Potilastietojärjestelmä

**Potilastietojärjestelmä** on tietokoneohjelmisto, jota käytetään terveydenhoidon yksiköissä.

Potilastietojärjestelmän ominaisuuksiin voivat kuulua esimerkiksi potilaskertomus, anestesiakertomus ja puheentunnistus.

## Yleisiä potilastietojärjestelmiä

Yleisesti käytettyjä potilastietojärjestelmiä ovat Suomessa esimerkiksi:  

* '''Apotti'''-järjestelmä, joka kattaa noin 25 prosenttia koko Suomen potilastiedoista. Apotti perustuu amerikkalaiseen Epic Systemsin potilastietojärjestelmään.
* **Eskon** ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1996. Esko kehitettiin Oulun yliopistollisen sairaalan IT-osastolla, joka yhtiöitettiin vuonna 2020 , koska sairaanhoitopiiri ei lain mukaan saa myydä tietojärjestelmätuotteita. Eskoa kehittää nykyään Esko Systems, mm. kuntien ja sairaanhoitopiirien omistama yhtiö, jolla on n. 30 ohjelmistokehittäjää. Koska Esko Systems on julkisomisteinen in-house-yhtiö, se ei voi osallistua julkisiin tarjouskilpailuihin. Yhtiön palveluja voi käyttää ilman kilpailutusta liittymällä yhtiön omistajaksi. Esko on erikoissairaanhoidon järjestelmä, johon on vasta suunnitteilla perusterveydenhuollon osuutta. Esko Systems laajentaa järjestelmäänsä yhdistämällä siihen suomalaisen Mediconsultin kehittämät Saga Suunterveydenhuolto ja Saga Sosiaalihuolto -ohjelmistot. Perusterveydenhuollon käyttöön soveltuvaa versiota odotetaan saapuvaksi vuonna 2023. Esko on käytössä erikoissairaanhoidossa esim. PPSHP:ssä, Vaasassa, Kemissä ja Rovaniemellä. Vuonna 2020 järjestelmällä oli noin 10 000 käyttäjää. 
* **Mediconsult Saga** -tietojärjestelmäkokonaisuus on Suomessa kehitetty ja käytössä oleva sote-ratkaisu, joka koostuu toimialakohtaisista Saga Terveydenhuolto, Saga Sosiaalihuolto, Saga Kotihoito ja Saga Kuntoutus -tietojärjestelmistä. Lisäksi samaan kokonaisuuteen kuuluvat OmaSaga-etäpalveluratkaisu, Mediatri-potilastietojärjestelmä sekä Siro ja Mediresepti. 

* **[[OMNI360]]** on IT-palveluyhtiö CGI:n Suomessa kehittämä potilastietojärjestelmä
* **[[Mehidoc]]** on Mehiläisen kehittämä järjestelmä, joka pohjautuu Tietoevryn DynamicHealth-potilastietojärjestelmään.

Muita ovat esimerkiksi Abilita, ATJ, DomaCare, DynamicHealth,  Effica/LifeCare, Epic, GFS, Hilkka, Mediatri, Nappula, Pegasos/Omni, Pro Consona, Saga, Uranus/Omni ja WinHIT.

### Käytöstä poistuneita järjestelmiä
Tieto tarjoaa Effican tilalle Lifecare-nimellä kulkevaa asiakas- ja potilastietojärjestelmää. CGI:n Pegasos ja Uranus yhdistetään ja niiden käyttäjät saavat desktop-käyttöliittymän. 

## Hankinnat
Vuoteen 2031 mennessä potilastietojärjestelmien uusimiseen käytetään Suomessa ainakin 3,3 miljardia euroa. Potilastietojärjestelmät ja niiden hankintaprosessit herättävät kritiikkiä. Hankintojen sanotaan säästävän kymmeniä miljoonia euroja, mutta todellisuudessa lopputulos saattaa olla päinvastainen. 

## Käyttäjien kokemuksia

Potilastietojärjestelmät lääkärin työvälineenä (Polte) tutkimus toteutettiin viidennen kerran keväällä 2025. Sarjan edelliset tutkimukset on tehty vuosina 2010, 2014, 2017 ja 2021. Tutkimus tehdään yhteistyössä Lääkäriliiton, Aalto-yliopiston, Oulun yliopiston ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen välillä. Tutkimuskutsu sähköiseen kyselyyn lähettiin yhteensä 20 472 alle 65-vuotiaalle Suomessa asuvalle lääkärille. Kyselyyn vastasi 2 990 lääkäriä (15 %). Lääkärit antoivat kaikkien potilastietojärjestelmien keskiarvoksi kouluarvosanan 6,7. Toimivimpana järjestelmänä lääkärit pitivät Eskoa, joka sai kouluarvosanakseen 7,8. Huonoimpana lääkärit pitivät Apottia, joka sai arvosanakseen 5,5.

Toisessa vuonna 2020 julkaistussa tutkimuksessa sairaanhoitajat pitivät parhaana Eskoa, joka sai kouluarvosanan 8,2 ja huonoimpana Apottia, arvosana 5,6.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuntaliiton potilastietojärjestelmien tilannekuva 2020 kuvaa mm. käytössä olevat järjestelmät alueittain