open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristinusko Espanjassa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta Espanjassa**. Espanjan suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 58,2 prosenttia väestöstä. 

## Tunnustuskunnat
### Katolinen kirkko
Espanjassa oli vuonna 2004 yhteensä noin 37,2 miljoonaa katolisen kirkon jäsentä, mikä oli noin 88 prosenttia maan väestöstä. Espanjassa toimii 14 katolista arkkihiippakuntaa, joiden alaisuudessa on yhteensä 55 hiippakuntaa. Lisäksi Espanjassa toimii sotilasordinaatti, itäisten riittien ordinaatti sekä Länsi-Intian patriarkaatti.

### Protestantismi
Baptistista liikettä Espanjassa edustaa Espanjan evankelisbaptistinen liitto. Baptistiliittoon kuului vuonna 2025 yhteensä 101 seurakuntaa ja sillä on 11&nbsp;284 jäsentä.

## Historia
Espanjan alue kristillistettiin 200-luvulta lähtien ja Visigootit asettuivat Iberian niemimaalle 500-luvulla. Visigootit kääntyivät katolilaisuuteen, kun kuningas Rekkared I Sevillan piispa Leanderin johdattamana omaksui Khalkedonin uskontunnustuksen. Arabit jatkoivat hyökkäyksiään länteen Espanjan kautta. Frankkikuningas Kaarle Martel pysäytti arabit Poitiersissa 732 ja arabien oli tyydyttävä Iberan niemimaahan. Arabit asuttivat eteläisestä Espanjaa aina vuoteen 1492, jolloin heidät karkotettiin. Espanja oli merkittävä valta 1400–1600–luvuilla.

### Vastauskonpuhdistus
Habsburgien politiikan ja sotilaallisen voiman vuoksi uskonpuhdistus ei saanut jalansijaa Espanjassa. Maasta tuli katolisen vastanuskonpuhdistuksen keskus ja liikkeen tärkeimpien edustajien kotimaa. Espanjan inkvisitio vainosi ja tappoi tuhansia protestantteja, juutalaisia ja muslimeja. Ignatius Loyola oli jesuiittaveljestön perustaja, Ávilan Teresa aktiivisen karmeliittojen sääntökunnan reformoija, Ristin Johannes taas mystikko ja runoilija.

Espanja menetti kaikki siirtokuntansa 1800-luvulla. 

### Espanjan sisällissota
Vuosien 1936–1939 sisällissota ajoi maan Francon fasistiseen hallintoon. Espanjassa katolinen kirkko oli tuolloin valtionkirkko ja muita uskonnollisia ryhmiä syrjittiin, mukaan lukien pieniä protestanttisia ja episkopaalisia kirkkoja, jotka olivat syntyneet 1800-luvulla. 

Sisällisosodan alkuaikoina surmattiin paljon munkkeja, nunnia ja pappeja. Voimakkaassa anarkistisessa liikkeessä ja espanjalaisessa yhteiskunnassa levisi laajasti vihamielisyyttä kirkkoa kohtaan. Osansa espanjaan vaikutti myös Neuvostoliiton ja Meksikon esikuvat. Kirkko ei ollut myöskään kyennyt ottamaan huomioon perusteellisia yhteiskunnallisia muutoksia, joita oli pantu toimeen Espanjassa.

Francon hallitus vaati vielä myöhemmin joidenkin yhteiskunnan ja kirkon laitosten ylläopitämistä, vaikka ne olivat jo osoittautuneet aikansa eläneiksi.

Uusista evankelisista ryhmistä suurimmat ovat helluntailainen Filadelfia-kirkko, adventistit, helluntailainen Assemblies of God ja muut helluntailaisryhmät.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kristinusko Sveitsissä

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta Sveitsissä**. Sveitsin merkittävimpiä kirkkokuntia ovat roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 34,4 prosenttia väestöstä sekä prostestantit, johon kuuluu 22,5 prosenttia väestöstä. Muihin kristillisiin kirkkoihin kuuluu 5,7 prosenttia väestöstä.

## Tunnustuskunnat
Sveitsin kristityt jakautuvat tasaiset katolisen kirkon sekä kantonien reformoituja kirkkoja yhdistävän protestanttisen liiton kesken. Sveitsissä toimii myös metodistiseurakuntia. Maahanmuuton kautta Sveitsiin on syntynyt ortodoksisia seurakuntia, jotka kuuluvat mm. Serbian ortodoksiseen kirkkoon ja ekumeeniseen patriarkaattiin. Sveitsissä on myös useita vilkkaita helluntailaisia ja evankelisia kirkkoja.

### Katolinen kirkko
Sveitsissä oli vuonna 2004 yhteensä noin 3,2 miljoonaa katolisen kirkon jäsentä, mikä oli noin 46,1 prosenttia maan väestöstä. Sveitsissä toimii kuusi katolista hiippakuntaa.

### Protestantismi
Luterilaista liikettä Sveitsissä edustaa Sveitsin ja Liechtensteinin evankelis-luterilaisten kirkkojen liitto. Kirkolla oli vuonna 2023 yhteensä yli 3&nbsp;150 jäsentä.

Baptistista liikettä Sveitsissä edustaa Sveitsin baptistiliitto. Baptistiliittoon kuului vuonna 2025 yhteensä 11 seurakuntaa ja sillä on 880 jäsentä.

## Historia
### Uskonpuhdistus

1500-luvun allkupuolella suuri osa Sveitsistä omaksui huomattavien eurooppalaisten valtioiden tavoin protestanttisen uskontunnustuksen, opin ja kirkon organisaation. Valdolaiset pakenivat Italiasta lähelle Sveitsiä Piemonten metsiin ja liittyivät nopeasti protestantteihin. Vuosina 1530–1540 Guillaume Farel vei sveitsiläisen reformaation valdolaisten keskuuteen ja reformoitujen kirjoitukset elvyttivät heidän uskoaan. Jean Calvin lähetti Genevestä yli sata pappia Ranskaan.

Ulrich Zwingli oli Sveitsin saksankielisen osan ja Jean Calvin ranskankielisen osan uskonpuhdistaja. Sveitsin uskonpuhdistus sai omaleimaisen muodosn. Demokraattisessa Sveitsissä kasvanut Zwingli oli ulospäin suuntaunutunut ja pohti enemmän käytännön kysymyksiä. Sveitsin uskonpuhdistus omaksui kaksinkertaisen ennaltamääräämisopin. Kalvinilaisesta eli reformoidusta haarasta tuli kova ja tiukka suunta, joka ylläpiti ankaraa moraalia ja karsi jumalanpalveluksista pois kaiken, mitä ei sanottu Raamatussa.

Anabaptismi lähti liikkeellee Sveitsistä. Ensimmäinen kastetilaisuus pidettiin tammikuussa 1525. Sveitsin anabaptistiliikkkeen isänä pidetään Konrad Grebeliä, joka oli aluksi yhteydessä Zwingliin, mutta ajautui välirikkoon. Liike levisi nopeasti Sveitsissä, mutta vuosien 1526-1528 aikana liikettä vainottiin ja monet pakenivat kotiseudultaan. Zürichissä anabaptistiryhmää johti Felix Manz, jonka kokoukset kaupunginneuvosto kielsi ja karkotti. Manz hukutettiin tammikuussa 1527. Kaikki yksityiset koulut, jotka käsittelivät anabaptistien oppikysymyksiä, suljettiin.

## Lähteet
Rukousmylly

**Rukousmylly** on tiibetinbuddhalaisissa rituaaleissa käytettävä pyhä esine, joka koostuu varteen kiinnitetystä pyöritettävästä sylinteristä ja sen sisään laitetusta rukouspaperista tai paperirullasta. Ulkopuolelta sylinteri on koristeltu sanskritinkielisellä mantralla ”*[[om mani padme hum]]*”. Tiibetinbuddhalaiset uskovat, että rukousmyllyn pyöriessä mantrat ja paperille kirjoitut rukoukset tulevat luetuiksi. Rukousmyllyä on tapana pyörittää myötäpäivään ja ohittaa se myllyn vasemmalta puolelta. Myllyn sivussa on pyörityksen avuksi myös ketjuun kiinnitetty pallo.

Kädessä pidettävät rukousmyllyt saattavat olla halkaisijaltaan vain muutaman sentin mittaisia, kun taas suurimmat ovat halkaisijaltaan jopa kolmemetrisiä. Suuria rukousmyllyjä voi olla ainakin tiibetinbuddhalaisten luostarien pihoilla. Osa suurista rukousmyllyistä pysyy liikkeessä tuuli- tai vesivoiman avulla.
## Galleria

File:Prayer wheels samyeling dec 09.ogv|Automatisoituja rukousmyllyjä.
File:A prayer wheel.jpg|Käsikäyttöinen rukousmylly.
File:Guishan Temple.jpg|Shangri-Lassa sijaitsevan Guishanin temppelin valtava rukousmylly.
File:Prayer Wheel in Kathmandu.jpg|Kathmandulainen suuri rukousmylly.
File:Ibetan prayer wheel spinning in the river, Jiu Zhai Gou, Sichuan China - 4055880342.jpg|Vesivoimalla pyörivä rukousmylly.

## Lähteet
Artur Kukk

**Art(h)ur Voldemar Kukk** (22. kesäkuuta 1889 Hämeenlinna, Suomen suuriruhtinaskunta – 20. huhtikuuta 1958 Tallinna, Neuvosto-Viro) oli virolainen pikaluistelija, painija, nyrkkeilijä ja urheilutoimija.

Kukk oli perustamassa jo nuoruudessaan 1910-luvulla Venäjänvallan aikaisessa Vironmaan kuvernementissa urheiluseuroja, kuten tallinnalaiset Sportin ja Olympian. Tähän aikaan 1910-luvulla Kukk kilpaili erityisesti pikaluistelussa. Hän osallistui vuonna 1913 EM-kisoihin Pietarissa loppusijoituksen ollessa 10.

Itsenäistynyt Viron tasavalta lähetti vuonna 1920 Antverpenin olympialaisiin neljä virolaispainijaa; yhtenä Artur Kukkin kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa sarjassa. Kukk pääsi toiselle kierrokselle, jossa hän hävisi ranskalaispainijalle. Seuraavana vuonna painin MM-kisat järjestettiin Helsingissä. Niissä hän tappiot kärsineenä jäi viidenneksi. Vuoden 1922 MM-kisoissa Tukholmassa Kukk oli jälleen mukana. Niissä hän voitti ensimmäisen ottelunsa, mutta hävisi pistein kaksi seuraavaa eli ruotsalaiselle Rudolf Svenssonille ja suomalaiselle Edil Rosenqvistille loppusijoituksen ollessa neljäs.

Kukk asui vuosina 1918-1931 Suomessa, pääosin Helsingissä. Suomessa ollessaan hän aloitti nyrkkeilyharrastuksen ja kilpaili raskaassa sarjassa.

Myöhemmin palattuaan Viroon hän työskenteli 1931–1949 urheiluohjaajana Harjumaalla. Hän osallistui painonnostoon ja oli perustamassa Neuvosto-Viron aikaan Spartakin painonnostotoimintaa. Lisäksi Kukk toimi aktiivisti sotienjälkeisessä Virossa nyrkkeilytuomarina.

## Lähteet
Odinstårnet

**Odinstårnet** eli **Odinin torni** oli vuonna 1935 Odenseen, Tanskaan rakennettu 177 metriä korkea torni, joka oli aikanaan Euroopan toiseksi korkein Eiffel-tornin jälkeen. Tanskalaiset natsit tuhosivat tornin vuonna 1944 kostoksi tanskalaisten sabotaasista saksalaisia vastaan Odensessa.

Torni rakennettiin New Lillebælts -sillan rakentamisen jäännösmateriaaleista. Silloinen kruununprinssi Frederik vihki Odin-tornin käyttöön 29. toukokuuta 1935. Vuonna 2004 tornin silloiselle sijainnille rakennettiin 12 metriä korkea pienoismalli, joka nimitettiin kaatuneen tornin muistomerkiksi.

## Lähteet
Sven Jerring

**Sven Jerring** (8. joulukuuta 1895 – 27. huhtikuuta 1979) oli ruotsalainen radiotoimittaja ja urheiluselostaja. Hän opiskeli kielitiedettä Uppsalan yliopistossa ja aloitti vuonna 1925 vastaperustetussa AB Radiotjänstissä eli nykyisessä Sveriges Radiossa, jossa työskenteli koko loppuelämänsä. Urheilukilpailujen lisäksi hän selosti muita merkittäviä tilaisuuksia, kuten valtiopäivien avajaisia ja kuninkaallisia juhlia. Vuosina 1925–1972 hän teki 1&nbsp;785 jaksoa lapsille suunnattua *Barnens brevlåda* -ohjelmaa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kristinusko Kanadassa

Tämä artikkeli kertoo **[[kristinusko]]sta [[Kanada]]ssa**. Kanadan väestöstä 53,3 prosenttia kuuluu kristillisiin kirkkoihin. Evankeliset ja helluntailaiset edustavat noin 29 prosenttia protestanteista ja seitsemää prosenttia kristittyjen kokonaismäärästä Kanadassa.

## Historia
Kanadan väestö koostuu eri puolilta maailmaa saapuneista maahanmuuttajista ja monikulttuurisuus on kanadalaista yhteiskuntaa määrittelevä piirre. Kanadan kristillistyminen tapahtui anglikaanisten, katolisten, presbyteeristen ja muiden Yhdistyneen kuningaskunnan kirkkojen toimesta.

## Kirkkojenväliset järjestöt
Kanadan yhdistynyt kirkko on yksi ekumeenisen liikkeen vanhimmista järjestöistä. 1980-luvulta lähtien Kanadan kirkkojen ja ekumeenisten ryhmien välillä on käsitelty esimerkiksi sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja rauhankysymyksiä. Kanadan kirkkojen neuvostoon kuuluvat katoliset ja ortodoksiset kirkot. Kanadan Evankelinen yhteisö on Maailman evankelisen allianssin jäsen.

## Lähteet
Enkelikakku

**Enkelikakku** ( tai *angel cake*) on Yhdysvalloista peräisin oleva kuivakakku, jonka kuohkeus ja keveys perustuvat siihen, että kananmunista käytetään taikinaan pelkät valkuaiset. Taikinan vaaleus johtuu myös viinikiven käytöstä kohotusaineena. Kakun maustamiseen voidaan käyttää esimerkiksi pähkinöitä. Enkelikakku paistetaan tavallisesti rengasvuoassa, mutta siitä on myös laakea versio, joka on täytetty ja päällystetty täytekakuksi.

## Lähteet
Bjerke

**Bjerke** on Oslon kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta koilliseen päin Trondheimsveienin varrella. Sen pinta-ala on 7,7 neliökilometriä ja asukasluku 34&nbsp;064 vuonna 2022. Bjerke on 1990-luvulta saakka ollut Norjan suhteellisesti nopeimmin kasvava kaupunginosa. Vuonna 2018 kaupunginosan asukkaista 44,2 % oli maahanmuuttajia tai kahden maahanmuuttajan lapsia. Bjerkessä sijaitsee Norjan suurin ravirata.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koko maailma meidät näkee

**Koko maailma meidät näkee** on suomalaisen Ida Paul & Kalle Lindroth -duon kolmas albumi, joka julkaistiin 4. marraskuuta 2022. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan viidenneksi.

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Koko maailma meidät näkee'' Discogs-sivustolla
Carl Edvard Walleen

**Carl Edvard Walleen** (25. syyskuuta 1819 Viipuri – 13. tammikuuta 1856 Pietari) oli suomalainen valtioneuvos ja vapaaherra.

Walleenin vanhemmat olivat senaatin prokuraattori, vapaaherra Carl Johan Walleen ja Eva Gustava von Willebrand ja puoliso vuodesta 1849 Vilhelmina Matilda Björkenheim (k. 1855). Walleen opiskeli Helsingfors lyceumissa, tuli ylioppilaaksi 1836  ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1840. Venäjän kieltä hän opiskeli Moskovassa 1841–1842 ja suoritti tuomarintutkinnon ja suuremman kameraalitutkinnon 1843. Hän oli Moskovan sotakenraalikuvernöörinkanslian palveluksessa nimineuvoksena 1841 ja ylimääräinen virkamies Suomen valtiosihteerinvirastossa Pietarissa 1842. Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari hän oli 1843 ja valtiosihteerinviraston vt. kirjaaja 1844. Hän siirtyi sitten Suomen kenraalikuvernöörin erityistehtäviin, sai kollegiasessorin arvon 1845, tuli kenraalikuvernöörinkanslian toimitusjohtajaksi 1846 ja johtajaksi 1854. Walleenista tuli kamarijunkkari Venäjä keisarillisessa hovissa 1849 ja vapaaherra isänsä kanssa 1854. Valtioneuvoksen arvon hän sai 1855.

## Lähteet
Gaucherin tauti

**Gaucherin tauti** on lysosomaalisiin kertymäsairauksiin kuuluva perinnöllinen aineenvaihdunnan häiriö. Se on lysosomaalisista kertymäsairauksista toiseksi yleisin. Gaucherin tautia aiheuttavat *GBA*-geenin mutaatiot. Sillä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Gaucherin taudissa B-glukoserebrosidaasin toiminta on alentunut tai puuttuu, mikä johtaa aineenvaihduntatuotteiden kertymiseen makrofagien lysosomeihin. Kertymiä esiintyy etenkin pernassa, maksassa, luuytimessä ja keuhkoissa.

Gaucherin taudin kuvasi ensimmäisenä Philippe Gaucher vuonna 1882.

## Tautimuodot ja oireet
Oirekuvassa on yksilöllistä vaihtelua ja Gaucherin tauti voidaan ilmenemismuotojensa mukaan jaotella toisistaan poikkeaviin alatyyppeihin. Tyypin 1 Gaucherin tauti ilmenee noin 90–95 %:lla kaikista potilaista. Se saatetaan todeta missä tahansa iässä. Mahdollisiin yleisoireisiin kuuluu väsymys. Luustomuutosten seurauksena saattaa ilmetä kiputiloja. Verenkuvassa voivat paljastua anemia ja alentunut verihiutaleiden määrä. Lisäksi voidaan havaita maksan ja pernan laajenemista sekä luiden muutoksia, murtumia ja kuolioita. Maksan ja pernan laajeneminen aiheuttaa vatsan turvotusta, joka on tyypillinen varhainen oire. Usein esiintyy verenvuototaipumusta. Gaucherin taudin vaikeusaste on vaihteleva eikä kaikilla potilailla selkeitä oireita välttämättä ilmene.

Tyypin 2 Gaucherin tauti puhkeaa äkillisesti varhaislapsuudessa. Sille tyypillisiä ovat splenomegalia ja neurologiset ongelmat, kuten muutos lihasjänteydessä ja motoristen taitojen taantuminen. Tyypin 2 Gaucherin tauti on nopeasti etenevä ja johtaa yleensä kuolemaan muutamassa vuodessa. Tautimuodossa esiintyy aivorungon toiminnan poikkeavuus. Tyypin 3 Gaucherin tauti puolestaan on subakuutti ja alkaa lapsuus- tai nuoruusiässä. Sille tyypillisiä ovat etenevät neurologiset oireet, epileptiset kohtaukset ja liikkeiden koordinaation vaikeudet. Verenkuva ja sisäelinmuutokset vastaavat tyypin 1 Gaucherin taudissa ilmeneviä. Tyypin 3 Gaucherin tauti etenee hitaammin kuin tyypin 2 Gaucherin tauti. Elinikä jää tyypillisesti 20–40 vuoteen.

On kuvattu myös harvinainen fataali sikiöaikainen tautimuoto. Lisäksi Gaucherin taudista tunnetaan sydänoirein ilmenevä muoto, jossa aortta- ja hiippaläpät vähitellen kalkkeutuvat.

## Diagnostiikka, hoito ja esiintyvyys
Gaucherin tauti voidaan todeta perimän tutkimuksella, mikäli veritäplätestissä on havaittu alentunut B-glukoserebrosidaasiaktiivisuus. Tyypin 1 Gaucherin tautia voidaan hoitaa suonensisäisellä entsyymikorvaushoidolla tai substraattia vähentävällä tablettihoidolla. Gaucherin taudin esiintyvyys Suomessa on tuntematon. Kansainvälisesti esiintyvyydeksi on arvioitu noin 1–9/100&nbsp;000.

## Lähteet
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1913

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Pietarissa 22.-23. helmikuuta 1913. Kilpailupaikka oli Jusupovin puistossa. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuden voitti isäntämaan Vasili Ippolitov. 

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* Tulokset
Severin parhaat 1

**Severin parhaat 1** on Esa Pakarisen kokoelma-albumi vuodelta 1972. Levy sisältää Pakarisen "alter-egon" Severi Suhosen parhaita lauluja vuosien varrelta Pakarisen uusina sovituksina/versioina. 

Albumi on julkaistu vinyylilevynä sekä C-kasettina. Toinen osa julkaistiin kolme vuotta myöhemmin vuonna 1975. Vuonna 2011 julkaistu *[[Meiltähän tämä käy! Kaikki levytykset 1951–1988]]* -kokoelma sisältää kaikki albumin kappaleet.

## Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Esa Pakarinen. Vuoden 2011 *Meiltähän tämä käy!* -kokoelman mukaan "Marin kanssa soutelemassa" kappaleen säv. ja san. Iivari Kainulainen.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Vuoden 2011 *Meiltähän tämä käy!* -kokoelmassa "Talakoo polokka" -kappaleen nimi "Talakoopolokka", "Hiliman kaksoset" -kappaleen nimi "Savonmuan Hiliman tyttäret" sekä "Kun minä illalla kyllään läksin" -kappaleen nimi "Kun minä läksin kyllään".

Pakarinen on levyttänyt kappaleet "Suhmuran Santra" aiemmin vuosina 1966 ja 1988, "Mualiman mukavin ilta" vuonna 1969, "Piikalikka Nilsijästä" vuonna 1964, "Talakoopolokka" vuosina 1956 ja 1988, "Hiliman kaksoset/Savonmuan Hiliman tyttäret" vuonna 1963, "Hullu hanuri" vuosina 1954, 1972 (orkesterin kanssa) ja 1988, "Kuti-kuti-kut" vuonna 1966, "Joensuun Elli" vuonna 1988, "Kun minä illalla kyllään läksin/Kun minä läksin kyllään" vuonna 1964, "Lentävä kalakukko" vuosina 1951, 1961, 1966, 1970 (eri sanoituksilla) ja 1988, "Hilima männöö vihille vuonna 1963 sekä "Marin kanssa soutelemassa" vuonna 1966.

## Tuotanto
* Esa Pakarinen - laulu, haitari, äänitys ja tuotanto (kotonaan Varkaudessa 1972)

## Lähteet
Von Gierken tauti

**Von Gierken tauti** on tyypin I glykogeenin varastoitumissairaus. Se aiheuttaa entsyymipuutoksista johtuvaa glykogeenin haitallista kertymistä. Sairaus jaotellaan tyyppeihin Ia ja Ib, joista ensin mainitussa entsyymipuutos koskee glukoosi-6-fosfataasia ja jälkimmäisessä glukoosi-6-fosfaattitranslokaasia. Von Gierken tauti on perinnöllinen, ja sen kuvasi ensimmäisenä vuonna 1929 Edgar von Gierke, joka havaitsi liiallisen glykogeenin kertymisen maksaan ja munuaisiin kahden lapsen ruumiinavausraporteissa.

Osalla von Gierken taudista kärsivistä hypoglykemia ja laktaattiasidoosi voivat ilmetä jo vastasyntyneisyyskaudella. Yleisemmin kuitenkin 3–6 kuukauden iässä kehittyvät sairauden merkkeinä hepatomegalia ja hypoglykemia. Laboratoriolöydöksinä voidaan havaita hypoglykemia, laktaattiasidoosi, hyperurikemia, hyperkolesterolemia ja hypertriglyseridemia. Lisäksi von Gierken taudin tyypistä Ib kärsivillä potilailla ilmenee neutropenia, joka aiheuttaa toistuvia bakteeri-infektioita. Ilman hoitoa lapsen kasvu jää jälkeen normaalista ja ilmenee motorinen kehitysviive. Toistuvat hypoglykemiatilat voivat myös johtaa aivovaurion myötä kognitiivisen kehityksen häiriöön. Ruokavaliohoidolla ja elämäntavoilla voidaan ehkäistä hypoglykemiaa ja parantaa elinajanodotetta. Pitkäaikaiskomplikaatiot ovat kuitenkin mahdollisia. Niihin lukeutuvat munuaisten vajaatoiminta, maksan adenoomat ja hepatosellulaarinen karsinooma. Hepatosellulaarinen karsinooma eli maksasolusyöpä kehittyy todennäköisimmin adenooman pohjalta. Potilailla voi myös olla verenvuotohäiriöitä ja D-vitamiinin puutoksen seurauksina luunmurtumia sekä osteoporoosia. Vaikeat hyperlipidemia ja hypertriglyseridemia kasvattavat ksantoomien, akuutin haimatulehduksen ja varhaisen ateroskleroosin riskiä. Hyperurikemia voi aiheuttaa kihtiä. Naispuolisilla potilailla saattaa ilmetä menorragiaa ja munasarjojen monirakkulaoireyhtymää. Tyypin Ib von Gierken taudin on todettu kasvattavan Crohnin tautia muistuttavan enterokoliitin ja kilpirauhasen vajaatoiminnan riskiä.

Von Gierken taudin tyyppi Ia johtuu mutaatioista kromosomin 17q21 geenissä G6PC. Tyyppi Ib johtuu mutaatioista kromosomin 11q23.3 geenissä SLC37A4. Väestötasolla von Gierken taudin ilmaantuvuus on noin 1/100&nbsp;000. 80 % tapauksista on tyypin Ia tauteja, 20 % tyypin Ib tauteja. Ashkenaasijuutalaisilla tautia on havaittu esiintyvän viisi kertaa yleisempänä kuin muissa väestöissä.

## Lähteet
Glykogeenin varastoitumissairaudet

**Glykogeenin varastoitumissairaudet** eli **glykogeenin kertymäsairaudet** ovat harvinaisia, perinnöllisiä aineenvaihduntasairauksia, joissa entsyymipuutokset aiheuttavat glykogeenin poikkeavaa kertymistä elimistöön. Ryhmään kuuluvia tauteja on monia. Ne voidaan jaotella sen mukaan, mitä entsyymiä puutos koskee. Jokaisen sairauden kliininen kuva on erilainen. Tyypillisiin oireisiin ryhmän sairauksissa kuuluvat hypoglykemia, maksavaurio ja lihasheikkous.

Varhain todettu ja hyvin hoidettu glykogeenin varastoitumissairaus on yleensä hyväennusteinen. Jotkin ryhmän taudit ovat kuitenkin vaikeampihoitoisia. Elinajanodote vaihtelee suuresti tarkan diagnoosin mukaan, minkä lisäksi siihen vaikuttavat toteamisen ajankohta ja hoidon taso. Myös saman diagnoosin sisällä voi esiintyä erilaisia alatyyppejä.

## Diagnooseja
* Fosfoglyseraattikinaasin puutos
* Tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairaus
* Von Gierken tauti (tyyppi I)
* Pompen tauti (tyyppi II)
* Forbes–Corin tauti (tyyppi III)
* Andersenin tauti (tyyppi IV)
* McArdlen tauti (tyyppi V)
* Hersin tauti (tyyppi VI)
* Taruin tauti (tyyppi VII)
* Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairaus
* Tyypin 10 glykogeenin varastoitumissairaus
* Fanconi–Bickelin oireyhtymä (tyyppi XI)
* Aldolaasi A:n puutos (tyyppi XII)
* Tyypin 13 glykogeenin varastoitumissairaus
* Synnynnäinen glykosylaation häiriö (tyyppi XIV)
* Tyypin 15 glykogeenin varastoitumissairaus

## Lähteet
Durhamin piirikunta

**Durhamin piirikunta** () on piirikunta, joka sijaitsee Pohjois-Carolinan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan asukkaita oli 324 833.

## Lähteet
Forbes–Corin tauti

**Forbes–Corin tauti** (myös *Forbesin tauti*, *Corin tauti*) on tyypin III glykogeenin varastoitumistauti.

## Oireet
Forbes–Corin taudissa elimistön soluihin kertyy glykogeenia, joka on rakenteeltaan poikkeavaa ja heikentää tiettyjen elinten sekä kudosten toimintaa. Forbes–Corin tauti on jaoteltu neljään alatyyppiin, joista ensimmäinen ja kolmas aiheuttavat ongelmia pääasiassa maksassa ja lihaksissa. Toinen ja neljäs tyyppi koskevat yleensä vain maksaa. Ensimmäinen ja toinen alatyyppi ovat yleisimmät; tyyppien IIIc ja IIId glykogeenin varastoitumissairaudet ovat äärimmäisen harvinaisia. Forbes–Corin tautia sairastavilla voi esiintyä vauvaiästä asti hypoglykemiaa ja hyperlipidemiaa sekä kohonnut maksaentsyymien taso. Yleensä kasvun myötä lapselle kehittyy hepatomegalia. On kuitenkin tyypillistä, että maksan koko normalisoituu nuoruusiällä. Osalle potilaista silti kehittyvät myöhemmässä elämänvaiheessa kirroosi ja maksan vajaatoiminta. Forbes–Corin tautia sairastavilla lapsilla on usein hidastunut pituuskasvu, ja potilaat saattavat jäädä lyhytkasvuisiksi. Pienellä osalla potilaista esiintyy maksan adenoomia.

Forbes–Corin taudin ensimmäisessä tyypissä yleisiä varhaislapsuuden oireita ovat hypotonia ja lievä lihasheikkous, myopatia. Myopatia voi vaikeutua nuoreen aikuisikään tai keski-ikään mennessä. Lihasten heikkenemistä voi ilmetä sekä sydänlihaksessa että luurankolihaksissa. Mahdollisesta kardiomyopatiasta huolimatta Forbes–Corin tautiin ei yleensä liity sydämen vajaatoimintaa.

## Syyt ja esiintyvyys
Forbes–Corin tauti johtuu *AGL*-geenin mutaatiosta, jonka seurauksena glykogeenia haaroittava entsyymi toimii puutteellisesti tai ei toimi lainkaan. Sairaudella on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa.

Yhdysvalloissa Forbes–Corin taudin ilmaantuvuudeksi on arvioitu 1/100&nbsp;000. Pohjois-Afrikan juutalaista syntyperää olevilla on kuitenkin kuvattu poikkeuksellisen laajaa esiintyvyyttä; näistä yhden henkilön 5&nbsp;400:sta arvioidaan sairastavan Forbes–Corin tautia. Tyypin a Forbes–Corin taudilla on vielä korkeampi esiintyvyys (1/3&nbsp;600) Färsaarilla. Tämä johtuu perustajavaikutuksesta. Tyypin a Forbes–Corin tauti on taudin ilmenemismuodoista yleisin; se kattaa noin 85 % kaikista tapauksista. Tyyppi b todetaan noin 15 %:lla potilaista. Tyypit c ja d ovat niin harvinaisia, että niiden oirekokonaisuudet ovat jääneet puutteellisesti kuvatuiksi.

## Lähteet
Andersenin tauti

**Andersenin tauti** on tyypin IV glykogeenin varastoitumissairaus. Sen on arvioitu kattavan noin kolme prosenttia kaikista glykogeenin varastoitumissairauksista.

Andersenin tauti johtuu glykogeenia haaroittavan entsyymin puutoksesta. Sen taudinkuva on erittäin vaihteleva ja sitä voidaan jaotella oireiden alkamisajankohdan sekä oirekuvan pohjalta eri alatyyppeihin. Yleisesti ottaen Andersenin tautia pidetään vaikeampana kuin monia muita glykogeenin varastoitumissairauksia. Vaikeimmissa tapauksissa oireet alkavat sikiöaikana. Näissä tapauksissa potilas kuolee jo vastasyntyneisyyskaudella. Synnynnäisestä tautimuodosta kärsiville tyypillisiä ovat vaikea hypotonia, kardiomyopatia, hengitysvajaus ja neurologiset oireet. Ensimmäisten elinkuukausien aikana voivat ilmetä hypotonisuuden lisäksi hepatomegalia ja kehitysviiveet. Myös kirroosi, porttilaskimon hypertensio ja askites voivat kehittyä nopeasti. Klassisesta hepaattisesta Andersenin taudin muodosta kärsivät lapset yleensä kuolevat ilman maksansiirtoa viiden vuoden ikään mennessä. Myös synnynnäinen neuromuskulaaripainotteinen muoto johtaa kuolemaan yleensä varhaislapsuudessa. Joissain tapauksissa lapsuusiän Andersenin taudin oirekuvaa kuitenkin hallitsee maksasairaus, joka ei ole luonteeltaan etenevä. Tunnetaan myös harvinainen lapsuusiällä puhkeava Andersenin taudin muoto, jota hallitsee vaikeusasteeltaan vaihteleva neuromuskulaarinen oirekuva. Oireilu voi alkaa elämän toisella vuosikymmenellä ja ilmetä lievänä tai olla vaikeampi, etenevä ja johtaa kuolemaan nuorella aikuisiällä. Ei-synnynnäiset, myöhemmin kehittyvät Andersenin taudin muodot aiheuttavat tyypillisesti lihasheikkoutta, kardiomyopatiaa ja sydämen vajaatoiminnan. Eräillä potilailla lihasoireita alkaa ilmetä vasta aikuisiällä.

Andersenin tauti johtuu mutaatioista *GBE1*-geenissä. Sillä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Diagnostiikassa avuksi ovat entsyymipuutoksen toteaminen ja glykogeenin määrän poikkeavuuden toteaminen maksakoepalalla. Andersenin taudissa voidaan tehdä maksansiirto, mikäli sydänsairautta ei esiinny. Ei-synnynnäisten, myöhemmin puhkeavien tautimuotojen ennuste riippuu taudin laajuudesta, vaikeusasteesta ja etenemisen tilasta. Andersenin tauti nimettiin sen vuonna 1956 kuvanneen Dorothy Hansine Andersenin mukaan.

## Lähteet
Levänen (Taipalsaari)

**Levänen** on kylä Taipalsaaren kunnassa, Etelä-Karjalassa. Levänen sijaitsee Taipalsaaren Kirkkosaaresta pohjoiseen Leväsensalmen pohjoispuolella mantereella, mutta osaa kylästä on myös Kirkkosaaren puolella. Leväsen ja Kirkkosaaren välillä olevan Pien-Saimaaseen kuuluvan Leväsensalmen yli kulkee pengerretty silta, jossa on veneaukko. Sillan yli kulkee Savilahdentie (Seututie 408), joka kulkee Taipalsaarelta Leväsen kylän halki kohti Savitaipaletta länteen. Leväsessä on useita maatiloja, sekä useita omarantaisia kesämökkejä. Kylän asukkaista moni työskentelee maataloudessa.

Leväsen naapurikyliä sen eteläpuolella ovat Kirkkosaaren puolella olevat Olkkolan ja Hovinmäen kylät. Leväsestä länteen Savilahdentietä kuljettaessa tie haarautuu etelään Haikolantieksi, jota pitkin kuljettaessa vastaan tulevat Haikolan ja Ukkolan kylät. Leväsen kylästä Savilahdentieltä taas pohjoiseen haarautuu Suolahdentie, joka kulkee kohti Taipalsaaren Peltoin kylää, jonka pohjoispuolella on Sillanmäen kylä ja Taipalsaaren ampuma-alue. Vesistösuhteista Leväsen etelä- ja lounaispuolella on Pien-Saimaan Laitsaarenselkä, ja itäpuolella Maaveden Suolahti sekä Piispalanselkä.

Leväsen itäosassa sijaitsee entinen Leväsen kansakoulu, joka toimi alakouluna vuoteen 2009 saakka. Koulutoiminnan päätyttyä rakennuksessa on toiminut muun muassa hotelli. Koulun pihalla toimii kyläläisten käytössä oleva jääkiekkokaukalo. Leväsensalmen länsipuolella Tikkaniemessä on myös yleinen uimaranta. Kylässä toimivia yhdistyksiä ovat ainakin Leväsen seudun kyläyhdistys ry ja Leväsen Metsästysyhdistys ry. Kyläyhdistys järjestää muun muassa onki- ja pilkkikilpailuja. Leväsen ja Peltoin kylät tekevät tiivistä yhteistyötä ja Leväsen seudun kyläyhdistys on esimerkiksi rakennuttanut Peltoin lintutornin vuonna 2020.

Leväsestä on noin 10 kilometrin matka Savilahdentietä kaakkoon Taipalsaaren kirkonkylälle, jossa sijaitsevat lähimmät palvelut kuten Taipalsaaren hyvinvointiasema, ruokakauppa ja esikoulu ja alakoulu. Kirkonkylältä vielä 4&nbsp;km etelään sijaitsee Saimaanharju, jossa on kaksi ruokakauppaa, kirjasto, päiväkoti ja yläkoulu. Leväsestä on 25 kilometrin matka Lappeenrannan kaupunkiin, jossa sijaitsee monia työpaikkoja, palveluita, Etelä-Karjalan keskussairaala, Lappeenrannan rautatieasema ja toisen asteen oppilaitokset sekä kaksi korkeakoulua. Leväsestä noin 17 kilometriä länteen on myös Savitaipaleen keskusta, jossa on myös monia palveluita, kuten useita myymälöitä ja Savitaipaleen lukio.

## Katso myös
* Vehkataipale
* Merenlahti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Leväsen seudun kyläyhdistys ry:n kotisivut
* Taipalsaaren kylät: Leväsen seutu
* Valokuvia ja mainintoja Leväsestä tiedonhakupalvelu Finnassa
* Leväsen seudun kyläyhdistys ry yhteisöpalvelu Facebookissa
Tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairaus

**Tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairaus** on glykogeenisyntaasin puutoksesta johtuva perinnöllinen aineenvaihduntasairaus. Se kuuluu glykogeenin varastoitumissairauksien ryhmään, mutta muista ryhmän taudeista poiketen siinä glykogeeniä ei kerry liiallisesti. Sen sijaan tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairaudelle luonteenomaista on kohtalaisesti alentunut glykogeenivarasto maksassa. Taudinkuva voi vaihdella oireettomasta hyperglykemiasta toistuviin hypoglykeemisiin kouristuksiin.

Tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairauden varhaisimpia merkkejä ovat usein vauvaiässä tai varhaislapsuudessa paastossa ilmenevät hypoglykemia ja ketoosi. Veren laktaatti- ja alaniinipitoisuudet ovat yleensä matalahkot, mutta viitearvojen sisällä. Vaikka ruokinta lievittää oireita, se johtaa aterian jälkeiseen hyperglykemiaan ja hyperlaktatemiaan. Suurin taudin aiheuttama haitta liittyy hypoglykemiaan. Mahdollisia myöhemmin todettavia komplikaatioita ovat hidastunut pituuskasvu, osteopenia ja neurologinen vaurio, joka voi aiheuttaa kehitysviiveitä, kehitysvammaisuutta tai persoonallisuuden muutoksia.

Tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairaus on harvinainen ja kattaa vain alle prosentin kaikista glykogeenin varastoitumissairauksista. Oireettomien tai vähäoireisten sisarusten tunnistaminen lukuisten diagnoosin saaneiden potilaiden suvuissa viittaa kuitenkin siihen, että alidiagnosointia esiintyy. Tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairaudella on peittyvä autosomaalinen periytymistapa.

## Lähteet
Lysosomaaliset kertymäsairaudet

**Lysosomaaliset kertymäsairaudet** ovat harvinaisia aineenvaihduntasairauksia, jotka johtuvat solujen lysosomeissa esiintyvien entsyymien puutteellisesta toiminnasta. Oirekuva vaihtelee sen mukaan, mitä entsyymiä puutos koskee. Usein lysosomaaliset kertymäsairaudet kuitenkin ovat eteneviä ja niissä hallitsevia ovat neurologiset oireet.

Oireita alkaa ilmetä viimeistään tilanteessa, jossa entsyymiaktiivisuus on vain 10–15 % tavallisesta. Entsyymipuutos voi olla myös täydellinen, jolloin oirekuva on vaikeampi ja varhaisempi. Ennuste vaihtelee diagnoosikohtaisesti ja yksilöllisesti, mutta entsyymin täydellinen toimimattomuus usein johtaa kuolemaan varhaislapsuudessa. Useimpien lysosomaalisten kertymäsairauksien periytymistapa on autosomaalinen ja peittyvä. Ensimmäisenä lysosomaalisista kertymäsairauksista kuvattiin Gaucherin tauti vuonna 1882, sitten Fabryn tauti vuonna 1898. Lysosomaalisten kertymäsairauksien yhteenlasketuksi esiintyvyydeksi on arvioitu 1/7&nbsp;000–1/8&nbsp;000. Gaucherin tauti on yleisin (esiintyvyys arviolta 1/57&nbsp;000), mutta sialidooseja esiintyy vain arviolta yhdellä elävänä syntyvällä lapsella 4&nbsp;200&nbsp;000:sta.

## Diagnoosit
Lysosomaaliset kertymäsairaudet voidaan jaotella eri alaryhmiin esimerkiksi sen mukaan, mitä aineenvaihduntatuotetta elimistöön kertyy haitallisesti. Laajoihin alaryhmiin kuuluvat mukolipidoosit, sfingolipidoosit, glykoproteinoosit ja mukopolysakkaridoosit. Myös NCL-taudit lukeutuvat lysosomaalisiin kertymäsairauksiin. Aakkosjärjestyksessä lysosomaalisia kertymäsairauksia ovat:

* AGU (aspartyyliglukosaminuria)
* Alfa-mannosidoosi
* Battenin tauti (JNCL, juveniili neuronaalinen seroidilipofuskinoosi)
* Beta-mannosidoosi
* Danonin tauti
* Fabryn tauti
* Farberin tauti
* Fukosidoosi
* Galaktosialidoosi
* Gaucherin tauti
* GM1-gangliosidoosi
* GM2-gangliosidoosit (Sandhoffin tauti, Tay–Sachsin tauti, tyypin AB GM2-gangliosidoosi)
* Kolesteroliesterien varastoitumissairaus
* Krabben tauti
* Kystinoosi
* Metakromaattinen leukodystrofia
* Mukolipidoosi I (sialidoosi)
* Mukolipidoosi II
* Mukolipidoosi III
* Mukolipidoosi IV
* Mukopolysakkaridoosit (I Hurlerin, Hurler–Scheien ja Scheien oireyhtymät, II Hunterin oireyhtymä, III Sanfilippon oireyhtymä, IV Morquion oireyhtymä, VI Maroteaux–Lamyn oireyhtymä, VII Slyn oireyhtymä, IX hyaluronidaasin puutos)
* multippeli sulfataasin puutos
* Niemann–Pickin tauti
* Pompen tauti
* Pyknodysostoosi
* Sallan tauti
* Schindlerin tauti
* Wolmanin tauti

## Lähteet
Gamle Oslo

**Gamle Oslo** on Oslon kaupunginosa. Se sijaitsee ydinkeskustan itäpuolella ja siihen kuuluu myös Oslon edustalla sijaitsevia saaria. Oslo sijaitsi alun perin Gamle Oslon alueella, ennen kuin se suuren tulipalon jäljiltä siirrettiin nykyiseen paikkaansa 1620-luvulla. Uusi kaupunki oli vuoteen 1924 saakka nimeltään Kristiania, joten Oslo viittasi tuolloin juuri Gamle Oslon alueeseen.

## Alueita

* Brynseng
* Ensjø
* Etterstad
* Gamlebyen
* Grønland
* Helsfyr
* Kampen
* Kværnerdalen
* Sørenga
* Tøyen
* Vålerenga

## Lähteet

## Aiheesta muualla
HOS

**HOS** voi tarkoittaa seuraavia:

* Hrvatska Stranka Prava, HOS, kroatialainen äärioikeistolainen puolisotilaallinen järjestö
* Haakonsvern orlogsstasjon, HOS, Norjan laivaston päätukikohta Bergenissä
Torggata

**Torggata** on Oslon keskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu Stortorvetilta Ankertorgetille. Sen varrella sijaitsee lisäksi Youngstorget. Torggata on suosittu kävelykatu.

## Kuvia

Eldorado kino Oslo.jpg|Torggata 9: Eldorado, entinen elokuvateatteri ja nykyään Norli-ketjuun kuuluva kirjakauppa (Harald Olsen, 1891).
Toggata Bad Oslo.jpg|Torggata 16: Torggata bad. Rakennuksessa toimi vuosina 1861–1980 kylpylä, nykyisin siinä on kauppoja ja ravintoloita.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Enhanced Games

**Enhanced Games** (suom. ’tehostetut kisat’) on suunnitteilla oleva monilajinen urheilutapahtuma, jossa kilpailijoiden sallitaan käyttää tavallisessa urheilussa kiellettyjä menetelmiä, erityisesti suorituskykyä parantavia aineita eli dopingaineita. 

Ensimmäiset Enhanced Gamesit järjestetään Resorts Worldissa Las Vegasissa Nevadassa 21.–24. toukokuuta 2026. Lajiohjelmassa ovat painonnosto, uinti ja yleisurheilu. Painonnostolajit ovat tempaus ja työntö, uintilajit 50 ja 100 metrin vapaauinti ja perhosuinti, ja yleisurheilulajit 100 metrin juoksu sekä miesten ja naisten pika-aidat.

Kisojen perustaja on australialainen yrittäjä Aron D’Souza. Hän sanoo haluvansa antaa urheilijoille mahdollisuuden kokeilla rajojaan.

Kisoihin osallistuvien urheilijoiden dopingin käyttöä valvotaan. Urheilijat saavat käyttöönsä vain Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston hyväksymiä aineita, kuten anabolisia steroideja, testosteronia ja kasvuhormonia. Dopingin käytön voi aloittaa vasta vuonna 2025, ja se tapahtuu lääkärien valvonnassa. Urheilijat testataan ennen dopingin käytön aloittamista, ja lääkärit antavat jokaiselle urheilijalle yksilöllisen suosituksen. Sitä ei kuitenkaan ole pakko noudattaa, eikä dopingia ole pakko käyttää. Kisojen jälkeen urheilijoita seurataan vielä viiden vuoden ajan.

Kisoissa sallitaan myös raajaproteesit, edistynyt juoksukenkäteknologia ja uimapukuteknologia.

Kisoissa on suuret palkintorahat: esimerkiksi 50 ja 100 metrin perhosuinnin voittaja saa 250&nbsp;000 dollaria. Kilpailuihin ovat sijoittaneet esimerkiksi 1789 Capital -sijoitusyhtiö, Peter Thiel, Balaji Srinivasan ja Christian Angermayer.

Kisoihin ovat ilmoittautuneet muun muassa uimarit James Magnussen, Kristian Gkolomeev ja Ben Proud sekä pikajuoksija Fred Kerley.

Kansainvälinen olympiakomitea ja Maailman antidopingtoimisto ovat kutsuneet Enhanced Games -kisoja vastuuttomiksi ja vaarallisiksi, ja pitävät niitä reilun pelin ja reilun kilpailun vastaisina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tapahtuman kotisivut
Viktorija Amelina

**Viktorija Jurijivna Amelina** (ukr.  Вікторія Юріївна Амеліна; 1. tammikuuta 1986 Lviv, Ukrainan SNT – 1. heinäkuuta 2023 Kramatorsk, Ukraina) oli ukrainalainen novellisti ja lastenkirjailija. Ukrainan sodan aikana Amelina ryhtyi keräämään tietoa Venäjän tekemistä sotarikoksista matkustamalla Ukrainan takaisin valtaamille alueille ja haastattelemalla todistajia. Hän kuoli ohjusiskussa, jonka Venäjä teki Kramatorskiin kesäkuun lopulla 2023, kun hän oli ystäviensä kanssa syömässä ravintolassa. Ennen kirjailijanuraansa Amelina oli valmistunut Lvivin polyteknisestä yliopistosta ja työskennellyt useita vuosia IT-alalla.

## Yksityiselämä
Amelina kasvoi venäjänkielisessä perheessä, mutta ei tuntenut kulttuurista yhteyttä Venäjään. Vuoden 2014 vallankumouksen yhteydessä hän oli mukana Maidanin mielenosoituksissa. 

Amelina oli naimisissa ja hänellä oli yksi lapsi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairaus

**Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairaus** on glykogeenin varastoitumissairauksiin kuuluva perinnöllinen aineenvaihduntasairaus. Se aiheuttaa glykogeenin kertymistä yleensä maksaan. Taudista tunnetaan myös huomattavasti harvinaisemmat muodot, joissa sairaus koskettaa joko vain lihaksia tai sekä maksaa että lihaksia.

Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairaudessa, jossa oireet ovat maksapainotteiset, ilmenevät ensimmäiset merkit sairaudesta yleensä varhaislapsuudessa. Tyypillisiä oireita ovat hepatomegalia ja hidastunut pituuskasvu. Paaston aikana voi ilmetä hypoglykemia tai ketoosi. Lisäksi maksapainotteisessa tautimuodossa saattavat esiintyä motorinen kehitysviive, lievä lihasheikkous ja viivästynyt murrosikä. Maksaa koskevassa tautimuodossa oireet yleensä helpottuvat iän myötä, ja tavallisesti aikuisiällä pituus on normaali. Harvinaisissa tapauksissa kehittyy palautumaton maksasairaus, kirroosi. Lihasoireiden hallitsema taudinkuva on hyvin harvinainen ja puutteellisesti tunnettu. Siinä oireiden alkamisajankohta on vaihdellut lapsuudesta aikuisuuteen. Oireita ovat olleet väsymys, lihaskipu, lihaskrampit ja etenevä lihasheikkous. Lihasoireet korostuvat fyysisen rasituksen aikana. Lihaspainotteinen tautimuoto voi aiheuttaa myoglobinurian, jossa myoglobiinia erittyy virtsaan. Tämä voi tuottaa virtsaan punaisen tai ruskean värin. Eräillä potilailla sairaus ilmenee sekamuotoisena. Tällöin maksa- ja lihaspainotteisten tautityyppien piirteet yhdistyvät, mutta lihasoireet jäävät usein suhteellisen lieviksi.

Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairauden tyypillisestä hepaattisesta muodosta kärsii arviolta yksi ihminen 100&nbsp;000:sta. Lihaspainotteinen ja sekamuotoinen tautimuoto ovat paljon harvinaisempia. Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairautta tiedetään aiheuttavan mutaatioiden geeneissä *PHKA1*, *PHKA2*, *PHKB* ja *PHKG2*. Oireet johtuvat fosforylaasikinaasin toiminnan puutteellisuudesta. *PHKA1*- ja *PHKA2*-geenien aiheuttama sairaus periytyy peittyvästi X-kromosomissa. *PHKB*- ja *PHKG2*-geenien mutaatioiden aiheuttamalla taudilla puolestaan on peittyvä autosomaalinen periytymistapa. Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairauden ennuste on hyvä.

## Lähteet
Madagaskarin maantiede

Madagaskar sijaitsee saarella Intian valtamerellä ja sitä erottaa Afrikan mantereesta Mosambikin kanaali. Saaren keskellä on läpi saaren ulottuva ylänköalue, jossa on joitakin vuoristoja. Maan pohjoisosassa sijaitsee maan korkein vuori, 2876 metriä korkea Maromokotro. Saaren itäosassa paikoin vuoristot reunustavat merenrannikkoa ja vuorten rinteitä pitkin virtaavissa joissa on vesiputouksia. Saaren länsiosassa merenrannikon läheisyydessä on laaja alankoalue ja siellä on pidempiä ja monihaaraisempia jokia kuin itäpuolella. Huhtikuulta lokakuulle on erityisen kuiva kausi. Kaakkoispasaati tekee maan itäosan ilmastosta kostean ja siellä vuotuinen sademäärä on noin 3000–4000 mm. Maan länsiosassa vuotuinen keskimääräinen sademäärä on 1000–1500 mm. Saaren irtauduttua Afrikan mantereesta eläinlajisto alkoi kehittyä omanlaiseksi ja useat saaren lajeista ovat kotoperäisiä. Saaren eläimistöön kuuluvat makiapinat ja puoliapinoista ai-ait.

## Lähteet
Nigerian maantiede

Nigerian länsipuolella sijaitsee Benin, pohjoispuolella sijaitsee Niger ja itäpuolella sijaitsee Kamerun. Maan koilliskulmassa on Tšad-järvi, jonka toisella puolella sijaitsee Tšad. Nigerian eteläpuolella on Atlantin valtamereen kuuluva Guineanlahti. Maan pohjoisosassa on ylänkö, jonka luoteispuolella on Sokoton alanko. Maan koillisosassa sijaitsevat Mandaravuoret, hieman etelämpänä sijaitsevat Shebshivuoret ja maan kaakkoisosassa sijaitsevat Gotelvuoret, missä on maan korkein vuori, 2419 metriä korkea Chappal Waddi. Maan pohjoisosassa virtaa useita jokia, jotka yhtyvät Tšad-järveen laskevaan jokeen nimeltä Komadogu. Maan eteläosassa virtaa joki Niger, jonka pisin sivujoki on Adamaouan ylängöltä alkava Benue. Niger laskee Guineanlahteen. Guineanlahden rannikkoa reunustaa tulvatasanko. Talvisin Saharasta virtaa trooppista ilmamassaa ja kesäisin Guineanlahden suunnalta virtaa kosteaa ilmaa, joka aiheuttaa sateita. Maan pohjoisosa kuuluu Sahelin savannialueeseen, missä kasvillisuus on enimmäkseen piikkipensaikkoa. Maan eteläosissa on rehevämpää metsäsavannia. Maan keskiosissa on monin paikoin heinikkoista pensassavannia. Merenrannikon itäosassa on sateisinta, missä vuotuinen sademäärä on enimmillään 2300 mm. Tällä alueella on laajoja magroverämeitä. Merenrannikon länsiosassa vuotuinen keskimääräinen sademäärä on 1600 mm, maan eteläosan metsäsavanneilla se on 800–1400 mm ja maan pohjoisosassa se on 500–800 mm.

## Lähteet
Rakkaus ja anarkia

**Rakkaus ja anarkia** (ruots. *Kärlek och anarki*) on Netflixin ruotsinkielinen romanttinen draamakomedia. Sen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin marraskuussa 2020, ja kyseessä on Netflixin toinen ruotsinkielinen alkuperäissarja. Sarjan on luonut Lisa Langseth, ja sen pääosia esittävät Ida Engvoll ja Björn Mosten.

*Rakkaus ja anarkia* kertoo perheenäiti Sofiesta, joka kohtaa uudella työpaikallaan kirjakustantamossa nuoren IT-tukihenkilön Maxin. Pari aloittaa anarkistisen flirttailuleikin. ''Me Naisten'' mukaan "*Rakkaus ja anarkia* on keskivertoa rohkeampi komedia".

## Rooleissa

* Ida Engvoll – Sofie
* Björn Mosten – Max
* Johannes Bah Kuhnke – Johan
* Björn Kjellman – Ronny
* Reine Brynolfsson – Friedrich
* Gizem Erdogan – Denise
* Carla Sehn – Caroline

## Lähteet
Severin parhaat 2

**Severin parhaat 2** on Esa Pakarisen kokoelma-albumi vuodelta 1975. Levy on jatkoa kolme vuotta aiemmin julkaistulle Severin parhaat 1 -levylle. 

Levy sisältää Esa Pakarisen "alter-egon" Severi Suhosen parhaita lauluja vuosien varrelta, muutamia uusina versioina. 

Albumi on julkaistu vinyylilevynä sekä C-kasettina Rytmi-levymerkille. Vuonna 2011 julkaistu *[[Meiltähän tämä käy! Kaikki levytykset 1951–1988]]* -kokoelma sisältää kaikki albumin kappaleet.

## Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Esa Pakarinen. 

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Pakarinen levyttänyt kappaleet "Pöllö kanatarhassa" myös vuonna 1966, "Kalajuttuja" vuonna 1952, "Saanassa" vuosina 1963 ja 1988, "Kämärin kutsu" vuonna 1987 sekä kappaleen "Severi Suhosen jenkka" vuosina 1951 ja 1988.

## Tuotanto
* Esa Pakarinen - laulu, huilu (kappaleissa 1, 2, 4-6 ja 9-12), haitari (2-5, 7-10 ja 12), kitara (1-4, 6, 7, 10 ja 11), basso (kappaleissa 1, 2 ja 4-12), rytmikone (kappaleissa 1, 2 ja 7-12) sekä äänitys ja tuotanto (kotonaan Varkaudessa 1972)

## Lähteet
Veikko Linkoneva

**Veikko Kalevi Linkoneva** (12. lokakuuta 1930 Hollola – 31. heinäkuuta 2020 Mänttä-Vilppula) oli suomalainen meijerialan yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1989.

Linkoneva valmistui merkonomiksi Suomen liikemiesten kauppaopistosta ja myöhemmin meijeriteknikoksi Valtion maitotalousopistota. Hän työskenteli aluksi Maatalousministeriön asutusasiainosaston jaostosihteerinä, sitten Järvenpään Meijerin konttoripäällikönä 1951–1954, Kuivamaito Oy:n Someron tehtaan käyttöpäällikkönä ja Lapinlahden tehtaan isännöitsijänä 1958–1983 ja lopulta Kuivamaito Oy:n toimitusjohtajana vuoteen 1991 asti.

Linkoneva vaikutti Suomen Lions-liiton piirikuvernöörinä 1975–1976 ja Suomen Lions-Liiton puheenjohtajana 1976–1977. Hänet tunnettiin myös taidemesenaattina ja merkittävänä tekijänä Mänttä-Vilppulan taidekaupungin kehityksessä. Linkoneva perheineen osti vuonna 1991 toimitusjohtaja R. Erik Serlachiuksen asunnon, jossa aloitti Honkahovin taidekeskus.

## Lähteet
Jori Pesonen

**Jori Pesonen** (21. elokuuta 1925 Tampere – 14. maaliskuuta 2020 Espoo) oli suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1987.

Pesonen valmistui paperitekniikan diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1951. Hän työskenteli tuotanto- ja tutkimusinsinöörinä Ruotsissa ja Kanadassa, 1954 Kaipolan sanomalehtipaperitehdaalla ja 1950-luvun lopulla sanomalehtipaperitehtaalla Italiassa. Sitten Pesonen toimi Kajaani Oy:n teknisenä johtajana ja tehtaanjohtajana, vuodesta 1974 Valmetin Rautpohjan tehtaiden johtajana ja lopulta 1987–1990 Valmet Paperikoneet Oy:n toimitusjohtajana.

Pesonen toimi Suomen paperi-insinööriyhdistyksen puheenjohtajana ja valittiin yhdysvaltalaisen paperiteknologiayhdistyksen Tappin kunniajäseneksi. Hän osallistui jatkosotaan Suomen panssaridivisioonassa. Jori ja Riitta Pesosen poika Jussi Pesonen on toiminut UPM:n toimitusjohtajana vuodesta 2004.

## Lähteet
Kristinusko Kyproksella

Tämä artikkeli kertoo **[[Kristinusko|kristinuskosta]] [[Kypros|Kyproksella]]**. Kyproksen väestöstä suurin osa kuuluu itäiseen ortodoksiseen kirkkoon, jota saarella edustaa Kyproksen kirkko. Kirkon osuus väestöstä on 89,1 prosenttia. Muita kristillisiä kirkkokuntia Kyproksella ovat roomalaiskatolinen kirkko (2,9 prosenttia väestöstä) sekä protestanttinen/anglikaaninen kirkko (2 prosenttia väestöstä). 

## Tunnustuskunnat
### Ortodoksinen kirkko
Kyproksen suurin ortodoksinen kirkko on autokefaalinen Kyproksen ortodoksinen kirkko. Kyproksen ortodoksisen kirkon johtaja on Uuden Justinianuksen ja koko Kyproksen arkkipiispa. Vuodesta 2006 lähtien johtajana on toiminut arkkipiispa Chrysostomos II. Kyproksen ortodoksisen kirkon keskus sijaitsee Nikosiassa ja kirkkoon kuuluu noin 654&nbsp;000 jäsentä.

## Historia
### Apostolinen ja varhaiskristillinen aika

Apostoli Paavalin ensimmäinen lähetysmatka suuntautui Kyprokselle. Kyproksella toimi ensimmäisen ja toisen vuosisadan aikana seurakunnat Pafoksessa ja Salamiissa.

### Myöhempi kehitys

Kypros on ollut itsenäinen valtio vuodesta 1960 lähtien. Maa on jakautunut kreikkalaiseen ja turkkilaiseen yhteisöön, mikä on aiheuttanut jännitteitä maassa. Ortodoksinen kirkko on maan enemmistökirkko. Kyproksella toimii myös Armenian apostolinen kirkko, anglikaaninen yhteisö, useita latinalaisia ja maronittikirkkoja sekä useita protestanttisia ja helluntailaisia kirkkoja.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla