercsényi** (1664-1726), oli unkarilainen sotilas ja valtiomies, Ferenc II Rákóczin uskollinen ystävä, neuvonantaja ja oikea käsi. 

Kun itävaltalaiset 1701 vangitsivat Rákóczin, kiirehti Bercsényi Puolaan valmistaakseen sieltä käsin yleistä unkarilaisten kapinaa Itävaltaa vastaan. Rákóczin päästyä pakenemaan vankeudesta, riensi Bercsényi puolalaisen sotajoukon johtajana hänen avukseen. Tästä lähtien Bercsényi oli vapaustaistelun varsinainen johtaja. Hän johti myös Rákóczin diplomaattisia neuvotteluja ulkovaltojen kanssa, solmien muun muassa 1707 Varsovassa Itävaltaa vastaan suunnatun liiton Pietari Suuren kanssa. Kun Unkarin säädyt 1711 Szatmárissa suostuivat rauhantekoon Itävallan kanssa, ei Bercsényi, yhtä vähän kuin Rákóczikaan, yhtynyt siihen eikä välittänyt "amnestiasta", koska hän ei luottanut itävaltalaisten lupauksiin. Tämän jälkeen Bercsényi eli vuosina 1711-16 Puolassa ja sen jälkeen, yhdessä Rákóczin kanssa, Turkissa sulttaanin vieraana. Vuonna 1717 hän turkkilaisen sotajoukon etunenässä hyökkäsi Etelä-Unkariin, mutta hänet pakotettiin pian perääntymään. Kálmán Thaly on koonnut Kokoelman Bercsényin kirjeitä ja muita asiakirjoja seitsemään niteeseen (1868 ja 1875-82).

## Lähteet