open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chelsea Flower Show

**Chelsea Flower Show** on Royal Horticultural Societyn Lontoon Chelseassa vuosittain järjestämä puutarhanäyttely, jota pidetään johtavana alallaan Britanniassa mutta myös kansainvälisesti. Näyttely on järjestetty vuodesta 1913 lähtien maailmansotia ja vuoden 2020 koronapandemiaa lukuun ottamatta. Tapahtumapaikkana on toiminut alusta alkaen Royal Hospital. Näyttelyssä esitellään ja palkitaan uusia kasvilajikkeita ja tunnettujen floristien ja puutarhasuunnittelijoiden suunnittelemia asetelmia ja paviljonkeja. Tapahtumassa on perinteisesti vieraillut myös kuninkaallisen perheen jäseniä.

## Lähteet
Tiia Palmén

**Tiia Palmén** on suomalainen rikos- ja oikeustoimittaja sekä kirjailija. Hän on MTV Uutisten rikostoimituksen päällikkö. Maaliskuusta 2022 lähtien Palmén on toiminut Rikospaikka-ohjelmassa juontaja-toimittajana Pekka Lehtisen työparina.

Palmén on kirjoittanut vuonna 2021 julkaistun teoksen *Koskelan teinisurma*. Se kertoo vuonna 2020 Helsingin Koskelassa tapahtuneesta 16-vuotiaan pojan murhasta. Kirjassa kerrotaan rikoksen taustoista, itse surmaillasta sekä oikeuden käsittelystä. Vuonna 2022 *Koskelan teinisurmasta* julkaistiin jatko-osa. Siinä kerrotaan tekijöiden tuomiosta ja pohditaan tarkemmin teon motiivia.

Vuonna 2024 Palmén valittiin Oikeustoimittajat ry:n puheenjohtajaksi.

## Teokset
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 

*
Yöhokko

**Yöhokko** (*Nothocrax urumutum*) on hokkoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Yöhokko voi kasvaa 50–66 cm pitkäksi. Lajin pää, rinta ja vatsa ovat punaruskeat. Päälaen sulista muodostuva töyhtö on musta. Silmien ympärillä on paljasta ihoa. Yöhokon selkä ja siivet ovat tummanruskeat.

## Levinneisyys ja elintavat
Yöhokkoa tavataan Venezuelan eteläosista Peruun ja Brasiliaan ulottuvalla alueella. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja tulvametsät. Lintu on yöaktiivinen ja liikkuu yksittäin tai muutaman yksilön ryhminä. Yöhokon ravintoa ovat hedelmät. Laji rakentaa pesän puuhun, ja naaras munii yksi tai kaksi valkoista munaa.

## Lähteet
Tapaus Ritva Valkama

**Tapaus Ritva Valkama** oli näyttelijä Ritva Valkaman oma televisioshow, jota Yle TV2 tuotti kevät- ja kesäkaudella 1972 alaotsikolla ”Sketsejä, musiikkia ja asiaa”. Sarjan käsikirjoittajia olivat Matti Rosvall ja Jussi Tuominen ja Valkaman lisäksi muita vakioesiintyjiä Pertti Palo ja Seppo Korjus. Jokaisessa jaksossa oli myös vierailija, heitä olivat ainakin Anita Välkki, Fredi, Eila Roine ja Liisa Roine. Musiikin sovituksista ja johdosta vastasi Paavo Raninen.

*Helsingin Sanomien* televisioarvostelija Jukka Kajava moitti sketsien ja vitsien käsikirjoituksia väkinäisiksi ja koulupoikien speksien tasoisiksi, mutta kehui Ritva Valkaman huumorintajua ja luontevuutta, usein myös vierailevia tähtiä. Valkaman tai muidenkaan vakioesiintyjien laulutaitoja hän ei arvostanut ja kirjoitti sarjan keskusteluuosuuksien edustavan todella kömpelöä tv-ohjausta. Kajava arveli, että Valkamassa voisi olla aineksia paljon parempienkin televisio-ohjelmien keskushenkilöksi, mikä sitten toteutuikin 1970-luvun lopulta alkaen Mainos-TV:n sarjoissa *[[Parempi myöhään]]* (1979) ja *[[Ollaan kuin kotonanne]]* (1982).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Miau-duo, Ritva Valkama juttelee ja laulaa vieraansa Anita Välkin kanssa, video 3 min. Yle Elävä arkisto.
Päivi Happonen (toimittaja)

**Päivi Happonen** on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän on työskennellyt Ylen uutistoimituksessa vuodesta 2000 ja oikeustoimittajana vuodesta 2004. Happonen työskenteli Kuningaskuluttajan toimittajana vuosina 1994–2000.

Happosen esikoisdekkari *Pihla Karhu & Vaarallinen uutinen* julkaistiin vuonna 2022. Happonen aloitti kirjan kirjoittamisen jo vuonna 2015. Kirjan päähenkilö on rikostoimittaja Pihla Karhu, joka ryhtyy tutkimaan lapsiin kohdistuvia seksuaalisia hyväksikäyttötapauksia. Pian Karhu alkaa saada uhkaavia viestejä.  Kirjan itsenäinen jatko-osa julkaistiin vuonna 2024.

## Uutisointi kaksoiskansalaisten kohtelusta Puolustusvoimissa vuonna 2017
Keväällä 2017 Happonen teki paljon huomiota herättäneen uutisen, jonka mukaan Puolustusvoimat oli alkanut kohtelemaan Suomen ja Venäjän kaksoiskansalaisia eri tavoin kuin aiemmin estämällä heidän pääsynsä töihin Puolustusvoimissa ja rajoittamalla heidän koulutusmahdollisuuksiaan varusmiespalveluksessa. Jutun käynnisti Happoseen yhteyden ottanut Puolustusvoimissa työskentelevä henkilö, joka muun muassa näytti tälle Puolustusvoimien epävirallisen ohjeistuksen varusmiespalvelukseen tulevien kaksoiskansalaisten pääsyn estämisestä tiettyihin tehtäviin.

Puolustusministeri Jussi Niinistö kiisti rajusti syytökset. Hän nimitti uutista "valeuutiseksi" ja "uutisankaksi", epäili Ylen joutuneen informaatiovaikuttamisen kohteeksi ja haukkui toimittajia taitamattomiksi. Myös Puolustusvoimat kiistivät väitetyn ohjeistuksen olemassaolon. Muutama tunti uutisen julkaisemisen jälkeen Niinistö ilmoitti laittavansa vireille kaksoiskansalaisten pääsyn estämistä sotilasvirkoihin koskevan lakihankkeen, joka tuli voimaan heinäkuussa 2019. Uutinen johti myös oikeudenkäyntiin, joka koski Puolustusvoimien Vekaranjärven varuskuntaravintolaan hakenutta Venäjän ja Suomen kaksoiskansalaista. Kesäkuussa 2019 antamassaan lainvoimaisessa ratkaisussa käräjäoikeus katsoi, että kyseistä henkilöä oli syrjitty, mutta hylkäsi syrjintäsyytteen, koska rekrytointia hoitanut mies oli oikeuden mukaan toiminut Vekaranjärven turvallisuusupseerilta saamiensa ohjeiden mukaan.

Huomiota herätti myös se, kun Happonen kertoi vuonna 2018 julkaistussa Oikeustoimittajien juhlakirjassa *Etusivun rikokset*, että nimeltä mainitsematon Ylen uutistoimittaja yritti estää hänen juttunsa julkaisun. Ylen eläkkeelle jäänyt uutistoimittaja Hilkka Säävälä kertoi olevansa kirjoituksissa mainittu uutistoimittaja, mutta kiisti painostaneensa ketään. Happonen myöhemmin pahoitteli toimituksen sisäisten asioiden puintia kirjassa.

## Teokset
* 
* *Pihla Karhu & Rakkaudesta murhatut*. Helsinki: Deadline Kustannus, 2024.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
As In Gardens, So In Tombs

**As In Gardens, So In Tombs** on suomalaisen black metal -yhtyeen ...and Oceansin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 27. tammikuuta 2023 levymerkillä Season of Mist.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Timo Kontio – kitara
* Mathias Lillmåns – laulu
* Teemu Saari – kitara
* Pyry Hanski – bassokitara
* Kauko Kuusisalo – rummut
* Antti Simonen – kosketinsoittimet

## Arvostelut
* Imperiumi: 8/10
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Sarah Bovy

**Sarah Bovy** (s. 15. toukokuuta 1989) on belgialainen kilpa-autoilija. Bovy ajaa FIA World Endurance Championship ja IMSA SportsCar Championship -sarjoissa. Hän on ajanut myös W Series -sarjassa kaudella 2019 sarjan varakuljettajana.

European Le Mans Series -kaudella 2022 hän ajoi Iron Lynx -tallissa GTE-luokan voittoon Michelle Gattingin ja Doriane Pinin kanssa. Vuonna 2023 hän ajoi paalupaikalle GTE-luokassa Sebringin kilpailussa.

## W Series -tulokset

## Lähteet
Kyrylo Karabyts

**Kyrylo Ivanovytš Karabyts** (, ; s. 26. joulukuuta 1976 Kiova, Ukrainan SNT) on ukrainalainen orkesterinjohtaja ja musiikintutkija.

## Ura
Karabyts aloitti lapsena pianonsoiton opiskelun ja kiinnostui orkesterin johtamisesta 13-vuotiaana. Hän opiskeli Kiovassa Lysenkon musiikkilukiossa.

Karabyts on tehnyt tutkimustyötä Berliner Singakademiessa ,ja hän on transkriptoinut kadonneeksi luullun Carl Philipp Emanuel Bachin *[[Johannes-passio (C. P. E. Bach)|Johannes-passion]]*. Hänen tutkimustyönsä ansiosta löytyi myös Georg Philipp Telemannin ooppera *[[ Pastorelle en musique]]*. Hän johti orkesteria ensimmäisen kerran 19-vuotiaana aloittaessaan Budapestin festivaaliorkesterin apulaiskapellimestarina (1998–2000). Hän oli Orchestre Philharmonique de Radio Francen toisena kapellimestarina 2002–2005. Hän johti Bournemouthin sinfoniaorkesteria (BSO) ensin 2006, ja 2007 BSO nimitti hänet pääkapellimestariksi kaudeksi 2009–2010. Välivuosina hän toimi Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Sopimusta on jatkettiin vuodesta 2015 alkaen. Hän oli Deutsches Nationaltheater und Staatskapelle Weimarin pääkapellimestari 2016–2019. Hän on BSO:n pääkapellimestari kauden 2023–2024 loppuun ja sen jälkeen *conductor laureate* ja orkesterin *Voices from the East* -hankkeen taiteellinen johtaja.

## Perhe
Karabytsin isä on säveltäjä Ivan Karabyts. Karabyts on naimisissa, ja hänellä on kaksi lasta.

## Palkinnot
* Royal Philharmonic Society (RPS) Music Awards 2013

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kirill Karbits Askonas Holt
Noormarkun seurakunta

**Noormarkun seurakunta** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakuntayhtymään, ja sen kirkkoherrana toimii Kari Penttinen.

## Historia
Noormarkku kuului keskiajalta lähtien Ulvilan seurakuntaan, kunnes siitä tuli osa vuonna 1693 Ulvilan kappeliseurakunnaksi perustettua Ahlaisten seurakuntaa. Vuonna 1736 Noormarkusta tuli rukoushuonekunta ja 1771 kappeliseurakunta. Itsenäinen Noormarkun seurakunta muodostettiin vuonna 1861, jolloin siihen liitettiin myös Ahlaisten ja Pomarkun kappeliseurakunnat sekä Lassilan rukoushuonekunta. Ahlainen erotettiin omaksi seurakunnakseen vuonna 1893 ja Pomarkku 1899.

Noormarkun asukkaat käyttivät aluksi Ulvilan kirkkoa ja myöhemmin myös Porin ja Ahlaisten kirkkoja. Noormarkun ensimmäinen kirkkorakennus oli isovihan jälkeen vuonna 1726 rakennettu saarnahuone, joka korvattiin ristikirkolla 1835. Vanhan kirkon tuhouduttua sisällissodassa rakennettiin sen paikalle nykyinen Noormarkun kirkko, joka valmistui 1933. Noormarkun seurakunnalla on myös vuonna 1854 valmistunut Lassilan kirkko. 

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Noormarkun seurakunnan kirkkoherroina:

* 1874–1908: kirkkoherra Johan Stefan Tallqvist
* 1909–1918: kirkkoherra Oskar Daniel Paloheimo
* 1991–1997: kirkkoherra Hannes Viertola

## Lähteet
Jan-Erik Lönnqvist

**Jan-Erik Lönnqvist** (s. 1977) on suomalainen psykologi, joka on toiminut sosiaalipsykologian professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa 1. syyskuuta 2014 lähtien. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2008.

Lönnqvist kertoo tutkivansa etenkin persoonallisuuspsykologiaa, moraalipsykologiaa ja poliittista psykologiaa. Vuonna 2020 hän sai huomiota mediassa kertomalla tutkimuksestaan, jonka mukaan "itsekeskeiset miehet, jotka ovat riidanhaluisia, omapäisiä, epäsympaattisia ja epäempaattisia, omistavat huomattavasti muita useammin Audin, BMW:n tai Mercedeksen kaltaisen statusauton."

## Julkaisut

* Jan-Erik Lönnqvist: *Issues in socially desirable responding and personality research* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 2008. http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-10-4990-3
* Klaus Helkama, Rauni Myllyniemi, Karmela Liebkind, Johanna Ruusuvuori, Jan-Erik Lönnqvist, Nelli Hankonen, Tuuli Mähönen, Inga Jasinskaja-Lahti ja Jukka Lipponen: *Johdatus sosiaalipsykologiaan*. Edita, 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jan-Erik Lönnqvist ORCID:ssa
* Jan-Erik Lönnqvist Google Scholarissa
Palermon pasta

**Palermon pasta** on Lahdessa Kärpäsen koulussa kehitetty pastaruoka. Ruoan on keksinyt keittiöpäällikkö Sirkka Anttonen. Pastan lisäksi pääraaka-aine ruoassa on broileri. 

Palermon pasta sai alkunsa vuoden 1998 kouluruokakilpailussa. Se ei voittanut kilpailua vaan sai kunniamaininnan, mutta se ei ruuan suosion nousua haitannut. 

Palermon pasta on yksi suosituimmista kouluruoista. Pastalla ei ole nimestään huolimatta mitään tekemistä Italiassa sijaitsevan Palermon kaupungin kanssa. Kehittäjät keksivät suuhun sointuvan ruoan nimen osin sattumalla käyttäen Italian karttaa apunaan.

## Lähteet
Kenneth Eriksson (poliisi)

**Kenneth ”Kentsu” Eriksson** (s. 1960) on suomenruotsalainen eläköitynyt rikosylikonstaapeli ja kirjailija. Hän on perehtynyt erityisesti paritus- ja ihmiskaupparikoksiin.

## Elämä ja ura

Kenneth Eriksson aloitti virkamiesuransa vuonna 1979. Aluksi hän toimi Tullin valvontatehtävissä sekä vanginvartijana. Vuonna 1982 Eriksson siirtyi Helsingin poliisilaitokselle. Toimittuaan muutaman vuoden järjestyspoliisina hän ryhtyi rikostutkijaksi. Vuodesta 1991 alkaen Eriksson työskenteli väkivalta- ja järjestäytyneen rikollisuuden parissa. Pääpainopiste työssä olivat aseelliset ryöstöt, kiristykset, jengirikokset sekä paritus ja ihmiskauppa. Eriksson suoritti poliisin alipäällystökoulutuksen vuonna 1995 ja pääsi ryhmänjohtajaksi. Eriksson on perehtynyt paritus- ja ihmiskaupparikoksiin. Hän on pitänyt aiheesta luentoja sekä kansallisesti että kansainvälisesti. 

Erikssonilta on julkaistu kolme kirjaa. Hänen yhdessä toimittaja Jeanette Björkvqistin kanssa kirjoittama *Kovat kadut* on muistelmateos Erikssonin uran erikoisimmista ja kiperimmistä jutuista. Rikostarkastaja Petri Rainialan kanssa kirjoitettu *Rahaan kahlitut* kertoo Erikssonin tutkimista ihmiskauppa- ja paritusrikoksista. Niistä useimmissa Rainiala on ollut tutkinnanjohtajana. 

## Teokset

* 
* 
* 

## Lähteet
H’olodnyi Jarin kansallispuisto

**H’olodnyi Jarin kansallispuisto** () on kansallispuisto Ukrainan Tšerkasyn alueella. Vuonna 2022 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 68,335 neliökilometriä.

H’olodnyi Jar (kirjaimellinen suom. Kylmä rotko) voi tarkoittaa Ukrainassa useaa eri asiaa. Eräs tavallisimmista merkityksistä liittyy historialliseen, runsaasti harjuja ja lähteitä käsittävään suojeltuun (vuodesta 1968) metsäalueeseen Motronynskyin kolminaisuuden luostarin läheisyydessä, Tšyhyrynin () kaupungin länsipuolella. Tämä metsä on kansallispuiston ydinaluetta. Metsä on toiminut paikallisten asukkaiden suojana satojen vuosien aikana - niin tataarien hyökkäysten kuin puolalaisvallankin aikana. Metsä oli muun muassa zaporižžjan kasakoihin (Запорiзька Січ) kuuluneen kevyesti aseistettujen, puolalaishallintoa vastaan taistelleiden haidamakojen kokoontumispaikka 1700-luvulla. H’olodnyi Jarin metsä oli partisaanitaistelijoiden tukikohta-alue myös vuosina 1918–1922.
	

Гайдамаки 1886 іл. Сластіон 4.jpg|Kuvitusta Taras Ševtšenkon runoteokseen haidamakoista (1886).
Buda - Zalizniak oak facade.jpg|Yli 1100-vuotias, kasakkapäällikkö Maksym Zaliznjakille omistettu rauhoitettu tammi Budan kylän lähellä.
Холодний Яр, аерофотозйомка, монастир 4.jpg|H’olodnyi Jarin metsää Motronynskyin kolminaisuuden luostarin ympäristössä.
Холодноярський краєвид.jpg
Холодний Яр.jpg 
71-254-0046 Melnyky.jpg
Atamansky park Holovkivka hill view.JPG
Holodny Yar forest 06.jpg
Холодноярський ліс.jpg
Підсніжники у лісі-2.jpg|Kriminlumikelloja.
Урочище в Суботові.jpg|Kolmen lähteen polku Subotivin kylässä Tšyhyrynin länsipuolella.


## Lähteet

	
## Aiheesta muualla

* У “Холодному Яру” хочуть створити національний парк 
* Natsionalnyi pryrodnyi park "H’olodnyi Jar" (yt-video)  
* Довгоочікуваний статус: Холодний Яр став Національним природним парком (yt-video) 
*
Puntti-Karhut

**Puntti-Karhut** on porilainen urheiluseura, joka on erikoistunut painonnostoon. Seura on perustettu 1979.

Tunnetuin Puntti-Karhuja edustanut urheilija on olympiamitalisti Jouni Grönman.

Puntti-Karhut järjestää punttikouluja, joissa oli 1970-luvulla parhaimmillaan lähes 120 nuorta. Seura valmentaa nostajia aloittelijoista arvokisaedustajiin. Puntti-Karhut on järjestänyt monia merkittäviä kilpailuja kuten vuosien 2008, 2012, 2016 ja 2020 Suomen-mestaruuskilpailut.

## Lähteet
Ulla-Britt Boström

**Ulla-Britt Boström-Karlsson** (13. maaliskuuta 1936 Kirkkonummi – 14. maaliskuuta 2023 Turku) oli suomenruotsalainen näyttelijä. Boström valmistui näyttelijäksi vuonna 1956 ja työskenteli teatterissa aina eläköitymiseensä asti vuoteen 1999. Viimeiset 20 vuotta urastaan Boström oli kiinnitettynä Åbo Svenska Teateriin. Vuonna 2019 Boström oli Yle Vegan kesän puhujavieraana.

## Filmografia

## Lähteet
Meri-Porin seurakunta

**Meri-Porin seurakunta** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakunta yhtymään ja sen virkaatekevänä kirkkoherrana toimii Samu Repo.

Meri-Porin seurakunta perustettiin vuonna 2015 yhdistämällä Ahlaisten, Pihlavan ja Reposaaren seurakunnat.

## Lähteet
Lehmon työväentalo

**Lehmon työväentalo ** oli Kontiolahden kunnan Lehmon kylässä sijainnut työväentalo. Talon tilanteesta ei ole tietoa 1980-luvun jälkeen.

## Historiaa
Lehmon työväentalo rakennettiin vuonna 1921. Työväentalo sijaitsi 2&nbsp;000 m²:n tontilla. Talon pinta-ala oli alkujaan 92 m², ja siinä oli vain juhlasali. Talossa olleet kuistit purettiin vuonna 1977. Talon laajentamista ja liittämistä kunnallistekniikan piiriin suunniteltiin 1980-luvulla. Talo oli toisen maailmansodan aikana armeijan käytössä. 

## Lähteet
South Kensingtonin metroasema

**South Kensington** on Lontoon metron Circle-, District- ja Piccadilly-linjojen asema Etelä-Kensingtonissa, lähellä Natural History Museumia, Science Museumia ja Victoria and Albert Museumia. Circle- ja District-linjoilla se sijaitsee Gloucester Roadin ja Sloane Squaren asemien välissä ja Piccadilly-linjalla Gloucester Roadin ja Knightsbridgen asemien välissä. Aseman maanpäällisessä osassa on edvardiaaninen kauppakäytävä, johon kuuluu lasinen holvikatto ja kolmetoista myymäläpaikkaa.

Aseman rakensivat yhteistyössä Metropolitan ja District Railway ja se avattiin Brompton Exchange -nimisenä jouluaattona 1868. Yhtiöiden ajauduttua erimielisyyksiin District Railway rakensi asemalle lisää laitureita ja uuden sisäänkäynnin vuonna 1871. Vuosina 1905–1906 Piccadilly-linja ulotettiin South Kensingtonin asemalle vanhempien raiteiden alapuolelle, ja sitä varten rakennettiin sisäänkäynti Pelham Streetille. Samalla Metropolitan Railway uudisti aseman sisäänkäyntiä ja lipunmyyntihallia ja rakensi kauppakäytävän Pelham ja Thurloe Streetin välille. Myös alkuperäiset laiturikatokset korvattiin nykyisillä rautapylväiden varaan pystytetyillä puukatoksilla. Lipunmyyntihallia uudistettiin jälleen perusteellisesti vuonna 1951.

Historic England myönsi vuonna 2004 South Kensingtonin metroasemalle Grade II -luokan suojelukohteen aseman. Suojeluperusteiksi ilmoitettiin maanalaisten tunnelien alkuperäiset tiiliverhoillut holvikatot ja edvardiaaninen kauppakäytävä.

## Lähteet
Parhaat 2000–2022

**Parhaat 2000–2022** on Kikka Laitinen Co. -yhtyeen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2023 levymerkeillä Kantka Music ja Emsalö Music.

## Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kikka Laitinen sekä sovittanut Kikka Laitinen Co. -yhtye. Alla kokoelmalevyn kappaleet tietoineen:

1. Humanitarius 3'27
FIHIT2200002 HITCDS09

2. Henkiinherättäjä 3´28 
FIHIT2200001  HITCDS07

3. Sä et oo enää yksin 3´20 
FIHIT2200004 HITCDS11

4. Bengalin tiikeri 4´40 
FIHIT2200003 HITCDS10

1-4 Kaikki sävellykset ja sanoitukset Kikka Laitinen. Kaikki sovitukset Kikka Laitinen Co. –yhtye:
Kantelinen-Korhonen-Laitinen-Yli-Knuuttila
Muusikot: Kustaa Kantelinen (kitarat), Mikko Yli-Knuuttila (basso), Kikka Laitinen (laulu, rhodes, flyygeli, hammond, jouset), Petteri Korhonen (rummut, lyömäsoittimet), Toni Lähteenmäki (1-4, taustalaulut).
1-4 Äänitys, miksaus, masterointi: Finnvox studiot 2022, Risto Hemmi ja Pauli Saastamoinen 2022

5. Puut, linnut ja taivas 3´14
FIHIT1800003

6. Kanssa vanhan omenapuun 3´57	
FIHIT1700001

7. Elokuu ota syliin 3´19
FIHIT1800004

8. Elämisen keveys 3´46	
FIHIT1800001	

9. 1918 3´44	
FIHIT1800005

10. 2. Oh la laa, Tuupovaaraan!	4´09	
FIHIT1800002

5-10 Kaikki sävellykset ja sanoitukset Kikka Laitinen. Kaikki sovitukset Kikka Laitinen Co. –yhtye:
Kantelinen-Korhonen-Laitinen-Yli-Knuuttila
Muusikot: Kustaa Kantelinen (kitarat), Mikko Yli-Knuuttila (basso), Kikka Laitinen (laulu, taustalaulut, rhodes, flyygeli, hammond, jouset), Petteri Korhonen (rummut, lyömäsoittimet
5-10 Äänitys, miksaus, masterointi: Finnvox studiot 2022, Risto Hemmi ja Pauli Saastamoinen 2017-2018

11. Suomalaisia rakkaustarinoita  4:04
FIHHR0800003

12.  Jospa ne kaksi poikaa 3:34
FIHHR0800004

13. Rokataanpa vaan 4´13
FIHHR0800010

14. Minne rakkaus päätyy?	3:17
säv. & san. Kikka Laitinen; sov. Kikka Laitinen & Janne Halmela
FIHHR0800009

11-14. Kaikki sävellykset ja sanoitukset Kikka Laitinen. Kaikki sovitukset Kikka Laitinen Co. –yhtye: Kantelinen-Korhonen-Laitinen-Yli-Knuuttila
Muusikot: Kikka Laitinen (laulu ja flyygeli 14), Kustaa Kantelinen (kitarat), Mikko Yli-Knuuttila (basso), Tommi Lindell (koskettimet),  Petteri Korhonen (rummut, lyömäsoittimet), Janne Halmela (trumpetti)
Äänitys, miksaus ja masterointi: JJ-studio, Juuso Nordlund, 2007-2008

## Kokoonpano
* Kikka Laitinen – laulu, flyygeli, hammond, rhodes
* Kustaa Kantelinen – kitarat
* Mikko Yli-Knuuttila – basso
* Petteri Korhonen – rummut
* Tiina Lähteenmäki – taustalaulut

## Lähteet
* https://www.ess.fi/paikalliset/5790396
* https://www.epressi.com/tiedotteet/musiikki-ja-viihde/humanitarius-kikka-laitinen-co.-yhtyeen-uusi-ep-kritisoi-ahneutta-ja-suojelee-luontoa.html
Jon Ola Norbom

**Jon Ola Hauger Norbom** (15. joulukuuta 1923 Bærum – 12. huhtikuuta 2020 Suwanee, Georgia, Yhdysvallat) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan valtiovarainministerinä 1972–1973. Vuosina 1950–1952 hän johti puolueensa nuorisojärjestöä Unge Venstreä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Jon Ola Norbom'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Johan Kleppe

**Johan Kleppe** (29. syyskuuta 1928 Bjørnskinn, Andøya – 17. toukokuuta 2022) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1969–1973 ja toimi Norjan puolustusministerinä 1972–1973. Koulutukseltaan hän oli eläinlääkäri.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Johan Kleppe'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Iso-Hölö

**Iso-Hölö** on Natura 2000 -alue Laitilan ja Euran kuntien rajalla. Suojelualueen koko on 941 hehtaaria.

Suojelukohde koostuu kahdesta alueesta. Liesrahka-Liesjärvi sijaitsee Laitilan ja Euran kunnan rajalla. Liesjärvi on kuivatettu järvi, jonka vedenpintaa nostettiin kuitenkin vuonna 2010. Liesrahka on rämeen ja nevan muodostamaa suoaluetta. Iso-Hölö sijaitsee Laitilan puolella. Se on suoalue, jolla on nevamaisia piirteitä. Kaikki suoalueet ovat pääosin luonnontilassa. Erityisesti Liesjärvi on kansallisesti merkittävä lintuvesi. Alueella tavataan uhanalaisista lajeista ainakin heinätavia ja liito-oravia.

## Lähteet
Honkavaaran työväentalo

**Honkavaaran työväentalo ** oli entisessä Pyhäselän kunnassa sijainnut työväentalo. Talo on purettu 1980-luvulla.

## Historiaa
Honkavaaran työväenyhdistys rakennutti työväentalon vuonna 1928. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja pieni asunto. Talo ei  ollut kunnallistekniikan piirissä, ja se oli huonokuntoinen, osittain käyttökiellossa ja purku-uhan alainen vuonna 1982. Talo oli työväenyhdistyksen omassa käytössä. Siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia. 

## Lähteet
Ilmastonmuutos Ghanassa

**Ilmastonmuutos** vaikuttaa **Ghanassa** kohottamalla lämpötiloja ja merenpintaa sekä pienentämällä sademäärää. Rannikolla ilmastonmuutos aiheuttaa eroosiota.

On odotettavissa, että ilmastonmuutoksen myötä Ghanan vuotuinen keskilämpötila nousee vuoteen 2080 mennessä 1,4–5,8 °C. Lämpötila nousisi etenkin maan pohjoisosassa. Vuotuinen sademäärä vähenee vuoteen 2040 mennessä 4 %, ja merenpinta kohoaa vuoteen 2100 mennessä 75–190 mm. Vaikka kokonaissademäärä pieneneekin, sade tulee yllättävämpinä ja rankempina kuuroina.

## Vaikutukset yhteiskuntaan
Kuivuuden lisääntyinen vaikuttaisi maanviljelyä ja lyhentäisi kasvukautta. Toisaalta kuivuus vähentäisi juomakelpoisen veden määrää. Ghanassa on useita vesilähteitä, jotka ylittävät sen valtionrajat ja joita myös naapurimaat hyödyntävät. Kuivuus saattaakin lisätä Burkina Fason ja muiden naapurimaiden ja Ghanan välisiä jännitteitä.

Neljäsosa maan asukkaista asuu rannikolla. Merenpinnan nousu ja toisaalta ilmastonmuutoksen myötä lisääntynyt riski sairastua veden välityksellä leviäviin tauteihin vaikuttaisi erityisesti heihin.

Ilmastonmuutos saattaa vaikuttaa Ghanassa välillisesti maan sisäiseen muuttoliikkeeseen. Pohjois-Ghanassa ilmastonmuutos aiheuttaa kuivuutta ja sen seurauksena maatalouden satomenetyksiä. Samalla etenkin nuoret miehet mutta myös naiset muuttavat yhä yleisemmin töiden perässä Etelä-Ghanaan. Osa heistä päätyy siellä pakkotyöhön. Toisaalta osa perheistä päätyy rahaa saadakseen naittamaan tyttärensä.

## Lähteet
Rana Blad

**Rana Blad** (vuosina 1902–1918, 1921–1941 ja 1945–1947 *Dunderlandsdølen*, 1918–1920 *Helgelands Fremtid*) on norjalainen vuonna 1902 perustettu sanomalehti, jonka toimitus on Mo i Ranassa. Lehti ilmestyy neljästi viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin.

Rana Blad 6 april 2014 A.JPG|Rana Bladin toimitus Mo i Ranassa.
Mo-i-rana rana-blad-bygningen.JPG|Entinen toimitus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lehden verkkosivut
Tunnustuskirja (Antti Nylénin kirja)

**Tunnustuskirja** on kirjailija Antti Nylénin kirja vuodelta 2013. Katoliseen uskoon kääntynyt Nylén tahtoo kirjallaan selittää kristinuskon olennaista sisältöä. Nylén esittelee kirjassa siihenastista elämäänsä ja kertoo syyn kääntymiseensä.

## Vastaanotto

Jukka Koskelaisen (*[[Helsingin Sanomat]]*) mukaan kirjan esikuva on selvästi Augustinuksen *[[Tunnustukset]]*, mutta hänelle tulee mieleen myös Jean-Jacques Rousseaun *[[Tunnustuksia|Tunnustukset]]*, sillä Rousseaun tavoin Nylén vaipuu tuon tuosta itsekeskeisyyteen ja tunteiluun. Koskelainen olisi kaivannut esseemäisempää kirjoittamista mutta toteaa, että kun kyseessä on tunnustuskirja, sen tyylilajiin kuuluu kärkevä subjektiivisuus. Koskelainen näkee, että Nylénin katolisuus sisältää protestanttista sävyä.

## Lähteet
Lassi Kivinen

**Lassi Kivinen** (s. 1983) on Liberaalipuolue – Vapaus valita -puolueen puheenjohtaja vuodesta 2022 alkaen. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden kandidaatti. Kivinen on nuorempana pelannut rugbyä ja voittanut Suomen mestaruuden Helsinki Warriorsin joukkueessa.

Kivinen oli eduskuntavaaleissa 2023 ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä. Hän sai 864 ääntä eikä tullut valituksi. Europarlamenttivaaleissa 2024 Kivinen sai 971 ääntä eikä tullut valituksi.

Kivinen oli ehdolla kuntavaaleissa 2025 Helsingin vaalipiirissä ja sai 350 ääntä.

## Lähteet
Vicente Gonzalez

**Vicente Gonzalez Jr.** (s. 4. syyskuuta 1967 Corpus Christi, Texas) on yhdysvaltalainen juristi ja demokraattipoliitikko. Hän on edustanut Texasin 34. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuodesta 2023 lähtien. Hän edusti 15. vaalipiiriä vuosina 2017–2023. Gonzalez asettui ehdolle 34. vaalipiirissä vaalipiirien uudellenmäärittelyn jälkeen vuoden 2022 vaaleissa ja voitti istuvan edustajan, republikaani Mayra Floresin, joka oli edustanut vaalipiiriä voitettuaan vuonna 2022 käydyt erikoisvaalit. Gonzalezin vaalipiiri sijaitsee Texasin eteläosassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gonzalezin edustajainhuonesivut
Tommy Novak

**Tommy Novak** (s. 28. huhtikuuta 1997) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Novak edustaa NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsia.  Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä ja hän laukoo vasemmalta.

Nashville Predators varasi Novakin kolmannella kierroksella 85. varausvuorolla . Novak teki sopimuksen Predatorsin kanssa maaliskuussa 2020. Ennen sitä hän pelasi Minnesotan yliopiston joukkueessa. Maaliskuussa 2024 Novak teki Predatorsin kanssa kolmivuotisen ja yhteensä 10,5 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Maaliskuussa 2025 Predators kauppasi Novakin ja Luke Schennin Penguinsiin vaihdossa Michael Buntingiin ja neljännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2026 varaustilaisuudessa.  Novak on pelannut 78 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt 18 maalia ja 32 syöttöä eli yhteensä 50 tehopistettä. Tilastot päivitetty 10. kesäkuuta 2023.

## Lähteet
Paukkajan työväentalo Kalliola

**Paukkajan työväentalo Kalliola** oli entisen Enon kunnan haja-asutusalueella sijainnut työväentalo. Talon nykyisestä tilanteesta ei ole tietoa.

## Historiaa
Paukkajan sosialidemokraattinen työväenyhdistys rakennutti talon vuonna 1930. Talo sijaitsi 3&nbsp;500 m²:n tontilla. Talon pinta-ala oli 168 m², ja siinä oli juhlasali, keittiö ja asunto. Talo oli hirsirunkoinen ja lautavuorattu. Talo ei ollut kunnallistekniikan piirissä. Talo oli yhdistyksen omassa käytössä.

## Lähteet
Oi muistatko vielä sen virren

**20 suosikkia – Oi muistatko vielä sen virren** on Mauno Kuusiston kokoelma-albumi vuodelta 2002. Levy on osa *[[20 suosikkia]]* -kokoelmalevysarjaa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Peter Maag

**Peter Maag** (10. toukokuuta 1919 Sankt Gallen – 16. huhtikuuta 2001) oli sveitsiläinen kapellimestari. Hän ansioitui sekä ooppera- että konserttiohjelmiston parissa.

Maag opiskeli teologiaa ja filosofiaa yliopistoissa Zürichissä, Baselissa ja Genevessä. Pianonsoitossa häntä opetti Alfred Cortot. Maag oli vuosina 1943–1946 kiinnitettynä Theater Orchester Biel Solothurniin valmentajana, joka avusti musiikillista johtajaa. Toimittuaan Wilhelm Furtwänglerin ja Ernest Ansermet'n assistenttina hän pääsi Düsseldorfin oopperatalon pääkapellimestariksi, jona toimi vuosina 1952–1955. Tämän jälkeen Maag toimi musiikillisena johtajana Bonnissa vuoteen 1959; tänä aikana hän alkoi saada kansainvälistä huomiota. Bonnissa hän edisti vähäisesti esitettyjen teosten, kuten Robert Schumannin *[[Genoveva]]*n näkyvyyttä. Vuonna 1959 Maag piti myös ensimmäiset oopperaesityksensä Isossa-Britanniassa; tuolloin hän johti *[[Taikahuilu]]n* Covent Gardenissa ja *[[Figaron häät]]* Glyndebournen oopperafestivaalilla. Myöhemmin Maag johti Covent Gardenissa *[[Faust (Gounod'n ooppera)|Faustin]]* ja *[[L'Africaine]]n* esitykset (1977, 1978). Näin kasvoi myös hänen maineensa ranskalaisen ohjelmiston kapellimestarina.

Maag toimi vuosina 1964–1968 Volksoper Wienin musiikillisena johtajana. Vuonna 1972 hän teki debyyttinsä Metropolitan-oopperassa. Sittemmin Maag keskittyi varsinkin työskentelyyn Italiassa, johon hän myös asettui. Maag piti esityksiä muun muassa La Scalassa. Hän sai useita tunnustuksia Italiassa luomansa uran varrella. 1970-luvulla Maag vietti myös kaksi vuotta meditaation parissa tiibetiläisessä luostarissa. Myöhemmin hän selitti saaneensa "liikaa menestystä" ja "puhdistaneensa sielunsa" Tiibetin-aikanaan. Maag piti viimeisinä vuosinaan nuorille säveltäjille ja kapellimestareille Trevisossa suunnattua workshopia, jonka perusti ystävänsä Maurizio Jacobin kanssa.

Orkestereista Maag johti muiden muassa , Espanjan kansallisorkesteria ja Bernin sinfoniaorkesteria. Hän edisti erityisesti Felix Mendelssohnin, Antonín Dvořákin ja lukuisten 1900-luvun säveltäjien tuotantojen asemaa. Maag aloitti levytysuransa 1950-luvulla sarjalla LP-äänitteitä Bambergin sinfoniaorkesterin kanssa. 1960-luvulla hän äänitti Wolfgang Amadeus Mozartin ja Felix Mendelssohnin teoksia Decca Recordsille Lontoon sinfoniaorkesterin ja Orchestre de la Suisse Romanden kanssa. Hän johti myös muun muassa Giuseppe Verdin *[[Luisa Miller]]in* levytyksen, jossa Montserrat Caballé lauloi nimiroolissa. Vuonna 1995 Maag päätti studiouransa Ludwig van Beethovenin sinfonioiden levytyksillä, jotka hän teki Orchestra di Padova e del Veneton kanssa Arts Music -levymerkille.

Maag oli kahdesti naimisissa. Hänellä oli poika ensimmäisestä ja tytär toisesta avioliitostaan.

## Lähteet
Stefan Sjöblom

**Stefan Mikael Sjöblom** (s. 15. toukokuuta 1959) on suomalainen hallintotieteilijä, joka toimii kunnallishallinnon professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa. Hän väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Åbo Akademissa vuonna 1988.

## Julkaisut

* Stefan Sjöblom: *Medborgarinitiativ i kommunalt beslutsfattande: en studie av medlemsinitiativ i Åbo åren 1977–79*. (väitöskirja). Åbo Akademi, 1988.
* Stefan Sjöblom, Kjell Andersson, Erland Eklund ja Sebastian Godenhjelm: *Project proliferation and governance: the case of Finland*. Helsingin yliopisto, 2006.
* Marianne Pekola-Sjöblom, Voitto Helander ja Stefan Sjöblom: *Kuntalainen – kansalainen: Tutkimus kuntalaisten asenteista ja osallistumisesta 1996–2004*. Kuntaliitto, 2006.
* Risto Nakari ja Stefan Sjöblom: *Toimiva kunnallinen palveluorganisaatio: työelämän laadun, asiakastyytyväisyyden ja palvelukustannusten väliset yhteydet strategisen henkilöstöjohtamisen näkökulmasta*. Kuntaliitto, 2009.
* Karoline Berg, Johan Meriluoto, Siv Sandberg ja Stefan Sjöblom: *Försiktighet och förändring på egna villkor: Kommun- och servicestrukturreformens första skede i de svensk- och tvåspråkiga kommunerna*. Kuntaliitto, 2010.
* Jan Sundberg, Stefan Sjöblom ja Ingemar Wörlund: *Kommunala folkhemmet: Uppbyggnad, de gyllene åren, nedmontering*. Santérus Förlag, 2011.
* Stefan Sjöblom, Kjell Andersson, Terry Marsden ja Sarah Skerratt (toim.): *Sustainability and Short-term Policies: Improving Governance in Spatial Policy Interventions*. Ashgate, 2012.
* Stefan Sjöblom ja Siv Sandberg (toim.): *Makten att kombinera: utmaningar, vägval och handlingskraft i Svenskfinland*. Svenska kulturfonden, 2015.
* Kjell Andersson, Stefan Sjöblom, Leo Granberg, Peter Ehrström ja Terry Marsden (toim.): *Metropolitan Ruralities*. Emerald Publishing, 2016.
* Jan Sundberg ja Stefan Sjöblom: *Det åländska självstyrets kvaliteter: demokrati, resurser och kompetens*. Svenska litteratursällskapet i Finland, 2021.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Stefan Sjöblom Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa
* Stefan Sjöblom ResearchGatessa
Suvi Keskinen

**Suvi Päivikki Keskinen** (s. 1961) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut etnisten suhteiden professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa 31. elokuuta 2019 lähtien.

Keskinen valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Turun yliopistossa vuonna 1995 ja väitteli yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 2005. Hän on myös sosiologian dosentti Turun yliopistossa.

## Julkaisut

* Suvi Keskinen: *Perheammattilaiset ja väkivaltatyön ristiriidat: Sukupuoli, valta ja kielelliset käytännöt* (väitöskirja). Tampereen yliopisto, 2005. https://urn.fi/urn:isbn:951-44-6281-5
* Suvi Keskinen, Anna Rastas ja Salla Tuori (toim.): *En ole rasisti mutta... Maahanmuutosta, monikulttuurisuudesta ja kritiikistä*. Vastapaino, 2009.
* Suvi Keskinen, Salla Tuori, Sara Irni ja Diana Mulinari (toim.): *Complying With Colonialism: Gender, Race and Ethnicity in the Nordic Region*. Ashgate, 2009.
* Suvi Keskinen, Jaana Vuori ja Anu Hirsiaho (toim.): *Monikulttuurisuuden sukupuoli: kansalaisuus ja erot hyvinvointiyhteiskunnassa*. Tampereen yliopisto, 2012. https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-44-8775-0
* Suvi Keskinen, Aminkeng Atabong Alemanji, Markus Himanen, Antti Kivijärvi, Uyi Osazee, Nirosha Pöyhölä ja Venla Rousku: *The Stopped – Ethnic profiling in Finland*. Helsingin yliopisto, 2018. http://hdl.handle.net/10138/239649
* Suvi Keskinen, Unnur Skaptadóttir ja Mari Toivanen (toim.): *Undoing Homogeneity in the Nordic Region: Migration, Difference and the Politics of Solidarity*. Routledge, 2019. https://doi.org/10.4324/9781315122328
* Suvi Keskinen, Pauline Stoltz ja Diana Mulinari (toim.): *Feminisms in the Nordic Region: Neoliberalism, Nationalism and Decolonial Critique*. Palgrave Macmillan, 2020.
* Suvi Keskinen, Minna Seikkula ja Faith Mkwesha (toim.): *Rasismi, valta ja vastarinta: Rodullistaminen, valkoisuus ja koloniaalisuus Suomessa*. Gaudeamus, 2021.
* Suvi Keskinen: *Mobilising the Racialised 'Others': Postethnic Activism, Neoliberalisation and Racial Politics*. Routledge, 2022. https://doi.org/10.4324/9781003002031
* Rikke Andreassen, Catrin Lundström, Suvi Keskinen ja Shirley Anne Tate (toim.): *The Routledge International Handbook of New Critical Race and Whiteness Studies*. Routledge, 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingin yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
* Scopus
* ResearchGate
* Google Scholar
Elina Oinas

**Outi Elina Oinas** (s. 1968) on suomalainen sosiologi, joka on toiminut sosiologian professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa 1. tammikuuta 2015 lähtien.

Oinas väitteli tohtoriksi Åbo Akademissa vuonna 2001. Hän on myös sosiologian dosentti Turun yliopistossa.

## Julkaisut

* Elina Oinas: *Making sense of the teenage body: sociological perspectives on girls, changing bodies, and knowledge* (väitöskirja). Åbo Akademi, 2001.
* Sirpa Wrede ja Elina Oinas (toim.): *Det sunda livets trånga ramar: essäer om det socialt konstruerade könet*. Helsingin yliopisto, 2006.
* Elina Oinas ja Jutta Ahlbeck-Rehn (toim.): *Kvinnor, kropp och hälsa*. Studentlitteratur, 2007.
*  Elina Oinas, Henri Onodera ja Leena Suurpää (toim.): * What Politics?: Youth and Political Engagement in Africa*. Brill, 2017. https://doi.org/10.1163/9789004356368

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingin yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
* ResearchGate
* Scopus
Onni Laitinen (metsäneuvos)

**Onni Ilmari Laitinen**  (10. lokakuuta 1908 Parikkala – 18. elokuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 

Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä, liikemies Kustaa Aadolf Laitinen ja Hilja Lydia Sutinen ja puoliso vuodesta 1936 Maire Karttunen. Laitinen kävi viidennen luokan Sortavalan lyseossa 1924–1925 ja Savonlinnan lyseota 1925–1928 ja tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1929. Metsänhoitajaksi hän valmistui Helsingin yliopistosta 1933. Laitinen oli Metsähallituksen ylimääräinen metsänhoitaja 1933, Enso-Gutzeit -yhtiön työnjohtaja Savonlinnassa 1933–1934, Metsähallituksen Perä-Pohjolan piirikunnan ylimääräinen metsänhoitaja 1934–1935, G. A. Serlachius Oy:n piirimetsänhoitaja Ähtärissä 1935–1943, Riihimäen Saha Oy:n metsänhoitaja 1943 ja G. A. Serlachius Oy:n piirimetsänhoitaja Jyväskylässä 1943–1945.

Laitinen oli Wärtsilä-Selluloosa Oy:n, vuodesta 1953 Äänekoski Oy ja vuodesta 1957 Metsäliiton Selluloosa Oy, metsäpäällikkö ensin Äänekoskella ja sittemmin Helsingissä. Hän oli myös puuntavarankuljetustarkastaja Seinäjoen piirissä 1942 ja puuntavarantarkastajan apulainen Jyväskylässä 1943–1945. Äänekosken kauppalanvaltuuston jäsen Laitinen oli 1950–1953 ja vuodesta 1956 ja kauppalanhallituksen jäsen 1954–1958. Hänellä oli myös muita luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Laitinen sai 1959.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 1970

**[[Kansainvälinen ampumaurheiluliitto|Kansainvälisen ampumaurheiluliiton]] (ISSF) 40. maailmanmestaruuskilpailut** järjestetiin 18.-26. lokakuuta Phoenixissa, Yhdysvaltain Arizonassa. Osanottajia oli 50 maasta Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain viedessä valtaosan mitaleista. Lajeja oli kaikkiaan 54,, joista 40 miehille ja 14 naisille osanottajia oli kaikkiaan noin 900. 

Suomalaisten parhaat henkilökohtaiset saavutukset olivat Esa Kervisen pienoiskiväärin makuasennon hopea, Seppo Mäkisen isopistoolin hopea ja Jaakko Minkkisen vapaakiväärin makuuasennon pronssin. Muita hyviä henkilökohtaisia sijoituksia Seppo Saarenpään vapaakiväärin 5. sija, Juhani Laakson ja Esa Kervisen sotilaskiväärin jaettu 5. sija, Juhani Laakson vapaakiväärin yhteistuloksen 8. sija, Osmo Ala-Honkolan vapaakiväärin polvelta ja pystyltä 9. sija sekä Seppo Saarenpään vakiopistoolin 9. sija.

## Tulokset
### Miehet
#### Vapaakivääri

#### Pienoiskivääri

#### Vakiokivääri

#### Ilmakivääri

#### Vapaapistooli

#### Olympiapistooli

#### Isopistooli

#### Vakiopistooli

#### Ilmapistooli

#### Villikarju

#### Trap eli Olympiahaulikko

#### Skeet

### Naiset
#### Vakiokivääri

#### Ilmakivääri, naiset

#### Pienoispistooli

#### Vakiopistooli

#### Ilmapistooli

#### Trap eli Olympiahaulikko

#### Skeet

## Mitalitaulukko

## Lähteet
* Kansainvälisen ampumaurheiluliiton (ISSF) tietokanta 

### Viitteet
Prokletije

**Prokletije** on vuoristo, joka sijaitsee Albanian, Montenegron ja Kosovon rajaseudulla. Se on osa Dinaarisia Alppeja ja tätä vuoristoa kutsutaan myös **Albanian Alpeiksi**. Se sijaitsee Dinaaristen Alppien eteläosassa ja on sen korkein osa. Prokletijen vuoristossa on useita yli 2000 metriä korkeita huippuja ja sen maastossa on rotkoja, jokilaaksoja ja jäätiköiden muodostamia järviä. Siellä olevissa joissa on paikoin voimakkaita virtauspaikkoja ja jossain vuoriston alueella on myös maan alaisia veden virtaamia. Vuoriston alueelta löytyy myös kivennäisvesilähteitä, kuten esimerkiksi Ali-Pashan lähteet. Prokletijen vuoristossa Montenegron alueella on 2009 perustettu kansallispuisto,  joka on nimetty vuoriston mukaan ja jossa on monimuotoinen lajisto. Siellä on karhuja, susia, ilveksiä, gemssejä, villisikoja ja useita haukkalajeja, kuten maakotka, muuttohaukka ja käärmekotka. Joissakin vuoriston alueen kaupungeissa on uskonnollisesti merkittäviä paikkoja. Esimerkiksi Plavissa on Redzepagicin moskeija ja Pyhän Brezojevican kirkko ja Gusinjessa on Pyhän Balicin kirkko.

Prokletijen vuoristossa jäätiköiden aiheuttama eroosio on ollut voimakkainta Balkanin niemimaalla. Dinaariset Alpit sijaitsevat Euroopan mannerlaatan ja Afrikan mannerlaatan törmäyskohdan vaikutusalueella ja täten tähän vuoristoon vaikuttavat tektoniset voimat aiheuttavat edelleen poimutusta. Tämä vuoristo on 70 km pitkä ulottuen Zetsko-Skadarskan laaksosta Cakorin ja Rugovan soliin. Tämän vuoriston lomassa sijaitsevat Zetan tasanko sekä joet Drin, Komoraca, Jasenica ja Djuricka-Rjeka.

Prokletijen kansallispuistossa on eräs eläinlaji (*Amphoricarpos neumayeri*), joka on jäänne Tertiäärikaudelta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://moonhoneytravel.com/europe/montenegro/prokletije-national-park/
* https://mountainphotography.com/gallery/prokletije-mountains/
Haapajärven jäähalli

**Haapajärven jäähalli** on vuonna 1990 valmistunut jäähalli, jossa Haapajärven Kiilat harjoittelee ja pelaa kotiottelunsa. Kiilojen edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa. Hallin katsojakapasiteetti on 500 katsojaa.

## Lähteet
Arvi Oinaala

**Arvi Aarne Edvard Oinaala** (5. maaliskuuta 1929 Riihimäki – 10. helmikuuta 2000 Loppi) oli suomalainen luokanopettaja ja radiotoimittaja.

Lopen Läyliäisten ala-asteen opettajana Arvi Oinaala tuli tunnetuksi innostamalla koululaisia erilaisiin taideharrastuksiin opetussuunnitelman ja lukujärjestyksen ulkopuolella, iltapäivätoimintana.

Radiotyön pariin Oinaala tuli 1960-luvun puolivälissä, jolloin Kouluradio tarvitsi ja koulutti itselleen ohjelma-avustajia. Oinaala oli erityisen innostunut kotikuntansa Lopen ja muun eteläisen Kanta-Hämeen asioiden esittelystä radio-ohjelmissaan.

Oinaala oli aktiivisesti mukana Lions-järjestön toiminnassa, muun muassa Lopen LC:n klubipresidenttinä 1971–1972.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lasista taidetta, Arvi Oinaala haastattelee Helena Tynelliä ja Aimo Okkolinia Riihimäellä. Audio 25 min, Yle Areena.
Karrenmaasto

**Karrenmaasto** on karstimaan esiaste eli karstimaan mahdolliseen muodostumiseen johtavan eroosion vaihe. Karrenmaasto muodostuu virtaavan veden valuessa kallioista rinnettä pitkin, jolloin veden virtaus kuluttaa kallion pintaa aiheuttaen eroosiota. Eroosion myötä voi syntyä karrenmaastoa, kun kallioperä sisältää liukoisia kivilajeja, esimerkiksi kalkkikiveä, kipsiä tai dolomiittia. Karrenmaastoa on Saksan ja Itävallan vuoristoissa.

## Lähteet
Temppeli (elokuva)

**Temppeli** on Pekka Lehdon ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1991.

Elokuva käsittelee Ior Bockin kertomaa Bockin perheen saagaa sekä siinä mainitun Lemminkäisen temppelin kaivutöitä Sipoon Gumbostrandissa.

## Aiheesta muualla
* Ihmiskunnan alkukoti löytyy Uudeltamaalta YLE Elävä arkisto

## Lähteet
Lavian seurakunta

**Lavian seurakunta** oli Turun arkkihiippakuntaan kuulunut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi entisen Lavian kunnan alueella Porissa. Seurakunta liittyi kuntaliitoksen myötä osaksi Porin seurakuntayhtymää vuonna 2015 ja se liitettiin Noormarkun seurakuntaan vuonna 2021.

## Lähteet
Kiovan musiikkijuhlat

**Kiovan musiikkijuhlat** (, ) on Kiovassa vuosittain järjestettävä musiikkijuhla. Juhla pidetään syys-lokakuun vaihteessa, ja juhlapaikkana ovat muun muassa Kiovan kansallisooppera ja Ukrainan sinfoniaorkesterin sali. Juhla järjestettiin ensimmäisen kerran 1990, ja aloitteentekijänä järjestämisessä ja sen johtajana oli säveltäjä Ivan Karabyts. Myöhempiä johtajia ovat olleet säveltäjät Ivan Nebesnyi ja Myroslav Skoryk. Juhlan taustalla ovat Ukrainan säveltäjäliitto ja Ukrainan kulttuuriministeriö.

## Lähteet
Siikaisten kirkonkylä

**Siikaisten kirkonkylä** on Siikaisten kunnan hallinnollinen keskus. Siikaisten kotiseutumuseo sijaitsee kirkonkylässä.

Taajaman väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 398 ja pinta-ala oli 2,06 neliökilometriä.

## Lähteet
Manganaatti

**Manganaatti** (MnO42-) eli **manganaatti(VI)** on yksi mangaanin oksianioneista. Ionissa mangaanin hapetusluku on +VI. Suoloja, joissa on manganaatti-ioni anionina kutsutaan manganaateiksi.

Manganaatti-ioni on tummanvihreä. Manganaatteja valmistetaan kuumentamalla mangaanidioksidia hapettimien kanssa emäksisissä oloissa tai permanganaattien ja voimakkaiden emästen reaktiolla. Manganaatit ovat stabiileja vain kiinteinä tai erittäin emäksisissä liuoksissa. Muulloin liuos disproportioituu permanganaatti-ioniksi ja mangaanidioksidiksi.
: 3 MnO42- + 2 H2O → 2 MnO4- + MnO2 + 4 OH-

Manganaatit ovat vahvoja hapettimia.

## Lähteet
Koristeportulakka

**Koristeportulakka** (*Portulaca grandiflora*) on mehevälehtinen kasvi, jonka kukkia on monenvärisiä.

Koristeportulakalla on mehevät, vihreät tai sinivihreät lehdet. Yksinkertaiset tai kerrannaiset, heleänväriset kukat ovat 2–5 cm:n kokoiset. Kukan keskusta on keltainen; terälehtien väri voi olla keltainen, oranssi, valkoinen tai punainen.

Koristeportulakka kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikassa Perusta Brasiliaan. Se on levinnyt viljelykarkulaisena laajalti muillekin mantereille.

## Lähteet
British Celanese

**British Celanese** oli vuonna 1916 perustettu englantilainen kemianalan yritys. Se säilyi itsenäisenä yrityksenä vuoteen 1957, jolloin siitä tuli Courtauldsin tytäryhtiö.

## Historia
Henri ja Camille Dreyfus perustivat vuonna 1912 Sveitsiin Baseliin Cellonit Gesellschaft Dreyfus and Co -nimisen yrityksen. Britannian hallitus kutsui vuonna 1916 veljekset Britanniaan valmistamaan äskettäin kehitettyä selluloosa-asetaattiseostetta. British Cellulose and Chemical Manufacturing Co rekisteröitiin 18. maaliskuuta 1916. Vuonna 1923 yrityksen nimi muutettiin British Celanese Ltd:ksi.  Britannian hallitus patentoi Henri Dreyfusin kehittämän prosessin, joka alensi selluloosa-asetaatin tuotannossa tärkeän reagenssin etikkahappoanhydridin tuotantokustannuksia.

Henri Dreyfus kuoli vuonna 1944. Camille Dreyfus kuoli vuonna 1956.

Vuonna 1957 British Celanese siirtyi Courtauldsille. Clarifoilin tuotantoa lukuun ottamatta tehdas suljettiin 14. marraskuuta 2012. 

## Lähteet
John Sundström

**Albert John William "Suntta" Sundström** (1903 – 1992) oli suomalainen Helsingissä asunut verhoilija ja selvänäkijä.

Sundström oli ammatiltaan verhoilija ja hänellä oli oma verhoomoliike Mechelininkadun varrella. Sundström oli 1970- ja 1980-luvuilla yksi tunnetuimpia selvänäkijöitä Suomessa ja hän esiintyi useissa televisio-ohjelmissa. Hän esiintyi omana itsenään televisiodokumenteissa *Uri Geller - ihmeidentekijä* (1974) ja *Vanha kunnon stadini* (1988).

## Lähteet
Kroatian ralli 2021

**Kroatian ralli 2021** oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2021. Kilpailu ajettiin 22.&ndash;25 huhtikuuta 2021.

Kilpailu oli ensimmäinen Kroatian ralli MM-sarjassa ja poikkeuksellisesti maassa ei ajettu ensin kandidaattirallia. Kroatian kilpailu on aiemmin ollut osa rallin EM-sarjaa. 

Kilpailu oli kauden kolmas.

## Tapahtumia
Thierry Neuville johti kilpailua ensimmäisen päivän jälkeen, mutta väärä rengasvalinta lauantain ensimmäiselle kierrokselle maksoi johtoaseman.

Kilpailun viimeisen päivän aamuna Sébastien Ogier kolaroi siirtymällä siviiliauton kanssa, kun he olivat pysähtymässä bussipysäkille tarkistamaan autoa. Törmäyksessä ei tullut henkilövahinkoja ja he jatkoivat kilpailua, mutta saivat sakot FIA:lta.

Ogier, Neuville ja Elfyn Evans vaihtoivat johtopaikkaa kilpailun aikana. Ennen viimeistä erikoiskoetta Evans oli 3,9 sekunnin johtoasemassa. Väliaikojen mukaan Ogier oli ottamassa Evansia kiinni kun Evans ajautui leveäksi ruohikolle lähellä maalia. Tämän myötä Ogier otti johtopaikan ja voitti kilpailun 0,6 sekunnin erolla.

## Erikoiskokeet

Shakedown oli torstaina 22. huhtikuuta ja ensimmäinen varsinainen erikoiskoe ajettiin perjantaina 23. huhtikuuta.
Kilpailun erikoiskokeet ja voittajat:

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rally-Maps.com erikoiskokeet kartalla