open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muonion kotiseutumuseo

**Muonion kotiseutumuseo** on vuonna 1982 perustettu ja kesällä 1991 yleisölle avattu kotiseutumuseo Muoniossa.

Muonion kotiseutumuseon alkujaan kahden perheen asuntona ollut päärakennus rakennettiin 1800-luvun loppupuolella. Museon perustamisen yhteydessä päärakennus siirrettiin Kihlangista nykyiseen sijaintiinsa. Kihlangista siirrettiin alueelle myös riihilato ja venekatos. 1850-luvulta peräisin oleva vilja-aitta on siirretty Ylimuoniosta, ja lisäksi Muoniossa asuneiden lahjoitukset ovat kartuttaneet museon esineistöä. Museon päärakennuksen ulkoseinään on kiinnitetty jääkärien pohjoisinta etappitietä kuvaava muistomerkkilaatta.

Muonion kotiseutumuseoon kuuluva ulkorakennus on ajalta ennen sotia ja on alun perin rakennettu nykyiseen paikkaansa. Myös ulkorakennus on toiminut aiemmin asuntona. 

## Lähteet
Pouques-Lormes

**Pouques-Lormes** on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Clamecyn kaupungista kaakkoon.

Kunnan alueella oli vuonna 1235 perustettu kartusiaaniluostari *Chartreuse du Val Saint-Georges*. Luostari tuhoutui pahoin 1500-luvulla tuhopoltossa. Nykyään luostarista on jäljellä joitain rakennuksia ja luostarikirkon rauniot.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tsahkaljoki

**Tsahkaljoki** () on Enontekiöllä Tsahkaljärvestä Kilpisjärveen laskeva puro. Se on merkittävin Kilpisjärven keskeisen kyläalueen monista puroista. Joen pituus on 0,41 kilometriä.

Tsahkaljoen porrasmaiset putoukset jakautuvat noin sadan metrin matkalle. Suurin putous on yli kolme metriä korkea köngäs Tsahkaljoen yläjuoksulla. Putousten sarja on Tsahkaljärven länsipuolella Saanatunturin läheisyydessä sijaitseva nähtävyys. Pudotuskorkeutta kertyy yhteensä noin kymmenen metriä.

## Lähteet
Ida Karkiainen

**Ida Karkiainen** (s. 1988 Haaparanta, Ruotsi) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 2014 ja toimi vuosina 2010–2021 myös kunnanvaltuutettuna Haaparannalla. Vuosina 2021–2022 hän oli Ruotsin siviiliministeri.

## Yksityiselämä
Karkiainen on opiskellut Luulajan teknillisessä yliopistossa valtio-oppia. Hän elää avoliitossa ja hänellä on kaksi lasta. Karkiaisen avomies on ruotsalaisen Raubtier-yhtyeen muusikko Mattias ”Buffeln” Lind. Karkiaisen yhteyttä yhtyeeseen on kritisoitu Ruotsin mediassa yhtyeen väkivaltaisten ja nationalististen sanoitusten takia. Joulukuussa 2021 julkisuuteen tuli tieto kuvasta, jossa Karkiainen tekee natsitervehdyksen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ida Karkiainen Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla 
* Ida Karkiainen Ruotsin hallituksen verkkosivuilla
Pohjansaha

**Pohjansaha** () on Merikarvialla sijaitseva kylä. Se sijaitsee Pohjanmaan rantatien varrella Merikarvian ja Porin rajan tuntumassa noin 15 kilometriä kunnan keskustaajaman eteläpuolella. 

Alun perin Ahlaisiin kuulunut Pohjansaha on saanut nimensä Uksjoen rannalle vuonna 1756 perustetusta sahasta. Sen ensimmäiset omistajat olivat porilaiset kauppiasveljekset Olof ja Henrik Inberg. Omistajiin kuuluivat vuosien varrella myös muun muassa ruukinpatruuna Berndt Johan Hastfer sekä asessori Jonas Beckman, kreivi Samuel af Ugglas ja maaherra Erik af Wetterstedt. Saha jatkoi toimintaansa 1860-luvulle saakka, kunnes Prinsjärven ja Sahajärven kuivaaminen vähensivät Uksjoen virtaamaa. Lisäksi Pohjansahassa oli muun muassa puutavaran lastauspaikka sekä laivaveistämö. Pohjansahan edustalla sijaitsevassa Haminaholman saaressa puolestaan toimi höyrysaha 1800–1900-lukujen vaihteessa. 

Suomen sisällissodan aikana helmikuussa 1918 kylässä käytiin Pohjansahan taistelu.

## Lähteet
John Clellon Holmes

**John Clellon Holmes** (12. maaliskuuta 1926 Holyoke, Massachusetts,  Yhdysvallat – 30. maaliskuuta 1988 Old Saybrook, Connecticut, Yhdysvallat)  oli yhdysvaltalainen kirjailija ja beat-sukupolven johtohahmo.

Holmes oli ensimmäinen, joka käytti ilmaisua beat-sukupolvi. Jack Kerouacilta lainaamaansa sanaa *beat* käyttäen hän kutsui vuonna 1952 artikkelissaan *[[The New York Times Magazine]]ssa* beat-sukupolveksi konservatiivista Amerikkaa vieroksunutta taiteilija- ja elämäntaiteilijajoukkoa. Holmes käsittelee beat-kulttuuria romaaneissaan *Go* (1952) ja *Nothing to Declare* (1967)

Holmes piti itseään pasifistina ja vastusti kaikenlaista väkivaltaa ja fanaattisuutta: "Iän myötä olen havainnut, että lämminsydämisen skeptinen asenne elämään on varmin tie kypsyyteen."

Holmes opetti eri yliopistoissa ja oli vuodesta 1976 melkein kuolemaansa saakka Arkansasin yliopistossa professorina ja perusti sinne luovan kirjoittamisen opetusohjelman.

## Huomautuksia

## Lähteet
Hotel Transylvania: Monsterimania

**Hotel Transylvania: Monsterimania** () on vuonna 2022 ensi-iltansa saava Jennifer Kluskan ja Derek Drymonin ohjaama kolmiulotteinen animaatioelokuva. Se on Hotel Transylvania-elokuvasarjan neljäs ja viimeinen osa.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Elokuvan traileri Youtubessa
Patrik Ogilwie

**Patrik Ogilwie** (1606-1674) oli Suomessa asunut, skotlantilaissukuinen sotilas ja maaherra.

Ogilwien isä oli skotti William Ogilwie, joka oli tullut Ruotsin palvelukseen.

Patrik Ogilwie oli majuri Turun läänin jalkaväkirykmentissä 10.10.1632 ja everstiluutnantti samassa rykmentissä 4.7.1642. Hänet mainitaan Ruotsiin naturalisoituna aatelismiehenä 1642 ja hänet otettiin Ruotsin ritarihuoneelle vuonna 1642 numerolla 277. Hän oli eversti Turun jalkaväkirykmentissä 30.5.1655 ja Viipurin itäisen jalkaväkirykmentin eversti 3.8.1657. Hänet nimitettiin Käkisalmen läänin maaherraksi 1.8.1660. Patrik Ogilwie oli aikanaan Suomen rikkaimpia miehiä.

Ogilwie kuoli keväällä 1674. Hänet haudattiin 13.12.1674 Turun tuomiokirkkoon kasvatti-isänsä, vuonna 1621 kuolleen eversti Samuel Cockburnin hautaan. 

## Lähteet

*Ogilwie nr 277 - Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor
École pratique des hautes études

**École pratique des hautes études** (EPHE) on Pariisissa sijaitseva korkeakoulu, mutta ei yliopisto klassisessa mielessä.

EPHE perustettiin 31. heinäkuuta 1868 Ranskan opetusministeri Victor Duruyn asetuksella, ja se on yksi suurista korkeakouluista. Pääajatuksena oli valmistaa opiskelijoita tutkimukseen osallistumalla tutkimusharjoitteluun. Mitään tutkintotodistuksia ei vaadittu eikä myönnetty.

EPHE on jatkuvasti kouluttanut maailmanluokan asiantuntijoita Aasian ja islamin tutkimuksen alalla, ja heidän joukossaan on investointipankkiireja, diplomaatteja ja näihin aloihin erikoistuneita sotilasupseereita.

## Kuuluisia valmistuneita
* Safi Faye, senegalilainen tohtoriksi väitellyt kansatieteilijä ja elokuvaohjaaja
* Norman Finkelstein, amerikanjuutalainen politiikantutkija ja kirjailija
* Mariama Hima, Nigerin ensimmäinen naispuolinen elokuvaohjaaja
* Ferdinand de Saussure, sveitsiläinen indoeurooppalaisten kielten tutkija

## Lähteet
* EPHE kotisivut

### Viitteet
On My Way (Alan Walkerin kappale)

**On My Way** on brittiläisnorjalaisen DJ-tuottajan Alan Walkerin, yhdysvaltalaislaulajan Sabrina Carpenterin sekä puertoricolaislaulajan Farrukon musiikkikappale. Sen julkaisivat MER ja Sony Music Walkerin "World of Walker"-studioalbumin ensimmäisenä singlenä 21. maaliskuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Julia Karlsson, Gunnar Greve, Franklin Jovani Martinez, Marcos G. Pérez, Fredrik Borch Olsen, Jesper Borgen, Øyvind Sauvik, Anders Frøen, Anton Rundberg, Carpenter, sekä sen tuottajat Walker ja Big Fred. Farruko esittää kappaleella omat säkeensä espanjaksi. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Kristian Berg ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä.

"On My Way" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Malesiassa, Norjassa, Singaporessa ja Unkarissa sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Suomessa. Meksikossa kappale on myynyt ja Ruotsissa puolestaan striimannut platinaa.

"On My Way" on esitetty livenä muun muassa Good Morning American kesäkonserttisarjassa.

## Lähteet
Taistelu Roomasta

***Taistelu Roomasta*** () on Felix Dahnin vuonna 1878 ilmestynyt kaksiosainen historiallinen romaani. Tarina perustuu goottisodan tapahtumiin, jossa Itä-Rooma valtasi Italian ostrogooteilta.

## Aiheesta muualla
* Taistelu Roomasta Projekti Lönnrot 
* Taistelu Roomasta I Project Gutenberg 
* Taistelu Roomasta II Project Gutenberg
Mallorcanpioni

**Mallorcanpioni** (*Paeonia cambessedesii*, syn. *Paeonia mascula* ssp. *cambessedesii*) on pionien (*Paeonia*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Mallorcanpioni on monivuotinen ruohovartinen kasvi. Sen lehdet ovat suuria ja jakautuneet lehdyköiksi, jotka ovat yläpinnoiltaan vihreitä ja alapinnoiltaan punertavia tai vaaleita. Lehdykät ovat muodoltaan epäsäännöllisen soikeita. Mallorcanpionin kukat ovat suuria ja näyttäviä. Väriltään kukat ovat purppuranpunaisia ja niissä on paljon heteitä. Mallorcanpioni kukkii alkukeväästä maalis–toukokuussa.

Mallorcanpioni kasvaa varjoisilla paikoilla, tavallisesti kallioseinämien juurella. Mallorcanpionia kasvaa luonnossa Baleaareilla Mallorcan, Menorcan sekä Cabreran saarilla.

## Lähteet
* Herbari Virtual del Mediterrani Occidental: ''Paeonia cambessedesii'' (Willk.) Willk. 

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Paeonia cambessedesii'' 
* The Peony Society: ''Paeonia cambessedesii''
Live Fast

**Live Fast** (tyylitelty muotoon **Live Fast (PUBGM)**) on norjalaisen DJ-tuottajan Alan Walkerin sekä yhdysvaltalaisräppärin ASAP Rockyn musiikkikappale, jolla esiintyy kreditoimattomana myös yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja musiikkituottaja Kameron Alexander. Sen julkaisivat MER sekä Sony Music Entertainment digitaalisesti ladattavana singlenä 25. heinäkuuta 2019. Kappale toteutettiin videopelin PUBG mobiiliversion mainostamista varten. Kappaleen ovat sanoittaneet Anders Frøen, Alexander, Kevin Hogdahl, Rocky, Walker, Fredrik Borch Olsen, Jonas Engelschiøn Mjåset ja Pål Håkon Sundsbø. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin singlen julkaisupäivänä ja sillä nähdään oikeita näyttelijöitä esittämässä PUBG Mobile-pelin teemoja, joista pääosa on synkässä ympäristössä käveleviä sotureita kuljetuksessa tai aseilla osoittelemassa autioissa paikoissa.

"Live Fast" oli kaupallisesti huono menestys, sen päästyä singlelistoille ainoastaan Norjassa ja Unkarissa. Kappale on esitetty livenä muun muassa PMCO 2019-tapahtumassa Berliinissä heinäkuussa 2019.

## Lähteet
Viju Khote

**Viju Khote** (; 17. joulukuuta 1941 Bombay – 30. syyskuuta 2019 Mumbai) oli intialainen näyttelijä, joka työskenteli yli 300 hindin- ja marathinkielisessä elokuvassa sekä teatterissa ja televisiossa. Hänet tunnettiin parhaiten rooleistaan Kaaliana elokuvassa *[[Sholay]]* (1975) ja Robertina elokuvassa *[[Andaz Apna Apna]]* (1994).

Khote kuoli elinten vajaatoimintaan 77-vuotiaana kotonaan Mumbaissa.

## Valikoitu filmografia
* *[[Sholay]]* (1975)
* *[[Shaan (elokuva)|Shaan]]* (1980)
* *[[Karma (vuoden 1986 elokuva)|Karma]]* (1986)
* *[[Nagina (elokuva)|Nagina]]* (1986)
* *[[Qayamat Se Qayamat Tak]]* (1988)
* *[[King Uncle]]* (1993)
* *[[Andaz Apna Apna]]* (1994)
* *[[Pukar (vuoden 2000 elokuva)|Pukar]]* (2000)
* *[[Lajja]]* (2001)
* *[[Indian (vuoden 2001 elokuva)|Indian]]* (2001)
* *[[Salaam-e-Ishq]]* (2007)
* *[[Ajab Prem Ki Ghazab Kahani]]* (2009)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Asuinympäristö

**Asuinympäristö** tarkoittaa ihmisten asuntoja, asujia ja lähiympäristöä, mutta myös alueen palveluja ja toimintamahdollisuuksia. Jos asuinympäristö tarjoaa pelkkää asumista ilman palveluja, asukkaat pitävät aluetta epäviihtyisänä.

Asuinympäristön tutkimus alkoi siitä havainnosta, että 1970-luvun uudet niin sanotut nukkumalähiöt eivät olleet niin viihtyisiä kuin jotkut vanhat asuinalueet. Niitä tutkittaessa on havaittu, että asuinympäristöllä tulisi olla toiminnallista monipuolisuutta ja sen synnyttämää kiinteyttä. Tätä kehitetään aluesuunnittelulla, josta kunnat huolehtivat.

Yksin asuminen on yhä yleisempää, ja se lisää yksinäisyyttä. Asumismuotoja kehitetään siten, että ne tarjoaisivat mahdollisuuksia kanssakäymiseen ja yhteistyöhön naapurien kesken. Yhteisöllisessä asumisessa naapurit voivat hallita yhteistiloja, joissa voi tehdä keittiötöitä, askartelua, päivähoitoa tai ansiotyötä. Yleensä jokaisella ruokakunnalla on kuitenkin yksityiset tilansa.

Lainsäädännön mukaan asuinympäristön on oltava terveellinen. Alueiden käytön suunnittelulla “pyritään turvallisen, terveellisen, viihtyisän, sosiaalisesti toimivan ja eri väestöryhmien, kuten lasten, vanhusten ja vammaisten, tarpeet tyydyttävän elin- ja toimintaympäristön luomiseen”.  Terveyttä vaarantavia ovat esimerkiksi erilaiset ympäristöhaitat. 

## Katso myös
* Nimby

## Lähteet
Alone, Pt. II

**Alone, Pt. II** on brittiläisnorjalaisen DJ-tuottajan Alan Walkerin sekä yhdysvaltalaislaulajan Ava Maxin musiikkikappale. Sen julkaisivat MER ja Sony Music Entertainment Walkerin "World of Walker"-studioalbumin toisena singlenä 27. joulukuuta 2019. Kappale on jatkoa Walkerin vuonna 2016 julkaisemalle kappaleelle "Alone". Kappaleen ovat sanoittaneet Walker, Erik Smaaland, Markus Arnbekk, Carl Hovind, Fredrik Borch Olsen, Gunnar Greve, Alexander Standal Pavelich, Max, Halvor Folstad, Dag Holtan-Hartwig, Moa Pettersson Hammar ja Øyvind Sauvik. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Kristian Berg ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Video kuvattiin Quảng Bìnhin maakunnassa Vietnamissa huhtikuussa 2019.

"Alone, Pt. II" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Belgiassa ja Norjassa sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Suomessa ja Unkarissa. Kappale on myynyt platinaa Puolassa ja Ruotsissa sekä nelinkertaista platinaa Norjassa.

## Lähteet
Sanclemententähdike

**Sanclemententähdike** (*Lithophragma maximum*) on rikkokasvien (Saxifragaceae) heimoon, tähdikkeiden (*Lithophragma*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Sanclemententähdikkeen kukkivat varret ovat haarattomia ja kasvavat noin 40–60 cm korkeiksi. Lehtiä on varren tyvellä ruusukkeena sekä varressa. Ruusukelehdet ovat kolmilehdykkäisiä ja varsilehdet kolmiliuskaisia. Kukintona on pysty, noin 10 cm pitkä terttu, jossa on 6–25 kukkaa. Kukkien terälehdet ovat valkoisia. Sanclemententähdike kukkii maalis–huhtikuussa.

Sanclemententähdike kasvaa kanjonien rinteillä 100–400 metrin korkeudella merenpinnasta. Laji tunnetaan Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltioon kuuluvien Kanaalisaarten San Clementen saarelta ja on siellä endeeminen laji. 1900-luvun lopulla tehdyissä kartoituksissa havaittiin vain 11 populaatiota ja niissä noin parisataa yksilöä. Niinpä sanclemententähdike onkin harvinainen sekä uhanalainen laji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Lithophragma maximum'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Lithophragma maxima''
Sweet Dreams (Alan Walkerin ja Imanbekin kappale)

**Sweet Dreams** on brittiläisnorjalaisen DJ-tuottajan Alan Walkerin sekä kazakstanilaisen musiikkituottajan Imanbekin musiikkikappale. Se julkaistiin Walkerin "Walker Racing League" EP:n ensimmäisenä singlenä 11. kesäkuuta 2021. Kappaleen on sanoittanut Walker, joka myös tuotti sen Imanbekin kanssa. Sen kertosäe samplaa Scatman Johnin kappaletta "Scatman (Ski-Ba-Bop-Ba-Dop-Bop)". Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Walkerin YouTube-kanavalla singlen julkaisupäivänä. Video kuvattiin Dubaissa ja Ras Al Khaimahissa.

"Sweet Dreams" oli kaupallisesti huono menestys, sillä se pääsi singlelistan kahdenkymmenen parhaan joukkoon ainoastaan Norjassa.

## Lähteet
Uksjärvi (Pori)

**Uksjärvi** on Porissa entisen Ahlaisen kunnan alueella sijaitseva järvi. Sen laskujoki on noin 10 kilometrin pituinen Pohjanlahteen laskeva Uksjoki.

## Lähteet
Paradise (kappale)

**Paradise** on norjalaisten DJ-tuottajien Alan Walkerin ja K-391:n sekä ruotsalaisen laulaja-lauluntekijän Boy in Spacen musiikkikappale. Se julkaistiin Walkerin "World of Walker"-studioalbumin seitsemäntenä singlenä 23. syyskuuta 2021. Kappale on liitetty mobiilipeliin PUBG Mobile, jossa sitä käytetään pelin yleistilassa sekä ajoneuvoissa. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Walkerin YouTube-kanavalla 24. syyskuuta 2021 ja se sisältää seuraavan luvun "World of Walkerin" tarinassa.

"Paradise" oli kaupallisesti huono menestys, sen päästyä singlelistalle ainoastaan Norjassa. Kappale on esitetty livenä muun muassa Skavlan talk show-ohjelmassa 13. lokakuuta 2021.

## Lähteet
Salt (kappale)

**Salt** on yhdysvaltalaislaulajan Ava Maxin musiikkikappale. Sen julkaisi Atlantic Records hänen Heaven & Hell-studioalbumin neljäntenä singlenä 12. joulukuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Max, Autumn Rowe, Madison Love, Nicole Morier, sekä sen tuottaja Cirkut. Monet mediat ovat pitäneet sitä "fanien suosikkina", jotka kehuivat sen tuotantoa.

"Salt" oli kaupallisesti kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Itävallassa, Norjassa, Saksassa, Sloveniassa, Suomessa, Sveitsissä ja Unkarissa. Max on esittänyt kappaleen livenä muun muassa syksyllä 2020.

## Lähteet
Tabú (kappale)

**Tabú** on espanjalaisen laulaja-lauluntekijän Pablo Alboránin sekä yhdysvaltalaislaulajan Ava Maxin musiikkikappale. Sen julkaisi Warner Music Group Alboránin samannimiseltä EP-levyltä singlenä 6. marraskuuta 2019. Kappaleen on sanoittanut Alborán ja sen tuotti Edgar Barrera. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Santiago Salviche ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Videon julkaisu lähetettiin livenä Callaon torilla Madridissa.

"Tabú" oli kaupallisesti kohtalainen menestys espanjankielisissä valtioissa, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Chilessä sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Puerto Ricossa ja Espanjassa. Lisäksi se on myynyt platinalevyyn oikeuttavan määrän kopioita Espanjassa.

## Lähteet
Zirkonium(IV)jodidi

**Zirkonium(IV)jodidi** (ZrI4) eli **zirkoniumtetrajodidi** on zirkoniumin ja jodin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää metallisen zirkoniumin valmistuksessa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa zirkonium(IV)jodidi on punaruskeaa kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on trikliininen ja rakenne on polymeeri. Zirkonium(IV)jodidi hydrolysoituu veden vaikutuksesta. Aine on Lewis-happo ja muodostaa komplekseja.

Zirkonium(IV)jodidia valmistetaan zirkoniumin ja jodin välisellä rektiolla 300&nbsp;°C:n lämpötilassa. Muita tapoja ovat zirkoniumdioksidin ja alumiinijodidin tai zirkoniumkarbidin ja jodin reaktio.
:Zr + 2 I2 → ZrI4
:3 ZrO2 + 4 AlI3 → 3 ZrI4 + 2 Al2O3

Zirkonium(IV)jodidia käytetään valmistettaessa zirkoniumia kidetankoprosessilla. Zirkonium(IV)jodidi hajoaa menetelmässä zirkoniumiksi kuuman volframilangan pinalle.

## Lähteet
Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2020

**Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2020** pelattiin suunnitellusta ajankohdasta vuotta myöhemmin, syyskuussa 2021 Ruotsin Uppsalassa.

Suomi voitti turnauksessa historiansa toisen maailmanmestaruuden palaten samalla maailmanmestariksi yhdeksän vuoden tauon jälkeen. Suomi kaatoi finaalissa kisaemäntä Ruotsin jatkoajalla maalein 5–4. Suomi hävisi kisoissa ainoastaan yhden ottelun, joka oli alkulohkopeli Sveitsiä vastaan.

Pronssia sai Tšekki, joka kaatoi Sveitsin pronssiottelussa numeroin 6–2.

## Pudotuspelit

### Turnauspuu

### Välierät

### Pronssiottelu

### Loppuottelu
Kanaalisaaret (Kalifornia)

**Kanaalisaaret** () eli **Santa Barbaran saaret** () on saariryhmä Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltion eteläosan rannikon edustalla. Saariston pituus on noin 240 km ja saaret ovat noin 20–115 km päässä Kalifornian rannikosta.

Saaristo jakautuu kahteen ryhmään, pohjoisiin ja eteläisiin saariin. Pohjoiset saaret koostuvat kolmesta suuremmasta saaresta, joita ovat San Miguel, Santa Rosa ja Santa Cruz, sekä kolmesta pikkusaaresta muodostuvasta Anacapan saariryhmästä. Eteläiset saaret koostuvat puolestaan neljästä saaresta, joita ovat Santa Barbara, San Nicolas, Santa Catalina ja San Clemente. Kanaalisaarista pinta-alaltaan suurin on Santa Cruz, joka on pinta-alaltaan noin 254 km2. Pienimmät saaret ovat Anacapan saariryhmään kuuluvat pikkusaaret, joiden pinta-ala on noin 1,6 km2. Pohjoiset saaret sekä eteläisiin saariin kuuluva Santa Barbaran saari kuuluvat Kanaalisaarten kansallispuistoon (*Channel Islands National Park*).

Kaikki saaret ovat kallioisia ja niillä on meriveden täyttämiä luolia. Saarista vain Santa Cruzin ja Santa Catalinan saarilla on metsää, joka koostuu havupuista. Saarten kasvisto koostuu suurelta osin välimerenkasvillisuuden pensastosta ja ruohoista. Saarilla elää monia hylje- ja merilintulajeja, muun muassa kalifornianmerileijonia.

## Lähteet
Enar

**Enar** on miehen etunimi. Se on pohjoismaisen Einar-nimen ruotsalainen muoto. Enar-nimi on tunnettu Ruotsissa jo 1200-luvulla.

Einar- ja Enar-nimien lähtömuotona voidaan pitää muinaisislantilaista sanaa *einheri*, joka tarkoittaa ’yksin taistelevaa’ tai ’ainutlaatuista taistelijaa’. Ruotsissa Enarilla on myös luontoaiheinen, katajaan viittaava merkitys (*enar* on monikkomuoto ruotsin sanasta *en* ’kataja’).

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 50 Enar-nimistä miestä.

## Nimipäivät
Enar lisättiin suomenruotsalaiseen almanakkaan Einar-nimen rinnalle vuonna 1950. Nimipäivä on 17.&nbsp;marraskuuta.

Ruotsissa Enar ja Einar viettävät nimipäivää 26.&nbsp;syyskuuta.

## Tunnettuja Enar-nimisiä
*Enar Josefsson (1916–1989), ruotsalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti
*Enar Jääger (s. 1984), virolainen jalkapalloilija

## Lähteet
Hyrrokkin (jättiläinen)

**Hyrrokkin** tai **Hyrrokken** ( ’tulen korventama’) on skandinaavisessa mytologiassa suunnattoman vahva naispuolinen jättiläinen, jonka aasajumalat kutsuivat Jotunheimista työntämään Hringhorni-laivan vesille, jotta Balderin hautarovio voitaisiin sytyttää. Gylfaginningissa kerrotaan, että aasat eivät kyenneet työntämään Balderin hautalaivaa merelle, ja kutsuivat siksi Hyrrokkinin apuun.

Hyrrokkin saapui paikalle ratsastaen jättiläissudella, jonka suitset olivat kyitä. Heti kun jättiläinen oli noussut maihin, Odin määräsi neljä berserkkiä huolehtimaan sudesta. Heidän oli kaadettava peto, jotta he pystyisivät pitämään sen paremmin kiinni. Sitten Hyrrokkin astui laivan luo ja tuuppasi sen veteen yhdellä hurjalla töytäisyllä. Liike oli niin raju, että tuli kipinöi laivan alla olleista teloista ja maa järisi. Thor ärsyyntyi tästä, tarttui vasaraansa Mjölniriin ja olisi murskannut Hyrrokkinin kallon, elleivät muut jumalat olisi estäneet häntä. Hyrrokkin mainitaan myös Skáldskaparmálin Nafnaþulurin peikkoemäntien luettelossa.

## Lähteet
Préporché

**Préporché** on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 24 kilometriä Château-Chinon (Ville)’n kaupungista etelään.

Hugenotit polttivat Préporchén kirkon Ranskan uskonsodissa vuonna 1570. Kirkko kuitenkin kunnostettiin. Kirkossa on nykyaikaiset lasimaalaukset, sekä 1500-luvulta peräisin oleva monivärinen Pyhän Pietarin patsas.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jerome Rose

**Jerome Rose** (s. 1938) on yhdysvaltalainen pianisti ja pianopedagogi.

Rose opiskeli Adolph Ballerin johdolla tehdessään 15-vuotiaana debyyttinsä San Franciscon sinfoniaorkesterin kanssa. Hänen muita opettajiaan olivat Leonard Shure ja Rudolf Serkin. Hän valmistui Mannes Collegesta ja Juilliard School of Musicista. Vuonna 1961 Rose voitti Concert Artists Guild -palkinnon ja kansainvälisen Ferruccio Busoni -pianokilpailun. Hän pääsi myös Fulbright-stipendillä Wieniin.

Rose on esiintynyt Yhdysvalloissa solistina muiden muassa Chicagon sinfoniaorkesterin, San Franciscon sinfoniaorkesterin, Baltimoren sinfoniaorkesterin, Houstonin sinfoniaorkesterin ja Atlantan sinfoniaorkesterin kanssa. Hän on tehnyt usein esiintymisiä Lontoossa Lontoon filharmonisen orkesterin, Lontoon sinfoniaorkesterin ja Royal Philharmonic Orchestran kanssa. Kapellimestareita, joiden johdolla Rose on soittanut, ovat olleet Josef Krips, Georg Solti, Wolfgang Sawallisch, Charles Mackerras, Stanisław Skrowaczewski, Sergiu Comissiona, David Zinman, Hans Vonk, Robert Spano ja Christian Thielemann.

Rose on usein yhdistetty läheisesti Franz Lisztin musiikkiin, vaikka hänen opettajansa Leonard Shure arvioi hyvin kielteisesti Lisztin säveltäjänä. Rose on levyttänyt Lisztin ohella Robert Schumannin, Ludwig van Beethovenin, Frédéric Chopinin, Franz Schubertin ja Johannes Brahmsin tuotantoa. Hänen konsertto-ohjelmistoonsa kuuluu kymmeniä teoksia, myös harvinaisuuksia Ferdinand Hilleriltä, Mihály Mosonyilta ja Robert Volkmannilta.

Rose on työskennellyt muun muassa École normale de musique de Parisin ja Mannes College of Musicin henkilökunnissa. Hän on pitänyt myös mestarikursseja eri puolilla maailmaa. Hänelle myönnettiin kunniatohtorin arvo New Yorkin osavaltionyliopistosta. Rose perusti kesäisin New Yorkissa järjestettävän International Keyboard Institute & Festival -tapahtuman. Hän on kuulunut tuomaristoon muun muassa kansainvälisessä Frédéric Chopin -pianokilpailussa.

## Lähteet
Jakob Duwall

**Jakob Duwall** (s. n. 1589 - k. 1634) oli ruotsalainen vapaaherra ja kenraali.

Hänen isänsä Albrekt MacDougall oli skotti, joka oli tullut Ruotsiin palkkasotilaana noin vuonna 1594. Jakob syntyi Saksassa sitä ennen.

Kolmikymmenvuotisessa sodassa Jakob Duwall komensi kenraalina ruotsalaista armeijaa Sleesiassa. Steinau an der Oderin luona hän kärsi vuonna 1633 tappion Wallensteinille. Duwall joutui vangiksi ja kuoli pian vapautumisensa jälkeen vuonna 1634.

Suomessa Duwall omisti läänityksenä hetken aikaa ensin Kyminkartanon. 1.12.1627 hänelle läänitettiin Vehkalahdelta Neuvottoman ja Salmin kylät, joihin myöhemmin Kymin puolelta liitettiin Kaarniemi, Marinkylä, Saksala ja Ylänummi. Myöhemmin hän sai vielä Summan kylän Suortin ratsutilaa lukuun ottamatta sekä Tavastilan autiotilat. Kymenlaakson alueella hänellä oli läänityksinä muun muassa Suur-Ahvenkosken kartanolääni Pyhtäällä. Aiemmin, vuosina 1611-25 Duwall sai kantaa Tennilän pitäjän veroista kolmanneksen palkakseen.

## Lähteet
*Friherrliga ätten Duwall nr 64 - Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor

### Viitteet
Johan Christian Dahl

**Johan Christian Claussen Dahl** (24. helmikuuta 1788 Bergen Tanska-Norja – 14. lokakuuta 1857 Dresden, Saksin kuningaskunta) oli norjalainen maisemataidemaalari. Hänen tyylisuuntansa oli romantiikka. Hän on yksi norjalaisen taiteen historian merkittävimmistä maalareista ja hän oli myös yksi Euroopan merkittävimmistä romantiikan ajan maalareista.

## Galleria

Tiedosto:Johan Christian Dahl - Copy of Landscape by J. Ruisdael - NG.M.00050 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg
Tiedosto:Johan Christian Dahl - Copy of Landscape by J. Ruisdael - NG.M.00049 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg
Tiedosto:Frederiksborg Slot 1814 by J.C. Dahl.jpg
Tiedosto:Johan Christian Claussen Dahl - Vis Świnoujście.jpg
Tiedosto:Johan Christian Dahl - Megalith Grave in Winter.JPG
Tiedosto:Johan Christian Dahl - Shipwreck on the Coast of Norway - Google Art Project.jpg
Tiedosto:Johan Christian Dahl, Utsikt mot Vesuvius från Quisisana.jpg
Tiedosto:Dahl-Stalheim.jpg
Tiedosto:Johan Christian Dahl - View of Dresden by Moonlight - Google Art Project.jpg
Tiedosto:Johan Christian Claussen Dahl - View of an Approaching Thunderstorm - Hamburger Kunsthalle.jpg
Tiedosto:Dahl - Copenhagen Harbour by Moonlight.jpg
Tiedosto:Johan Christian Dahl Frederiksholms Kanal (1).jpg
Tiedosto:Johan Christian Clausen Dahl - Et søstykke. Kysterne af Rügen set i aftenrøden efter en stormfuld dag - Statens Museum for Kunst - KMS6852.jpeg
Tiedosto:Dahl.I.C.1820.jpg
Tiedosto:J.C. Dahl - Eruption of the Volcano Vesuvius - Google Art Project.jpg
Tiedosto:Johan Christian Dahl - Winter at the Sognefjord - Google Art Project.jpg
Tiedosto:Indsejlingen til København )J. C. Dahl).jpg
Tiedosto:Johan Christian Dahl - Shipwreck on the Coast of Norway - Google Art Project.jpg
Tiedosto:Watzmann 1835.jpg
Tiedosto:Johan Christian Claussen Dahl 003.jpg
Tiedosto:The frankenkirche dresden.jpg
Tiedosto:Frogner Manor by I. C. Dahl for Benjamin Wegner.jpg
Tiedosto:DahlHolmestrand.jpg
Tiedosto:ICDahl, Bjerk i storm.jpg 
Tiedosto:Johan_Christian_Dahl_-_Stugunøset_at_Filefjell_-_Google_Art_Project.jpg
Tiedosto:I.C.Dahl Vesuv.jpg


## Katso myös
* Professor Dahls gate

## Lähteet
Lääketieteellinen laboratorio

**Lääketieteellinen laboratorio** on laboratorio, jossa kliinisille näytteille tehdään testejä, joiden avulla saadaan tietoa potilaan terveydentilasta sairauksien diagnosoinnin, hoidon ja ennaltaehkäisyn tueksi. Kliiniset lääketieteelliset laboratoriot ovat esimerkki soveltavasta tieteestä, toisin kuin tutkimuslaboratoriot, jotka keskittyvät perustutkimukseen, kuten joissakin akateemisissa laitoksissa.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1923

Suomen vuoden 1923 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 27.-28. tammikuuta. Kilpailupaikka oli Pyhäjärven edustalla olevalla lahdella. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* SpeedSkatingNews - Competition: Finnish Allround Championships 1923 

## Viitteet
Veli Rautoja

**Veli Uljas Rautoja** (19. maaliskuuta 1928 Pori – 3. lokakuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Rautojan vanhemmat olivat tukkukauppias Erkki Kustaa Rautoja ja Wera Aleksandra Grönberg ja puoliso vuodesta 1951 Vuokko Anneli Pohjolainen. Rautoja valmistui sähkötekniikan diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1954. Hän oli Helsingin kaupungin sähkölaitoksen palveluksessa vuodesta 1955, ensin suunnitteluinsinöörinä ja viimeksi työpäällikkönä,  kunnes siirtyi Lappeenrannan kaupungin sähkölaitoksen johtajaksi 1961–1969. Espoon Sähkön toimitusjohtajaksi Rautoja tuli 1969 ja toimi tehtävässä aina vuoteen 1993 asti. Rautoja paitsi kehitti yhtiötä vahvasti, myös osallistui laajasti alansa yhteistyöhön muun muassa Suomen Sähkölaitosyhdistyksessä, Ekonossa ja Lämpölaitosyhdistyksessä, mutta myös esimerkiksi Suomen Kaupunkiliitossa. Vuonna 1983 teollisuusneuvoksen arvonimen saanut Rautoja oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti.

## Lähteet
Lina Axelsson Kihlblom

**Lina Axelsson Kihlblom** (s. 1970 Köping) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän oli Ruotsin kouluministeri 2021–2022. Aiemmin hän on työskennellyt rehtorina.

Axelsson Kihlblom on Ruotsin ensimmäinen transsukupuolinen ministeri. Hän syntyi miehen kehoon ja korjautti sukupuolensa naiseksi 24-vuotiaana.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lina Axelsson Kihlblom Ruotsin hallituksen verkkosivuilla
Amurinpioni

**Amurinpioni** (*Paeonia obovata*) on pionikasvien (Paeoniaceae) heimoon, pionien (*Paeonia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se muistuttaa paljolti *[[Paeonia japonica]]* -lajia, joka kasvaa luonnossa osittain samoilla alueilla kuin amurinpioni.

Amurinpioni on monivuotinen varpumainen kasvi, joka kasvaa vuosittain keskikesään mennessä tavallisesti 45–60 cm korkeaksi. Lehdet säilyvät kasvissa läpi kesän alkusyksyyn asti, mutta talven tullen kasvin maanpäälliset osat kuolevat. Amurinpionin kukat ovat kuppimaisia, noin 7,5 cm leveitä ja sijaitsevat yksittäin. Kukkien väri vaihtelee valkoisesta vaaleanpunaiseen tai purppuraan ja niissä on paljon keltaisia heteitä. Valkokukkaisia amurinpioneja myydään usein muunnosnimellä *Paeonia obovata* var. *alba*.

Amurinpioni kasvaa luonnossa metsäisillä alueilla Siperiassa, Mantšuriassa, Kiinassa ja Japanissa. Puutarhassa amurinpioni kasvaa runsasravinteisessa ja keskikosteassa maaperässä puolivarjoisella kasvupaikalla. Kasvit ovat pitkäikäisiä, eikä niitä tarvitse jakaa tai niiden kasvupaikkaa käsitellä moniin vuosiin. Kasvit voi kuitenkin leikata mataliksi syksyllä ensimmäisten pakkasten jälkeen.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Paeonia obovata'' 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Amurinpioni (''Paeonia obovata'')
* Arboretum Mustila: Amurinpioni (''Paeonia obovata'') 
* The Peony Society: ''Paeonia obovata''  
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Paeonia obovata'' 
* Flora of China: ''Paeonia obovata'' 
* The Plant List: ''Paeonia obovata''
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1924

Suomen vuoden 1924 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 9.-10. helmikuuta. Kilpailupaikka oli Kaisaniemen edustalla olevalla lahdella. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* - Competition: Finnish Allround Championships 1924 

## Viitteet
Pilarisaatio

**Pilarisaatio** () tarkoittaa yhteiskunnan poliittis-uskonnollista jakautumista ”vertikaalisiin” ryhmiin eli pilareihin (). Tunnetuimmat esimerkit tästä ovat Alankomaat ja Belgia.

Kullakin pilarilla voi olla omat yhteiskunnalliset instituutionsa ja järjestönsä. Näitä voivat olla esimerkiksi sanomalehdet, radio- ja televisioasemat, poliittiset puolueet, ammattiliitot, pankit, kaupat, koulut, sairaalat, yliopistot, urheiluseurat ynnä muut. Tämän seurauksena yhden pilarin jäsenellä voi olla hyvin vähän, jos ollenkaan, henkilökohtaisia yhteyksiä toisiin pilareihin kuuluviin henkilöihin.

## Pilarisaatio Alankomaissa
Alankomaissa pilareita oli kolme: katoliset, protestantit, ja sosiaalidemokraatit. Näillä kaikilla oli omat puolueensa, radioasemansa, ammattiliittonsa ynnä muut. Jotkut katsovat näiden ryhmien ulkopuolelle jääneiden, etenkin keski- ja yläluokkaisten vapaamielisten protestanttien, muodostaneen oman liberaalien pilarin. Katolinen pilari oli ehkä kiintein näistä kolmesta, mutta protestanttiset konservatiivit ja sosiaalidemokraatit eivät jääneet paljoa jälkeen. Pilarisaatio oli vallitseva 1880-luvulta aina toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan. Tämän jälkeen pilarien rajat ovat vähitellen kadonneet, mutta ne ovat jättäneet jälkensä Alankomaiden yhteiskuntaan. Yksi nykypäivään jatkuva jäänne on Alankomaiden jalkapallosarjan Hoofdklassen jakautuminen lauantaisin ja sunnuntaisin pelaaviin joukkueisiin: lauantaisin pelaavat vanhat protestanttiset seurat, joiden jäsenet eivät saaneet pelata sunnuntaisin, kun taas sunnuntaisin pelaavat katoliset ja työläistaustaiset joukkueet.

## Pilarisaatio Belgiassa
Belgiassa pilareita oli myös kolme: katoliset, sosialistit, ja liberaalit. 1900-luvun jälkipuoliskon kielikiistojen seurauksena nämä puolestaan jakaantuvat alapilareihin kielen mukaan, niin että flaameilla, valloneilla ja saksankielisillä on kullakin omat puolueensa, lehdistönsä, nuorisojärjestönsä, yliopistonsa ynnä muut.

Osittain kielikiistojen takia pilarisaatio jatkui Belgiassa selvästi pidempään kuin Alankomaissa, ja alkoi murtua vasta kylmän sodan loppuvuosina.

## Katso myös
*Balkanisointi
*Test Act
Karl Nehammer

**Karl Nehammer** (s. 18. lokakuuta 1972) on itävaltalainen poliitikko, joka toimi Itävallan liittokanslerina 6. joulukuuta 2021 – 10. tammikuuta 2025. 

Nehammer on Itävallan kansanpuolueen (ÖVP) jäsen. Hän työskenteli varusmiespalveluksen suoritettuaan vuosina 1993–1996 Itävallan armeijan palveluksessa ja yleni luutnantiksi saakka. Hän on suorittanut poliittisen viestinnän maisteriopinnot (MSc) Kremsin yliopistossa. 

Poliittisen uransa Nehammer aloitti Ala-Itävallan paikallispolitiikassa sekä ÖVP:n työntekijäjärjestön (ÖAAB) pääsihteerinä. Hän toimi Itävallan sisäministerinä vuosina 2020–2021 ja ÖVP:n pääsihteerinä 2018–2020. Parlamentissa (kansallisneuvosto) hän edusti ÖVP:ta vuodesta 2017 vuoteen 2020. ÖVP:n puheenjohtajaksi hänet valittiin toukokuussa 2022.

Syyskuun 2024 parlamenttivaalien jälkeen pitkäksi venyneet hallitusneuvottelut kariutuivat joulukuussa. Nehammer ilmoitti 4. tammikuuta 2025 aikeistaan erota liittokanslerin virasta, koska epäonnistui uuden hallituksen muodostamisessa. Samalla hän luopui puoluejohtajan tehtävästä, myös mahdollistaakseen ÖVP:lle osallistumisen uusiin hallitusneuvotteluihin vaalivoittajan, Itävallan vapauspuolueen Herbert Kicklin johdolla, jonka kanssa hän oli aiemmin ilmoittanut kieltäytyvänsä yhteistyöstä. Väliaikaiseksi ÖVP:n johtajaksi valittiin Christian Stocker, jonka johdolla muodostettu uusi hallitus astui virkaansa 3. maaliskuuta 2025.

Tammikuussa 2025 Nehammer jätti politiikan luopuessaan myös kansanedustajan mandaatistaan. Hän on perustanut konsultointiyrityksen.

## Lähteet
Uksjoki

**Uksjoki** on Porissa ja Merikarvialla virtaava noin 10 kilometrin pituinen joki. Se saa alkunsa entisen Ahlaisten kunnan alueella sijaitsevasta Uksjärvestä ja laskee Pohjanlahden Haminaholmanlahteen Porin ja Merikarvian rajalla. Uksjoen yläosaa kutsutaan myös nimillä Pajaoja ja Myllyoja.

Uksjärven ohella Uksjokeen laskee lähes kokonaan soistunut Prinsjärvi ja lisäksi jokeen laski 1800-luvulla kuivattu Sahajärvi. Uksjoen Korkeakoskessa on aikoinaan sijainnut mylly ja lähempänä merta Pohjansahassa toimi 1750-luvulla perustettu saha.

Uksjokea perattiin rankalla kädellä 1930–1960-luvuilla, minkä seurauksena kalakanta hävisi ja lisäksi rapurutto tuhosi joen rapukannan 1950-luvulla. 2000-luvulle tultaessa Uksjoki oli ennallistunut viimeisestä perkauksesta niin, että se oli mahdollista kunnostaa ja istuttaa jokeen vaelluskaloja. 2010-luvun vaihteessa maanomistajat kuitenkin perkasivat jälleen liettynyttä jokea ja lopputuloksena tilanne huononi entisestään, kun suistoon valui tonneittain pelloilta tullutta savimaata. Vuonna 2021 joessa aloitettiin kalataloudellinen kunnostaminen, jonka tarkoituksena on palauttaa se lähelle luonnontilaa ja näin parantaa vaelluskalojen lisääntymis- ja elinmahdollisuuksia. Joessa oli jo aikaisemmin havaittu istutettuja meritaimenenpoikasia ja useita muita kalalajeja sekä nahkiaisia ja rapuja.

## Lähteet
Miehikkälän lahjoitusmaa

**Miehikkälän lahjoitusmaa** oli yksi Vanhan Suomen lahjoitusmaista, jonka nykyisen Miehikkälän kunnan, silloisen Virolahden alueelta keisarinna Katariina II 1790 lahjoitti "ikuiseksi ja perinnölliseksi omaisuudeksi" majuri Matvei Olsujeville.

Lahjoitusmaa käsitti 16 taloa nykyisen Miehikkälän kunnan Miehikkälän ja Kylmälän kylissä, yhteensä 4 5/6 manttaalia, noin 25,700 tynnyrinalaa. Lahjoitukseen kuului lisäksi 6 taloa nykyisen Virolahden alueella Säkäjärvellä ja Tiilikkalan kylässä.

Olsujev myi jo 1793 koko lahjoitusmaan kapteeni Kilchenille. 1800-luvulla oli lahjoitusmaa, sitten kuin Virolahden puoleiset alueet 1799 oston kautta olivat joutuneet toisiin käsiin, kauppaneuvos Carl Bruunilla ja hänen leskellään, sittemmin kapteeni Apollon Alfthanin hallussa. Kalliokosken lasitehtaan perustaessaan Alfthan kiristi sen rahoituksen tähden tuntuvasti lahjoitusmaatalonpoikien veroja ja nämä laativat valituskirjelmän keisarille. Talonpoikien asiamiehiksi oli valittu "Jakop Toikka, Antti Kurvi ja Anttoon Jokimies". Korotetuista veroista huolimatta  Alfthan teki lopulta konkurssin ja maat joutuivat uusiin käsiin. 

Viimeinen pitkäaikainen lajoitusmaan haltija oli venäläinen kenraalimajuri, kreivi Georg Mengden, jolta valtio lunasti sen 1877. Omistaja sai kauppahinnan kohoamaan 275,000 markkaan antamalla yhtä aikaa muuttokäskyn kaikille alustalaisilleen ja siten pakottaen valtion pikaiseen lunastukseen. 

Vuonna 1987 Miehikkälän 100-vuotisjuhlien yhteydessä paljastettiin Suur-Miehikkälän kylään pystytetty lahjoitusmaatalonpoikien muistomerkki. Siinä on yhtä monta kiveä kuin oli lahjoitusmaatiloja. Laatassa on opettaja Emil Holmströmin runo.

## Lähteet

*250 sielua
Kamila Valijeva

**Kamila Valerjevna Valijeva** (, ; s. 26. huhtikuuta 2006) on venäläinen taitoluistelija. Hän sai ensimmäisessä aikuisten kilpailussaan 15-vuotiaana lokakuussa 2021 kaikkien aikojen suurimmat yhteispisteet naisten yksinluistelussa. Myös vapaaohjelman pisteet olivat uusi maailmanennätys. Seuraavassa kilpailussa marraskuussa hän myös paransi ennätyksiä.

Hän on taitoluistelun vuoden 2022 EM-kilpailun voittaja, vuoden 2020 nuorten MM-kilpailun voittaja, vuoden 2022 Venäjän mestaruuskilpailun voittaja sekä vuosien 2021 ja 2023 Venäjän mestaruuskilpailun hopeamitalisti.

Pekingin talviolympialaisissa 2022 Valijeva luisteli joukkuekilpailussa olympiakultaa voittaneessa Venäjän joukkueessa. Muutama päivä joukkuekilpailun jälkeen Valijevan kerrottiin jääneen kiinni dopingista joulukuussa 2021 annetusta näytteestä. Valijevan dopingnäyte sisälsi sydänvaivoihin käytettävää trimetazidiiniä. Valijevaa ei Urheilun kansainvälisen vetoomustuomioistuimen päätöksellä asetettu väliaikaiseen kilpailukieltoon ja hän sai jatkaa Pekingin talviolympialaisissa. Päätöstä perusteltiin muun muassa sillä, että ”urheilijan kilpailemisen estäminen aiheuttaisi hänelle korjaamatonta haittaa näissä olosuhteissa” ja koska hän on maailman antidopingsäännöstön (WADC) mukaan ”suojeltu henkilö” eli alle 16-vuotias. Yksinluistelukilpailussa Valijeva sijoittui neljänneksi edellään kaksi muuta venäläistä ja yksi japanilainen. Hän johti lyhytohjelman jälkeen mutta sai vapaaohjelmassa vasta viidenneksi parhaat pisteet.

Venäjän antidopingtoimisto Rusada ei rangaissut Valijevaa dopingrikkomuksesta. Maailman antidopingtoimisto Wada ja Kansainvälinen luisteluliitto ISU valittivat tapauksesta urheilun kansainväliseen välitystuomioistuimeen CAS:iin. Tammikuussa 2024 CAS määräsi Valijevalle neljän vuoden kilpailukiellon. Kilpailukiellon alkamispäiväksi määrättiin 25. joulukuuta 2021 ja kaikki Valijevan tulokset tuosta eteenpäin hylättiin. Hän ei pysty osallistumaan myöskään vuoden 2026 talviolympialaisiin, koska ei voi kilpailukieltonsa vuoksi osallistua syyskuussa 2025 pidettäviin olympialaisten karsintakisoihin Kiinassa.

## Yksityiselämä
Kamila Valijeva (Kamilä Wäliyeva) on taustaltaan Volgan tataari, kotoisin Kazanista. Kamilan patronyymi on venäläinen "Valerjevna", mutta hänen biologinen isänsä on äidistä eronnut ja Krimille muuttanut tataari "Rawil".

## Kunnianosoituksia

*  Ystävyyden kunniamerkki (Venäjä, 2022)

## Lähteet
Karl Ivanovitš Maksimovitš

**Karl Ivanovitš Maksimovitš** (, ; 23. marraskuuta 1827 Tula – 16. helmikuuta 1891 Pietari) oli venäläinen kasvitieteilijä sekä akateemikko, joka tutki etenkin Kaukoidän sekä Japanin kasvistoa.

Maksimovitš kävi keskiasteen koulunsa Pietarissa ja korkeakouluopintonsa hän suoritti nykyisenä Tarton yliopistona toimivassa yliopistossa. Vuodesta 1852 alkaen Maksimovitš työskenteli Pietarissa Keisarillisen kasvitieteellisen puutarhan (nykyisen Pietari Suuren kasvitieteellisen puutarhan) konservaattorina. Vuonna 1870 Maksimovitšista tuli kasvitieteellisen puutarhan kasvimuseon johtaja.

Vuonna 1853 Maksimovitš lähti yhdessä Leopold von Schrenckin kanssa kiertomatkalle fregatti Dianan kyydissä. Vuoden 1855 alussa fregatti Diana vaurioitui pahasti tsunamissa ja upposi lopulta Japanin Shizuokassa sijaitsevan Hedan pikkukaupungin edustalle. Niinpä miehistön täytyi jäädä Japaniin. Tämän jälkeen Maksimovitš vietti vielä vuoteen 1857 asti Amurinmaalla Amur-joen valuma-alueella keräten sieltä kokoelman erilaisia kasveja, joita hän tutki vielä myöhemmin palattuaan takaisin Pietariin. Kokoelman pohjalta Maksimovitš julkaisi teoksen *Primitiae florae amurensis* vuonna 1859. Teoksessa Maksimovitš kuvasi yhteensä 915 tieteelle uutta kasvilajia koppisiemenisiä sekä itiökasveja. Myöhemminkin Maksimovitš teki vielä useita uusia matkoja Venäjän itäosiin sekä Japaniin kartoittaen ja tutkien alueiden kasvillisuutta.

Maksimovitš on antanut tieteellisen nimen muun muassa useille kasvisuvuille. Maksimovitšin tärkeä avustaja oli japanilainen Chōnosuke Sugawa, jonka mukaan Maksimovitš myös nimesi useita kasvilajeja, kuten *[[Rhododendron tschonoskii]]* ja *[[Carpinus tschonoskii]]*. Myös muut kasvitieteilijät ovat nimenneet useita kasvilajeja Maksimovitšin mukaan, esimerkiksi *[[Carex maximowiczii]]*, *[[amurinkuusama|Lonicera maximowiczii]]* (amurinkuusama) ja *[[honshunkuusi|Picea maximowiczii]]* (honshunkuusi). 

Maksimovitšista käytetään tieteellisten nimien yhteydessä auktorilyhennettä **Maxim.**.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Intiaanisara

**Intiaanisara** (*Carex intumescens*) on pohjoisamerikkalainen saralaji. Se kasvaa 15–90 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on pystyvartinen, mätästävä. Lehdet ovat 3–9 millimetriä leveitä, himmeän vihreitä. Kukinnossa ylinnä kasvaa yksi perällinen hedetähkä ja sen alapuolella yhdestä neljään emitähkää. Emitähkässä on 8–15 kukkaa, emikukkasta kypsyvät pullakot ovat 11–16 mm pitkiä, pulleita, pyöreätyvisiä, kiiltävän oliivinruskeita ja niissä on suippo, lovipäinen suuota.

Intiaanisaraa esiintyy Yhdysvalloissa ja Kanadassa maiden keski- ja itäosissa. Lajia on myös tavattu hyvin harvinaisena tulokaslajina Euroopassa, Ruotsissa ja Tanskassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Intiaanisara – ''Carex intumescens''
Lumikellolaukka

**Lumikellolaukka** (*Allium paradoxum*) on monivuotinen sipulikasvi, joka kuuluu laukkoihin eli kotalaukkohin (*Allium*). Sitä käytetään koristekasvina. Se kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Kasvissa on yksi lehti varren tyvellä, lehti on 15–30 cm pitkä, 0,5–1,5 cm leveä, litteä ja tylppäkärkinen. Kukinnossa on itusilmuja suojuslehtien ympäröimänä ja yksi nuokkuva kukka. Kukan kehä on valkoinen, kellomainen, hieman lumikelloa muistuttava.

Lumikellolaukka esiintyy alkuperäisenä Aasiassa tai lähialueilla: Kaukasiassa, Venäjällä, Pohjois-Iranissa ja Turkmenistanissa. Se on myös levinnyt viljeltynä muutamiin Keski-Euroopan maihan.

## Lähteet
Lucina (nimi)

**Lucina** on naisen etunimi. Se on alun perin Lucian deminutiivi- eli hyväilymuoto. Roomalaisesta mytologiasta tunnetaan tämänniminen synnyttämisen jumalatar.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 180 Lucina-nimistä naista.

## Nimipäivät
Lucina-nimi oli mukana Suomen almanakassa vuosina 1705–1928, lukuun ottamatta joitain katkoksia. Nimipäivä oli yleensä 17.&nbsp;lokakuuta, mutta vuosina 1918–1928 se oli vasta 18.&nbsp;lokakuuta. Lucinan muita nimipäiviä ovat olleet 27.&nbsp;kesäkuuta (vuonna 1710), 30.&nbsp;kesäkuuta (vuosina 1705, 1706, 1708, 1709) ja 13.&nbsp;joulukuuta (vuonna 1852).

## Tunnettuja Lucina-nimisiä
*Lucina Hagman (1853–1946), suomalainen koulunjohtaja, naisasialiikkeen johtohahmo ja kansanedustaja

## Kuvitteellisia Lucina-nimisiä
* Lucina, muinaisroomalainen synnyttämisen jumalatar

## Lähteet
Lucina

**Lucina** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Lucina, naisen etunimi
* Lucina, synnyttämisen jumalatar roomalaisessa mytologiassa
* 146 Lucina, asteroidi
Pyörölaukka

**Pyörölaukka** (*Allium rotundum*) on monivuotinen sipulikasvi, joka kuuluu laukkoihin (*Allium*). Se muistuttaa käärmeenlaukkaa ja joskus on myös luokiteltu sen alalajiksi. Pyörölaukka kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat 4–8 millimetriä leveät. Kukintona on pallomainen sarja, joka on itusilmuton. Kukkien ulommat kehälehdet ovat tummanpunavioletit, sisemmät vaaleammat.

Pyörölaukkaa esiintyy alkuperäisenä Euroopassa pohjoisosaa lukuun ottamatta ja Lähi-idässä. Suomessa pyörölaukka on harvinainen tulokas, joka kasvaa parissa paikassa. Uudellamaalla se arvioidaan vakiintuneeksi uustulokkaaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Allium rotundum'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Allium rotundum'' 
* Flora of North America: ''Allium rotundum''
Amurinkuusama

**Amurinkuusama** (*Lonicera maximowiczii*) on kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon, tuoksukuusamien (*Lonicera*) sukuun kuuluva kasvilaji. Lajista voidaan erottaa myös muunnos *Lonicera maximowiczii* var. *sachalinensis*, joka on joskus tulkittu myös omaksi lajikseen *Lonicera sachalinensis*.

Amurinkuusama on pystykasvuinen ja kausivihanta pensas, joka voi kasvaa noin kolme metriä korkeaksi. Lehdet ovat muodoltaan soikeita, yläpinnoiltaan tummanvihreitä ja alapinnoiltaan jokseenkin karvaisia. Lehtien pituus kukkivissa varsissa on noin 3–8 cm, muuten ne voivat olla jopa 11 cm pitkiä. Lehtien leveys on suunnilleen puolet niiden pituudesta. Kukat sijaitsevat pareittain noin 2 cm pitkissä kukkaperissä. Kukat ovat väriltään purppuran- tai vaaleanpunaisia. Teriön halkaisija on noin 1 cm. Heteet ovat karvaisia vain tyveltään, mutta emien vartalot ovat koko pituudeltaan karvaisia. Hedelmä on väriltään punainen.

Amurinkuusama kasvaa luonnossa alkuperäisenä Amur-joen ympäristössä Mantšuriassa sekä Korean niemimaalla. Muunnosta var. *sachalinensis* tavataan puolestaan Japanin pohjoisosissa, Sahalinilla, Ussurin ympäristössä sekä Korean niemimaalla. Amurinkuusamaa kasvatetaan jonkin verran myös koristekasvina.

## Lähteet
* Trees and Shrubs Online: ''Lonicera maximowiczii'' 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Amurinkuusama (''Lonicera maximowiczii'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Lonicera maximowiczii'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Lonicera maximowiczii'' 
* Flora of China: ''Lonicera maximowiczii''