Dödspatrullen Suomessa

**Dödspatrullen Suomessa** eli **Dödspatrullen-huumejuttu** oli vuosina 2022–2023 tapahtunut laaja kansainvälinen huumausainerikoskokonaisuus, jossa ruotsalaiseen Dödspatrullen-rikollisverkostoon kytkeytyneet henkilöt toivat Suomeen yli 350 kiloa huumausaineita ja yli miljoona huumaavaa tablettia. Poliisin mukaan kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun ruotsalainen katujengi yritti ottaa huumemarkkinoita haltuun Suomessa.

## Tausta

### Dödspatrullen-rikollisverkosto
Dödspatrullen (suom. "Kuolemanpartio") on Tukholman Rinkebyn lähiössä vuonna 2015 perustettu rikollisverkosto. Ryhmä syntyi nuorten välisestä kiistasta, joka koski valuutanvaihtoliikkeen ryöstöä ja johti kahteen murhaan.

Dödspatrullen on ollut vuodesta 2015 lähtien verisessä konfliktissa toisen rinkebyläisjengin Shottazin kanssa. Jengien välisissä välienselvittelyissä on kuollut kymmenkunta nuorta miestä. Europolin arvion mukaan Dödspatrullenin jäsenet ovat vuodesta 2016 lähtien tappaneet Ruotsissa ja Espanjassa ainakin viisitoista ihmistä.

Ryhmä keskittyy huumausainerikoksiin ja väkivaltaan. Ruotsin poliisin mukaan Dödspatrullen ostaa huumeita Foxtrot-rikollisverkostolta, jota johtaa Turkista käsin Rawa Majid eli "Kurdikettu".

Dödspatrullen on kärsinyt viime vuosina huomattavia tappioita. Kaikki jengin neljä johtajaa ovat vankilassa: Mohamed Ali istuu Tanskassa elinkautista tuomiota kahdesta murhasta, Dahir Ahmed ja Mustafa Mohamed saivat vuonna 2017 kahdeksan vuoden huumetuomion, ja Zakaria Amin Sheik Ahmed sai huumetuomion Espanjassa. Ruotsalaistoimittaja Diamant Salihun mukaan Dödspatrullen on hajanainen eikä sillä ole enää selkeää johtoa, mutta sen väkivaltainen maine on yhä olemassa.

### Suomen huumemarkkinat
Keskusrikospoliisin rikoskomisario Marko Heinosen mukaan Dödspatrullenilla oli vahva halu päästä kiinni Suomen huumemarkkinoihin, joilla on huomattavan suuri kysyntä. Rikostarkastaja Kimmo Sainion mukaan Suomessa kokaiinista maksetaan Euroopan korkeinta hintaa, keskimäärin 150 euroa grammalta. Tapauksen yhteydessä takavarikoidun kirjanpidon ja henkilötodistelun perusteella on arvioitu, että keskimääräinen kilohinta amfetamiinille on ollut ainakin 4000 euroa ja hasikselle 4300 euroa.

## Rikollinen toiminta

### Huumeiden maahantuonti
Rikollisverkosto toi huumeita Suomeen joulukuun 2022 ja huhtikuun 2023 välisenä aikana. Ensimmäinen huume-erä lähetettiin Ruotsista Suomeen postipaketissa tietokoneiden keskusyksikkökoteloihin kätkettynä.

Seuraavat yhdeksän huume-erää kuljetettiin Suomeen rekka-autoilla Tornion kautta. Rekkojen vetoautoihin oli rakennettu ammattimainen kätkötila huumausaineita varten.

Syyttäjän mukaan ryhmä toi Suomeen:
* Yli 100 kiloa marihuanaa
* Yli 100 kiloa hasista
* Yli 90 kiloa amfetamiinia
* Noin 16 kiloa kokaiinia
* Yli 150 000 ekstaasitablettia
* Noin miljoona Ksalol-tablettia
* 9 700 OxyContin-särkylääketablettia

### Organisaation rakenne
Esitutkintapöytäkirjaan piirretyn organisaatiokaavion mukaan kuljetusryhmä ajoi huumeita Suomeen rekan puoliperävaunussa Tornion kautta. Suomessa keskijohdon operaattorit ottivat aineet vastaan ja välivarastoja perustettiin Hämeenlinnaan, Nurmijärvelle ja Espooseen.

Henkilö, jonka poliisi määritteli johtajaksi, käytti nimimerkkejä "Pepsi" ja "Mbappe". Hänen henkilöllisyyttään ei saatu selville. Kakkospomona toiminut somalitaustainen brittimies käytti nimimerkkejä "Cuz", "Smoke4you" ja "MrDryGuy". Kahdella ylimmällä johtajalla oli yhteinen viestiryhmä nimimerkin "Kurdish Fox 1%" kanssa, mikä viittaa Foxtrot-jengin johtajaan Rawa Majidiin.

Neljä Dödspatrulleniin kytkeytyvää ruotsalaista käytti nimimerkkejä "jj kk", "Joker", "Twoface" ja "Guap". Ruotsalaiset kävivät Suomessa lyhyillä komennuksilla: Twoface ja Joker tekivät vain muutaman päivän piipahduksia, Guap viipyi runsaat kolme viikkoa ja jj kk lähes kolme kuukautta.

### Maahantuontimenetelmät
Ensimmäinen huumausaine-erä saapui Suomeen 24. marraskuuta 2022 postipaketissa, jossa huumeet oli kätketty tietokoneen keskusyksikkökoteloiden sisään. Seuraavat yhdeksän erää kuljetettiin rekka-autoilla Tornion kautta joulukuun 2022 ja huhtikuun 2023 välisenä aikana. Maahantuonnit tapahtuivat 25. joulukuuta 2022, 15. tammikuuta, 3. helmikuuta, 2. maaliskuuta, 24. maaliskuuta, 31. maaliskuuta, 9. huhtikuuta, 16. huhtikuuta ja 19. huhtikuuta 2023.

Käräjäoikeudessa lainvoimaisesti tuomittu serbialainen Darko Jankovic kuljetti loppupään huumausaine-erät. Jankovic todisti hovioikeudessa ja kertoi seikkaperäisesti huumausaineiden maahantuonnista ja niiden luovutuksesta Suomessa oleskelleille henkilöille.

### Huumeiden jakelu Suomessa
Huumeita varastoitiin Hämeenlinnan Tuuloksessa vuokratussa liiketilassa sekä useissa pääkaupunkiseudulla sijainneissa lyhytaikaisesti vuokratuissa asunnoissa. Asuntoja oli muun muassa Helsinkin Sörnäisissä, Jätkäsaaressa, Roihuvuoressa ja Itä-Pasilassa sekä Espoon Suurpellossa ja Saunalahdessa. Aineita siirreltiin usein taksilla.

Huumeita levitettiin eri puolille Suomea, muun muassa Turkuun, Tampereelle, Jyväskylään, Porvooseen ja Ouluun.

### Yhteys Foxtrot-ryhmittymään
Todistelusta ilmeni, että Zakaria Mohamed oli ollut yhteydessä "Fox"-nimimerkkiin, joka oli tehnyt huumausainekauppoja Suomessa. Hovioikeus ei kuitenkaan katsonut näytetyksi, että rikollisryhmä olisi ollut suoraan yhteydessä Foxtrot-ryhmittymään tai Dödspatrulleniin.

### Asunnot ja välivarastot
Hovioikeuskäsittelyssä selvisi, että ryhmä käytti toimintansa aikana ainakin viittä eri asuntoa huumausaineiden varastointiin ja levitykseen:
* Hietaniemenkadun asunto Helsingissä, joka oli keskeinen varasto- ja levityspaikka
* Piilipuuntien asunto Espoossa, joka oli vuokrattu kolmeksi kuukaudeksi käteismaksulla
* Espoonlahdentien asunto Espoossa
* Vilhonvuorenkujan asunto Helsingin Sörnäisissä
* Abraham Wetterin tien asunto Helsingin Herttoniemessä

Lisäksi Tuuloksen Pannujärventiellä sijainnut kiinteistö toimi huumausaineiden vastaanottopaikkana. Kiinteistöltä löydettiin avattuja ja avaamattomia tietokoneen keskusyksikkökoteloita, joita oli käytetty huumausaineiden kuljetukseen.

### Kirjanpito ja dokumentointi
Keskeinen näyttö huumausaineiden levityksestä perustui yksityiskohtaiseen kirjanpitoon, joka koostui Zakaria Mohamedin puhelimesta taltioiduista kuvista sekä takavarikoidusta Pukka Pad -kierrevihkosta. Zakaria Mohamed toimi ryhmän kirjanpitäjänä ja oli siten täysin tietoinen huumausaineiden maahantuonneista.

Kirjanpidossa seurattiin huumausaineiden määriä, myyntejä ja saamisia nimimerkkikohtaisesti. Huumausainemääristä ja rahoista raportoitiin tarkasti ryhmän johdolle, ja rahat käsiteltiin yhtenäisesti organisaation näkökulmasta.

### Nimimerkit ja viestintävälineet
Ryhmän jäsenet käyttivät Signal- ja Snapchat-sovelluksia viestintään. Turvallisuussyistä sama henkilö saattoi käyttää useita eri puhelimia ja liittymiä kiinnijäämisriskin pienentämiseksi. Hovioikeudessa identifioitiin seuraavat nimimerkit:

### Kuljetukset Suomessa
Abdiwahab Abdirahman Shekul toimi kurkimäkeläisenä taksikuskina ja kuljetti huumausaineita vastaanottopaikoilta levitysasuntoihin. Hän oli vastaanottamassa ja hakemassa huumausaineita rekka-autoista kahdeksalla eri kerralla. Shekulin taksijärjestelmään merkitsemät asiakastiedot, kuten "Cuzz" Zakaria Mohamedille, auttoivat poliisia identifioimaan ryhmän jäseniä.

### Poliisin tarkkailu ja tutkintamenetelmät
Poliisi käytti tutkinnassa useita eri menetelmiä:
* **[[Televalvonta]]** – puhelinliittymien paikannustiedot ja puheluluettelot osoittivat henkilöiden liikkeet ja kohtaamiset
* **[[Laitetarkkailu]]** – Mazen Omerin puhelimen laitetarkkailu paljasti huumausaineviestittelyn tammikuusta 2023 alkaen
* **[[Laite-etsintä|Laite-etsinnät]]** – matkapuhelimista taltioitiin viestit, kuvat ja kirjanpitomateriaali
* **[[Fyysinen tarkkailu]]** – tarkkailumuistiot ja valokuvat dokumentoivat henkilöiden tapaamisia ja liikkeitä

Hovioikeus hylkäsi vastaajien vaatimuksen laite-etsintämateriaalin asettamisesta hyödyntämiskieltoon, koska kyse oli vakavasta ja järjestäytyneestä huumausainerikollisuudesta, jossa materiaalilla oli suuri merkitys asian ratkaisemisessa. Puolustus vetosi Euroopan unionin tuomioistuimen 4.10.2024 antamaan tuomioon asiassa C-548/21, joka on koskenut rikosasioiden tietosuojadirektiivin (EU) 2016/680 soveltamista laite-etsintöjen lainmukaisuuden arviointiin.

### Rahanpesu
Huumekaupasta saadut varat kuljetettiin Suomesta ulos käteisrahana. Syyttäjän mukaan ainakin 2,5 miljoonaa euroa vietiin Suomesta Ruotsiin ja Turkkiin. Rahojen salakuljettajille maksettiin noin 7 000–8 000 euron palkkio.

## Tutkinnan eteneminen

### Tutkinnan käynnistyminen
Tutkinta käynnistyi syksyllä 2022, kun Ruotsin poliisi vinkkasi suomalaisille kollegoille, että väkivaltaiset ruotsalaisjengit levittäytyvät Suomen huumemarkkinoille. Suomessa poliisi tarkisti matkustustietoja ja havaitsi ruotsalaisvieraiden viettävän aikaa suomalaisiin katujengeihin liitettyjen henkilöiden seurassa. Tutkintaa johtivat rikoskomisario Marko Heinonen keskusrikospoliisista ja rikoskomisario Mikko Nikkanen Helsingin poliisista.

Alkuvuonna 2023 Helsingin poliisin kenttäpartio pysäytti liikenteessä katujengeihin liitetyn henkilön, jonka autosta takavarikoitiin 1,5 kiloa amfetamiinia ja ampuma-aseiden osia. Tästä pysäytyksestä alkoi laajemman rikoskokonaisuuden selvittäminen.

### Takavarikot ja pidätykset
Esitutkinnan aikana poliisi otti kiinni 30 henkilöä, joista 17 pidettiin vangittuina. Poliisi takavarikoi Suomessa yli 100 kiloa huumausaineita ja 230 000 huumaavaa tablettia sekä lähes 240 000 euroa käteistä. Ruotsin poliisi takavarikoi kesäkuussa 2023 yli 100 kiloa huumeita ja suuren määrän ampuma-aseita.

Huhtikuussa 2023 poliisi pidätti Espoon Ämmässuolla kurkimäkeläisen taksikuskin ja brittimiehen, joiden hallussa oli 31,49 kiloa marihuanaa.

## Oikeudenkäynti

### Syytteet
Syytteet nostettiin marraskuussa 2023 yhteensä 27 miestä vastaan. Suurinta osaa syytettiin törkeästä huumausainerikoksesta ja osaa törkeästä rahanpesusta. Syyttäjä vaati kuudelle syytetylle 13 vuoden enimmäisrangaistusta.

Syytetyistä yhdeksän oli Suomen kansalaisia, seitsemän Ruotsin kansalaisia ja loput muiden maiden kansalaisia, mukaan lukien Turkin, Serbian, Somalian, Norjan, Ukrainan, Kosovon, Irakin ja Britannian kansalaisia. Suurin osa epäillyistä oli syntynyt 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa.

Ruotsin poliisin todistuksen mukaan neljä ruotsalaista syytettyä kuului Dödspatrullen-jengiin. Kahdella heistä oli "SK"-tatuointi (Shottaz killer), joka viittaa vihollisjengin jäsenen tappamiseen.

### Käräjäoikeuden tuomio
Helsingin käräjäoikeus antoi tuomionsa 28. kesäkuuta 2024. Oikeus tuomitsi 22 miestä ja hylkäsi kolmen syytetyn syytteet kokonaan.

Käräjäoikeus katsoi rikokset yhdeksi jatkuvaksi törkeäksi huumausainerikokseksi. Yhdeksän päävastaajaa tuomittiin 6–10 vuoden vankeusrangaistuksiin osana järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa tehdystä rikoksesta.

Kymmenen vuoden enimmäisrangaistuksen saivat:
* Hassan Abdulkadir Mohammed (Dödspatrullen-yhteys)
* Mohamed Abdulkadir Okashe (Dödspatrullen-yhteys)
* Mazen Omer (Dödspatrullen-yhteys)
* Nassar Abdouraman Moussa
* Zakaria Said Mohamed
* Farhaan Mohamed Omar

Käräjäoikeus katsoi rikoshyödyn olleen yli kaksi miljoonaa euroa.

### Hovioikeuden tuomio
Helsingin hovioikeus antoi tuomionsa 23. joulukuuta 2025. Hovioikeus korotti useiden tuomittujen rangaistuksia katsomalla jokaisen maahantuontierän erilliseksi rikokseksi.

Viisi tuomittua sai 13 vuoden enimmäisrangaistuksen:
* Nassar Abdouraman Moussa
* Zakaria Said Mohamed
* Mohamed Abdulkadir Okashe
* Farhaan Mohamed Omar
* Mazen Omer

Hassan Abdulkadir Mohammedin tuomio korotettiin 10 vuoteen ja 6 kuukauteen ja Abdiwahab Abdirahman Shekulin tuomio 10 vuoteen.

Asian hovioikeudessa ratkaisivat hovioikeudenneuvokset Kristina Isaksson (puheenjohtaja) ja Outi Mikkola sekä asessori Jesse Numminen. Eri mieltä ollut puheenjohtaja Isaksson katsoi, etteivät vastaajat olleet tehneet rikoksia osana järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa, ja olisi alentanut rangaistuksia.

#### Dödspatrullen-jäsenyyden arviointi
Syyttäjä esitti hovioikeudessa, että useat vastaajat kuuluivat Dödspatrullen-rikollisryhmään:
* **Hassan Mohammed** oli syyttäjän mukaan kuulunut Dödspatrullen-rikollisryhmään ja saapunut Suomeen 3. tammikuuta 2023 Ahmed Alin kanssa. Mohammed kiisti jäsenyyden ja väitti vain tunteneensa joitakin ryhmään kuuluneita henkilöitä.
* **Mohamed Okashella** oli syyttäjän mukaan "kiinteä liityntä" Dödspatrulleniin. Okashen viikon matka Espanjaan helmikuussa 2023 kesken rikosjakson osoitti syyttäjän mukaan hänen kuuluneen ryhmän ydinpiiriin, koska Dödspatrullen ohjasi Suomeen suuntautuvaa huumekauppaa Espanjasta käsin. Okashe kiisti koskaan kuuluneensa Dödspatrulleniin.
* **Mazen Omer** oli syyttäjän mukaan "melko korkeassa asemassa Dödspatrullen-rikollisjärjestössä" ja oli ohjannut huumausainetoimintaa Ruotsista käsin. Omer kiisti kuuluvansa mihinkään järjestäytyneeseen rikollisryhmään.
* **Mahad Ahmed Ali** oli syyttäjän mukaan saapunut Suomeen Hassan Mohammedin kanssa ja hänellä oli yhteyksiä Dödspatrulleniin.

Useat vastaajat kiistivät Dödspatrullen-yhteyden:
* **Abdiwahab Shekul** kiisti kuuluvansa Dödspatrulleniin ja totesi, ettei hänellä ollut mitään yhteyttä Ruotsiin. Hän oli ollut tekemisissä vain muutaman kanssavastaajan kanssa.
* **Arlind Sokoli** kiisti yhteyden Dödspatrulleniin ja totesi toimeksiantonsa olleen "ad hoc -luonteinen", eikä hän ollut tiennyt ryhmän rakenteesta.

Hovioikeus katsoi, ettei Dödspatrullen-ryhmään liittyvälle todistelulle voitu antaa merkitystä kvalifiointi- tai koventamisperusteen arvioinnissa, koska mistään asiassa esitetystä todistelusta ei ilmennyt suoraa kytköstä Dödspatrullen-ryhmään. Vaikka Omer, Okashe ja Mohammed olivat keskeisiä tekijöitä, selvittämättä jäi, miten heidän kytköksensä Dödspatrulleniin liittyi käsiteltävänä olevan rikollisryhmän toimintaan.

Hovioikeus totesi myös, että toimintaa johtaneet "Mbappe"- ja "Pepsi"-nimimerkkejä käyttäneet henkilöt olivat jääneet tuntemattomiksi, eikä heidän ollut edes väitetty olleen Dödspatrullenin jäseniä. Myöskään kirjanpitäjänä toimineen Zakaria Mohamedin kytköksestä Dödspatrulleniin ei ollut esitetty selvitystä. Shekulin ei näytetty kuuluneen Dödspatrullen-ryhmittymään.

#### Rikoshyöty
Hovioikeus arvioi, että merkittävä osa huumausaineiden myynnistä saaduista rahoista oli kuljetettu Suomen ulkopuolelle tuntemattomaksi jääneille rikollisryhmän ylemmille johtohenkilöille. Tämän vuoksi hovioikeus rajasi vastaajien vastuun rikoshyödystä puoleen sen todellisesta kokonaismäärästä.

Hovioikeus tuomitsi vastaajat menettämään rikoshyötyä yhteisvastuullisesti seuraavasti:

Shekulin rikoshyödyn pieni määrä johtui siitä, että hovioikeus katsoi hänen roolinsa olleen pääasiallisesti kuljettaja, jolle oli maksettu kiinteä palkkio (arviolta 1 000 euroa per huumausaine-erä eli yhteensä 7 000 euroa seitsemästä erästä).

Rahanpesusta tuomituista Sarmand Amin Hassanin katsottiin saaneen palkkiota 6 000 euroa ja Roman Tereshchenkon 5 700 euroa.

## Merkitys

### Ennakkotapaus
Keskusrikospoliisin tutkintaosaston päällikön Timo Kilpeläisen mukaan tapaus oli ensimmäinen kerta, kun ruotsalainen katujengi yritti ottaa Suomen huumemarkkinoita haltuun.

Rikostarkastaja Kimmo Sainion mukaan tapaus osoittaa, että suomalainen järjestäytynyt rikollisuus on muutostilassa. Kansainväliset rikollisorganisaatiot pyrkivät Suomen markkinoille, ja perinteisille kotimaisille rikollisille jää aineiden vastaanottajan ja jälleenmyyjän rooli.

### Yhteydet suomalaisiin katujengeihin
Poliisin mukaan Dödspatrullen loi Suomessa yhteyksiä paikallisiin katujengeihin, kuten Vuosaareen yhdistettyyn RK-98-jengiin ja "espoolaisiin jengeihin". Suomalaiset yhteistyökumppanit olivat rikollisina varsin kokemattomia nuoria, joilla oli maahanmuuttajatausta.

RK-98-jengin johtajana pidetty Abdinashir Mohamud Ali tuomittiin heinäkuussa 2023 yhdeksän vuoden vankeuteen muun muassa törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä ryöstöstä. Poliisi on tunnistanut Suomessa kaikkiaan noin kymmenkunta katujengiä, joissa arvioidaan olevan yhteensä noin 150 jäsentä.

### Vankeuskustannukset
Helsingin Sanomien arvion mukaan tuomioiden täytäntöönpano maksaa Suomen valtiolle noin 12 miljoonaa euroa, kun yhden sellivuorokauden hinta suljetussa vankilassa on 245 euroa. Rikosseuraamuslaitos pyrkii siirtämään ulkomaalaiset vangit kotimaahansa suorittamaan rangaistustaan.

### Jatkotutkinta
Dödspatrullen-tutkinnasta virisi seuraava suuri kansainvälinen huumetutkinta, jossa kokaiinia lennätettiin Suomeen pienkoneella Unkarista. Epäiltyjen joukossa oli suomalaisia ja ruotsalaisia sekä Viron ja Yhdysvaltojen kansalaisia. Poliisi takavarikoi esitutkinnan aikana kymmeniä kiloja huumeita ja yli 190 000 euroa käteistä. Tästäkin tapauksesta löytyi jengiyhteys, mutta perinteisempään Outlaws -liivijengiin.

## Katso myös
* Dödspatrullen
* Outlaws
* RK-98
* Katujengit Suomessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Poliisi paljasti ruotsalaisen järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan Suomessa – Poliisi (virallinen tiedote)
* Pääkäsittely ns. Dödspatrullen-ryhmää koskevassa asiassa – Helsingin hovioikeus
* Poliisi paljasti ruotsalaisen järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan Suomessa – Yle
* Näin Kuolemanpartio salakuljetti huumeita Suomeen – katso kuvat esitutkinnasta – Yle