Raseborgs ån valuma-alue

**Raseborgs ån valuma-alue** (vesistöaluetunnus&nbsp;81.073) on Uudellamaalla Raaseporissa Snappertunassa ja Inkoossa sijaitseva pieni vesistöalue, jonka laskujoki on Raaseporinjoki eli Snappertunanjoki (). Se laskee Snappertunassa Suomenlahden Landbofjärdeniin.

## Yleistä
### Sijainti
Raseborgs ån valuma-alue sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueella&nbsp;(81), jossa ovat kaikki Suomenlahteen laskevat, ja päävesistöjen väliin jäävät pienet vesistöalueet, alkaen idästä Venäjän rajalta päätyen länteen Hankoniemeen. Valuma-alue jää päävesistöjen Siuntionjoen vesistön&nbsp;(22) ja Karjaanjoen vesistön&nbsp;(23) väliselle rannikkoalueelle. Siellä sijaitsee 14 valuma-aluetta tai välialuetta (vesistöaluetunnukset 81V063–81V078), jotka on määritetty kolmannessa jakovaiheessa rannikkoalueen maa-alasta.

Raseborgs ån valuma-alue on  pitkä,  leveä, ja se pinta-ala on  (tai  ) ja järvisyys . Valuma-alue sijaitsee Raaseporin kaupungin alueella, mutta idässä siitä pieni osa kuuluu Inkooseen. Valuma-alueen itäpuolella sijaitsee Bruksträsketin valuma-alue&nbsp;(81.070) ja pohjoispuolella kulkee Salpausselän vedenjakaja, jonka takana on Karjaanjoen vesistö|Karjaanjoen vesistöalue&nbsp;(23) ja pienempi Starrbölebäckenin valuma-alue&nbsp;(81.077). Länsipuolella sijaitsevat Storängsbäckenin valuma-alue&nbsp;(81.075) ja eteläpuolella sijaitsevat välialueet 81V072 ja 81V074.

### Pääuoman kulun ja pituuden määritys
Raaseporinjoen pituudesta ei ole yksiselitteistä lähdetietoa. Se voidaan kuitenkin määrittää vesistöviranomaisen julkaisemista uomaverkoston tiedoista. Jokihaarasta valitaan pääuomaan se haara, jossa virtaa enemmän vettä. Virtaamatietoja ei ole yleensä käytettävissä, tai edes mitattu, tärkeistäkään jokihaaroista. Pienien valuma-alueiden jokihaarojen valuma-alueet korreloivat hyvin niiden virtaamien kanssa. Tässä määritetään pääuoman kulku vertaamalla vesistöviranomaisen ilmoittamia valuma-alueita toisiinsa. Raaseporinjoen alajuoksun pituus on  ja se muodostuu, kun Idbäcken ja Finbyån yhtyvät toisiinsa. Idbäckenin valuma-alueen pinta-ala on 14,17 ja Finbyånin . Pääuomaan valitaan siten Finbyån, jonka pituus on . Se muodostuu yläjuoksulla, kun Kvarnbäcken yhtyy Kungsåniin. Kungsånin valuma-alueen pinta-ala on 31,85 ja Kvarnbäckenin . Pääuomaan otetaan siksi Kungsån, jonka pituus on . Tämä osuus muodostuu Karjaan keskustaajaman itäpuolella, kun Duschbäcken ja Lepinjärven laskuoja yhtyvät toisiinsa. Duschbäckenin valuma-aluetta on 5,92 ja Lepinjärven laskuojalla . Silloin liitetään myös Lepinjärvi pääuomaan. Järven lounaispäähän laskee pieni Lillträsket, jonka takanakin on vielä valuma-aluetta jäljellä. Lepinjärven lasku-uomasta mitattuna yläjuoksua on vielä . Koko pääuoman pituus saadaan laskemalla edellisten uomien osuudet yhteen, jolloin pääuoman pituudeksi tulee .

## Vedenlaatu
Raaseporinjoki on luokiteltu pieneksi savimaiden joeksi, jonka ekologinen tila on alustavan arvion mukaan välttävä. Raaseporinjoen vedenlaatua on tutkittu 1970-luvulta saakka epäsäännöllisesti. Keväällä 2019 pääuoman kokonaisfosforipitoisuudet vaihtelivat välillä 31– litrassa vettä&nbsp;(µg/l). Korkeimmat fosforipitoisuudet havaittiin Grabbackabäckin () ja Idbäckenin () sivupuroissa. Kesäkuussa pääuoman suurin kokonaisfosforipitoisuus  havaittiin yläjuoksun tarkkailupisteellä, kun alajuoksulla vastaava pitoisuus oli , Grabbackan  mutta Idbäckenin sivu-uomassa vain . Samaan aikaan pääuoman kokonaistyppipitoisuudet vaihtelivat välillä 790–, kun Grabbackassa se oli noin  ja pienin arvo Idbäckenissa  uomasta.

Kolme neljäsosa joen ravinteista tulevat pelloilta, jonka tulvimisen aiheuttama huuhominen kasvattaa kuormitusta. Pääuoman ja sivu-uomien varressa on ollut noin 50 hehtaaria alavia peltomaita, jotka tulvivat herkästi. Lisäksi joen valuma-alueen maaperässä esiintyy paljon liejusavea. Valuma-alueella esiintyy myös happamia sulfaattimaita etenkin uomien ympäristössä, jotka hapetuttua muodostavat joen vettä happamoittavaa rikkihappoa.

## Valuma-alueen rakenne
Raseborgs ån valuma-alue kattaa monihaaraisen uomaverkostonsa takia yhtä pitkän kuin leveänkin vesistöalueen. Mereen laskeva ja kokoava Raaseporinjoki on varsin lyhyt, jolloin sivu-uomille jää runsaasti pituutta. Valuma-alueella sijaitsee 11 järveä tai lampea. Sivu-uomien esittely aloitetaan alajuoksulta lukien. Vasemmalta puolelta Raaseporinjokeen yhtyy Timmermossenilta alkava peltomaiden joht-oja, jonka valuma-alueella ei sijaitse lampia. Se laskee pääuomaan pienen saostusaltaan kautta. Hieman Snappertunan yläpuolelle jokeen yhtyy Fagernäsissä vasemmalta tuleva Idbäcken, joka alkaa Mörträsketistä&nbsp;(). Idbäckenin pituus on noin  ja sen valuma-alueen pinta-ala on . Sillä on sivu-uoma, joka tuo Snabbmossenin ja Stormossenin kuivatusvesiä Idbäckeniin. Pääuoman puolivälissä, Kungsånin ja Finbyånin väliin, siihen yhtyy vasemmalta tuleva Konungsbölen Kvarnbäcken. Se on  pitkä ja alkaa Myllylammesta&nbsp;(). Puron valuma-alueen pinta-ala on . Kvarnträsketiin laskevat Vistjärnenin&nbsp;() ja Lähdejärven&nbsp;() laskupurot. Lähdejärven alue on Myllylammen latva-aluetta, mutta siellä sijaitsee vielä pieni Lomträsket&nbsp;(). Finbyån laskee Huskvarnträsketiin&nbsp;(), joka oli pääuoman läpivirtausjärvi ennen kuivattamistaan. Kungsånin pääuomaan on sen lähialueelta johdettu lukuisia pieniä ojia. Erään ojan latvoilta löytyy Fårtjärnan&nbsp;(). Suurin puro lienee Grabbackanbäcken, jonka uomaa  on kunnostettu 2020-luvulla. Sen pohjoispuolella sijaitsevat Degermossen ja Stormossen, joiden välistä on kadonnut Lillsjön. Aivan pääuoman latvoilla siihen yhtyy vasemmalta tuleva Duschbäcken, joka alkaa Kolijärvestä ja virtaa Lillsjönin&nbsp;() läpi. Duschbäcken on  pitkä Lillsjöniin ja siitä  Kolijärveen&nbsp;(). Puron valuma-alue on . Pääuoma alkaa Lepinjärvestä&nbsp;(), jonka valuma-alueen pinta-ala on . Järvi saa merkittävän osan vedestään Salpausselästä ja lounaispuolella sijaitsevasta Lillträsketistä&nbsp;() ja sen yläpuolella sijaitsevasta Lammansmossenilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*