Karl Palmroth

**Karl (Kaarle) Palmroth** (13. toukokuuta 1753 Ruovesi – 12. heinäkuuta 1839 Ruovesi) oli kapteeni Porin jalkaväkirykmentissä, joka osallistui Suomen sotaan vuosina 1808-1809. Suomen sodan ajalta on säilynyt toistakymmentä Karl Palmrothin vaimolleen Ruoveden Vasun tilalle lähettämää kirjettä. Häntä on pidetty yhtensä esikuvana J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoissa kertojana esiintyvälle vänrikki Stoolille. Vänrikki Stoolin vahvimpana esikuvina on pidetty aliupseeri ja vänrikki Fredrik Adolf Pelanderia ja myös majoittaja Carl Gustaf Polvianderia. Todennäköisesti kaikki nämä henkilöt ovat olleet inspiraation lähteenä Runebergin runoille. Karl oli Suomen sodan jälkeen Ruoveden nimismies.

## Elämäkerta
Kaarle (Karl) Palmrothin isä Carl Palmroth oli syntynyt Tukholmassa vuonna 1702, kirjanpitäjä ja oikeuskollegion notaari Peter Palmrothin nuorimpana poikana. Isä Peter kuoli kun Carl oli 3-vuotias. Carl Palmroth liittyi 14-vuotiaana Porin kuninkaalliseen jalkaväkirykmenttiin Suuren Pohjan sodan aikana ja oli 1718, 16-vuotiaana, Euran komppanian majoittaja. Kaarle XII:n mukana hän lähti Norjan sotaretkelle. Kun Kaarle XII kuoli retkellä, joukot joutuivat perääntymään. Puolet 5 000 miehen armeijasta menehtyi. Carl pääsi takaisin Suomeen, mutta hänen jalkansa jouduttiin amputoimaan. Vänrikki Palmroth sai puujalan ja erosi armeijasta 20-vuotiaana. Hänestä tuli 23-vuotiaana Ruoveden nimismies. Karl Palmrothin äiti oli Anna Bergström. Äidin isä oli luutnantti Nils Bergström, joka oli Carlin lisäksi saman komppanian yksi harvoista Norjan sotaretken selviytyjistä ja tunnetun sissisotilaan Jacob Johan Rothin (Roth ja Spoof tarinoista) isoisä.

Karl Palmroth syntyi 1753 Ruovedellä Tyrnin talossa.  20-vuotiaana hän liittyi Porin jalkaväkirykmentin Ruoveden komppaniaan, jossa myös isänsä oli palvellut. Hän oli Ruoveden komppanian majoittaja Kurun Hainarin virkatalossa 1782-1804. Hän avioitui  kangasalalaisen Elisabeth Florinin kanssa vuonna 1791.

Hän osallistui Kustaa III:n sotaan Venäjää vastaan vuosina 1788-1790. Osallistui Haminan, Porrassalmen, Parkkumäen ja Laitasillan taisteluihin pataljoonan adjutanttina ja ylennettiin sodan aikana 1789 vänrikin arvoon.

Ruoveden komppanian vänrikki Palmroth osallistui Suomen sotaan 1808 Venäjää vastaan 54-vuotiaana. Koko sodan ajan hän oli tiiviissä kirjeenvaihdossa vaimonsa kanssa. Jollakin kummallisella tavalla hän pystyi saamaan kirjeensä läpi rintamalinjojen myös silloin kun omat joukot olivat perääntynet Pohjanmaalle ja venäläiset miehittivät hänen kotiseutuaan. Hän lähettää vaimollensa kirjeitä, joissa kertoo Ruoveden asukkaille kuulumisia sodan rintamalta ja mm. terveiset majuri Eekiltä, vääpeli Possenilta, lippumies Rothilta, Kersantti Hillebrandtilta ja majoittaja Polvianderilta, joiden perheet olivat Ruovedellä ja Kurussa.

Karl Palmrothia on pidetty ehdokkaana esikuvaksi Runebergin sankarihahmolle kirjassa ”Vänrikki Stool” Tällaisia viittauksia on löydettävissä Porin Rykmentin juhlajulkaisuista. Karl oli vänrikki Kustaa III:n Sodan ja Suomen Sodan aikana ja saman ikäinen kuin Stool. Hän sai sodasta kultamitalin palkkiona osoittamastaan urhoollisuudesta ja vieraili Runebergin Ruoveden vuosina säännöllisesti Ritoniemen kartanolla, jossa Runeberg oli kotiopettajana.

Karl kuoli 86-vuotiaana Ruovedellä, Vasun talossa, vuonna 1839. Häneltä jäi 1 poika ja 4 tytärtä. Poika Karl Fredrik oli kolmannessa sukupolvessa Ruoveden nimismies ja Ilmajoen kruununvouti. Karl Fredrik osti Ritoniemen kartanon 1830-luvulla, mutta muutti isänsä Vasun taloon hänen kuoleman jälkeen.

Karl Palmrothin jälkipolveen kuuluvat mm. suurlähettiläs Gunnar Palmroth (1903-1965), kenkätehtailija Pentti Palmroth (1901-1968) ja hänen poika Pertti Palmroth (1931-2020), kenraalimajuri Georg Palmroth (1881-1951), kirjailija/sanoittaja majuri Reino Palmroth (1906-1992) ja hänen veljensä säveltäjä/näyttelijä Toivo Palmroth (1903-1947).

## Lähteet