Avoimuusrekisteri

**Avoimuusrekisteri** on Suomen julkinen tietokanta, johon ilmoitetaan eduskuntaan ja ministeriöihin kohdistuvasta vaikuttamistoiminnasta. Rekisterin tarkoituksena on lisätä päätöksenteon avoimuutta, torjua epäasiallista vaikuttamista ja vahvistaa kansalaisten luottamusta valtionhallintoon ja demokratiaan. Rekisterin pitäjänä toimii Valtiontalouden tarkastusvirasto (VTV).

Avoimuusrekisteri otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2024 avoimuusrekisterilain (430/2023) nojalla. Suomi oli ensimmäinen Pohjoismaa, joka otti käyttöön kansallisen lobbausrekisterin.

## Tausta
Ajatus lobbausrekisteristä nousi Suomessa esille 2010-luvulla osana laajempaa keskustelua päätöksenteon avoimuudesta. Euroopan neuvoston korruptionvastainen elin GRECO suositteli Suomelle lobbauksen sääntelyä ja läpinäkyvyyden lisäämistä. Maaliskuussa 2019 eduskunnan puhemies Paula Risikkon johtama, kaikkien eduskuntaryhmien edustajista koostunut työryhmä esitti yksimielisesti lakisääteisen lobbausrekisterin perustamista.

Oikeusministeriö valmisteli avoimuusrekisterilakia osana Sanna Marinin hallituksen ohjelmaa. Valmistelun tueksi valtioneuvosto teetti vuonna 2018 selvityksen lobbausrekisterien kansainvälisistä malleista, jossa tarkasteltiin muun muassa Euroopan unionin, Irlannin, Iso-Britannian, Itävallan ja Yhdysvaltojen järjestelmiä. Hallitus antoi esityksensä (HE 98/2022 vp) eduskunnalle 16. kesäkuuta 2022, ja eduskunta hyväksyi lain 24. helmikuuta 2023. Laki vahvistettiin 23. maaliskuuta 2023.

### Suhde EU-lainsäädäntöön
Avoimuusrekisterilaki on kansallinen laki, joka ei perustu Euroopan unionin direktiiviin tai asetukseen. Euroopan unionilla on oma avoimuusrekisterinsä, joka koskee EU:n toimielimiin kohdistuvaa vaikuttamistoimintaa ja joka tuli pakolliseksi heinäkuussa 2021. EU:n rekisteri ei kuitenkaan velvoita jäsenvaltioita perustamaan kansallisia rekistereitä.

Suomen lain taustalla vaikuttivat sen sijaan kansainväliset suositukset: Euroopan neuvoston ministerineuvoston suositus CM/Rec(2017)2 lobbauksen sääntelystä, GRECO:n suositukset korruption torjumiseksi sekä OECD:n vuonna 2010 antama ja vuonna 2024 uudistettu suositus lobbauksen avoimuudesta ja integriteetistä.

Euroopan komissio on lisäksi valmistellut direktiiviä kolmansien maiden hallitusten puolesta harjoitettavan lobbauksen läpinäkyvyydestä (niin sanottu demokratian puolustuspaketti), joka toteutuessaan edellyttäisi jäsenvaltioilta erillistä rekisteriä ulkomaisen vaikuttamisen seurantaan.

## Lainsäädäntö
Avoimuusrekisterilaki (430/2023) tuli voimaan 1. tammikuuta 2024, lukuun ottamatta neuvottelukuntaa koskevaa 11 §:ää, joka tuli voimaan jo 1. huhtikuuta 2023.

### Ilmoitusvelvollisuus
Rekisteriin on ilmoittauduttava ennen vaikuttamistoiminnan aloittamista. Ilmoitusvelvollisia ovat oikeushenkilöt ja yksityiset elinkeinonharjoittajat, jotka harjoittavat vaikuttamistoimintaa tai vaikuttamistoiminnan neuvontaa. Ilmoitusvelvollisuus ei koske tahoa, jolla on kalenterivuoden aikana enintään viisi yksittäistä yhteydenottoa yhteen tai useampaan vaikuttamistoiminnan kohteeseen.

Ilmoitusvelvollisuuden ulkopuolelle jäävät muun muassa:
* viranomaiset ja julkisyhteisöt
* puolueet ja eduskuntaryhmät
* asianajajat pelkästään oikeudellista neuvontaa antaessaan
* vieraiden valtioiden edustajat
* asunto-osakeyhtiöt

### Vaikuttamistoiminnan kohteet
Rekisterissä seurataan vaikuttamistoimintaa, joka kohdistuu kansanedustajiin, ministereihin, ministerien valtiosihteereihin ja erityisavustajiin sekä ministeriöiden virkamiehiin. Rekisteri ei kata vaikuttamista, joka kohdistuu kuntiin, hyvinvointialueisiin tai virastoihin. Tätä rajausta on arvosteltu merkittäväksi puutteeksi, koska esimerkiksi maakunnallinen vaikuttamistoiminta jää kokonaan rekisterin ulkopuolelle.

### Ilmoitukset
Ilmoitusvelvollisten on tehtävä toimintailmoitus kahdesti vuodessa:
* tammi–helmikuussa edellisen vuoden heinä–joulukuun toiminnasta
* heinä–elokuussa kuluvan vuoden tammi–kesäkuun toiminnasta

Toimintailmoituksessa on ilmoitettava vaikuttamistoiminnan kohteet, aiheet, yhteydenottotavat sekä vuodesta 2026 alkaen myös taloudelliset tiedot, kuten vaikuttamistoimintaan käytetyt henkilötyövuodet, ulkopuolisten palvelujen kustannukset ja markkinointi- ja edustuskulut.

### Valvonta ja seuraamukset
Rekisterin pitäjänä ja valvojana toimii Valtiontalouden tarkastusvirasto. VTV voi asettaa uhkasakon ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönnistä, toimintailmoituksen tekemättä jättämisestä tai virheellisten tietojen antamisesta.

## Tilastot

Vuoden 2025 helmikuussa rekisteriin oli ilmoittautunut 1 132 organisaatiota. Toisella ilmoituskaudella (heinä–joulukuu 2024) toimintailmoituksen jätti 944 organisaatiota, ja 183 organisaatiota ei toimittanut ilmoitusta määräaikaan mennessä. VTV lähetti laiminlyöneille kehotuskirjeen. Kolmannella ilmoituskaudella (tammi–kesäkuu 2025) määräaikaan mennessä ilmoituksen jätti 1 070 organisaatiota.

Aktiivisimpia vaikuttajia olivat elinkeinoelämän järjestöt, kuten Elinkeinoelämän keskusliitto (EK), Suomen Yrittäjät ja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (MTK). EK:lla oli 15 kuukauden aikana noin 536 tapaamista päätöksentekijöiden kanssa.

Vuonna 2025 eniten vaikuttamistoiminnan kohteena ollut yksittäinen henkilö oli työministeri Matias Marttinen (kok.) 931 maininnalla. Eniten lobattu lainsäädäntöhanke oli alueidenkäyttölain uudistus, joka koski muun muassa tuulivoimaloiden etäisyysvaatimuksia asutuksesta. Yleisin yhteydenottotapa oli sähköposti, jota seurasivat kasvokkaiset ja etätapaamiset.

## Vastaanotto
### Havaintoja vaikuttamistoiminnasta
*Kuntalehden* ja Politiikkatohtori Oy:n syyskuussa 2025 julkaiseman analyysin mukaan kokoomus oli pääministeripuoluena selvästi eniten vaikuttamistoiminnan kohteena – noin kolmannes kaikista rekisteriin merkityistä yhteydenotoista kohdistui kokoomuksen edustajiin. Yritykset ja niiden etujärjestöt vastasivat noin kahdesta kolmasosasta kaikista kasvokkaisista tapaamisista päätöksentekijöiden kanssa, kun palkansaajajärjestöjen osuus oli noin kymmenesosa. Pääministeri Petteri Orpon tapaamisista noin kaksi kolmesta oli elinkeinoelämän edustajien kanssa ja noin joka kahdeksas palkansaajajärjestöjen kanssa.

Analyysi havaitsi myös strategisen eron vaikuttamistavoissa: yritykset kohdistivat noin 55 prosenttia yhteydenotoistaan ministeriöiden virkamiehiin lakien valmisteluvaiheessa, kun taas palkansaajajärjestöt painottivat yhteydenottoja kansanedustajiin.

### Kritiikki
Medialiitton toimialajohtaja Mikko Hoikka arvosteli marraskuussa 2023 rekisteriä "pettymykseksi" ja katsoi, ettei se tarjoa riittävästi tietoa vaikuttamistoiminnan sisällöstä. Hoikan mukaan rekisteristä selviää, kuka tapasi ketä ja missä asiassa, mutta ei sitä, mitä tapaamisissa tosiasiassa käsiteltiin. Hoikka esitti myös huolen siitä, että rekisteri saattaa kannustaa päättäjiä välttämään laajoja kuulemiskierroksia, jos yksipuolinen kuuleminen näyttää rekisterissä "kiusalliselta".

Tutkija Juho Vesa piti rekisteriä askeleena oikeaan suuntaan, sillä se lisää näkyvyyttä poliittiseen vaikuttamiseen, mutta totesi, ettei pelkkä rekisteri riitä lobbauksen läpinäkyvyyden takaamiseksi.

## Kansainvälinen vertailu
Lobbauksen avoimuutta koskeva sääntely vaihtelee eri maissa. OECD:n mukaan 17:ssä sen 32 jäsenmaasta (53 prosenttia) on julkinen lobbausrekisteri.

### Eurooppa

Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa ei ole kansallista lobbausrekisteriä. Ruotsissa parlamentaarinen selvityskomitea asetettiin kesäkuussa 2023 arvioimaan lobbauksen sääntelyn tarvetta. Norjassa on tehty useita ehdotuksia rekisterin perustamiseksi, mutta suurkäräjät on hylännyt ne.

### Euroopan ulkopuolella

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Avoimuusrekisterin verkkosivusto
* Avoimuusrekisterin avoin data Suomi.fi-palvelussa