open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Adalbert Stifter

**Adalbert Stifter** (1805 Oberplan, Böömi – 1868 Linz, Itävalta) oli itävaltalainen kirjailija ja taidemaalari. Hän opiskeli eri aineita Wienissä mutta keskeytti opinnot. Hän suuntautui alkuun romantiikkaan mutta kääntyi sitten klassismiin. Hän sai vaikutteita J. W. von Goethelta ja yhdisti tämän kosmiseen luonnonkäsitykseen kristillisyyttä. Stifterin pääteos on trilogia *Nachsommer*, jossa hän kuvaa yksilön kehitystä. Hän on julkaissut novelleja kokoelmissa *Studien* ja *Bunte Steine*.

## Suomennetut teokset
* *Ruskea tyttö* (*Katzensilber*), suom. J. E. Salomaa, Hämeenlinna: Karisto 1921 Sarja: Kariston nuorisonkirjoja, n:o 27
* *Seikkailu jouluaattona*, suom. Siiri Teirilä, Hämeenlinna: Karisto 1921 Sarja: Kariston nuorisonkirjoja, 31
* *Abdias* (*Abdias*), suom. ja johdannolla varustanut A. J. Sarlin, Hämeenlinna: Karisto 1926 Sarja: Kariston klassillinen kirjasto, 30
;Lyhytproosaa
* Auringonpimennys Wienissä 8. heinäkuuta 1842, julkaisussa *Demeter* 1999 : 2, s. 15–18
* kirje teoksessa: *Rakkaudella, Sinun : historian merkkihenkilöiden kirjeitä rakastetuilleen*, toim. ja suom. Pirkko Jurvelin.  Kirjastudio 2005 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Adalbert Stifter, Britannica
Antti Paloposki

**Antti Paloposki** (16. maaliskuuta 1885 Kuokkala, Kivennapa – 4. marraskuuta 1973) oli suomalainen sotilasvirkailija ja kirjailija.

Maanviljelijäperheeseen syntynyt Antti Paloposki kävi kauppakoulun Kotkassa. Paloposki oli vuodesta 1904 tullilaitoksen palveluksessa suurimman osan aikaa Terijoen tullitoimiston alueella mutta myös Helsingin ja Turun tullikamareissa ja Pohjois-Suomessa Ruotsin vastaisella rajalla. Vuonna 1914 hänestä tuli Viipurin kaupungin rakennus- ja vesijohtokonttorin sihteeri ja kirjanpitäjä. Vuonna 1915 elintarvikepulan alkaessa uhata Paloposki meni Viipurin kaupungin elintarvelautakunnan palvelukseen toteuttamaan säännöstelykorttijärjestelmää ja hän oli sitten vuodesta 1916 alkaen elintarvelautakunnan toimitusjohtajana aina lautakunnan lakkauttamiseen 1921 saakka. Hän oli sitten jälleen Viipurin rakennus- ja vesijohtokonttorin palveluksessa vuoteen 1922 saakka, jolloin hän siirtyi liikealalle. Vuodesta 1923 alkaen Paloposki oli Terijoella Polkupyöräpataljoona I:n majoitusmestarina ja vuodesta 1927 rahastonhoitajana. Paloposki oli sotilasarvoltaan reservin luutnantti. Hän osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukoissa Antrean rintamalla.

Paloposki osallistui nuorisoseuratyöhön Kuokkalan Ollilan nuorisoseurassa ja vuonna 1919 hänestä Viipurissa Etelä-Karjalan nuorisoseuran sivutoiminen sihteeri ja seuran julkaiseman Nuorisoseura-lehden taloudenhoitaja. Hän erosi sihteerintoimesta 1922 mutta jäi Etelä-Karjalan nuorisoseuran johtokunnan jäseneksi.

Vuonna 1936 Paloposki julkaisi kirjan *Rajalla on rauhallista*, joka käsitteli Terijoen ja eteläisen Karjalan kannaksen alueen tapahtumia venäläisen huvila-asutuksen syntymisestä aina Suomen sisällissodan jälkeiseen aikaan saakka.

## Julkaisuja
* *Miesten kouluun: mitä jokaisen asevelvollisen nuorukaisen tulee tietää*. WSOY 1931
* *Rajalla on rauhallista*. Otava 1936
* *Varokaa maan säteilypurkauksia*. Tekijä, Loimaa 1953

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antti Paloposken lehtiartikkeleita:
* Venäläisvallan aikaa Kannaksella, Rajamme vartija : Suomen sotilaskotiliiton rajaseutujulkaisu, 17.10.1936, nro 5, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sylvia Sini

**Eeva Sylvia Tolmunen**, kirjailijanimi **Sylvia Sini** (o.s. *Eskola*; 27. heinäkuuta 1908 – 21. marraskuuta 1992 Tampere) oli suomalainen farmaseutti ja kirjailija.

Sylvia Sinin esikoisteos, kirjeromaani *Olin apteekkineitinä* kuvasi nuoren ylioppilasneitosen elämää apteekkiharjoittelijana maaseutuapteekeissa. Kirjassa esiteltiin useita koomisia apteekkarityyppejä, joiden esikuvat olivat tekijän mukaan tosielämästä.

Eeva Eskola aloitti uutena oppilaana Ikaalisissa apteekkari Arvo Erholmin apulaisena vuoden 1932 lopulla. Vuodesta 1934 hän toimi oppilaana Alahärmässä apteekkari Rex Strömbergin apulaisena. Valmistuttuaan vuonna 1936 Eskola aloitti farmaseuttina Santeri Elosen apteekissa Raumalla. Eskola siirtyi tämän jälkeen vuonna 1939 Forssaan. Vuonna 1941 Eskola avioitui ikaalilaisen Aaro Pentti Tolmusen (1906–1969) kanssa. Myöhemmin Eskola *Eeva Sylvia Tolmunen* nimisenä toimi farmaseuttina Tampereella.

## Teoksia
* *Olin apteekkineitinä*: kirjeromaani. Gummerus 1936
* *Kerron sinulle kaiken*: romaani. Gummerus 1941

## Lähteet
Levitating

**Levitating** on englantilaislaulaja Dua Lipan kappale tämän vuonna 2020 julkaistulta toiselta studioalbumilta *[[Future Nostalgia]]*. Se on yksi hänen suosituimmista kappaleistaan. Lokakuuhun 2021 mennessä kappale oli myynyt platinaa Isossa-Britanniassa ja nelinkertaista platinaa Yhdysvalloissa.

Kappaleesta julkaistiin singleinä kaksi remixiä. Niistä ensimmäisen Dua Lipa teki yhteistyönä the Blessed Madonnan kanssa. Remixillä vierailevat Madonna ja Missy Elliott. Se julkaistiin elokuussa 2020 singlenä remix-albumilta *[[Club Future Nostalgia]]*. Toisella remixillä vierailee yhdysvaltalainen rap-artisti DaBaby. Se julkaistiin *Future Nostalgia* -albumin viidentenä singlenä 2. lokakuuta 2020. Etenkin remix, jolla DaBaby on mukana, on vaikuttanut suuresti kappaleen suosioon.

Heinäkuussa 2021 DaBaby laukoi homofobisina pidettyjä kommentteja festivaaliesiintymisensä yhteydessä, minkä seurauksena remixin radiosoitto väheni. Dua Lipaa vaadittiin myös kokonaan poistamaan rap-artisti remixiltä ja korvaamaan tämä muilla artisteilla, esimerkiksi Megan Thee Stallionilla tai Lil Nas X:llä. Syyskuusta 2021 lähtien DaBabyä ei ole mainittu enää yhtenä kappaleen esittäjistä Billboard Hot 100 -listalla, koska suurin osa sen listasijoitukseen vaikuttavasta toiminnasta liittyy remixin sijaan kappaleen alkuperäiseen versioon.
## Lähteet
Amelia (albumi)

**Amelia** on Iisan 26. helmikuuta 2021 ilmestynyt neljäs sooloalbumi.

Albumi kertoo vuonna 1937 Atlantin ylitystä ensimmäisenä naislentäjänä yrittäneestä Amelia Earhartista.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Kulttuuritoimitus: 
* Soundi: 

## Lähteet
Douglas Stewart (kirjailija)

**Douglas Alexander Stewart** (1913 Eltham, Uusi-Seelanti – 1985 Sydney, New South Wales, Australia) oli australialainen kirjailija ja toimittaja. Hän oli vuosina 1940–1961 sydneyläisen *[[The Bulletin]]in* toimittaja.

Stewart on hyödyntänyt tuotannossaan Australian balladiperinnettä ja osallistunut *Australian Bush Ballads* -antologian kokoamiseen. Näytelmiinsä hän on saanut vaikutteita eurooppalaisilta kirjailijoilta, kuten William Butler Yeatsilta ja T. S. Eliotilta.  Hän on kirjoittanut myös novelleja ja esseitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sininen moskeija (Jerevan)

**Sininen moskeija** on moskeija Armenian pääkaupunki Jerevanissa. Moskeijan rakennutti Jerevanin kaani 1760-luvulla. Moskeija muutettiin Neuvostoliiton kaudella museoksi, mutta Armenian itsenäistyttyä sitä ovat käyttäneet etenkin iranilaiset diplomaatit.

## Historia

Sinisen moskeijan rakennutti Jerevanin kaani Husain Ali Khan. Sen rakennustyöt valmistuivat moskeijan *[[mihrab]]issa* olevien kaiverrusten mukaan vuonna 1767 tai 1768. Se tunnettiin turkkilaisella nimellä *Gök Jami* ja persiaksi *Masjid-u Jum'a* tai *Jami-i Shahr*. *Gök* viittaa taivaansiniseen väriin. Sininen moskeija oli perjantaimoskeija. Venäläiset valtasivat Jerevanin vuonna 1827. Moskeija on nykyisin ainoa Jerevanin persialaiskautinen rakennus.

Neuvostoliiton kaudella Sinisestä moskeijasta tehtiin Jerevanin kaupunginmuseo. Armenian itsenäistyttyä moskeijaa entisöitiin Iranin tuella 1990-luvun puolivälillä. Rakennustyöt saatiin päätökseen vuonna 1999. Moskeijaa ovat myöhemmin käyttäneet lähinnä Jerevanin Iranin lähetystön työntekijät. Armeniassa moskeijaan viitataankin usein "persialaisena" moskeijana. Käytännössä sen käyttäjät olivat kuitenkin aikanaan turkkilaisia azereja, vaikka nimitystä "azeri" ei vielä moskeijaa rakennettaessa käytetty. 

## Lähteet
Kovajärvi (Suomussalmi)

**Kovajärvi** on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 4,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 100 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Etäisyys Kovajärven lounaisrannalta koilliselle vastarannalle on noin kolme kilometriä. Järven leveys vaihtelee kahden kilometrin molemmin puolin. Saaria ei ole. Rantaviiva on mutkaisinta luoteessa (Hakolahti, Hoikkalahti, Mustikkalahti). Järvessä on kaksi vähintään kymmenen metriä syvää vyöhykettä. Niiden välissä järven keskiosassa on matalampi vyöhyke. Järven syvin kohta, 27 metriä, sijaitsee jonkin verran järven keskiosasta koilliseen. Kovajärven itäinen rantavesi on muita rantoja syvempää ja myös maasto kohoaa jyrkemmin kuin muilla rannoilla.

Kovajärveen virtaa vettä pohjoisesta Pirttijärveltä, joka on samantasoinen Kovajärven kanssa. Järvien välisen kannaksen muodostaa Mustikkaniemi ja Salmenniemi, joiden välistä kulkee kapea Kovasalmi. Niemillä on suhteellisen paljon pientaloja. Myös Kovajärven etelärannalla on runsaasti pientaloja. Kovajärvi laskee Alajärven etelään kautta Kiantajärveen (199,3 metriä mpy).

Kovajärven vesitilavuus on 27&nbsp;832&nbsp;000 kuutiometriä.

Kovajärvi (59.551.1.002) kuuluu Alajärven-Kovajärven alueeseen (59.551), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Pirttijärven valuma-alue (59.55) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Alajärven-Kovajärven alueeseen kuuluu Kovajärven lisäksi Alajärvi.

Suomussalmen Kovajärvi on laajin Suomen kolmestatoista Kovajärvestä. Suomussalmella sijaitsee myös kaksi pienempää Kovajärveä. Kuusamossa sijaitsee viisi Kovajärveä ja Posiolla kaksi. Muut Kovajärvet sijaitsevat Sallassa, Enontekiöllä ja Taivalkoskella.

## Lähteet
Viktoria Huse

**Viktoria Martha Huse** (s. 24. lokakuuta 1995) on saksalainen maahockeypelaaja, joka edusti Saksaa Tokion olympialaisissa vuonna 2021. Hän pelaa puolustajana.

Huse aloitti maahockeyn viisivuotiaana. Hän on pelannut myös käsipalloa ja jalkapalloa. Huse pelasi ensimmäisen maajoukkueottelunsa alle 16-vuotiaiden maajoukkueessa huhtikuussa 2021. Vuonna 2013 hän voitti alle 18-vuotiaiden EM-hopeaa. Huse oli Saksan kapteeni nuorten MM-turnauksessa 2016, jossa Saksa sijoittui viidenneksi. Hän teki turnauksessa viisi maalia. Nuorten maajoukkueissa Huse on pelannut 63 ottelua ja tehnyt 16 maalia.

Ensimmäisen ottelunsa Saksan maajoukkueessa Huse pelasi tammikuussa 2016. Hän voitti Saksan joukkueessa hallimaailmanmestaruuden vuonna 2018 Berliinissä järjestetyssä turnauksessa. Finaalissa Saksa kohtasi Alankomaat, jonka Saksa voitti 2–1. Huse teki turnauksessa viisi maalia. Hän edusti Saksaa myös vuoden 2018 MM-turnauksessa Lontoossa. Saksa voitti turnauksessa alkulohkonsa, mutta Espanja pudotti Saksan puolivälierissä maalein 1–0. Huse teki turnauksessa kolme maalia.

Huse on voittanut EM-hopeaa sekä vuonna 2019 Antwerpenissä järjestetyssä turnauksessa että vuonna 2021 Amsterdamissa. Saksa hävisi molempien turnausten loppuotteluissa Alankomaille maalein 2–0. Hän on voittanut Saksan joukkueessa myös pronssia FIH Pro Leaguesta vuonna 2019.

Huse valittiin Saksan maajoukkueeseen vuoden 2020 olympialaisiin. Saksa eteni turnauksessa puolivälieriin, jossa lopulta hopeaa voittanut Argentiina voitti Saksan maalein 3–0. Huse teki turnauksessa yhden maalin, joka syntyi avausottelussa Isoa-Britanniaa vastaan.

Lokakuuhun 2021 mennessä Huse oli pelannut Saksan maajoukkueessa 94 ottelua, joista 13 hallissa. Hän on tehnyt otteluissa yhteensä 19 maalia.

Seuratasolla Huse on vuodesta 2014 lähtien edustanut Bundesliigassa pelaavaa Der Club an der Alsteria, johon hän siirtyi DHC Hannoverista. Huse on saanut mainetta tehokkaana maalintekijänä kulmalyönneistä. Myös Husen äiti on pelannut maahockeyta.

## Lähteet
Gemena (kaupunki)

**Gemena** on Etelä-Ubangin maakunnan pääkaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa. Vuonna 2004 siellä oli noin 114 000 asukasta.

Gemena on maan luoteisosan suurin kaupunki, mutta silti koostuu lähinnä ryppäästä sorateitä ja hökkeleitä viidakossa. Se on pysähdyspaikka matkalla Keski-Afrikan tasavaltaan. Alueen väestö on erityisen köyhää.

## Lähteet
Inongo

**Inongo** on Mai-Ndomben maakunnan pääkaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa. Vuonna 2004 siellä oli noin 40 000 asukasta.

## Lähteet
THF (taajuusalue)

**THF** (**Decimillimetric waves**) on Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) termi radiotaajuusalueelle, joka kattaa 300&nbsp;GHz–3&nbsp;000&nbsp;GHz:n radioaallot   (aallopituusalue 1–0,1&nbsp;mm). THF on akronyymi englannin kielen sanoista 'Tremendously high frequency' ().

**Terahertsialue** kattaa nykyään 0,1&nbsp;THz–10&nbsp;000&nbsp;THz:n radioaallot   (aallopituusalue 3–0,03&nbsp;mm). Terahertsialue eli **alimillimetriaallot** ovat tärkeitä 6G-mobiiliviestinnässä.

THF kuuluu hyvin lyhyisiin radioaaltoihin () ja osan alueesta voidaan katsoa olevan myös infrapunasäteilyn aallonpituuksien yläpäässä (ja taajuuksien alapäässä). Ominaisuuksiltaan taajuusalue sijoittuu molempien säteilytyyppien välimaastoon.

Radiotaajuusalueelle ei ole liiemmin käyttöä maan ilmakehässä muun muassa ilmakehästä johtuvan suuren lisävaimennuksen takia. Taajuusalueita, joilla on suuri vaimennus ilmakehässä, käytetään kuitenkin satelliittien välisiin yhteyksiin. Etuna on silloin se, että kyseisten satelliittien kuuntelu ja paikantaminen ei juuri ole mahdollista maan pinnalta käsin.

Sähkömagneettista säteilyä yleisesti välillä 300–3&nbsp;000&nbsp;GHz kutsutaan alimillimetri- desimillimetri-, tai terasäteilyksi.

Saman taajuusalueen (300&nbsp;GHz–3&nbsp;000&nbsp;GHz)  sähkömagneettisesta säteilystä yleisesti kertoo artikkeli Alimillimetrisäteily.

## Lähteet
Pirttijärvi (Suomussalmi, rajavyöhyke)

**Pirttijärvi** on saareton ylänköjärvi Suomen ja Venäjän rajalla Suomussalmen kunnassa Kainuun koillisosassa. Järven pinta-ala on 15,7 hehtaaria. Etäisyys Kajaanista on 142 kilometriä koilliseen. Valtakunnanraja tekee Pirttijärven kohdalla mutkan koilliseen, joten järvi sijaitsee kokonaisuudessaan Suomen alueella.

## Maantiede
Pirttijärven pituus lounaasta koilliseen on runsaan kilometrin. Järvi on melko tasaleveä. Sen rannat ovat alavaa suota ja metsää. Pirttijärvi laskee Pieneen Pirttijärveen (242,0 metriä mpy), joka sijaitsee 400 metriä lounaaseen. Pirttivaaran kylä sijaitsee noin kilometrin Pirttijärveltä länteen.

Pirttijärvi (59.592.1.008) kuuluu Karttimonjoen valuma-alueeseen (59.592), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Taivaljoen-Karttimonjoen valuma-alue (59.59) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Pirttijärvi on Karttimonjoen valuma-alueen laajin vakavesi Ala-Karttimon, Yli-Karttimon ja Iso-Öllörin jälkeen. Valuma-alueeseen kuuluu 22 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Rajavyöhykkeen Pirttijärvi on yksi Suomen 74:stä Pirttijärvestä. Suomussalmella on toinenkin Pirttijärvi, se sijaitsee kuntakeskuksen luoteispuolella noin 50 kilometriä rajavyöhykkeen Pirttijärveltä länsilounaaseen.

## Lähteet
Terje Stigen

**Terje Stigen** (28. kesäkuuta 1922 Magerøya, Norja – 14. elokuuta 2010 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija, koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän kuvaa romaaneissaan pohjoisnorjalaisia ihmisiä seikkailuhenkisissä tarinoissa. Teoksista 1956 ilmestynyt *Vindstille underveis* on merkittävimpiä 1950-luvun norjalaisia proosateoksia. Romaanien lisäksi hän on kirjoittanut näytelmiä ja kuunnelmia.

## Suomennetut teokset
;Novelli
* Vihreä pullo, suom. Toini Havu, teoksessa:  *27 pohjoismaista kertojaa*, toim. Lars Hamberg, Tammi 1964
;Kuunnelmia
* *Punasiipinen perhonen* (*Den røde sommerfugl*), Helsinki: Yleisradio 1969
* *Pakko* (*Nödvendigheten*), suom. Tuovi Laukkanen, Helsinki Yleisradio 1970

## Lähteet
Isiro

**Isiro** on Ylä-Uelen maakunnan pääkaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa. Vuonna 2004 siellä oli noin 148 000 asukasta.

Se on maan koillisosan liikenteen solmukohta, sieltä on lentoja Kisanganiin ja maantieyhteys Sudaniin ja Ugandaan. Aiemmin sieltä pääsi myös rautateitse Kongojoelle.

Siirtomaa-aikana Isoro tunnettiin nimellä Paulis belgialaisen everstin mukaan. Yliopisto on avattu vuonna 1998.

## Lähteet
Pirttijärvi (Suomussalmi)

**Pirttijärvi** on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 5,5 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 100 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Pirttijärven pituus etelästä pohjoiseen on runsaat neljä kilometriä. Järven eteläosan leveys lännestä itään on kolmisen kilometriä. Eteläosa jakautuu lounaiseen Leppiselkään ja kaakkoiseen Heinilahteen. Länsirannan Petäjäniemen kohdalla järvi kapenee huomattavasti; järven keskiosan leveys on runsaan kilometrin. Kutusaaresta pohjoiseen järven leveys on alle kilometrin. Pirttijärven pohjoisimman osan muodostaa Pirttiperä, jota Uimaniemi erottaa pääaltaasta. Pirttijärvessä on useita vähintään kymmenen metriä syviä alueita, laajin sijaitsee Petäjäniemen kaakkoispuolella, ja sen sisällä on järven syvin kohta, 19 metriä. Kymmenen metrin syvyyskäyrän sisäpuolella on noin 30 hehtaaria järven pinta-alasta.

Pirttijärven laajimmat saaret ovat Tiirosaari ja Kutusaari. Lisäksi järvessä on Talassaari, Ahosaari, Halkosaari, Selkäsaari, Särkänkannansaari sekä muutamia pienempiä saaria ja luotoja.

Pirttijärveen virtaa Pohjasjoki pohjoisesta sekä Myllyjoki ja Heinijoki idästä. Luoteessa sijaitseva Savilampi (209,2 metriä mpy) laskee Pirttiperään. Pirttijärvi laskee etelään Kovajärven ja Alajärven kautta Kiantajärveen (199,3 metriä mpy).

Pirttijärven korkeustaso on sama kuin Kovajärven. Järvien välissä on Mustikkaniemi ja Salmenniemi, joiden välissä sijaitsee kapea Kovasalmi. Niemillä on suhteellisen paljon pientaloja. Myös järven itärannalla Pirttilässä on asutusta. Pirttijärven ja Kovajärven välistä kulkee maantie.

Pirttijärven vesitilavuus on 24&nbsp;266&nbsp;000 kuutiometriä.

Pirttijärvi (59.552.1.001) kuuluu Pirttijärven lähialueeseen (59.552), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Pirttijärven valuma-alue (59.55) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Pirttijärven lähialueeseen kuuluu Pirttijärven lisäksi Akonlampi (212,2 metriä mpy), joka sijaitsee Pirttijärven pohjoispuolella.

Suomussalmen Pirttijärvi on toiseksi laajin Suomen 74:stä Pirttijärvestä. Syvyysluodatut Pirttijärvet ovat tyypillisesti varsin matalia. Suomussalmella on myös toinen, huomattavasti pienempi Pirttijärvi, se sijaitsee Suomen ja Venäjän rajavyöhykkeellä noin 50 kilometriä suuremmalta Pirttijärveltä itäkoilliseen.

## Lähteet
Saarijärvi (Suomussalmi)

**Saarijärvi** on syvyyssuhteiltaan vaihteleva ja rantaviivaltaan mutkainen järvi Suomussalmen kunnassa Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 5,8 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 138 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Saarijärven pituus ja leveys on runsaat neljä kilometriä. Järven keskiosan selkäveden itäpuolella on Niskanselkä, etelässä Takkosenlahti, lännessä Myllylahti ja pohjoisessa Tervosenlahti, joka muodostaa suuren osan järven pinta-alasta. Noin neljännes Saarijärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Laajin vähintään 10 metriä syvä vyöhyke ulottuu järven keskiosasta länteen Myllylahden suulle ja pohjoiseen lähelle järven pohjoisinta rantaa. Syvin kohta, 31 metriä, sijaitsee vyöhykkeen kaakkoisosassa. Niskanselkä ja järven eteläosa ovat varsin matalia. Huomattavia niemimaita ovat Pitkäniemi, Ritoniemi ja Rihmaniemi.

Saarijärven laajin saari on Selkäsaari etelässä. Sitä ympäröivällä matalikolla sijaitsee muutama pienempi saari. Niskanselällä on useita saaria (Heposaari, Kitkunsaari). Tervosenlahdella on muutama pieni saari.

Saarijärven rannoilla on sekä metsämaata että peltoaukeita. Länsirannalla levittäytyy Saarikylän kulttuurimaisema. Kylän pohjoispuolella sijaitsee Ritolampi (202,8 metriä mpy), jota erottaa Saarijärvestä noin sata metriä leveä kannas. Niskanselän kaakkoispuolinen Alanteenjärvi on Alanteensalmen kautta yhteydessä Saarijärveen, mutta se luokitellaan omaksi järvekseen (59.523.1.001).

Saarijärveen virtaa jokia ja laskuojia pohjoisesta. Saarijärven länsipuolella on useita pieniä järviä, jotka laskevat järven lounaisille rannoille. Saarijärvi laskee Alanteenjärven kautta mutkaista Saarijokea Alajokeen, joka virtaa etelään Kylmäjärveen ja edelleen Kiantajärveen (199,3 metriä mpy).

Saarijärven vesitilavuus on 40&nbsp;216&nbsp;000 kuutiometriä.

Saarijärvi (59.523.1.003) kuuluu Saarijärven alueeseen (59.523), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Hossanjoen alue (59.52) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Saarijärvi on Saarijärven alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat, eli Alanteenjärvi ja Ritolampi, ovat huomattavasti pienempiä. Saarijärven alueeseen kuuluu 19 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Suomussalmen Saarijärvi on neljänneksi laajin Suomen yli 200:sta Saarijärvestä. Vesitilavuudeltaan se on kutakuinkin samankokoinen kuin kolmanneksi laajin eli Juvan Saarijärvi ja jonkin verran pienempi kuin viidenneksi laajin eli Jyväskylän ja Jämsän rajalla sijaitseva Saarijärvi.

## Lähteet
Kabinda

**Kabinda** on Lomamin maakunnan pääkaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa. Vuonna 2004 siellä oli noin 127 000 asukasta, ja väkiluku kasvaa nopeasti.

## Lähteet
Lambeau Field

**Lambeau Field** on amerikkalaisen jalkapallon stadion Green Bayn kaupungissa. Stadionin pääkäyttäjä on NFL-seura Green Bay Packers. Stadionin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1956 ja ensimmäinen ottelua pelattiin 29. syyskuuta 1956, kun Packers kohtasi Chicago Bearsin. Stadionia on laajennettu useasti valmistumisensa jälkeen ja tällä hetkellä sinne mahtuu hieman alle 81 tuhatta katsojaa.

## Lähteet
Janet Leigh’n filmografia

Tämä on **[[Janet Leigh|Janet Leigh’n]] filmografia**.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Televisio

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* Janet Leigh Notable Names Databasessa 
* Janet Leigh Internet Broadway Databasessa
Onkivapa-ansa

**Onkivapa-ansa** (englanninkieliseltä nimeltään **Fishing Pole Trap**) on shakissa avausansa, jonka tavallisesti pelaa musta ja tavallisesti espanjalaista peliä vastaan, mutta se on toisinaan mahdollinen myös muissa avauksissa. Ansan idea on avata h-linja hyökkäystä varten uhraamalla kevyt upseeri. Onkivapa-ansaan perehtymätön häviää valkeilla sitä vastaan helposti.

## Espanjalaisessa pelissä
Espanjalainen peli alkaa siirroilla:
:1. e4 e5
:2. Rf3 Rc6
:3. Lb5 Rf6

Siirrolla Rf6 musta ottaa käyttöön berliiniläispuolustuksen. Lichessin ja Chess.comin avaustietokannoissa onkivapa-ansa on berliiniläispuolustuksen muunnelma.

:4. O-O

Tässä vaiheessa valkean yleisin ja paras siirto.

:4. Rg4??

Mustalta aggressiivinen siirto, joka antaa valkealle selkeän edun.

:5. h3 h5

Valkean loogisin ja paras siirto on h3, ja mustan ratsu on uhattuna. Musta uhraa ratsun, ja siirtää h5, mikä virittää ”onkivavan”, jonka syöttiin valkea tarttuu mikäli lyö ratsun (hxg4??). Valkean astuttua ansaan mustalla on selkeä etu. Valkea ei voi lyödä ratsua myöhemminkään joutumatta häviävään asemaan.

:6. hxg4?? hxg4

Musta on lyönyt valkean ylemmän g-sotilaan ja uhkaa valkean ratsua. Mikäli valkea pelastaa ratsunsa lyönniltä (yleisin Re1??), mustalle aukeaa varman shakkimatin tuova siirtosarja. Se voi tuoda kuningattarensa ruutuun h4 eikä valkealla ole keinoa pelastua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Video onkivapa-ansasta italialaisen pelin Giuoco Piano -muunnelmassa Chesstraps.net
Mary Vetsera

**Maria Alexandrine ”Mary” von Vetsera** (19. maaliskuuta 1871 Wien – 30. tammikuuta 1889 Mayerling) oli itävaltalainen paronitar ja Itävalta-Unkarin kruununprinssin Rudolfin salainen rakastajatar. He kuolivat yhdessä ”Mayerlingin murhenäytelmänä” tunnetussa tapahtumassa päätettyään ilmeisesti yhteisestä itsemurhasta.

## Elämä ja kuolema
Mary Vetseran isä oli itävaltalainen diplomaatti Albin von Vetsera, joka sai vuonna 1870 vapaaherran (paronin) aatelisarvon. Hänen äitinsä oli Helene von Vetsera, o.s. Baltazzi. Vetseralla oli monikansalliset sukujuuret ja hänen kodissaan puhuttiin englantia. Hän kävi puolitoista vuotta salesiaanien luostarikoulua Wienissä ja sai yksityisopetusta. Vetsera piti laukkakilpailuista. Vuonna 1885 hänen perheensä tutustui eräissä kilpailuissa silloiseen Walesin prinssiin (tuleva Britannian kuningas Edvard VII), joka vuorostaan esitteli heidät Itävallan kruununprinssi Rudolfille, keisari Frans Joosefin pojalle. Henkisistä ja fyysisistä sairauksista kärsinyt Rudolf oli naimisissa prinsessa Stephanien kanssa, mutta otti silti Vetseran yhdeksi salaisista rakastajattaristaan. He tapasivat ensi kerran marraskuussa 1888. Vetsera oli tuolloin 17-vuotias, kun taas Rudolf oli häntä 13 vuotta vanhempi.

Syvään masennukseen vajonnut Rudolf nähtävästi suostutteli Vetseran ryhtymään kaksoisitsemurhaan kanssaan. Teko suoritettiin Rudolfin omistamassa Mayerlingin metsästyslinnassa Wienin lähellä. Vetsera laati testamenttinsa 18. tammikuuta 1889 ja matkusti Mayerlingiin Rudolfin kanssa 28. tammikuuta. Rudolfin palvelijat löysivät heidät kuolleina 30. tammikuuta. Rudolf oli ampunut ensin Vetseran ja sitten itsensä. Kruununprinssin itsemurha ja alaikäisen rakastajattaren surmaaminen horjuttivat koko Habsburgien keisarihuoneen uskottavuutta, joten Vetseran osuus pyrittiin aluksi salaamaan. Valheellinen kuolinsyytutkinta totesi hänen tappaneen itsensä, ja hänen ruumiinsa salakuljetettiin ulos Mayerlingistä. Levisi myös huhuja, joiden mukaan Vetsera ja Rudolf olisi murhattu. Tapahtumien eräät yksityiskohdat ovat yhä epäselviä.

Vetsera oli kapellimestari Clemens Kraussin serkku.

## Muisto

Keisari Frans Joosef kielsi hautaamasta Vetseraa pääkaupunkiin Wieniin, joten hänet haudattiin Mayerlingin lähellä sijainneeseen Heiligenkreuziin, Heiligenkreuzin luostarin luo. Puna-armeijan sotilaat avasivat haudan vuonna 1945, joten Vetsera haudattiin uudelleen vuonna 1959. Vuonna 1992 Helmut Flatzelsteiner -niminen huonekalukauppias ryösti haudan ja varasti Vetseran jäännökset. Saatuaan ne takaisin Itävallan poliisi hautasi hänet vielä kerran uudelleen vuonna 1993.

Mayerlingin tapahtumista on tehty useita elokuvia, joissa Vetseraa ovat näytelleet muun muassa Danielle Darrieux, Catherine Deneuve ja Audrey Hepburn.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nessa (nimi)

**Nessa** on englantilainen naisen etunimi. Se on lyhentymä Agnes-nimen variantista *Agnessa*. Lähtömuotona on kreikan kielen sana *(h)agnos*, joka tarkoittaa ’siveää’ tai ’puhdasta’. Nessa voi olla myös Vanessan lyhentymä, iirinkielinen nimi (vrt. *Neassa*) sekä juutalainen nimi (mahdollisesti heprean sanasta *nes* ’ihme’).

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on lokakuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 110 Nessa-nimistä naista. Heistä suurin osa on syntynyt 2000- tai 2010-luvulla.

Nessalla ei ole nimipäivää almanakassa.

## Lähteet
TIAA Bank Field

**TIAA Bank Field** on amerikkalaisen jalkapallon stadion Jacksonvillen kaupungissa Floridassa. Stadionin pääkäyttäjä on NFL-seura Jacksonville Jaguars, mutta siellä pelataan myös vuosittain Gator Bowl. Stadion avattiin käyttöön 18. elokuuta 1995. Stadionille mahtuu hieman yli 67 000 katsojaa.

## Lähteet
Changé

**Changé** voi tarkoittaa seuraavia:

## Maantiede
* Changé, kunta Ranskassa Mayennen departementissa
* Changé, kunta Ranskassa Sarthen departementissa
Paulina Pfeiffer

**Paulina Pfeiffer** (s. 1981 Tukholma) on ruotsalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan sopraano.

Pfeiffer opiskeli Katarina Dalaymanin johdolla ja valmistui Tukholman oopperakorkeakoulusta joulukuussa 2008. Hän teki oopperadebyyttinsä vuonna 2006 Arrigo Boiton *[[Mefistofele]]n* Margerithana Tukholman Södra Teaternissa. Kaudella 2010–2011 Pfeiffer esiintyi ensimmäisen kerran Tukholman kuninkaallisessa oopperassa, jossa hänen roolejaan tuolloin olivat Mimì (Giacomo Puccini: *[[La bohème]]*) ja Adalgisa (Vincenzo Bellini: *[[Norma]]*). Muita näyttämörooleja hänellä on ollut sellaisten säveltäjien kuin John Adamsin, Béla Bartókin, Georges Bizet'n (*[[Carmen]]in* nimirooli), Christofer Elghin, Philip Glassin, Franz Lehárin, Pietro Mascagnin, Wolfgang Amadeus Mozartin, Pjotr Tšaikovskin ja Giuseppe Verdin teoksissa. Pfeifferin konserttiohjelmiston joukossa on ollut sellaisia teoksia kuin Claude Debussyn *[[L'enfant prodigue]]*, Gabriel Faurén *[[Requiem (Fauré)|Requiem]]*, Lars-Erik Larssonin *[[Förklädd Gud]]*, Gioacchino Rossinin *[[Petite messe solennelle]]* ja Verdin *[[Requiem (Verdi)|Requiem]]*. Resitaaleissa Pfeiffer on tulkinnut muun muassa Gösta Nystroemin *Sånger vid havet* -teoksen ja Richard Wagnerin *[[Wesendonck Lieder]]in*.

Pfeiffer on tehnyt Ruotsissa esiintymisiä muun muassa Folkoperanissa ja Ystadin teatterissa. Festivaaliesiintymisten kohteita ovat olleet Dala-Flodan oopperajuhlat, Båstadin kamarimusiikkijuhlat ja Musik på Slottet. Joulukuussa 2011 Pfeiffer esiintyi Nobel-palkintojen jakotilaisuudessa. Hän on esiintynyt myös kansainvälisesti esimerkiksi Pariisin Théâtre du Châtelet'ssa, Yhdysvalloissa ja Kolumbian Bogotássa. Pfeifferin urallaan saamien stipendien, palkintojen ja tunnustusten joukossa ovat olleet Jenny Lind -stipendi (2007), Svenska Wagner-Sällskapetin Bayreuth-stipendi ja Bernadotte-taidepalkinto.

## Lähteet
Æthelred II (Northumbrian kuningas)

**Æthelred II** tai **Aethelred II** (k. 848) oli Northumbrian kuningas 840–848.

Æthelred oli edellisen kuninkaan Eanredin poika. Æthelredin kuninkuus katkesi lyhyeksi aikaa vuonna 844, kun vallananastaja Rædwulf syöksi hänet valtaistuimelta. Rædwulf sai kuitenkin pian samana vuonna surmansa taistelussa viikinkejä vastaan, ja Æthelred palasi Northumbrian kuninkaaksi. Roger Wendoverilaisen mukaan Æthelred II surmattiin vuonna 848. Hänen jälkeensä valtaistuimelle nousi Osberht.

## Lähteet
Torsböle

**Torsböle** on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee kunnan itäosassa nelisen kilometriä Kemiön kirkonkylältä kaakkoon.

Torsböle sijaitsee Torsbölebäcken-puron viljavassa laaksossa. Kylän asutus sijaitsee hieman hajallaan laakson pohjois- ja itäreunoilla. Kylän halki kulkee tie Pedersåntie.

Torsbölessä on ollut 1500-luvulla viisi taloa, joista yksi oli säteri, joka peruutettiin tavalliseksi verotilaksi 1600-luvulla. Kylän taloluku on vaihdellut historian aikana ja ilmeisesti talot ovat sijainneet kahdella erillisellä kylätontilla eri puolilla Torsbölebäckeniä. Isojako toteutettiin Torsbölessä 1787. Kylään on syntynyt runsaasti pientiloja 1900-luvun alussa, joista osaa ei enää asuteta.

## Lähteet
Cygnaeustalo

**Cygnaeustalo** (ent. Virastotalo Wanha Lääni) on Jyväskylässä sijaitseva, vuonna 1979 valmistunut virastotalo. Arkkitehti Martti I. Jaatisen suunnittelema rakennus on nelikerroksinen ja siinä on vaalea tiiliverhoilu. Kaupunkikuvallisesti Cygnaeustalo on eteläisin osa Hannikaisenkadun varren vaaleiden tiilijulkisivuisten julkishallinnon toimitilarakennusten sarjasta. Cygnaeustalo kytkeytyy kylmällä katosrakenteella maakunnallisesti merkittäviin, asemakaavalla suojeltuihin Vanhan Ortopedian rakennuksiin. 

Rakennuksessa ovat esimerkiksi Keski-Suomen ELY-keskuksen tilat. Rakennus toimii myös tilapäisenä Jyväskylän oikeustalona, jossa Keski-Suomen käräjäoikeus kokoontuu. Jyväskylän varsinaisessa oikeustalossa on ollut sisäilmaongelmia, josta syystä suuri osa toiminnoista sijoitettiin keväällä 2021 väistötiloihin Cygnaeustaloon. 

## Lähteet
Saarijärvi (Juva)

**Saarijärvi** on kirkasvetinen järvi Juvan ja Mikkelin rajalla Etelä-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 10,2 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 16 kilometriä koilliseen. Järvi tunnettiin aikoinaan nimellä Remojärvi. Se kuuluu pintavesityypiltään keskikokoisiin humusjärviin, eli sen veden väri on ruskea. Saarijärvi on lievästi rehevä.

Järven rannalla on sijainnut 1500-luvulla yksi Suomen ensimmäisistä kaivoksista. Sen tarkkaa sijaintia ei tiedetä. Järven rannalla sijaitsee myös keskiaikainen kalmisto, nimeltään Remojärven kappeli.

## Maantiede
Saarijärven eteläpuolisko on useiden haarautuvien niemien (Mustaniemi, Paloniemi, Lehtoniemi) ja saarten pirstoma. Eteläpuolisko on myös varsin matala, Mustaniemen ja Paloniemen välissä sijaitsee tosin 25 metrin syvänne. Järven keskiosan selkäveden syvin kohta on 29 metriä. Selkäveden vähintään 10 metriä syvän vyöhykkeen itäpuolella on useiden saarten etelä–pohjoissuuntainen jono. Laajimmat saaret (Lehtosaari, Vuohisaari, Heinäsaari) ovat yli hehtaarin kokoisia. Lännessä selkävesi rajautuu Hanhiniemeen, jonka länsipuolella sijaitsee lounaaseen työntyvä noin puolitoista kilometriä pitkä matalahko Hanhilahti. Noin kymmenesosa Saarijärvestä on vähintään 10 metriä syvä ja noin sadasosa vähintään 20 metriä syvä.

Saarijärven suurimmat saaret ovat usean kymmenen hehtaarin laajuiset Huihatsaari ja Lippalansaari selkäveden pohjoispuolella. Ne erottavat järven koillisen ja pohjoisen osan keskiosan selkävedestä. Pohjoiset osat ovat varsin matalia. Huihatsaari ja Lippalansaari ovat luonnonsuojelualuetta.

Saarijärven rannoilla on sekä metsämaata että peltoaukeita. Pientaloja on varsin tiheään. Järven eteläpuolitse kulkee valtatie 5. Saarijärven länsipuolinen Hanhijärvi (98,0 metriä mpy) laskee Hanhilahteen. Pohjoispuolinen Tihmas (94,7 metriä mpy) laskee Saarijärven pohjoisrannalle. Saarijärvi laskee kaakosta Myllylammen (86,9 metriä mpy) kautta Syysjärveen (86,4 metriä mpy).

Saarijärven vesitilavuus on 40&nbsp;281&nbsp;000 kuutiometriä.

Saarijärvi (04.163.1.001) kuuluu Saarijärven-Hanhijärven alueeseen (04.163), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syysjärven valuma-alue (04.16) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Saarijärvi on Saarijärven-Hanhijärven alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajin on Hanhijärvi. Saarijärven-Hanhijärven alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Juvan Saarijärvi on kolmanneksi laajin Suomen yli 200:sta Saarijärvestä. Vesitilavuudeltaan se on kutakuinkin samankokoinen kuin neljänneksi laajin eli Suomussalmen Saarijärvi ja jonkin verran pienempi kuin viidenneksi laajin eli Jyväskylän ja Jämsän rajalla sijaitseva Saarijärvi.

## Lähteet
Changé (Mayenne)

**Changé** on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella. Se sijaitsee Mayennejoen varrella, aivan Lavalin kaupungin pohjoispuolella.

Kunnan nähtävyyksiä on linna *Château de Changé*. Sen rakennutti Elvan suku entisen luostarin perustuksille, jotka he olivat ostaneet Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen. Renessanssityylinen linna on kolme kerroksinen ja siinä on yhteensä 82 huonetta. Se valmistui vuonna 1878. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset joukot ottivat linnan haltuunsa ja ryöstivät sen. Saksalaisten lähdön jälkeen linnan omistajat eivät palanneet sinne asumaan. Linna toimi muun muassa vanki- ja pakolaisministeriön käytössä. Elvan suvun viimeisen jäsenen kuoleman jälkeen vuonna 1985 linna siirtyi kokonaan kaupungin omistukseen, ja se toimii nykyään kaupungintalona. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ernest Hutcheson

**Ernest Hutcheson** (20. heinäkuuta 1871 Melbourne – 9. helmikuuta 1951 New York) oli australialaissyntyinen pianisti, säveltäjä ja musiikkipedagogi.

Hutcheson sai Australiassa opetusta Max Vogrichilta. Hän kiersi jo 5-vuotiaana lapsilahjakkuutena. 14-vuotiaana hän pääsi Leipzigin konservatorioon opiskelemaan Carl Reinecken, Bernhard Stavenhagenin ja Bruno Zwintscherin johdolla. Hutcheson valmistui konservatoriosta 19-vuotiaana ja siirtyi Weimariin saadakseen Franz Lisztin perinteen mukaista lisäohjausta. Hän opetti ennen ensimmäisen maailmansodan puhkeamista Sternin konservatoriossa Berliinissä, mutta asettui vuonna 1914 New Yorkiin, jossa teki Yhdysvaltain-debyyttinsä. Hutchesonin uskotaan ensimmäisenä pianistina esittäneen yksittäisessä konsertissa kolme Ludwig van Beethovenin konserttoa hänen tulkitessaan tämän pianokonsertot nro 3, nro 4 ja nro 5 New Yorkin sinfoniaorkesterin kanssa Aeolian Hallissa vuonna 1919.

Hutcheson pääsi Juilliard Schoolin henkilökunnan jäseneksi ja toimi siellä dekaanina (1926–1937) sekä puheenjohtajana (1937–1945). Hän opetti myös Peabody Institutessa ja Chautauqua School of Musicissa. Hutchesonin sävellystuotannon joukossa on konserttoja soolopianoteoksia. Ian Munro on levyttänyt hänen pianokappaleitaan. Lisäksi Hutcheson julkaisi kirjat *The Literature of the Piano* (1950), *The Elements of Piano Technique* ja *Elektra, by Richard Strauss: a Guide to the Opera with Musical Examples from the Score*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Luettelo vuonna 1791 kuolleista henkilöistä

## Tammikuu
* 11. tammikuuta – William Williams, walesilainen kirjailija, saarnaaja ja virsirunoilija (s. 1717)
* 24. tammikuuta – Étienne Maurice Falconet, ranskalainen kuvanveistäjä (s. 1716)
* 25. tammikuuta – Besiki (oik. Besarion Gabašvili), georgialainen runoilija, poliitikko ja diplomaatti (s. 1750)
* 25. tammikuuta – Jakov Knjažnin, venäläinen näytelmäkirjailija (s. 1740 tai 1742)

## Maaliskuu
* 2. maaliskuuta – John Wesley, brittiläinen pappi, teologi ja metodismin perustaja (s. 1703)

## Huhtikuu
* 2. huhtikuuta – Honoré Gabriel Riqueti de Mirabeau, ranskalainen markiisi, poliitikko ja kirjailija (s. 1749)
* 17. huhtikuuta – Henrik Wegelius, suomalainen pappi, kirjailija, valtiopäivämies, rovasti ja professori (s. 1735) 
* 22. huhtikuuta – Anders Kraftman, suomalainen opettaja ja valtiopäivämies (s. 1711)

## Toukokuu
* 20. toukokuuta – Eerik Juvelius, suomalainen rehtori, kirkkoherra ja kirjailija (s. 1718)

## Kesäkuu
* 27. kesäkuuta – Johann Heinrich Merck, saksalainen kirjailija ja kriitikko (s. 1741)
* 28. kesäkuuta – Carl Sparre, ruotsalainen vapaaherra, valtaneuvos, Tukholman ylikäskynhaltija ja Turun akatemian kansleri (s. 1723)

## Heinäkuu
* 2. heinäkuuta – Søren Abildgaard, norjalais-tanskalainen piirtäjä ja geologi (s. 1718)

## Elokuu
* 19. elokuuta – Johan Kraftman, suomalainen talous- ja maataloustieteilijä, matemaatikko, rehtori ja professori (s. 1713)

## Syyskuu
* 17. syyskuuta – Tomás de Iriarte, espanjalainen runoilija (s. 1750)
* 23. syyskuuta – Karl von Gontard, saksalainen arkkitehti (s. 1731)

## Lokakuu
* 3. lokakuuta – Elisabet Wittfooth, suomalainen yrittäjä, laivanvarustaja ja kauppahuoneen johtaja (s. 1716)
* 10. lokakuuta – Christian Friedrich Daniel Schubart, saksalainen runoilija, urkuri ja säveltäjä (s. 1739)
* 16. lokakuuta – Grigori Potjomkin, venäläinen sotamarsalkka (s. 1739)
* 30. lokakuuta – Johan David Cneiff, suomalainen lääninlampuri ja taloustirehtööri (s. 1722)

## Joulukuu
* 2. joulukuuta – Henry Flood, irlantilainen poliitikko (s. 1732)
* 5. joulukuuta – Wolfgang Amadeus Mozart, itävaltalainen säveltäjä (s. 1756)

## Tuntematon päivämäärä
* James Cleveland, Sierra Leonen Banana Islandsin kuningas (s. 1754?)
* Jakob Frank, juutalainen šabbetailainen rabbiini (s. 1720)
* Daniel Houghton, brittiläinen tutkimusmatkailija (n. 1740)

## Katso myös

* 
* Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
*
Presta-venttiili

**Presta-venttiili** on venttiili, jota käytetään erityisesti haluttaessa korkea paine polkupyörien renkaisiin, esimerkiksi maantiepyörissä. Presta-venttiilin rakenteeseen kuuluu venttiilin varsi sekä sisäinen venttiilirunko. Rungon päässä on lukkomutteri, joka kierretään auki kun renkaaseen halutaan lisätä ilmaa. Auki kierrettynä venttiilin korkkia voi painaa paineen vapauttamiseksi ja renkaan tyhjentämiseksi. Joissain Presta-venttiileissä sisäinen runko on irroitettavissa.

Presta-venttiili on polkupyörien yleisin venttiilityyppi. Tähän on vaikuttanut se, että maantiepyörissä on  perinteisesti käytetty hyvin kapeita renkaita, jotka edellyttävät asianmukaisesti mitoitettuja vanteita, ja vanteiden mitoitus puolestaan on määrittänyt venttiilityypin valintaa. Venttiilinreikä on vanteen heikoin kohta. Mitä pienemmäksi venttiilin reikä saadaan mitoitettua, sitä vahvempi vanne ja sen ympärille rakennettu kiekko. Schrader-venttiilin, samoin kuin Dunlop-venttiilin ulkohalkaisija on 8 millimetriä, kun Presta-venttiilin halkaisija on vain 6 millimetriä. Prestan suosiota on saattanut edesauttaa, että se on 4–5 grammaa muita venttiilityyppejä kevyempi.

Presta-venttiiliä on arvosteltu muita venttiilityyppejä hieman heikomman rakenteen vuoksi. Haittapuoliin kuuluu se, että Prestalla varustetun renkaan täyttäminen esimerkiksi huoltoasemalla ei onnistu ilman erillistä venttiiliadapteria. Lisäksi esimerkiksi tubeless-renkaiden asennus voi edellyttää suurta ilmavirtaa, joka ylittää Presta-venttiilin kapasiteetin.

## Lähteet
Olet aina mukana

__EISISLUETT__
**Olet aina mukana** on Tero-Petri Suovasen viides soololevy, joka julkaistiin 22.10.2021. Levyn on tuottanut Oskari Ruohonen.  

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Jakke Aho – Basso ja taustalaulu
* Mikke Helenius – Kosketinsoittimet
* Mika "Moilu" Moilanen – Rummut
* Tero-Petri Suovanen – Laulu ja kitara

## Arvostelut
* Soundi: 
* Desibeli.net: 
* Turun Sanomat: 

## Lähteet
Work (Rihannan kappale)

**Work** on barbadoslaislaulaja Rihannan kappale ja ensimmäinen single tämän kahdeksannelta studioalbumilta *[[Anti (albumi)|Anti]]*. Kappaleella vierailee kanadalainen muusikko Drake. Single julkaistiin  27. tammikuuta 2016.

Single nousi yhdysvaltalaisen Billboard Hot 100 -listan kärkeen ja pysyi ensimmäisellä sijalla yhdeksän perättäistä viikkoa. Single on myynyt platinaa useissa maissa. Yhdysvalloissa se oli ylittänyt platinalevyrajan kahdeksankertaisesti vuoden 2021 helmikuuhun mennessä, mikä vastaa yli kahdeksaa miljoonaa myytyä kappaletta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Lana (nimi)

**Lana** on naisen etunimi, jonka taustasta on esitetty useita tulkintoja. Kyseessä voi olla venäläinen lyhentymä Svetlanasta ja muista slaavilaisista *-lana*-loppuisista nimistä. Toisaalta sen lähtömuotona saattaa olla myös Helena. Englantilaisella kielialueella Lana on puolestaan yhdistetty miehennimeen Alan (josta se on anagrammi) sekä sen sisarnimeen Alana.
  
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on lokakuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 170 Lana-nimistä naista. Heistä suurin osa on syntynyt 2000- tai 2010-luvulla.

## Tunnettuja Lanoja
* Lana Clarkson (1962–2003), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
* Lana Clelland (s. 1993), skotlantilainen jalkapalloilija
* Lana Condor (s. 1997), amerikanvietnamilainen näyttelijä ja laulaja
* Lana Del Rey, oik. *Elizabeth Woolridge Grant* (s. 1985), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
* Lana Gogoberidze (s. 1928), georgialainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
* Lana Jurčević (s. 1984), kroatialainen laulaja
* Lana Parrilla (s. 1977), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Lana Peters, alk. *Svetlana Allilujeva* (1926–2011), amerikanvenäläinen kirjailija; Josif Stalinin tytär
* Lana Pudar (s. 2006), bosniahertsegovinalainen uimari
* Lana Rhoades (s. 1996), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
* Lana Turner, oik. *Julia Jean Turner* (1921–1995), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Lana Wachowski (s. 1965), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
* Lana Wood (s. 1946),  yhdysvaltalainen näyttelijä, tuottaja ja malli

## Kuvitteellisia Lanoja
* Lana, Pokémon-hahmo 
* Lana Lang, hahmo DC Comicsin *Teräsmies*-tarinoissa

## Lähteet
David Storey

**David Storey** (13. heinäkuuta 1933 Wakefield, Yorkshire, Britannia – 26. maaliskuuta 2017 Lontoo, Britannia) oli brittiläinen kirjailija. Hänen kirjansa noudattavat brittiläisen yhteiskunnallisen romaanin perinteitä.

Storey teki 17-vuotiaana 15 vuoden ammattilaissopimuksen rugby league -joukkue Leeds RLC:n kanssa. Hän aloitti samaan aikaan myös taideopinnot Slade School of Fine Artissa. Storey pelasi Leedsissä viisi vuotta ja oli säännöllisesti myös joukkueen kokoonpanossa. Hän osti kuitenkin itse sopimuksensa ulos, kun pelaaminen alkoi viedä liikaa tilaa maalaamiselta.

Storeyn esikoisromaani *This Sporting Life* ilmestyi 1960, jolloin hän oli jo kirjoittanut ja hylännyt useita romaanikäsikirjoituksia. *This Sporting Life* kertoo työläisestä rugbytähdeksi nousseen miehen suhdetta vuokraemäntään. Storey on käsikirjoittanut kirjaan pohjautuvan elokuvan *[[Miehen hinta]]* (1963), jonka on ohjannut Lindsay Anderson. Hän kirjoitti myös vähäeleisiä näytelmiä, joita on esitetty Suomessakin.

## Suomennetut näytelmät
* *Perhejuhla* (*In celebratio*), suom. Terttu Savola, Helsinki: TNL 1974 (Näytelmämoniste)
* *Teltantekijät * (*The contractor*), suom. Pentti Kotkaniemi, Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto 1971 (Näytelmämoniste)
* *Koti*, myös: *Lepokoti*, suom. Risto Mäkelä, Raili Snäll (*Home*)

## Lähteet
Kankaanpään Suunnistajat

**Kankaanpään Suunnistajat** on pohjoissatakuntalainen suunnistuksen erikoisseura Kankaanpäästä. Seuran pääasiallisena lajina on kesäsuunnistus. Lisäksi Kankaanpään Suunnistajat toimii niin pyörä-, hiihto-, ampuma- ja tarkkuussuunnistuksen parissa. Seura on myös laatinut MOBO-suunnistusratoja.

Kankaanpään Suunnistajat panostaa etenkin nuorisotoimintaan ja harrastajien lisäämiseen. Lisäksi seura pyrkii edistämään kunto- ja harrastesuunnistusta. Se järjestää kesäkaudella viikoittaisia kuntosuunnistuksia, joihin muutamana kertana vuodessa liittyy myös yösuunnistus. Kankaanpään Suunnistajat järjestää myös erilaisia kilpailuja ja suunnistustapahtumia.

Kankaanpään Suunnistajat on ollut järjestämässä Jukolan viestiä kahdesti. Ensimmäisen kerran vuonna 1975 (tällöin järjestäjä oli Kankaanpään Urheilijoiden suunnistusjaosto) sekä toisen kerran 2004 Jämijärvellä yhdessä Ikaalisten Nousevan Voiman kanssa. Lisäksi se järjesti vuonna 2014 Nuorten Jukolan. Suunnistuksen yleisen sarjan pitkän matkan SM-kilpailuja seura on järjestänyt vuonna 2002 Laviassa ja vuonna 2020 Siikaisten Sisun kanssa Siikaisissa. Fin5-suunnistusviikon seura on järjestänyt Länsi-Lavian Loiskeen kanssa vuonna 2007.

Seuran urheilijoista pyöräsuunnistaja Pekka Niemi on voittanut useita lajin EM- ja MM-mitaleita.

## Lähteet
David Julius

**David Julius** (s. 4. marraskuuta 1955) on yhdysvaltalainen fysiologi, joka tunnetaan työstään kivun molekyylimekanismeista. Hän on professori Kalifornian yliopistossa San Franciscossa ja voitti vuoden 2010 Shaw -palkinnon bio- ja lääketieteessä sekä vuoden 2020 Breakthrough Prize in Life Sciences -palkinnon. Hänelle myönnettiin lääketieteen Nobel-palkinto vuonna 2021 yhdessä Ardem Patapoutianin kanssa.

## Lähteet
Ardem Patapoutian

**Ardem Patapoutian** (, s. 1967 Beirut, Libanon) on armenialaista alkuperää oleva amerikanlibanonilainen molekyylibiologi ja neurotieteilijä. Hän on tutkijana Scripps Researchissa La Jollassa, Kaliforniassa.

Ardem Patapoutian opiskeli Beirutin amerikkalaisessa yliopistossa ennen kuin muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1986. Hän valmistui vuonna 1990 biologian kandidaatiksi Kalifornian yliopistosta Los Angelesista ja väitteli biologian tohtoriksi Kalifornian teknillisestä instituutista vuonna 1996. 

Hän sai Kavlin neurotieteen palkinnon 2020. Hänelle myönnettiin lääketieteen Nobel-palkinto vuonna 2021 yhdessä David Juliusin kanssa.

## Lähteet
Tuomo Peltola

**Tuomo Peltola** (24. elokuuta 1945 Lieto – 18. elokuuta 2021 Lieto) oli suomalainen suunnistaja. 

Peltola sijoittui vuoden 1972 MM-kilpailuissa henkilökohtaisessa kilpailussa 15:nneksi. Hän oli Liedon Parman joukkueessa voittamassa Jukolan viestiä vuosina 1969, 1972 ja 1974 sekä Tiomila-viestiä vuonna 1982. Hän voitti henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden pitkällä matkalla vuonna 1972.

Peltola kirjoitti kirjan *Insinöörivaellus, Haltille ja takaisin*, josta tehtiin tv-elokuva *Vaeltajat*. Hän kirjoitti myös vielä julkaisematonta elämäkertakirjaa suunnistaja Erkki Kohvakasta.

Peltola toimi Suomen Suunnistusliiton liittohallituksessa ja maajoukkueen johtotehtävissä. Hän toimi Liedossa kunnanvaltuutettuna. Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja teki pitkän työuran muun muassa kaavoitusalalla. Vuodesta 2012 hänen puolisonsa oli suunnistuksen maailmanmestari Liisa Peltola (ent. Veijalainen).

## Lähteet