open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Korfun sopimus

**Korfun sopimus** eli **vuoden 1994 liittymissopimus** oli Euroopan unionin jäsenmaiden ja neljän maan (Norja, Itävalta, Suomi ja Ruotsi) välinen sopimus näiden maiden liittymisestä EU:hun. Se tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. Sopimus järjesti Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen EU:hun ja muutti aikaisempia Euroopan unionin sopimuksia. Sellaisenaan se on olennainen osa Euroopan unionin perustuslaillista perustaa. Norja ei liittynyt EU:hun, koska siellä EU:hun liittyminen hylättiin kansanäänestyksessä.

## Virallinen nimi
Sopimuksen koko virallinen nimi on:Belgian kuningaskunnan, Tanskan kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Irlannin, Italian tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Portugalin tasavallan, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan (Euroopan unionin jäsenvaltiot) sekä Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan välinen sopimus Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä Euroopan unioniin
## Lähteet
Elina Kauppila

**Elina Kauppila** (s. 1979) on suomalainen tietokirjailija, kunnallispoliitikko, ympäristöaktivisti ja järjestötyöntekijä. Kauppila on kirjoittanut kuusi kirjaa perhe- ja lapsiaiheista, joista kaksi yhdessä muiden kanssa. Hän on vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu Helsingin kaupunginvaltuustossa kaudella 2021–2025. Kauppila tuli valituksi valtuustoon ensimmäisellä yrittämällä. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri sekä vuorovaikutus- ja mindfulness-ohjaaja.

Kauppila osallistuu suoraan kansalaistoimintaan Elokapinassa, jota oli mukana perustamassa Suomeen vuonna 2018. Hän on ollut mukana useissa Elokapinan tempauksissa. Kauppila on Hiilivapaa Suomi ry:n hallituksen puheenjohtaja ja HSL:n hallituksen jäsen. Kauppila työskentelee Luontoliitossa ympäristötoiminnan päällikkönä. Hän asuu Koillis-Helsingissä kolmen lapsensa ja puolisonsa kanssa. 

## Kirjallinen tuotanto
* Inna Somersalo, Elina Kauppila: *Makumetkuja murusille: pienen eläinten ystävän keittokirja*, Finn Lectura cop. 2013 
* *Ihana perhe : tietoisen vanhemmuuden ABC*, Viisas elämä 2016 
* *Huomaa hetki perheessä*, Viisas elämä 2018 
* *Kamalan ihana päivä : lasten mindfulness*, Viisas elämä 2016 
* *Minä tunnen tunteeni : työkirja lapsille*, Viisas elämä 2020 
* Elina Kauppila ja neljä muuta kirjoittajaa: *Meidän juttu! - Kiusaamisen ehkäisy lasten vertaisryhmissä*, Lasten Keskus 2020 

## Lähteet
Matias Artima

**Matias Artima** (s. 15. joulukuuta 2010) on suomalainen lapsinäyttelijä. Artima näytteli toista pääosaa Ylen nuortensarjassa Äijä. Jatkona Äijä-sarjalle julkaistiin elokuussa 2025 videopodcast Kysy äijältä!. 

## Roolit

## Lähteet
Äijä

**Äijä** on suomalainen Yleisradion suoratoistopalvelu Yle Areenassa julkaisema nuortensarja. Sarjan on tuottanut Warner Bros. International Television Production Finland.

Yle Areenassa kerrotaan: –Komediasarja ÄIJÄ alkaa, kun Tauno ja hänen paras ystävänsä Rasmus aloittavat seiskaluokan. Tauno tajuaa vaikuttavansa lapselliselta nynnyltä muihin verrattuna. Hänestä on vaarassa tulla epäsuosittu hylkiö! Tauno perustaa someen äijäkanavan ja nimikin vaihtuu, nyt Tauno on TJ. Tavoitteena on päästä koulun suosittujen, kovien poikien jengiin, joka hengaa jopa koulun vintillä – kunhan vaan Rasmus ei mokaisi koko juttua.”

## Lähteet
Bältespännarna

**Bältespännarna** on Göteborgissa Bältespannarparken-puistossa Stora Teaternia vastapäätä sijaitseva patsas, joka esittää kahta miestä kaksintaistelussa. Patsaan on veistänyt Johan Peter Molin ja se paljastettin vuonna 15. toukokuuta 1863. Vuonna 1914 se siirrettiin puiston keskeltä nykyiselle paikalleen kadun varteen. Patsaasta on olemassa kolme muuta valosta, jotka sijaitsevat Vänersborgin museon edustalla Vänersborgissa, Nationalmuseumin edustalla Tukholmassa ja Mästarnas parkissa Hälleforsissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Steve Witkoff

**Steve Witkoff** (s. 15. maaliskuuta 1957 Bronx, New York) on yhdysvaltalainen juristi, kiinteistömoguli ja miljardööri. Hän sai Donald Trumpin presidentiksi toistamiseen valinnan jälkeen syksyllä 2024 nimityksen uuden hallinnon erikoislähettilääksi Lähi-itään.

Witkoff valmistui Hofstra Universitysta. Hän työskenteli aluksi yritysjuristina ja sitten suurten kiinteistöyhtiöiden johtajana. Hän perusti vuonna 1997 Witkoff Groupin. Witkoff on Trumpin läheinen ystävä ja sai nimityksen erikoislähettilään asemaan vain viikko tämän toisen presidentiksi valinnan jälkeen. Ennen Trumpin virkaanastujaisia Witkoff neuvotteli tulitauosta Israelin ja Hamasin välillä yhteistyössä Joe Bidenin neuvonantaja Brett McGurkin kanssa. Tulitauko astui voimaan 19. tammikuuta 2025. Witkoff tuli tunnetuksi neuvottelijana, vaikka hänellä ei ollut aiempaa ulkopoliittista kokemusta. Hän matkusti Gazan kaistalle 29. tammikuuta 2025.

Helmikuussa 2025 Witkoff sai julkisuutta puolustaessaan Trumpin esitystä Gazan kaistan valloittamisesta ja sen väestön siirtämisestä muualle. Witkoffilla on vaimo ja useita lapsia. Yksi hänen lapsistaan kuoli 22-vuotiaana vuonna 2011.

Maaliskuussa 2025 Witkoff nousi Yhdysvaltain keskeiseksi neuvottelijaksi Venäjän kanssa  hoitamaan  Ukrainan sotaan liittyviä neuvotteluja. 

## Lähteet
Hellizabeth

**Hellizabeth** on Lordin kolmas single yhtyeen studioalbumilta *[[Limited Deadition]]*. Kappaleesta julkaistiin singlen julkaisupäivänä YouTubessa musiikkivideo. Musiikkivideo on kuvattu Rovaniemellä, Jaatilansaarella. Hellizabeth esitettiin ensimmäistä kertaa Radio Rockissa samana päivänä.

Mr. Lordi kertoo kappaleesta seuraavasti:»”*Hellizabeth* on musiikillisesti ja lyyrisesti perinteinen Lordi-biisi, jossa naisen haamu kummittelee. Musiikillisesti suurin vau-efekti tulee kumman progressiivisesta alusta, joka kumpuaa lapsuusmuistoista, miten soitinta opetellaan soittamaan. Se on vain säkeistön laulumelodia, joka on soitettu yhdeksänvuotiaan tapaan”, biisintekijä Mr. Lordi kertoo”»

## Musiikkivideo
Video sijoittuu hylättyyn, syrjäiseen taloon. Pääosassa ovat kummituksia metsästävä kaksikko, joka etsivät aavetta. Tutkijat löytävät jatkuvasti pieniä viitteitä aaveesta, mutta eivät koskaan löydä mitään konkreettista todistamaan hänen olemassaoloaan, ja päätyvät lopulta olemaan Hellizabethin pyydystettäviä.

### Videon tuotanto

* Käsikirjoitus, ohjaus ja leikkaus - Mr. Lordi

* Hellizabeth - Malla Ylijurva

* Kummitusmetsästäjä 1 - Ralph Ruiz

* Kummitusmetsästäjä 2 - Julius Oförsagd

* Kamera ja valot - Mikko Pohjola, Aleksi Väänänen (Saha Productions)

* Lisäpostitus - Jarno Sirviö (Saha Productions)

* Erikoistehosteet ja meikki - Mr. Lordi

* Lavastuspäällikkö - Jarko Mustonen

* Grafiikat - Mr. Lordi

## Kappaleet
# 
# 
# 

## Lähteet
Finansforbundet

**Finansforbundet** on norjalainen IT- ja rahoitussektorin työntekijöiden ammattiliitto. Se perustettiin vuonna 1999 ja sillä oli noin 35&nbsp;000 jäsentä vuonna 2024.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
Sven Wallander

**Sven Wallander** (15. kesäkuuta 1890 – 17. elokuuta 1968) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän oli yksi asunto-osuuskunta HSB:n perustajista ja sen toimitusjohtaja vuosina 1924–1958. Wallander tunnetaan erityisesti Tukholman Kungstornen-tornitaloista, jotka perustuivat hänen laatimaansa suunnitelmaan ja joista pohjoisen hän suunnitteli itse.
## Kuvia

Kungsgatan 2008b.jpg|Kungstornen
Kvarteret Färjan, 2017.jpg|Alströmergatan 32
Solna, Alf o Sven Wallander HSB.JPG|Sven Wallanderin hauta Solnassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johan Peter Molin

**Johan Peter Molin** (17. maaliskuuta 1814 Göteborg – 29. heinäkuuta 1873 Tukholma) oli ruotsalainen kuvanveistäjä. Hän työskenteli leipurina Göteborgissa ennen kuin aloitti opinnot Kööpenhaminan taideakatemiassa vuonna 1843. Molinin tunnetuimpia töitä ovat muun muassa *Molins fontän* -suihkulähde ja Kaarle XII:n patsas Tukholman Kungsträdgårdenissa sekä *[[Bältespännarna]]*, josta on useita valoksia, tunnetuin Göteborgissa.
## Teoksia

Johan Peter Molin Baltesspannare.JPG|*Bältespännarna*, Hällefors
Molins fontän.JPG|*Molins fontän*, Kungsträdgården, Tukholma
Stockholm Statue Karl XII 02.jpg|*Karl XII*, Kungsträdgården, Tukholma
Retziuslab, Campus Solna, maj 2019i.jpg|*Anders Retzius*, Solna
Wadmans byst 1951.jpg|*Johan Anders Wadman*, Göteborg

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Christoph Heusgen

**Christoph Heusgen** (s. 1955) on saksalainen diplomaatti.

Heusgen sai tohtorin arvon St. Gallenin yliopistosta. Hän suoritti opintoja myös Georgia Southern Collegessa ja Pariisin yliopistossa. Heusgen aloitti uransa ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1980. Hän oli vuosina 1999–2005 Javier Solanan palveluksessa Euroopan neuvoston pääsihteeristön politiikkayksikön päällikkönä ja sitten vuodesta 2005 Angela Merkelin ulkopolitiikan ja turvallisuuden neuvonantaja. Vuosina 2017–2021 Heusgen oli Saksan pysyvä YK-edustaja eli YK-suurlähettiläs.

Heusgenista tuli vuonna 2022 Münchenin turvallisuuskonferenssin puheenjohtaja. Hän on opettanut politiikan tutkimusta St. Gallenin yliopistossa, jossa hänestä tuli vuonna 2020 ulkopolitiikan ja diplomatian kunniaprofessori.

## Lähteet
Emboscada

**Emboscada** on pikkukaupunki  Paraguayn Cordilleran departementissa Asunciónin koillispuolella. Paikkakunta on perustettu 1700-luvulla ja sen ensimmäiset asukkaat olivat Brasiliasta paenneita orjia. Monet paikalliset ovat edelleen afroparaguaylaisia. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennassa 21&nbsp;182.

## Maantiede

Emboscada sijaitsee Paraguayn Cordilleran departementissa lähellä Paraguayjokea noin 39 kilometriä maan pääkaupunki Asunciónista koilliseen. Pinta-alaa sillä on 265&nbsp;km².

## Historia
Emboscada perustettiin 1740-luvulla. Tarkasta perustamisvuodesta on hieman eriäviä historiallisia lähteitä, mutta todennäköisenä on pidetty vuotta 1744. Perustaja oli kuvernööri Rafael de la Moneda ja paikkakunnan alkuperäinen nimi oli kokonaisuudessaan El Pueblo de los Pardos Libres San Agustín de la Emboscada. Perustaminen liittyi comunero-kapinan jälkeen alkaneisiin intiaanien hyökkäyksiin Paraguayjoen varrella. Uusia Emboscadan kaltaisia paikkakuntia perustettiin Asunciónin suojelemiseksi. Emboscadan ensimmäiset asukkaat olivat Brasiliasta paenneita mustia orjia, joille annettiin lupa asettua paikalle. Vuonna 1761 Emboscadan asukasluku oli 562. Vuonna 1774 rakennettiin kaupungin kirkko.

1800-luvulla Emboscadasta kehittyi paikallisen maatalouden ja kivilouhosten keskus. Vuonna 1845 sen asukasluku oli noin tuhat. Vuonna 1816 Emboscadaan rakennettiin vankila (Cárcel de Emboscada), joka oli käytössä vielä seuraavalla vuosisadalla. 1970-luvulla vankilassa pidettiin esimerkiksi oppositioryhmien jäseniä. Vuonna 2013 vanhan vankilan lähelle rakennettiin uusi Padre Juan Antonio de la Vega-niminen vankila.

## Väestö

Emboscadan asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 21&nbsp;182. Huomattava osa asukkaista on edelleen afroparaguaylaisia.

24. heinäkuuta kaupunkiin kuuluvassa Minasin kylässä vietetään sen suojeluspyhimys Francisco Solanon päivää. Juhlallisuuksiin liittyy katumusiikkia ja tanssia. Tapahtumasta vetää nykyisin paikkakunnalle matkailijoita.

## Lähteet
Iryna Taranenko-Terelja

**Iryna Taranenko-Terelja** (; s. 31. maaliskuuta 1966) on ukrainalainen entinen maastohiihtäjä. 

Taranenko-Terelja kilpaili urallaan maailmancupissa, MM-kisoissa ja olympialaisissa, saavuttaen useita hyviä sijoituksia. Hänen parhaimpiin saavutuksiinsa lukeutuvat 9. sija 15 km:n vapaan hiihtotavan yhteislähdössä Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 sekä 10. sija 5+5 km:n yhdistelmäkilpailussa samoissa kisoissa. Lisäksi hän sijoittui useita kertoja kymmenen parhaan joukkoon maailmancupin osakilpailuissa.

Taranenko-Terelja osallistui urallaan 13 olympiastarttiin, joista 12 oli matkahiihtoa ja yksi sprintti. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän kilpaili 19 kertaa ja saavutti yhden palkintosijan. Maailmancupissa hän osallistui yhteensä 125 kilpailuun, joista 109 oli matkahiihtoa, 11 sprinttiä ja 5 joukkuekilpailua. Hän ylsi maailmancupissa kerran palkintokorokkeelle. Hän debytoi FIS-kilpailuissa ja maailmancupissa 4. tammikuuta 1992 Kavgolovossa sijoittuen 15 km:n kilpailussa seitsemänneksi. Ensimmäinen MM-startti oli 19. helmikuuta 1993 Falunissa, jossa hän sijoittui 28:nneksi samalla matkalla. Olympiadebyyttinsä hän teki 13. helmikuuta 1994 Lillehammerissa, sijoittuen 27:nneksi 15 km:n kilpailussa.

Urheilu-uran jälkeen Taranenko-Terelja päätti opiskella oikeustiedettä, koska oli kokenut urheilijoiden saaman tuen riittämättömäksi. Oikeusjärjestelmän todellisuus ei kuitenkaan vastannut hänen odotuksiaan, joten hän suuntautui tuomioistuinhallintaan. Hän toimii nykyisin ukrainalaisessa valituslautakunnassa automatisoidun tapausosaston päällikkönä.

Taranenko-Terelja osaa venäjää, ukrainaa sekä hieman ruotsia. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat lukeminen, neulominen ja historiallisten valokuvien keräily. Hänen puolisonsa Myh’ailo toimi hänen henkilökohtaisena valmentajanaan, ja heillä on poika nimeltä Denys.

## Lähteet
Fürst

**Fürst** tai **Fyrst** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Carl Magnus Fürst (1854–1935), ruotsalainen lääkäri ja anatomian professori
* Christian Fürst (1860–1910), norjalainen arkkitehti
* Gebhard Fürst (s. 1948), saksalainen roomalaiskatolinen piispa
* Naftali Fürst (s. 1932), slovakialais-israelilainen holokaustiselviytyjä
* Sigge Fürst (1905–1984), ruotsalainen näyttelijä, laulaja ja radiojuontaja
* Walter Fyrst (1901–1993), norjalainen elokuvaohjaaja.
Kalevi Suominen

**Juha Kalevi Suominen** (20. heinäkuuta 1940 Nakkila – 4. maaliskuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko ja professori.

Suominen syntyi johtaja Lenna Eino Olavi Suomisen ja Maija Laipion perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1961 oli Pirkko Rannikko. Suominen tuli ylioppilaaksi Porin suomalaisesta yhteislyseosta 1958 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1961 ja lisensiaatiksi 1967. Filosofian tohtoriksi hän väitteli siellä kvasikonformikuvausten teoriasta 1967.

Suominen oli Valtion luonnontieteellisen toimikunnan tutkimusassistentti 1961–1966 ja Helsingin yliopistossa matematiikan assistentti 1967–1970, vt. apulaisprofessori 1967–1970, dosentti 1970, vt. henkilökohtainen ylimääräinen professori 1983–1984, vt. professori 1989–1993 ja professori 1994–2004. Hän oli myös matematiikan lehtori Uppsalan yliopistossa 1966–1967 ja vieraileva professori Århusin yliopistossa 1974–1975 sekä *Mathematica Scandinavican* toimittaja 1972–1986. Hän sai Anders Donnerin palkinnon 1961 ja August Ramsayn palkinnon 1969. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen hänestä tuli 1973.

## Lähteet
Walter Fyrst

**Walter Fyrst** (synt. **Fürst**; 6. heinäkuuta 1901 Kristiania – 23. helmikuuta 1993 Oslo) oli norjalainen elokuvaohjaaja. Hän aloitti uransa tekemällä mainosfilmejä. Vuonna 1927 ilmestyi hänen esikoiselokuvansa *[[Troll-elgen]]* ja seuraavana vuonna *Café X*. Vuonna 1932 ensi-iltaan tullut *Prinsessen som ingen kunne målbinde* oli Norjan ensimmäisiä äänielokuvia. Fyrst aloitti vuonna 1933 Nasjonal Samlingin propagandapäällikkönä, mutta erosi puolueesta seuraavana vuonna riitaannuttuaan puoluejohdon kanssa. Hän palasi Nasjonal Samlingiin vuonna 1941 ja osallistui toisen maailmansodan aikana aktiivisesti propagandan tuottamiseen. Sodan jälkeen hänet tuomittiin maanpetoksesta. Hän kuitenkin ohjasi vielä myöhemminkin mainoselokuvia, elokuvia sekä televisio-ohjelmia. Vuonna 1981 Fyrst julkaisi omaelämäkerran *Min sti*.
## Lähteet
Iordánis Serderídis

**Iordánis Serderídis** (, s. 29. tammikuuta 1964) on kreikkalais-belgialainen liikemies ja ralliautoilija. Häntä kutsutaan maksukuljettajaksi, sillä hän ajaa itse omistamalla autollaan rallin maailmanmestaruussarjassa.

Serderídis on tienannut miljoonaomaisuutensa Arhs Group -nimisellä IT-konsulttiyrityksellä, jonka Accenture on sittemmin ostanut. Serderídis on omistanut myös paikallisen jalkapallojoukkueen Belgian Namurissa, mutta hänen omien sanojensa mukaan se oli epäonnistunut sijoitus.

Serderídisin paras sijoitus MM-sarjan osakilpailussa on seitsemäs Safari-rallissa 2022. Serderidis ilmoitti lopettavansa WRC-uransa vuonna 2023, mutta sittemmin pyörsi päätöksensä. Kaudella 2025 Serderídis ajoi Ford Puma Rally1 -autolla kartanlukijanaan belgialainen Frédéric Miclotte.

## Lähteet
Energia Sveitsissä

**Energia Sveitsissä** kuvaa Sveitsin energian tuotantoa, kulutusta ja siirtoa. 

## Energian kulutus
Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 101,9  miljoonaa BTU:ta, maailmassa 50:nneksi suurinta.

Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurimmat ryhmät olivat  liikenne (31&nbsp;%) ja kotitalouksien energiankäyttö (27&nbsp;%). Teollisuuden osuus oli 19,8&nbsp;%.

Vuonna 2024 ensirekisteröidyistä henkilöautoista yleisimmin käyttövoimana oli ei-ladattava hybridi, 33,6&nbsp;%:ssa autoista. Seuraavaksi suosituimmat olivat bensiinimoottori (29&nbsp;%) ja täyssähköautot (19,3&nbsp;%). Diiselemoottori oli 9,4&nbsp;%:ssa uusista autoista, lataushybrideitä oli 8,7&nbsp;%.

## Energian tuotanto
Sveitsin energiankulutus vuonna 2023 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
* öljy: 33&nbsp;%
* ydinvoima: 28&nbsp;%
* biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 12,7&nbsp;%
* vesivoima: 14&nbsp;%
* maakaasu: 10,2&nbsp;%
* kivihiili: 0,3&nbsp;%

Sveitsin sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
* vesivoima: 48&nbsp;% kokonaiskapasiteetista
* ydinvoima: 39,4&nbsp;% 
* aurinkoenergia: 6,5&nbsp;%
* biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 5&nbsp;%
* fossiiliset polttoaineet: 0,9&nbsp;%  
* tuulivoima: 0,3&nbsp;% 

Maassa on neljä toimivaa ja kaksi suljettua ydinreaktoria. Vuonna 2003 sveitsiläiset hylkäsivät kaksi ydinvoiman vastaista lakiehdotusta: *Moratorium Plus*, joka olisi jatkanut uusien ydinvoimaloiden rakennuskieltoa, ja *Strom ohne Atom*, joka olisi johtanut ydinvoimaloiden alasajoon. Fukushiman ydinonnettomuuden jälkeen vuonna 2011 Sveitsi päätti luopua ydinvoiman rakentamisesta antaen kuitenkin olemassa oleville viidelle voimalaitokselle 50 vuoden käyttöiän.

## Lähteet
A-101

**A-101** (myös **Apollo SA-6 Test Flight** eli **SA-6**) oli Nasan Apollo-ohjelman ensimmäinen Apollo-komento- ja huoltomoduulin koekappaleen koelento. A-101 laukaistiin 28. toukokuuta 1964 Saturn I -kantoraketin kuudennella koelennolla Floridan Cape Canaveralista. Lennon tarkoituksena oli kehittää Apollo-ohjelman laitteistoa ja järjestelmiä tuleville miehitetyille kuulennolle. Raketti pääsi suunnitellulle matalalle Maan kiertoradalle ja palasi takaisin Maahan 1. kesäkuuta 1964 50. Maan kierron jälkeen. Apollo-komento- ja huoltomoduuleissa olleet mittalaitteet mittasivat astronauttien sekä laitteiston lennon aikana kokemaa kuormitusta.

## Kuvia

Tiedosto:VonBraunMuellerReesSA6.jpg|Keskellä Wernher von Braun, hänestä vasemmalla. George Mueller ja oik. Eberhard Rees seuraamassa SA-6:n laukaisua Kennedyn avaruuskeskuksesta.
Tiedosto:640504as101a.jpg|A-101 laukaisualustalla Cape Canaveralissa
Tiedosto:640504as101b.jpg|A-101 laukaisualustalla kuvattuna laukaisutornista.
Tiedosto:Wernher von Braun (9605272).jpg|Wernher von Braun odottamassa A-101:n laukaisua Kennedyn avaruuskeskuksessa lukemassa A-101:n lentokäsikirjaa.


## Lähteet
Röhssin museo

**Röhssin museo** () on Ruotsin Göteborgissa sijaitseva taidemuseo. Se perustettiin vuonna 1916 veljesten Wilhelm ja August Röhssin lahjoittamilla varoilla. Museorakennuksen suunnitteli Carl Westman, ja sitä on laajennettu vuosina 1937 ja 1957–1962. Kokoelmiin kuuluu muun muassa tekstiilejä, muotoilua ja koruja.

## Katso myös
* Torsten ja Wanja Söderbergin palkinto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ratapyöräilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 2025

**Ratapyöräilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 2025** järjestettiin Belgian Heusden-Zolderissa Velodroom Limburgilla (virallisesti *Sport Vlaanderen Heusden-Zolder Velodroom Limburg*) 12.–16. helmikuuta 2025. Kilpailujen ohjelmassa oli 11 lajia sekä miehille että naisille. Kilpailujen menestyksekkäin maa oli kahdeksan Euroopan-mestaruutta voittanut Alankomaat.

## Mitalitaulukko
Lähde: UEC

&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Isäntämaa

## Mitalistit
Lähde: UEC

## Lähteet
Argus Spectrum

**ASI Oy Ltd.** (**Argus Spectrum International** ja **Argus Spectrum**) on mittauslaitteita ja tutkimuslaitteita valmistava yhtiö, joka toimii Savonlinnassa, Suomessa. Yhtiö toimii Savonlinnan kaupungin toimitilapalveluissa vuokralaisena. 

Julkisuudessa on puitu yhtiöön liittyviä epäselvyyksiä, omistajien yhteyksiä Venäjän johtoon sekä omistajavaihdoksia Venäjän hyökkäyssodan alettua.

Savonlinnan kaupunki on pitänyt Argus Spectrumin Savonlinnan tehdashanketta merkittävänä. Tehdashankkeen on toivottu tuovan alueelle isoja investointeja ja uusia työpaikkoja. Savonlinnan kaupunki kirjoitti yhtiön kanssa yhteistyösopimuksen vuonna 2019. 

Yhtiö toimii kaupungin omistamissa tiloissa.

## Yhtiön historia
Argus Spectrumin emoyhtiö on Venäjällä Argus-Spektr. Suomessa operoiva yhtiö tunnetaan nimillä Argus Spectrum International ja ASI Oy Ltd.

Suomeen Argus rekisteröi yhtiön vuonna 2018. Tuolloin yhtiön kerrottiin valmistavan paloturvallisuus- ja valvontalaitteita. Tehdas avattiin Savonlinnaan 2019. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja erotettiin Seura-lehden tietojen mukaan jo ennen Savonlinnan tehtaan avajaisia. Asiaa puitiin myös käräjäoikeudessa.

Tehtaan perustivat Savonlinnaan **Sergei Levchuk** ja **Mikhail Levchuk**. Ensimmäiset vuodet he toimivat Argus Spectrumin Suomen yhtiön johdossa ja hallituksessa. Molemmat erosivat tehtävistään sen jälkeen kun Venäjä oli hyökännyt Ukrainaan keväällä 2022.

Seura-lehti kertoo, että yhtiö vaihtoi nimensä Argus Spectrumista hyökkäyssodan alettua Asi Oy ltd:ksi ja siivosi mainintoja Venäjän suurlähetystyön väestä nettisivuiltaan.  

Yhtiön nykyinen toimitusjohtaja on Anthony Betka. Hän on ostanut koko yhtiön osakekannan lehtitietojen mukaan Levchukeilta. Kauppahinnasta ei ole tietoa julkisuudessa.

## Julkisuus
Seura kirjoitti vuonna 2020, kuinka yhtiön tehdas on viettänyt alkunsa jälkeen Savonlinnassa lähinnä hiljaiseloa. Lehti kertoi tuolloin omistajien ja emoyhtiön tiiviistä yhteistyöstä Venäjän hallinnon kanssa. Lehtitietojen mukaan Argus Spectrum olisi liioitellut näyttöjään ja toimintaansa maailmalla.

Seura kertoi vuonna 2021 Savonlinnan yhtiön tappioista. Lehden mukaan Savonlinnan yhtiön tuotteita ei ole myöskään nähty markkinoilla. Lehti kertoi myös, että yhtiö on menettänyt suomalaispankkien tilit.

Seuran vuonna 2022 julkaisemassa artikkelissa kerrottiin Venäjän sotavoimien käyttävän Argus Spectrumin emoyhtiön kehittämiä tuotteita Krimin niemimaalla. Lehden mukaan Savonlinnassa samaa teknologiaa rakennettaisiin siviilitarkoituksiin.

Yhtiö on vakuutellut medialle katkaisseensa kaikki siteet venäläiseen emoyhtiöönsä Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Seura-lehden tietojen mukaan Asilla on entisen omistaja Sergei Levchukin myöntämä pääomalaina.

Seuran tietojen mukaan yhtiön johdossa jatkoi myös Levchukeille ja Argus Spectrumille työskennelleitä henkilöitä.

Itä-Savo -lehti ja Yle kertoivat syksyllä 2023 yhtiön tehneen Savonlinnassa miljoonien liikevaihdon, vaikka tuotantoa ei kohteessa ole tiettävästi ollut.

Yle kertoi keväällä 2025 Argus Spectrumin toiminnan jatkuvan yhä entisissä tiloissaan.

## Lähteet
Arja Pikkupeura

**Arja Pikkupeura** (s. 1957) on suomalainen kirjallisuuden kääntäjä. Hän on suomentanut erityisesti venäläistä kaunokirjallisuutta, kuten Viktor Pelevinin, Kira Jarmyšin, Sergei Lukjanenkon ja Aleksandra Vinitskajan sekä ukrainalaisen Andrei Kurkovin ja valkovenäläisen Ales Bjatjatskin teoksia. Pikkupeura tunnetaan etenkin merkittävimpiin venäläisiin nykykirjailijoihin lukeutuvan Ljudmila Ulitskajan teosten suomentajana, ja hän on kääntänyt niistä seitsemän. Pikkupeuralle myönnettiin vuoden 2019 Mikael Agricola -palkinto Ulitskajan romaanin *Meidän tsaarimme väkeä* (2018) suomennoksesta. Hän sai myös Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinnon vuonna 2014 Ulitskajan romaanin *Vihreän teltan alla* (2014) suomennoksesta. 

Pikkupeura on opiskellut venäjän kieltä ja kirjallisuutta sekä yleistä kirjallisuustiedettä Jyväskylän yliopistossa. Hänen mielestään kääntämisessä tärkeää on seurata sanojen sijaan ajatuksia, sillä olennainen piilee usein rivien välissä, ja käännöksen tulisi toimia huomaamattomasti, jotta lukija saisi kontaktin itse kirjailijaan.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Mikael Agricola -palkinto 2019
* Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinto 2014
* Jarl Hellemann -palkintoehdokkuus 2024

## Lähteet
Pykäläviikatekala

**Pykäläviikatekala** (*Zu cristatus*) on viikatekaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä kaikista lämpimistä valtameristä.

## Koko ja ulkonäkö

Pykäläviikatekala voi suurimmillaan kasvaa 100–120 cm pitkäksi. Lajin ulkonäkö muuttuu huomattavasti kalan kasvaessa. Täysikasvuinen kala on ruumiimuodostaan hyvin pitkänomainen ja nauhamaisen litteä. Ruumis suippenee voimakkaasti päästä pyrstöä kohden. Selkäevä on pitkä ja pyrstöevä on pieni. Nuorten pykäläviikatekalojen vatsaprofiili on askelittain nouseva. ja selkä- ja vatsaevistä lähtee pitkiä nauhamaisia ulokkeita. Pykäläviikatekalalla ei ole suomuja. Lajin ruumis on täysikasvuisena hopeanharmaa, ja selkäevä on punainen. Nuorten kalojen ruumiissa on mustia pystyjuovia.

## Levinneisyys ja elintavat
Pykäläviikatekalaa tavataan laajalta alueelta lämpimänlauhkeista ja trooppisista vesistä niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Se on avomeren laji, ja syvimmillään sitä on tavattu noin 950 metrin syvyydestä. Nuoret kalat elävät lähempänä pintaa kuin täysikasvuiset. Kala ui useimmiten pystyasennossa pää kohti pintaa. Pykäläviikatekalan ravintoa ovat äyriäiset, kalat ja kalmarit.

## Lähteet
Petteri Väänänen

**Petteri Väänänen** (s. Kouvola) on suomalainen televisiotoimittaja, -ohjaaja ja -tuottaja, joka työskenteli 1990- ja 2000-luvulla Yleisradion televisio-ohjelmissa sekä suomeksi että ruotsiksi. Hän muun muassa tuotti ja toimitti ruotsinkielistä Ps.-keskusteluohjelmaansa 1995–1997 ja oli mukana tekemässä *[[A-ohjelmat|A-studiota, A-talkia, A-raporttia]]* ja *[[ajankohtainen kakkonen|Ajankohtaista kakkosta]]*. Vuonna 1997 hän siirtyi Ylestä viestintäyrittäjäksi ja -konsultiksi perustamassaan Oy PVC Ab:ssa. Väänänen toimi kuitenkin 2000-vuosikymmenen lopulla vielä Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtajana. Vuonna 2010 hän siirtyi AC-Sanafor-viestintäyritykseen vanhemmaksi asiantuntijaksi.

Väänänen on palkittu televisiotyöstään Venlalla ja usealla Telvis-kunniakirjalla.

Väänänen oli vuosina 1990–2004 naimisissa sosialidemokraattisen poliitikon Arja Alhon kanssa. Heillä on kaksi lasta.

## Lähteet
Radio Televisyen Brunei

**Radio Televisyen Brunei** (RTB) on Brunein julkinen yleisradioyhtiö. Se aloitti radio- ja TV-lähetyksensä vuosina 1957 ja 1975. Vuoteen 1994 mennessä RTB:n radiopalvelulla oli viisi kanavaa, jotka kuuluvat koko vuoristoisen maan alueella. Heinäkuussa 2001 RTB alkoi jakaa suoratoistolla kaikki radioverkkonsa internetissä. RTB:n televisio-ohjelmasta 60 prosenttia on kotimaista, loput tuontiohjelmia. Televisiolähetykset siirtyivät digitaalisiksi HD-lähetyksiksi vuonna 2018. Yhtiö tarjoaa verkon streaming-palveluita kansallisesti merkittävistä tapahtumista.

Yhtiö on täysin valtion rahoittama, ja mainostulot ovat noin viisi prosenttia sen vuotuisesta bruttotoimintabudjetista. Sillä on 1&nbsp;200 työntekijää osa-aikaiset mukaan lukien. RTB:n lähetys tavoittaa arviolta 125&nbsp;000 radionkuuntelijaa ja 95&nbsp;000 televisionkatsojaa.

Yhtiön pääkonttori sijaitsee maan pääkaupungissa Bandar Seri Begawanissa.

## Lähteet
Nina Weibull

**Nina Weibull** on ruusujen sukuun kuuluva Floribunda-ryhmän lajike. Se on tertturuusu. Sen kukat ovat kirkkaanpunaiset ja kerrotut ja kukinta-aika on heinäkuulta syyskuulle. Kukat tuoksuvat miedosti. Nina Weibull. on pienempikukkainen kuin esimerkiksi tertturuusuihin kuuluva 'Europeana'-lajike. Se on tiheäoksainen ja pensastava. Sen lehdissä on tiheästi piikkejä ja ne ovat kiiltäviä. 

## Kasvatus
Lajike talvehtii hyvin, kun talvisuojaus on hyvä. Kasvupaikan on hyvä olla aurinkoinen ja lämmin ja sopiva kasvualusta on tuore, runsasravinteinen ja kalkkipitoinen maaperä. Täysikasvuisena ruusu on 50-70 cm korkea ja 50-60 cm leveä. Sopiva taimiväli istutusryhmissä on 30-50 cm. Hyvä kasvupaikka on syvämultainen ja kohopenkissä sijaitseva. Ellei maaperä ole kivennäismaata, se on syytä salaojittaa. Kasvin juurelle on hyvä lisätä multaa kerran vuodessa, jotta varttamiskohta pysyisi maan alla. Ruusun menestymisvyöhykkeet ovat I-III.

## Lähteet
Maagikko

**Maagikko** on tarot-pakan ison arkanan kortti.

Rider-Waite-Smith-pakassa Maagikko esitetään seisomassa pöydän ääressä, jonka päällä ovat neljä pienen arkanan korttia: sauva, malja, miekka ja lantti. Nämä edustavat elementtejä tulta, vettä, ilmaa ja maata, symboloiden Maagikon hallitsevan kaikkia näitä alueita. Hahmon valkoinen asu viittaa henkisyyteen ja puhtaisiin motiiveihin, kun taas punainen viitta edustaa elämän energiaa ja intohimoa. Hahmon vyö on käärme, joka syö omaa häntäänsä, symboloiden ikuista kiertokulkua ja jatkuvuutta.

## Lähteet
Ylipapitar

**Ylipapitar** on tarot-pakan ison arkanan kortti.

Rider-Waite-Smith-pakassa Ylipapitar istuu kahden pylvään välissä, jotka symboloivat kaksijakoisuutta: valoa ja pimeyttä, maskuliinisuutta ja feminiinisyyttä, hyvää ja pahaa. Hänen tehtävänään on toimia sovittelijana näiden ääripäiden välillä. Hahmon päässä oleva kuunsirppi liitetään intuitioon, alitajuntaan ja feminiinisyyteen. Se viittaa myös kuun luontaiseen kiertoon ja sen vaikutukseen elämäämme. Ylipapittaren sylissä tai läheisyydessä oleva lakikirja symboloi pyhää tietoa ja hänen asemaansa opettajana. Hän on tutkija, joka kerää tietoa intuition ja aistiensa avulla parantaakseen itseään ja ympärillään olevia.

## Lähteet
Valko-Venäjän presidentinvaalit 1994

**Valko-Venäjän presidentinvaalit 1994** järjestettiin Valko-Venäjällä 23. kesäkuuta 1994 ja toinen kierros 10. heinäkuuta 1994. Vaalit olivat hiljattain itsenäistyneen Valko-Venäjän ensimmäiset. Vaalit voitti toisella kierroksella Valko-Venäjän parlamentin korruptionvastaisen komitean entinen johtaja Aljaksandr Lukašenka. Häntä vastassa oli Valko-Venäjän istuva pääministeri Vjatšaslau Kebitš. Kebitšin odotettiin laajalti voittavan vaalit, ja Lukašenkan voitto suurella marginaalilla olikin monelle yllätys. Mielipidemittausten mukaan Kebitšin kannatus oli laskenut vaalipäivää lähetessä sen seurauksena, että Valko-Venäjän valtionmedia keskittyi suurimmaksi osaksi vain häneen.

Vaaleja pidettiin reiluina ja vapaina, toisin kuin Valko-Venäjän myöhempiä vaaleja.

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Devaštitšin piiri

**Devaštitšin piiri** () on hallintopiiri Suğdin maakunnassa Tadžikistanissa. Sen keskus on Ğontšīn taajama. Piirin pinta-ala on 1&nbsp;588,7 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 177&nbsp;760 asukasta.

Devaštitšin piiri rajoittuu etelässä Vuoristo-Masttšohin ja Ainīn ja lounaassa Šahristonin piireihin, luoteessa Istaravšanin kaupunkiin, koillisessa Spitamenin piiriin ja idässä Kirgisiaan. Se sijaitsee Turkestanvuorten pohjoisrinteillä ja ulottuu pohjoisessa Fergananlaaksoon. Hyötykaivannaisia ovat marmori ja muut rakennusaineet.

Seudulla vallitsee kuiva mannerilmasto. Tammikuun keskilämpötila on –2:sta –4:ään ja heinäkuun 20–30 astetta. Vuorilla ilmasto on viileämpi. Vuotuinen sademäärä on alangolla 200–300 ja vuorilla jopa 700 millimetriä. Tärkeimmät joet ovat Kattasain tekojärveen laskevat Sarkat ja Ovtšī. Piirin alueella sijaitsee Dahanasoin tekojärvi.

Hallintoalue on perustettu Ğontšīn piirinä vuonna 1929. Se kuului välillä Ūroteppan piiriin ja sai nimen Devaštitš vuonna 2016. Siihen kuuluu Ğontšīn kaupunkikunta ja seitsemän maalaiskuntaa: Daljoni Bolo, Ğazantarak, Ismoili Sominī (entinen Kalininobod), Jaxtan, Mudžun, Rosrovut ja Vahdat (entinen Ovtšī). Kaupunkiväestön osuus on seitsemän prosenttia. Asukkaista yli kaksi kolmasosaa on tadžikkeja ja lähes kolmasosa uzbekkeja.

Ğontšīsta on maantieyhteydet Istaravšaniin ja Xudžandiin. Matkaa maakunnan pääkaupunkiin on 64 ja Dušanbehen 285 kilometriä.

Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, vihannesten, perunan, hedelmien ja viinirypäleiden viljelyyn sekä karjanhoitoon ja silkin tuotantoon. Lisäksi on elintarvike-, tekstiili- ja rakennustarviketeollisuutta.

Paikallinen nähtävyys on pyhiinvaelluspaikkana toimiva Sajidzodan mausoleumi Xodžahoin kylässä.

## Lähteet
Artur Rehn

**Artur Rehn** (15. helmikuuta 1885 Lohja – 4. tammikuuta 1940) oli suomalainen teatteriohjaaja.

Rehn kävi seitsemän luokkaa Helsingin ruotsalaista reaalilyseota ja meni sitten teatterialalle. Hän esiintyi ensi kerran syksyllä 1901 Helsingissä Folkteaternissa Orvon roolissa Gustaf von Numersin *Striden vid Luukkala* (*Luokkalan tappelu*)-näytelmässä. Sen jälkeen hän toimi Ruotsalaisen teatterin näyttämöjärjestäjänä 1906–1916 ja siitä lähtien 10 vuoden ajan operettien ohjaajana ja johtajana kesäisin toimineessa Kaivohuoneen Operetissa. Hän toimi myös oman taiteilijain välitystoimiston johtajana ja elokuvaohjaajana. Rehn laatii ohjelmat ja hankki esiintyjät useissa Helsingin ravintoloissa pidettyihin kabaree-esityksiin. Hän johti maaseudulle suuntautuneita huvinäytelmiä ja operetteja esittäneitä teatterikiertueita ja toimi juhlien järjestelmä eri kylpyläpaikkakunnilla. Rehn teki useita ulkomaisia opintomatkoja muun muassa 1916 valtion stipendiaattina Moskovaan. 

## Lähteet
Jussi Ylikoski (kielentutkija)

**Jussi Ylikoski** (s. 1974) on suomalainen saamelaiskieliin erikoistunut kielentutkija. Hän työskentelee Turun yliopiston suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professorina. 

Ylikoski on aiemmin työskennellyt muun muassa Helsingin yliopistossa, alkuperäiskielten professorina Norjan arktisessa yliopistossa (UiT) Tromssassa 2014–2017 ja saamen kielen professorina Oulun yliopistossa 2017–2022.

Ylikoski on perehtynyt pääasiassa uralilaisten kielten kielioppiin (morfologiaan ja syntaksiin) ja ajoittain myös etymologiaan.

Ylikoski väitteli tohtoriksi vuonna 2009. Tutkimuksessaan hän vertasi nykyistä pohjoissaamea varhaisempaan kansankieleen ja muihin saamelaiskieliin. Vertailu paljasti monia kehityspiirteitä, jotka ovat selitettävissä pohjoismaisten valtakielten eli suomen, ruotsin ja norjan vaikutukseksi.

Ylikoski aloitti *[[Finnisch-ugrische Forschungen|Finnisch-Ugrische Forschungen]]* -aikakauskirjan päätoimittajana vuonna 2019. Hän on toiminut myös *Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirjan* (*Journal de la Société Finno-Ougrienne*) päätoimittajana vuosina 2005–2012 ja *Sámi dieđalaš áigečála* -tiedejulkaisun toimituskunnan jäsenenä ja päätoimittajana 2011–2017.

## Lähteet
Narri (Tarot)

**Narri** on tarot-pakan ison arkanan kortti.

Rider-Waite-Smith-pakassa Narri esitetään nuorena, huolettomana hahmona, joka kävelee jyrkänteen reunalla, katse suunnattuna taivaalle. Hänellä on mukanaan pieni pussukka, jossa on kaikki tarvittava, ja sauva, joka symboloi elämän matkaa ja kokemuksia. Narrin kortissa esiintyy koira, joka voi edustaa uskollista ystävää, sisäistä ääntä tai vaistoa, joka varoittaa mahdollisista vaaroista. Koira voi myös symboloida elämän iloja ja yksinkertaisuutta. Taustalla näkyvät vuoret voivat kuvata tulevia haasteita, mutta Narri ei kiinnitä niihin huomiota, vaan keskittyy eteenpäin kulkemiseen. 

## Lähteet
Energia Espanjassa

**Energia Espanjassa** kuvaa Espanjan energian tuotantoa, kulutusta ja siirtoa. 

## Energian kulutus
Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 106  miljoonaa BTU:ta, maailmassa 48:nneksi suurinta.

Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurimmat ryhmät olivat  liikenne (40&nbsp;%) ja teollisuus (22&nbsp;%). Kotitalouksien energiankäytön osuus oli 17&nbsp;%.

Vuonna 2024 ensirekisteröidyistä henkilöautoista yleisimmin käyttövoimana oli joko bensiinimoottori  37&nbsp;%:ssa  tai ei-ladattava hybridi 38&nbsp;%:ssa autoista. Dieselmoottori oli 9,5&nbsp;%:ssa uusista autoista, täyssähköautoja ja lataushybrideitä oli kumpiakin vajaat 6&nbsp;%.

## Energian tuotanto
Espanjan energiankulutus vuonna 2023 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
* öljy: 43&nbsp;%
* maakaasu: 22&nbsp;%
* ydinvoima: 13&nbsp;%
* maalämpö, aurinko ja tuuli: 9,7&nbsp;
* biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 6&nbsp;%
* kivihiili: 2,4&nbsp;%

Espanjan sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
* fossiiliset polttoaineet: 37,8&nbsp;%  kokonaiskapasiteetista
* tuulivoima: 22&nbsp;% 
* ydinvoima: 20,1&nbsp;% 
* aurinkoenergia: 11,8&nbsp;%
* vesivoima: 5,6&nbsp;% 
* biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 2,8&nbsp;%

Espanjassa on seitsemän toimivaa ja kolme suljettua ydinreaktoria.

Espanjalla on ollut merkittäviä hiilikaivoksia Cantabrianvuorilla, Iberianvuorten itäosassa ja Sierra Morenan alueella, mutta sillä ei ole lainkaan öljyä ja maakaasuvarat ovat vähäiset. Vesivoimaa saadaan maan pohjoisosan joista. 2000-luvulla maa on panostanut tuuli- ja aurinkovoimaan.

## Katso myös
* Uusiutuva energia Espanjassa
* Tuulivoima Espanjassa

## Lähteet
Bur man laimi

**Bur man laimi** () on latvialaisen folk- ja maailmanmusiikkiyhtyeen Tautumeitasin esittämä kappale. Se voitti kappaleella Latvian vuoden 2025 euroviisukarsinnan *[[Supernova 2025]]* -kilpailun ja edusti Latviaa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale tuli 130 pisteellään toisen semifinaalin toiseksi ja eteni finaaliin. Finaalissa kappale sai 116 ääntä ammattiraadeilta ja 42 yleisöltä, sijoittuen 13. sijalle.

## Lähteet
Hannu Väisänen (toimittaja)

**Hannu Väisänen** (25. heinäkuuta 1950 Tohmajärvi – 7. huhtikuuta 2000 Kärkölä) oli suomalainen ulkomaantoimittaja. Hän toimi 1980-luvun lopulla Ylen Afrikan-kirjeenvaihtajana ja raportoi 1990-luvulla muun muassa Baltian maiden vapautumisesta sekä Tšetšenian ja Balkanin konflikteista.

Tohmajärveltä kotoisin ollut Hannu Väisänen valmistui Tampereen yliopistosta 1972 ja aloitti sitten työnsä Yleisradion ulkomaantoimittajana. 1970-luvun lopulla hän työskenteli Ruotsin radion suomenkielisessä toimituksessa, kunnes palasi Yleisradioon 1980. Vuonna 1986 36-vuotias Väisänen nimitettiin Yleisradion Afrikan-kirjeenvaihtajaksi kolmen vuoden kaudelle.

1990-luvulla Väisänen toimi A-studion ulkomaantoimittajana. Hän raportoi muun muassa konfliktialueilta Kroatiasta, Sarajevosta ja  Groznyista. Tammikuussa 1991 hän joutui kohtaamaan väkivaltaa Neuvostoliiton viime päivien kahinoissa Latviassa. Hänet palkittiin vuonna 1997 latvialaisella Kolmen tähden ritarikunnan kunniamerkillä.

## Lähteet
Vihtori Vataja

**Vihtori Alpi Vataja**, sukunimi aik. *Ahlstedt* (16. helmikuuta 1875 Kiukainen – 14. huhtikuuta 1940 Oulu) oli suomalainen toimittaja, pankinjohtaja ja oululaisen Pohjolan Osake-Pankin pääjohtaja.

Vihtori Vatajan vanhemmat olivat värjäri Kaarle August Ahlstedt ja Hedvig Alanen. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Porin lyseosta 1894 ja opiskeli Helsingin yliopistossa. Vataja toimi konttoristina Tampereella 1899–1903 ja senjälkeen sanomalehden toimittajana Aamulehdessä, Uudessa Suomettaressa, Kaiussa ja Suomalaisessa vuosina 1903–1910. Hän oli sitten apulaisena ja osakkaana oululaisessa J. H. Pekurin kultasepänliikkeessä 1910–1918 ja vuonna 1918 hänet kutsuttiin Pohjolan Osake-Pankin pääkonttorin toiseksi johtajaksi. Pankin pääjohtajana hän toimi vuodesta 1934 alkaen.

Vataja oli Oulussa rahatoimikamarin jäsenenä 1913–1919, josta ajasta puheenjohtajana 1916–1917, sekä Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä 1918–1924 ja valtuuston puheenjohtajana 1923–1924. Hän kuului myös erinäisiin kunnallisiin lauta- ja toimikuntiin.

## Lähteet
Aspiral

**Aspiral** on alankomaalaisen sinfonista metallia soittavan Epican yhdeksäs studioalbumi. Albumista ilmoitettiin 30. tammikuuta 2025, ja se julkaistiin 11. huhtikuuta 2025.  

## Kappalelista

## Kokoonpano
Yhtyeen kokoonpano:
* Simone Simons – laulu
* Mark Jansen – kitara
* Isaac Delahaye – kitara, laulu
* Rob van der Loo – bassokitara
* Ariën van Weesenbeek – rummut, taustalaulu
* Coen Janssen – kosketinsoitin, syntetisaattori, piano

## Arvostelut
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet
Explorer 2

**Explorer 2** oli 5. maaliskuuta 1958 kello 18.27 UTC laukaistu toinen Yhdysvaltain ilmavoimien Explorer-ohjelman satelliitti. Laukaisussa satelliitin Juno I -kantoraketin neljännen vaiheen rakettimoottori ei syttynyt, jonka seurauksena kantoraketti saapui uudestaan Maan ilmakehään ja iskeytyi Atlantin valtamereen lähelle Trinidadia.

## Tutkimuslaitteisto
Luotaimen tutkimuslaitteet olivat:

* Kosmisen säteilyn tutka
* Mikrometeoroiditutka

## Lähteet
Fredrik Berg

**Friedrich (Fredrik) Georg Magnus Berg** (16. helmikuuta 1845 Tartto, Viro – 22. maaliskuuta 1938 Sangaste, Viro) oli Virossa asunut Bergin aatelissukuun kuulunut kreivi ja maatalousmies. Hän oli Suomen kansalainen.

Fredrik Berg oli Suomessa kenraalikuvernöörinä toimineen kreivi Rembert Bergin veljenpoika ja hänet kirjoitettiin vuonna 1857 tämän ottopoikana Suomen ritarihuoneeseen. Berg oli Virossa hyvin tunnettu maatalousmies ja hänen jalostamansa oli muun muassa Suomessa ja ulkomaillakin tunnettu Sangasten ruis. Tunnustuksena ansioistaan hänet vihittiin Tarton yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1932. 
Berg omistautui maataloudelle ja varsinkin hevosten kasvatukselle sekä metsän viljelykselle. Hän oli saanut perintönä laajoja maatiloja Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Näiden maiden itsenäistyttyä ensimmäisen maailmansodan jälkeen tilat kuitenkin joutuivat näiden valtioiden haltuun ja niiden maat jaettiin pien- ja uudisviljelijöille. Berg piti kuitenkin hallussaan ja hoidossaan Virossa Sangasten suurtilan keskuksen ja jatkoi siellä harrastuksiaan. Vielä 1920-luvulla hän kävi tilaltaan käsin pitämässä luentoja maataloudesta Tarton yliopistossa. Berg tuotti puistoihinsa Kaliforniasta ja Siperiasta erilaisia puuntaimia, ja kasvatti niitä täysikasvuisiksi puiksi. Hän koetti muun muassa uudestaan levittää tammea Etelä-Viron metsiin. Berg omisti aikoinaan Suomessa Moision, Villikkalan ja Naranojan tilat Elimäellä. Hän otti osaa vuoden 1878 *[[Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät|pitkiin säätyvaltiopäiviin]]*.

Fredrik Bergin poika kreivi Erik Berg toimi Suomessa Suomen valtionrautateiden vt. pääjohtajana 1904, Suomen kenraalikuvernöörin kanslian vt. päällikkönä 1906–1907 ja senaattorina niin sanotussa amiraalisenaatissa vuosina 1909–1917. Myös Bergin toinen poika perheineen asui Suomessa ja Berg itse asui Sangasten linnassaan toisen poikansa vaimon hoitaessa kotia.

## Lähteet
Al-Talaq

**Al-Talaq** (, ) on Koraanin 65. suura ja luokitellaan medinalaiseksi. Se sisältää 12 jaetta. Suura on saanut nimensä jakeista 1–7, jotka sisältävät muutoksen suurassa 11 oleviin avioeroa koskeviin lakeihin. Suuraa on myös kutsuttu Naisten suuran (4) lyhyeksi versioksi.

Noin kuudesosa Koraanista koostuu lakisäädöksistä, joista suurin osa on suurissa 2–9 ja loput hajaantuneena epäsystemaattisesti muualle, kuten tähän suuraan.   

## Sisältö

Suura alkaa avioeroa koskevilla säädöksillä (1–7) ja jatkuu varoituksilla ja lupauksilla uskoville (8–12).

* Jakeet 1–7 sisältävät säädöksiä avioerosta.
* Jakeissa 8–10 varoitetaan niitä, jotka niskuroivat Jumalaa ja hänen lähettilästään vastaan.
* Jakeessa 11 kerrotaan lähettiläästä. Häneen uskovat pääsevät Paratiisiin.
* Jae 12 kertoo, että Jumala on luonut seitsemän taivasta ja seitsemän maata todisteeksi kaikkivaltiudestaan.

## Katso myös

* Luettelo Koraanin suurista

## Lähteet

* 
* 
* 
* 

### Viitteet
San Bernardino (Paraguay)

**San Bernardino** on pikkukaupunki Paraguayn Cordilleran departementissa Ypacaraíjärven rannalla. Paikkakunnan perustivat saksalaiset siirtolaiset vuonna 1881. Nykyisin se tunnetaan Paraguayssa matkailukohteena ja lempinimellä Sanber. Sen asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennassa 12&nbsp;216.

## Maantiede

San Bernardino sijaitsee Paraguayn Cordilleran departementissa Ypacaraíjärven rannalla noin 48 kilometriä maan pääkaupunki Asunciónista itään.

## Historia
San Bernardinon perustivat Paraguayhin saapuneet saksalaiset siirtolaiset 24. elokuuta 1881 ja se sai nimensä tuolloisen presidentti Bernardino Caballeron mukaan. Perustaminen oli osa Paraguayn laajempaa pyrkimystä houkutella uusia siirtolaisia Euroopasta ja perustamista seuranneina vuosina siirtolaisten valtaosa saapui edlleen Saksasta. Perustamisvuonna paikalla aloitti toimintansa Paraguayn ensimmäinen panimo. 1900-luvun alussa paikasta alettiin kehittää matkailukohdetta. Joitakin tunnettuja San Bernardinossa asuneita tai siellä vierailleita olivat presidentti Eduardo Schaererin isä Santiago Schaerer, sveitsiläinen kasvitieteilijä Emil Hassler, saksalainen näyttelijä Marlene Dietrich ja Nueva Germanian perustanut Bernhard Förster, Friedrich Nietzschen siskon Elisabethin aviomies. Toisen maailmansodan aikana paikkakunta oli akselivalloille myötämielisen liikkeen huomattava keskus Paraguayssa. 

Nykyisin San Bernardino tunnetaan Paraguayssa kuitenkin etenkin matkailukohteena. Kesäviikonloppuisin San Bernandinon urheiluaktiviteetit tuovat vierailijoita pääkaupungista. Sesonkikaudella vierailijoita voi olla jopa 100&nbsp;000. Paikkaa kutsutaan usein sen lempinimellä Sanber. 

## Väestö
San Bernardinon asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 12&nbsp;216.

## Lähteet
Ursviken

**Ursviken** on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 3&nbsp;999 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ersmark

**Ersmark** tarkoittaa seuraavia:

* Ersmark, taajama Skellefteån kunnassa Ruotsissa
* Ersmark, taajama Uumajan kunnassa Ruotsissa
Valko-Venäjän presidentinvaalit 2001

**Valko-Venäjän presidentinvaalit 2001** järjestettiin 9. syyskuuta 2001 Valko-Venäjällä. Istuva presidentti Aljaksandr Lukašenka valittiin toiselle kaudelleen. Vaalit eivät olleet demokraattiset toisin kuin edelliset vaalit.  

## Tulokset
Taulukossa on esitetty Valko-Venäjän hallinnon julkaisemat viralliset tulokset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karianne Tung

**Karianne Oldernes Tung** (s. 21. tammikuuta 1984) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko, joka on toiminut Norjan digitalisaatio- ja hallintoministerinä lokakuusta 2023. Aiemmin hän on ollut suurkäräjäedustaja 2013–2017 ja toiminut kunnanvaltuutettuna Rissassa sekä Trondheimissa. Tung on koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Karianne Tung'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Karianne

**Karianne** on seuraavien norjalaisten henkilöiden etunimi:

* Karianne Bjellånes (s. 1986), maastohiihtäjä
* Karianne Jevne (s. 1993), maastohiihtäjä
* Karianne Tung (s. 1984), poliitikko
Ziferblat

**Ziferblat** (, *Tsyferblat*) on vuonna 2015 Kiovassa perustettu ukrainalainen vaihtoehtorockyhtye. Sen muodostavat laulaja Danyjil Leštšynskyi, kitaristi Valentyn Leštšynskyi ja rumpali Fedir H’odakov. Ziferblat edusti Ukrainaa kappaleella "Bird of Pray" vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Cam Jurgens

**Cameron ”Cam” Jurgens** (s. 21. elokuuta 1999 Beatrice, Nebraska, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on sentteri hyökkäyksen linjassa. Jurgens edustaa NFL-joukkue Philadelphia Eaglesia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Nebraskan yliopiston joukkueessa. Eagles varasi hänet toisella kierroksella 51. varausvuorolla . Heinäkuussa 2022 Jurgens teki Eaglesin kanssa tulokassopimuksen. Kaudella 2024 Jurgens oli mukana Eaglesin joukkueessa voittamassa Super Bowl LIX:n ja hänet valittiin Pro Bowl -tähdistöotteluun. Jurgens on pelannut 44 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yksi rähmäys ja yksi rähmäyksen palautus. Jurgens on pelannut kahdeksan  ottelua ilman tilastomerkintöjä. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.

## Lähteet
Osinkoaristokraatti

**Osinkoaristokraatti** viittaa yhtiöön, joka on kasvattanut jakamaansa osinkoa vuosittain vähintään 25 vuoden ajan. Termiä on myös käytetty väljemmällä määritelmällä esimerkiksi Helsingin pörssissä yhtiöistä, jotka ovat korottaneet osinkoaan vähintään kymmenenä perättäisenä vuotena. Osinkoaristokraatteja vielä pidempään, vähintään viidenkymmenen perättäisen vuoden ajan osinkoa korottaneita yhtiöitä kutsutaan osinkokuninkaiksi.

Tunnettuihin osinkoaristokraatteihin ja -kuninkaisiin kuuluivat vuonna 2024 Coca-Cola Company, Johnson & Johnson, Procter & Gamble, 3M, Pepsico, Colgate-Palmolive, McDonald's, Exxon Mobil, Chevron ja Target. Ainoa vähintään kymmenenä perättäisenä vuotena osinkoaan kasvattanut yhtiö Helsingin pörssissä vuonna 2022 oli Huhtamäki. Sittemmin tällä tavoin määriteltyjä osinkoaristokraatteja on tullut Helsingin pörssiin lisää, esimerkiksi Elisa vuonna 2024.

Vähintään 25 vuoden ajan osinkoaan vuosittain kasvattaneita yhtiöitä seuraa S&P:n 500 Dividend Aristocrats -indeksi.

## Lähteet