open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jakobína Sigurðardóttir

**Jakobína Sigurðardóttir** (1918 Hælavík, Islanti – 1994) oli islantilainen kirjailija.

Jakobína Sigurðardóttirin esikoisromaani *Dægurvísa* ilmestyi 1965. Sen tapahtumaympäristö on Reykjavík. Myöhemmissä romaaneissa hän ottaa kantaa yhteiskunnallisiin kysymyksiin. 1968 ilmestynyt *Snaran* antaa kauhukuvan siitä, kuinka ulkomainen pääoma hallitsee niin politiikkaa kuin talouselämääkin. *Lifandi vatnið* kritisoi hyvinvointiyhteiskuntaa ja kuvaa työläisten vieraantumista nykyhetkestä ja pakenemista lapsuuden idylliin. Vieraiden valtioiden sotilastukikohdat herättävät myös kysymyksiä.

Näytteitä Jakobína Sigurðardóttirin tuotannosta on teoksessa *Meren neitoja ja meren miehiä: islantilaista kirjallisuutta viideltä vuosikymmeneltä*, Helsinki: BTJ Kirjastopalvelu 2001 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Erik Skyum-Nielsen, Jakobína_Sigurðardóttir, Den store danske
Alexander Wilhelm af Heurlin

**Alexander Wilhelm af Heurlin** (13. heinäkuuta 1866 Kuitia, Parainen – 27. kesäkuuta 1934 Parainen) oli suomalainen maanviljelysneuvos, tilanomistaja ja valtiopäivämies.

Af Heurlinin vanhemmat olivat maanviljelysneuvos, valtiopäivämies Wolmar af Heurlin ja Nathalia Adelaide von Wendt ja puoliso Margareta (Maggie) Aminoff. Hän kävi Mustialan maanviljelysopiston ja otti 1908 Kuitian kartanon hoitoonsa isänsä kuoleman jälkeen. Af Heurlinilla oli useita luottamustoimia ja hän  osallistui aktiivisesti myös Paraisten kunnalliselämään, toimien muun muassa pitkään Paraisten kuntakokouksen esimiehenä ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. 

Af Heurlin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1904–1905 ja 1905–1906.

Tilanomistaja, maanviljelysneuvos Håkan af Heurlin oli Alexander Wilhelm af Heurlinin ja Maggie Aminoffin poika.

## Lähteet
Francis Jammes

**Francis Jammes** (1868 Tournay, Ranska – 1938 Hasparren, Ranska) oli ranskalainen kirjailija. Häntä on sanottu Ranskan Henry Thoreauksi.

Jammes asui kotiseudullaan Ranskan Pyreneillä koko ikänsä. Hänen luontorunoistaan kuvastuu uskonnollisuus. Proosassa hänen aiheitaan ovat maalaiset ja nuoren tytön psykologia. Käsitteellä *jammismi* viitataan hänen opettavaisten runojensa sulavaan kielenkäyttöön.

## Suomennetut teokset
* *Kadonnut lammas*, näytelmä, suom. Eino Kaila, Helsinki : Otava 1919.
;Runo
* Rukous paratiisiin pääsemiseksi yhtaikaa aasien kanssa, suom. Aale Tynni, teoksissa
** *Rakkaudellasi hellytät*, toim. Terttu Tupala, Helsinki: Kirjaneliö 1980 
** *Tuhat laulujen vuotta*, WSOY 1957, 1974 , 2004 
** *Tämän runon haluaisin kuulla 2*, toim. Satu Marttila ym., Helsinki: Tammi 1987 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nils Adolf Lindsay von Julin

**Nils Adolf Lindsay von Julin** (22. joulukuuta 1876 Fiskari – 24. marraskuuta 1946 Fiskari) oli suomalainen konsuli, apteekkari ja liike- ja valtiopäivämies.

Von Julinin vanhemmat olivat Emil Lindsay von Julin and Hildur Arnoldina Fredrika Wilhelmina Kistner ja puoliso  Elisabeth Schweizer. Von Julin suoritti provisoritutkinnon 1905 ja oli Hangon apteekin omistaja 1905–1911, kunnes hankki Hangossa osake-enemmistön keksitehtaasta. Myytyään
osakkeensa 1919 von Julin muutti Helsinkiin, toimien siellä teräsalan yhtiön toimitusjohtajana. Hangossa hän silti omisti yhä muun muassa Bellevue-nimisen kesähotellin.

Von Julin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.

## Lähteet
Carl Georg Jägerhorn

**Carl Georg Jägerhorn** (2. joulukuuta 1866 Helsinki – 23. marraskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies. 

Jägerhornin vanhemmat olivat  kuvernööri, valtioneuvos Carl Johan Jägerhorn ja Lovisa Henrika Angelika von Knorring ja puolisot vuodesta 1896 Viola Karolina Elisabet Schlüter (k. 1919) ja vuodesta 1933 Ruth Dagmar Gothoni, entinen Silander. Jägerhorn tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1886, suoritti oikeustutkinnon 1890 ja sai varatuomarin arvon 1894. Hän oli senaatin palveluksessa ylimääräisenä kopistina vuodesta 1894 ja kirkollistoimituskunnan kanslistina 1906–1916, minkä jälkeen hän toimi asianajajana Helsingissä.

Jägerhorn oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.

## Lähteet
Mariann

**Mariann** on naisen etunimi. Se on yhdistelmä nimistä Maria ja Anna (Jeesuksen äidin ja isoäidin etunimet).

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Mariann on tammikuuhun 2025 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 540 naisella.

## Nimipäivä
Norjassa Mariannilla on nimipäivä 21.&nbsp;marraskuuta. 

## Tunnettuja Mariann-nimisiä
* Mariann Fischer Boel (s. 1943), tanskalainen poliitikko
* Mariann Budde (s. 1959), yhdysvaltalainen piispa
* Mariann Knudsen (s. 1984), tanskalainen jalkapalloilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Mariann (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Edla Saarto

**Edla Johanna Saarto** (o.s. *Sandell*; 11. kesäkuuta 1884 Turku – 13. heinäkuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen työväenliikkeen naisaktivisti, joka toimi vuonna 1909 Rautateollisuus Oy Pyrkijän ensimmäisenä naispuolisena sihteerinä ja hoiti yhtiön sihteerin ja kirjanpitäjän tehtäviä vuoteen 1915 asti. 

Saarto kirjoitti Marseljeesin sävelmään runon nimeltä *Aatteen puolesta*, joka julkaistiin vuoden 1901 joululehdessä. Saksalaisen Jacob Audorfin vuodelta 1864 oleva Marseljeesin sävelmään tehdyn "Työläismarsejeesin" sanoituksen henki on läheinen Edla Saarron Aatteen puolesta runolle.  

Runon alku: 

Saarron sanoitus on tullut tunnetuksi muun muassa Reijo Frankin tulkitsemana. Sittemmin teos löysi paikkansa työväenlaulujen joukosta. Saarron sanoihin päättyi  kokouspöytäkirjan mukaan vuoden 1903 Forssan kokous, jossa Suomen työväenliike muuttui Suomen Sosiaalidemokraattiseksi puolueeksi. Teosta on esittänyt myös Juho Koskelo, jonka esittämä "Marseljeesi" on tallennettu Yhdysvalloissa New Jerseyssä 1919.

Saarto kuoli vuonna 1970. Hänet on haudattu Turussa Turun hautausmaalle.

## Julkaisuja
Saarto, Edla. Aatteen puolesta. Marseljeesin suomenkielinen sanoitus. Kuunneltavissa Ylen Elävässä arkistossa.

## Lähteet
* Impivaara, Ilmo, Rautateollisuus OY Pyrkijä 1906-1954. Turku: Rautateollisuus oy Pyrkijä 1956
* Rantanen, Saijaleena (2007) Käy eespäin väki voimakas! Joukkolaulu suurlakkotapahtumissa Tampereella ja Helsingissä 1905. Pro-gradu tutkielma. Tampereen yliopisto

### Viitteet
Tatjana Devjatova

**Tatjana Nikolajevna Devjatova** (, ; s. 19. syyskuuta 1948 Kupjansk) on ukrainalainen Neuvostoliittoa edustanut uimari. Hän kuului Neuvostoliiton pronssia voittaneeseen joukkueeseen 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä Tokion kesäolympialaisissa 1964. 100 metrin perhosuinnissa hän sijoittui seitsemänneksitoista. Devjatova kilpaili myös Méxicon olympialaisissa 1968 sijoittuen 100 metrin perhosuinnissa kymmenenneksi ja 200 metrin perhosuinnissa yhdeksänneksi. Hän voitti EM-pronssia 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä Utrechtissa 1966. Devjatova saavutti urallaan myös kahdeksan perhosuinnin Neuvostoliiton mestaruutta.

## Lähteet
Ján Švehlík

**Ján Švehlík** (s. 17. tammikuuta 1950 Lovča) on Tšekkoslovakiaa edustanut slovakialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja, joka oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän oli Tšekkoslovakian maajoukkueessa voittamassa Euroopan-mestaruutta vuonna 1976.

Švehlík edusti Slovan Bratislavaa kausina 1969–1976 ja 1977–1982 sekä Dukla Prahaa kaudella 1976–1977. Hän voitti Tšekkoslovakian mestaruuden vuosina 1970, 1974, 1975 ja 1977. Pelaajauransa lopulla hän pelasi Belgiassa ja Itävallassa.

Švehlík pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa 17 maaottelua, joissa hän teki neljä maalia. EM-kilpailuissa 1976 hän teki loppuottelun kahdeksannella minuutilla 1–0-johtomaalin Länsi-Saksaa vastaan mutta hänet otettiin vaihtoon ennen jatkoaikaa ja mestaruuden Tšekkoslovakialle ratkaissutta rangaistuspotkukilpailua. Vuonna 1972 Švehlík voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden.

Pelaajauransa jälkeen Švehlík on toiminut Slovan Bratislavassa valmentajana ja johtotehtävissä.

## Lähteet
Gustaf Emil af Hällström

**Gustaf Emil af Hällström** (17. syyskuuta 1860 Helsinki – 30. marraskuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja moninkertainen valtiopäivämies. 

Af Hällströmin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Alfred af Hällström ja Charlotta Sofia Stenius ja puoliso vuodesta 1884 Anna Elisabet Lilius. Af Hällström tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1880 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886. Hän toimi Viipurin Uutisten toimittajana 1887–1888 ja Savonlinnan Lyseon historian, suomen kielen ja maantiedon väliaikaisena lehtorina 1889–1891. Hän oli sitten tilanomistaja ja maanviljelijä Vihdissä ja Lappeella, maanviljelysneuvoksen arvon hän sai 1907. Af Hällström omisti Olkkalan kartanon Vihdissä. Hän rakensi tiloilleen Vihdissä sahan, vaneeri- ja kalkkitehtaan sekä rakensi Ojakkalan-Olkkalan rautatien.

Af Hällström oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1888, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli nuorsuomalainen ja oli aatelissäädyssä ensimmäisiä suomen kielen käyttäjiä Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen jälkeen. Hän kuului eräisiin valtion komiteoihin ja oli kunnallislakeja käsittelevän komitean sihteerinä. 

Vihdin kunnalliseen elämään af Hällström osallistui toimimalla kuntakokouksen ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana, vaivaishoitohallituksen esimiehenä, kirkkoneuvoston jäsenenä ja kansakoulujohtokunnan puheenjohtajana. Hän oli myös Vihdin Säästöpankin isäntien puheenjohtajana ja monet vuodet Vihdin kansanopiston johtokunnan puheenjohtajana. 

Af Hällström vältti täpärästi punaisten väkivallan sisällissodan aikana, mutta punaiset murhasivat hänen poikansa Eljas af Hällströmin (1887–1918) perheen kodissa 31. tammikuuta 1918. Hän myi sitten tilansa ja tehdaslaitoksensa sekä muutti Lappeelle, jossa hän aikoi panna pienviljelysmallitalon kuntoon. Tähän hänen voimansa eivät enää riittäneet ja hän asettui silloin vakinaisesti Helsinkiin asumaan.

## Lähteet
Karl Johan von Fieandt

**Karl Johan von Fieandt** (26. tammikuuta 1849 Mikkeli – 5. helmikuuta 1925 Hämeenlinna) oli suomalainen piirilääkäri ja professori.

Karl Johan von Fieandtin vanhemmat olivat lääninkamreeri, kamarineuvos Karl Fredrik von Fieandt (1817–1895) ja Sofia Fredrika Poppius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1865 Porvoon kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1869, lääketieteen kandidaatiksi 1872 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1875.

Von Fieandt oli piirilääkärinä Pielisjärvellä 1876–1879, linna- ja lasareettilääkärinä Oulussa 1879–1897 ja piirilääkärinä Hämeenlinnassa 1897–1913. Hän sai professorin arvon 1913. Karl Johan von Fieandt oli Hämeenlinnan Suomalaisen seuran puheenjohtajana ja Suomalaisen puolueen piirivaltuuskunnan rahastonhoitajana sekä oli mukana Hämeenlinnan Suomalaisen Säästöpankin toiminnassa. Hän oli myös Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä.

Karl Johan von Fieandt oli naimisissa 1875–1916 Eva Maria von Essenin (k. 1916) kanssa. Heidän poikansa oli korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoislääkäri Halvar von Fieandt. 

Karl Johan von Fieandtin veli oli virka- ja valtiopäivämies Bror Albert von Fieandt. Hänen velipuolensa oli hammaslääkäri, valtiopäivämies Arvid Harald von Fieandt.

## Lähteet
Robert Lyly

**Robert Staffan Lyly**, sukunimi aik. *Lustig* (1880/1881 – 18. huhtikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen rakennusmestari ja rakennusurakoitsija.

Lyly kävi Oulussa kansakoulun ja suoritti rakennusmestarin tutkinnon Oulun teollisuuskoulussa. Hän oli jonkin aikaa Yhdysvalloissa ja palasi sitten Suomeen toimien piirtäjänä useissa helsinkiläisissä arkkitehtitoimistoissa. Myöhemmin Lyly ryhtyi rakennusurakoitsijaksi ja rakennutti useita suuria kiinteistöjä kaupunkeihin ja maaseudulle. Lyly rakennutti useita kivitaloja Turkuun.

## Suunnittelutöitä
* Yli-Knaapilan tilan päärakennus, Lahela, Tuusula 1915
* Punavuorenkatu 20, asuinkerrostalo, Helsinki 1923
* Sibeliuksenkatu 7, asuinkerrostalo, Turku, 1923–1924
* Yliopistonkatu 14b, asuinkerrostalo, Turku, 1927
* Brahenkatu 18, asuinkerrostalo, Turku 1927
* Kauppiaskatu 20, asuinkerrostalo, Turku 1928
* Puistokatu 15b, asuinkerrostalo, Turku 1928, Lyly perusti yhtiön ja teki suunnitelmat, mutta myi yhtiön suunnitelmineen ja lopulliset piirustukset teki J.E. Arola, suurimmat muutokset poistunut keskuskeittiö sekä liiketilojen vähentäminen.
* Rauhankatu 17b (Puistokatu 15a, kulmatalo), asuinkerrostalo, Turku 1928. 
* Eerikinkatu 37, Turku 1925.

## Lähteet
Anton Ondruš

**Anton Ondruš** (s. 27. maaliskuuta 1950 Solčany) on Tšekkoslovakiaa edustanut slovakialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän oli Tšekkoslovakian maajoukkueen kapteenina voittamassa Euroopan-mestaruutta vuonna 1976.

Ondruš edusti kotimaassaan Slovan Bratislavaa ja välillä vuonna 1978 Banská Bystricaa. Hän voitti Tšekkoslovakian mestaruuden vuosina 1974 ja 1975. Pelaajauransa lopulla hän edusti Belgiassa Club Bruggea, Ranskassa Thononia ja Sveitsissä Bieliä.

Ondruš pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa 58 maaottelua, joissa hän teki yhdeksän maalia. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi vuonna 1974 ja viimeisen vuonna 1980. Hän pelasi EM-kilpailuissa 1976 ja 1980. Tšekkoslovakia voitti vuonna 1976 Euroopan-mestaruuden kukistettuaan loppuottelussa Länsi-Saksan rangaistuspotkukilpailussa, jossa Ondruš teki joukkueensa kolmannen maalin. Välierässä Alankomaita vastaan Ondruš teki joukkueensa ensimmäisen maalin mutta ottelu meni jatkoajalle Alankomaiden tasoitettua Ondrušin omalla maalilla. Ondruš valittiin EM-turnauksen tähdistöjoukkueeseen. Vuoden 1980 EM-kilpailuissa Ondruš pelasi Tšekkoslovakian kaikki neljä ottelua joukkueen saavuttaessa pronssia.

Ondruš toimi Ranskassa pelatessaan kaudella 1986–1987 myös Thononin valmentajana. Myöhemmin hän on toiminut Slovan Bratislavan puheenjohtajana.

## Lähteet
Karl Johan Sahlberg

**Karl Johannes Sahlberg** (11. marraskuuta 1865 Turku – 13. lokakuuta 1941 Turku) oli suomalainen agronomi ja rakennusmestari.

Sahlberg kävi Turun teknillisen reaalikoulun ja sen jälkeen hän opiskeli Mustialan maanviljelysoppilaitoksessa valmistuen sieltä agronomiksi 1886. Sahlberg oli lyhyen aikaa kartoitustöissä mutta lähti siten Yhdysvaltoihin 1887 ja opiskeli siellä kymmenen vuoden aikana arkkitehtuuria sekä teoriassa että käytännössä. Suomeen palattuaan hänellä oli jonkin aikaa maatila Ali-Kirjalan kylässä Paraisilla kunnes hän siirtyi Turkuun rakennusmestariksi.

Sahlberg suunnitteli Turkuun osoitteessa Yliopistonkatu 28 sijaitsevan As oy Askalan, Kotikatu 2 sijaitsevan kivisen Asunto Oy Lausteentornin sekä 1897 Asunto Oy Neitsyen puisen kaksikerroksisen jugendtalon Sirkkalankatu 42:een. Tämä talo on usein valittu Turun kauneimmaksi taloksi.

## Lähteet
Rhônentsingeli

**Rhônentsingeli**  (*Zingel asper*) eli aiemmin **hyppijätsingeli** on ahveniin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanlaisena Keski-Euroopasta. 

## Koko ja ulkonäkö
Rhônentsingeli voi suurimmillaan kasvaa 22 cm pitkäksi. Kala on ruumiinmuodoltaan pitkänomainen, sukkulamainen ja hoikka, selkäeviä on kaksi. Väritykseltään rhônentsingeli on ruskea tai harmaa ja ruumiissa on kolme tummaa juovaa. Vatsastaan laji valkoinen.

## Levinneisyys ja elintavat
Rhônentsingeli on makean veden laji, jota tavataan Ranskasta ja Sveitsistä. Aikaisemmin se eli koko Rhônejoen alueella, mutta nykyisin hyppijätsingeli esiintyy vain neljässa sivujoessa Durancessa, Beaumessa, Drômessa ja Doubsissa. Lajin elinympäristöä ovat kivikkopohjaiset matalat vedet. Nuoret kalat liikkuvat veden pinnalla ja täysikasvuiset pohjassa. Rhônentsingeli on yöaktiivinen ja syö selkärangattomia eläimiä. Hyppijätsingeli kutee maalis-huhtikuussa ja kutu tapahtuu virtapaikkojen kivikkopohjille.

Rhônentsingeli luokitellaan erittäin uhanalaiseksi. Uhkia kannalle ovat elinympäristön saastuminen ja kutualueille vaelluksen estävien patojen rakentaminen.

## Lähteet
Mikael Damberg

**Mikael Damberg** (s. 13. lokakuuta 1971 Solna) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikko. Hän oli Ruotsin valtiovarainministeri 2021–2022. Sitä ennen hän on toiminut sisäministerinä 2019–2021 ja elinkeinoministerinä 2014–2019.

Damberg on ollut kansanedustajana Ruotsin valtiopäivillä vuodesta 2002.

## Elämä ja ura

Mikael Damberg syntyi vuonna 1971. Hänen isänsä Nils-Gösta oli varainhoitaja Ruotsin sosiaalidemokraattisessa työväenpuolueessa ja äitinsä Riitta-Liisa ensimmäinen naispuolinen Demarinuorten piiripuheenjohtaja. Suomalaisesta äidistään huolimatta Damberg ei omien sanojensa mukaan puhu suomea kovin hyvin, vaikka onkin opiskellut sitä koulussa. 

Vuosina 1999–2003 Damberg oli Ruotsin sosiaalidemokraattisen nuorisoliiton (SSU) puheenjohtaja. Valtiopäiville hänet valittiin ensimmäistä kertaa vuonna 2002. Vuosina 2012–14 hän oli sosiaalidemokraattien ryhmänjohtaja valtiopäivillä. Vuodesta 2014 vuoteen 2019 hän oli Ruotsin elinkeino- ja innovaatioministeri, ja vuonna 2019 hänestä tuli sisäministeri. Vuonna 2021 hän siirtyi valtiovarainministeriksi.

Damberg on opiskellut hallinto-oppia Tukholman yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 2000. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mikael Damberg Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla
Vapaamuurarin hauta

**Vapaamuurarin hauta** voi viitata johonkin seuraavista:

* Vapaamuurarin hauta (Helsinki), Kaisaniemen puistossa Helsingissä sijaitseva hauta ja hautamuistomerkki
* Vapaamuurarin hauta (Tampere), Hatanpäänpuistossa Tampereella sijaitseva muistomerkki.
Jaroslav Křička

**Jaroslav Křička** (27. elokuuta 1882 Kelč, Määri – 23. tammikuuta 1969 Praha) oli tšekkiläinen säveltäjä, kapellimestari ja musiikin opettaja. Hänen veljensä Petr Křička ja sisarensa Pavla Křičkova olivat runoilijoita. Petr kirjoitti muun muassa sanoitukset säveltäjä Josef Sukin vuoden 1932 Los Angelesin olympialaisissa hopeaa voittaneeseen teokseen *Into A New Life*. 

Křička itse osallistui vuoden 1936 Berliinin olympialaisiin, joissa hänet palkittiin pronssimitalilla orkesterimusiikissa teoksellaan *Mountain Suite*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saint-Louisin departementti

**Saint-Louisin departementti** () on departementti Saint-Louisin alueella Senegalissa. Sen hallinnollinen keskus on Saint-Louisin kaupunki. Departementin pinta-ala on 879 neliökilometriä. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan siellä oli 387&nbsp;368 asukasta.

## Maantiede ja ilmasto
Saint-Louisin departementti sijaitsee Senegalin luoteisosassa Senegaljoen suussa. Se rajoittuu idässä Saint-Louisin alueen Daganan departementtiin, etelässä Lougan alueeseen, pohjoisessa Mauritaniaan ja lännessä Atlantin valtamereen. Luonnonalueita ovat Walo, Gandiolais ja Diéri.

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kuiva ja viileä kausi kestää lokakuusta maaliskuuhun, kuiva ja kuuma kausi huhtikuusta kesäkuuhun ja sadekausi heinäkuusta syyskuuhun. Vuotuinen sademäärä on 200–300 millimetriä.

## Hallinnollinen jako ja asutus
Departementtiin kuuluu viisi kuntaa: Fass Ngom, Gandon, Mpal, Ndiébène Gandiole ja Saint-Louis. 71 % väestöstä asuu Saint-Lousin kaupungissa.
Asukkaista 54 % on wolofeja, 39 % fulbeja ja 4 % maureja.

## Liikenne, talous ja palvelut
Saint-Louisin kautta kulkee maantie N2. Sen lähellä sijaitsee kansainvälinen lentoasema. Liikenneväylänä toimii myös Senegaljoki.

Väestön pääelinkeinot ovat kalastus, kaupankäynti, matkailu, maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat vesimeloni, lehmänpapu, riisi, maapähkinä ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, kamelit ja siipikarja. Saint-Louis on yksi Senegalin matkailun keskuksista. Nähtävyyksiin kuuluvat Unescon maailmanperintökohteeksi valittu kaupungin historiallinen keskusta ja Langue de Barbarien kansallispuisto.

Puhtaan juomaveden ulottuvilla asuu 96 % väestöstä. Terveyspalveluihin kuuluu sairaala, kaksi terveyskeskusta, kolme armeijan lääkintäkeskusta ja 22 yksityislääkäriä. Julkiset koulutuspalvelut käsittävät peruskouluja, lyseoita ja ammattikouluja. Saint-Louisissa toimii Gaston Bergerin yliopisto. Kulttuurilaitoksia ovat kaksi kulttuurikeskusta, 59 kirjastoa, 33 teatterisalia ja neljä taidegalleriaa.

## Lähteet
Denmark feist

**Denmark feist** on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Denmark feistillä on leveä kuono, riippuvat korvat, atleettinen runko, lyhyt häntä ja sukulaisrotujaan pidemmät raajat. Peräti 70 % pennuista syntyy luonnontöpöhäntäisiksi. Karvapeite on lyhyt ja karhea. Väriltään se on yleensä keltainen tai punainen, toisinaan myös punavalkoinen.

## Luonne ja käyttäytyminen
Dennmark feist on omistajaansa kiintyvä ja tätä kohtaan ystävällinen. Se kuitenkin suojelee pelottomasti maatilaansa ulkopuolisia uhkia vastaan. Se jäljestää hiljaa, ja se sekä tappaa riistaa maassa että ajaa sitä puuhun. 

## Alkuperä
Rodulla ei ole mitään tekemistä Tanskan kanssa, vaan se on saanut nimensä kehittäjistään Dennis Williksestä ja Mark Sladesta. Sen alkuperä johtaa vuoteen 1917, jolloin Virginian Chathamissa asunut Sladen perhe osti matkustavalta kauppamieheltä erikoislaatuisen koiran. Perhe oli niin vaikuttunut koiran metsästysominaisuuksista, että he käyttivät sitä kantaisänä uudentyyppisille puuhun ajaville koirille. Vuonna 1984 Mark Slade ja Dennis Willis (Virginian Danvillestä) nimesivät rodun denmark feistiksi. Denmark Treeing Feist Association perustettiin vuonna 1986.

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Tämän lisäksi se luokitellaan myös oravakoiriin. Denmark feistiä käytetään lähinnä oravan, mutta myös pesukarhun, ilveksen ja sian metsästykseen.

## Lähteet
Jakub Obrovský

**Jakub Obrovský** (24. joulukuuta 1882 Brno Brno-Bytrc – 31. maaliskuuta 1949 Praha) oli tšekkiläinen kuvataiteilija ja kuvanveistäjä.

Obrovský osallistui vuoden 1932 Los Angelesin olympialaisiin, joissa hänet palkittiin pronssimitalilla patsaissa teoksellaan "Odysseus". Vuoden 1936 Berliinin olympialaisiin hän ei osallistunut, koska hän boikotoi niitä Adolf Hitlerin harjoittaman politiikan vuoksi. 

## Lähteet
Janne Monni

**Janne Monni** (s. 5. marraskuuta 1974) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Monni pelasi Superpesistä kaudet 1993-2005. Hän edusti urallaan Superpesiksessä Kiteen Palloa ja Joensuun Mailaa. Kiteen Pallossa pelatessaan Monni saavutti kaksi SM-kultaa kausina 1999 ja 2000, kaksi SM-hopeaa kausina 1997 ja 2001 sekä yhden SM-pronssin kaudella 1998. Monni pelasi urallaan viisi Itä-Länsi-ottelua vuosina 1997 ja 1999-2002. Hän pelasi sisäpelissä vaihtajana. Monni pelasi urallaan 323 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi yhdeksän kunnaria ja 64 tavallista juoksua, toi 347 juoksua ja keräsi 1577 kärkilyöntiä. Monni pelasi urallaan 42 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi neljä kunnaria ja 11 tavallista juoksua, toi 55 juoksua ja keräsi 258 kärkilyöntiä. Monni pelasi urallaan seitsemän Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän löi kolme tavallista juoksua, toi yhdeksän juoksua ja keräsi 31 kärkilyöntiä.

## Lähteet
Majestic tree hound

**Majestic tree hound** on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Majestic tree houndia kuvaillaan ulkonäöltään "erityisen ajokoiramaisen näköiseksi". Sillä on kasvojen alueella samanlaiset rypyt ja riippuva kaulanahka kuin vihikoiralla. Korvat ovat erittäin pitkät, matalalle asettuneet ja ohuet. Kaikki värit ja väriyhdistelmät sallitaan. Säkäkorkeus vaihtelee uroksilla 66–76 cm ja paino 36-–50 kg välillä, nartuilla vastaavat mitat ovat 62–76 cm ja 34–45 kg.

## Luonne ja käyttäytyminen
Majestic tree hound on lempeä, hyväluonteinen, tasapainoinen, kunnioitusta herättävä, helppo kouluttaa. Sillä on tarkka hajuaisti, kaunis ääni ja luonnollinen puuhunajamistaito.

## Alkuperä
Yhdysvaltain eteläosavaltioiden alkuperäiset pesukarhukoirat olivat englanninkettukoirasta polveutuneiden ajokoirien jälkeläisiä. Ne risteytyivät vihikoiran kanssa, minkä tuloksena kehittyivät puuhun ajavat koirat. Alkuperäiset puuhun ajavat koirat olivat melko raskaita ja muistuttivat ylipäänsä enemmän vihikoiraa. Myöhemmin erityisesti pesukarhukoirista kehittyi virtaviivaisempia ja nopeampia, mutta osa kasvattajista tavoitteli varhaista, hidasta rotutyyppiä, jolla oli vihikoiralta peritty ominaisuus saada vainu heikoimmastakin jäljestä.

Vuonna 1979 Lee Newhart otti tavoitteekseen jalostaa uudelleen alkuperäinen puuhun ajava koira, ja jo vuonna 1980 hänen luomansa rotu hyväksyttiin *National Kennel Club*:ssa. Myöhemmin Ithacassa perustettiin *National Majestic Tree Hound Association*.

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Majestic tree hound kehitettiin suurriistan, kuten ilveksen, karhun, puuman ja jaguaarin metsästykseen.

## Lähteet
Vuoden eurooppalainen

**Vuoden eurooppalainen** on Eurooppalainen Suomi -yhdistyksen jakama tunnustus. Tunnustuksen saaja julkaistaan vuosittain Eurooppa-päivänä 9. toukokuuta. Tunnustus annetaan henkilölle, joka synnyttää keskustelua ja lisää tietoisuutta Euroopan unioniin ja Eurooppaan liittyvistä poliittisista, yhteiskunnallisista ja inhimillisistä kysymyksistä.

* 2020: Susanna Turunen, Yleisradion EU-kirjeenvaihtaja
* 2021: Timo Miettinen, Helsingin yliopiston Eurooppa-keskuksen tutkija
* 2022: Antti Kuronen, Yleisradion ulkomaankirjeenvaihtaja.
* 2023: Juha Jokela, Ulkopoliittisen instituutin EU-ohjelmajohtaja
* 2024: Pia Liimatainen, Tapiolan lukion yhteiskuntaopin ja historian opettaja
* 2025: Dalia Stasevska, kapellimestari; Lukas Stasevskij, dokumentaristi-sellisti ja Justas Stasevskij, toimittaja-pianisti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eurooppalaisen Suomen sivuilla
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki (Noormarkku)

**Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki** on pystytetty Poriin, Noormarkun hautausmaalle vuonna 1989. Muistomerkin pronssiveistos *Kannelta soittava tyttö* on Eemil Halosen vuonna 1920 tekemä.

Pronssiveistos oli aiemmin osa Hiitolan vuoden 1918 sankaripatsasta, joka pystytettiin vuonna 1920 Hiitolan hautausmaalle Laatokan Karjalaan. Veistos siirrettiin sodan aikana Noormarkun kirkkopuistoon. Sankaripatsaan jalusta on edelleen Hiitolassa ja sen päällä on nykyään risti.

Hiitolan sankaripatsasta on kutsuttu myös nimellä *Rauhan kannel*. Veistoksesta otettu jälkivalos *Rauhan kannel* vuodelta 1992 on Iisalmessa Vetrean (entisen Veljeskodin) pihalla.

## Lähteet
Kemmer stock cur

**Kemmer stock cur** on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Kemmer stock cur on keskikokoinen, voimakasrakenteinen, lihaksikas. Pää on leveä, kallo litteä ja kuono voimakas. Korvat ovat lyhyet ja korkealle asettuneet. Niska on lihaksikas ja vahva. Häntä on joko luonnostaan töpö, lyhyt tai pitkä. Karvapeite voi olla sileä tai karkea. Väritys on yleensä keltainen, mutta myös brindlet, siniset ja mustat yksilöt hyväksytään. Säkäkorkeus vaihtelee 46–66 cm välillä.

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotu on valpas, älykäs ja nopea oppimaan. Metsästäessä se on nopealiikkeinen.

## Alkuperä
Robert Kemmer kehitti kemmer stock curin Tennesseen Crossvillessä alkuperäisen mountain curin uudeksi variaatioksi. Hänen perheensä oli kasvattanut mountain cureja useiden vuosien ajan. 1970-luvulla hän alkoi jalostaa omaa mountain cur -linjaansa. Hän tarvitsi koiran, joka kykenisi sekä villisian ja pesukarhun metsästykseen että maatilan vartiointiin, ja hän keskittyi enemmän käyttöominaisuuksiin kuin ulkonäköön. Vuonna 1991 perustettiin Kemmer Stock Breeders Association ja julkaistiin ensimmäinen rotumääritelmä.

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Pesukarhun ja villisian metsästyksen lisäksi kemmer stock cur on riittävän rohkea saartamaan karhun ja pitelemään sitä paikoillaan metsästäjän saapumiseen asti. Se on myös hyvä maatilan karjan paimentaja, karjan vartija, farmarin lasten suojelija, murmelin metsästäjä ja käärmeiden jäljittäjä.

## Lähteet
Klaus Schwab

**Klaus Schwab** (s. 1938 Ravensburg, Saksa) on saksalais-sveitsiläinen koneinsinööri ja taloustieteilijä. Hän on perustanut Maailman talousfoorumin 1971. Schwab on entinen Bilderberg-ryhmän ohjausryhmän jäsen.

Schwab on perustanut puolisonsa Hilde Schwabin kanssa 1998 säätiön Schwab Foundation for Social Entrepreneurship sosiaalisen yrittäjyyden edistämiseksi.

Schwab on kirjoittanut neljännestä teollisesta vallankumouksesta talousfoorumin pamfletissa *[[The Great Reset]]* ja kirjoissaan. Schwab kirjoittaa teoksessa *Moderne Unternehmensführung im Maschinenbau*, että menestyäkseen nykyaikaisen yrityksen on palveltava paitsi osakkaita, myös muita yritykseen liittyviä henkilöitä. Muita hänen kirjojaan ovat 30 kielelle käännetty *The Fourth Industrial Revolution* (2016) ja *Shaping the Fourth Industrial Revolution* (2018).

Klaus ja Hilde Schwab avioituivat 1971. Heillä on kaksi lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mullins' feist

**Mullins' feist** on yhdysvaltalainen koirarotu. 

## Ulkonäkö
Mullins' feist on tyypillisiä pesukarhukoiria selkeästi pienempi. Sen pää on leveä ja erikoisesti litteä, korvat riippuvat ja häntä joko pitkä tai luonnontöpö. Karvapeite on lyhyt, sileä ja tiheä. Väritys voi olla joko keltainen (vaaleasta tummaan), musta, keltainen valkoisin merkein tai musta valkoisin merkein. Säkäkorkeus vaihtelee 38–45 cm välillä.

## Luonne ja käyttäytyminen
Mullins' feist on aktiivinen, ketterä koira jolla on nopeat, sulavat ja vaivattomat liikkeet. 

## Alkuperä
1970-luvulla Jody Mullins sai selville Tennesseessä kehitetyn *treeing feist*-linjan olemassaolosta. Hän hankki sieltä uroksen ja kaksi narttua, joilla hän aloitti uuden rodun jalostuksen kotonaan Arkansas'n Beardenissa. Roturekisteri perustettiin vuonna 1997 ja rotujärjestö vuonna 1998. 

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Tämän lisäksi se luokitellaan myös oravakoiriin. Mullins' feist ajaa puuhun oravia, pesukarhuja ja opossumeita, mutta sitä käytetään toisinaan myös villisian metsästykseen. 

## Lähteet
Trisha Paytas

**Trisha Kay Paytas** (s. 8. toukokuuta 1988) on yhdysvaltalainen mediapersoona, tubettaja, malli ja laulaja. Hän on syntynyt Riversidessä Kaliforniassa ja varttunut Illinoisissa. Teini-ikäisenä Paytas muutti Los Angelesiin. Tämän jälkeen hän alkoi strippariksi ja näytellä työnsä ohella. Hän on ollut mukana myös lukuisissa musiikkivideoissa, myös Eminemin ja Amy Winehousen videoilla. Vuonna 2006 Paytas alkoi kuvaamaan videoita YouTubeen kanavalleen *blndsundoll4mj*.
Randall Jarrell

**Randall Jarrell** (1914 Nashville, Tennessee, Yhdysvallat – 1965 Greensboro, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija, kriitikko, esseisti ja kääntäjä.

Jarrellin esikoiskokoelma *Blood for a Stranger* ilmestyi 1942, ja kautta koko tuotantonsa aina viimeiseen kokoelmaan *The Lost World* (1965) hän keskittyy lyriikassaan lapsen suulla ilmaistuun menetyksen tunteeseen. Hän käänsi englanniksi Rainer Maria Rilken runoja ja sai tästä vaikutteita omaan tuotantoonsa.

## Lähteet
Cajuninoravakoira

**Cajuninoravakoira** (*Original Cajun Squirrel Dog*) on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Pää on litteä, korvat riippuvat ja häntä joko luonnontöpö tai typistetty. Karvapeite on lyhyt ja väriltään joko keltainen, punainen, brindle tai punavalkoinen.

## Alkuperä
1980-luvun lopulla louisianalainen Calvin Boutee ja tennesseeläinen Robert Kemmer alkoivat jalostaa curien ja feistien välistä risteytyslinjaa. Kantarodut olivat kemmer stock cur, mullins' feist, mountain treeing feist ja "kemmer feist". *Original Cajun Squirrel Dog Register* perustettiin vuonna 1996.

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Tämän lisäksi se luokitellaan myös oravakoiriin. Toisin kuin muita puuhun ajavia koiria, cajuninoravakoiraa käytetään lähes yksinomaan pelkästään oravien metsästykseen.

## Lähteet
Mountain treeing feist

**Mountain treeing feist** on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö

Mountain treeing feististä on olemassa useita eri linjoja ja variaatioita: päätyypit ovat mountain feist ja treeing feist. Korvien tulisi olla pystyt, mutta käytännössä puolipystyjä, kärjistä taittuneita korvia näkee paljon. Häntä voi olla minkä tahansa pituinen tai typistetty; Suomessa on voimassa typistyskielto, mutta Yhdysvalloissa se toistaiseksi sallitaan. Karvapeite on lyhyt. Kaikki värit ja väriyhdistelmät sallitaan. Säkäkorkeus vaihtelee 25–55 cm välillä ja paino 5–16 kg välillä.

## Alkuperä
1800-luvulla Yhdysvaltain kaakkoisosavaltioiden vuoristoissa eläneet maalaisasukkaat käyttivät pieniä metsästyskoiria. 1900-luvun lopulla olosuhteet olivat kuitenkin muuttuneet ja elinolot parantuneet, eikä näitä koiria enää tarvittu. 1980-luvun alussa rodun harrastajat aloittivat treeing feistin elvytysprojektin, ja vuonna 1984 perustettiin *Mountain Feist Association*. Vuonna 1985 sen nimeksi muutettiin *American Treeing Feist Association*, ja vuonna 1986 perustettiin puolestaan *Mountain Feist Breeders Club*, joka aloitti virallisen rekisteröinnin. Vuonna 1992 toimintansa aloitti puolestaan *Mountain Treeing Feist Organization* ja vuonna 1999 *Traditional Treeing Feist Club*.

Alun perin termiä *Treeing Feist* ("puuhun ajava feist") käytettiin mistä tahansa pienestä koirasta, jolla oli puuhunajamistaipumus. Osaa niistä jalostettiin kuitenkin systemaattisesti, ja ne saivat lopulta rotunimen *Mountain Treeing Feist* tai *American Treeing Feist*. Koska kaikki feistit ja treeing-koirat ovat amerikkalaisia, sana *American* on käytännössä tarpeeton, minkä vuoksi ensiksi mainittua nimitystä suositellaan.

United Kennel Club rekisteröi treeing feistiä ja mountain feistiä kahtena eri rotuna: ensiksi mainittua vuodesta 1998 ja jälkimmäistä vuodesta 2015 lähtien.

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Tämän lisäksi se luokitellaan myös oravakoiriin. Mountain treeing feist on erikoistunut oravan ja pesukarhun metsästykseen, mutta sitä käytetään  myös opossumin, ilveksen, puuman ja karhun metsästykseen.

## Lähteet
Mountain view cur

**Mountain view cur** on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö

Korvat ovat riippuvat ja häntä joko luonnontöpö tai typistetty. Karvapeite on lyhyt ja väriltään valkoinen, keltainen, punainen, brindle, musta tai musta brindlein merkein.

## Luonne ja käyttäytyminen
Mountain view cur on monipuolinen metsästyskoira, nopealiikkeinen jäljestäjä. Oravia ajaessaan se on hiljainen, mutta ilmoittaa puuhun ajaessaan riistasta kirkkaalla ja kuuluvalla äänellä. 

## Alkuperä
1980-luvulla New Yorkin Aftonissa asunut Michael Bloodgood aloitti systemaattisen jalostuksen luodakseen poikkeuksellisen etevän puuhun ajavan koiran. Hän käytti jalostusohjelmaansa mountain curia ja kemmer stock curia. Vuonna 1997 perustettiin *Mountain View Cur Registry* ja uuden rodun rekisteröinti saattoi alkaa. 

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Oravien, pesukarhujen ja opossumien puuhun ajamisen lisäksi mountain view curia on käytetty kaniinin, kalkkunan, metsäkanan, fasaanin, villisian, kojootin, puuman ja karhun metsästykseen sekä karjan paimennukseen. 

## Lähteet
Tambacounda

**Tambacounda** on kaupunkikunta ja Tambacoundan alueen hallinnollinen keskus Senegalissa. Se sijaitsee maan itäosassa 464 kilometriä Dakarista itään. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 149&nbsp;071 asukasta.

Kaupunki on tunnettu tukahduttavan kuumasta ilmanalastaan. Sen asukkaat ovat etupäässä mandinkoja, bambaroita ja bassareja.

Tambacounda oli pieni kylä 1900-luvun alkuun saakka, jolloin rakennettiin sen kautta kulkeva Dakarin–Nigerin rautatie. Se kasvoi nopeasti maapähkinän viljelyn ja Ranskan Sudanista tulleiden siirtolaisten ansiosta. Myöhemmin sinne muutti fulbeja Sékou Tourén hallitsemasta Guineasta. Kaupungin väkiluku laski 1970-luvun kuivuusjakson seurauksena.

Tambacounda on N1, N6 ja N7 -maanteiden muodostama liikennekeskus. Siellä on myös lentokenttä. Kaupungin tärkein teollisuuslaitos on Sodefitexin puuvillatehdas. Matkailu suuntautuu lähinnä Kédougoun alueen luontokohteisiin. Paikallisia nähtävyyksiä ovat raunioituvat rautatierakennukset ja käsityöläiskeskus.

## Lähteet
Matti Hoffström

**Karl Alarik (Matti) Hoffström** (31. lokakuuta 1875 Ristiina – 2. joulukuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.

Hoffströmin vanhemmat olivat eversti Berndt Rudolf Hoffström ja Elin Maria Lovisa Brunou. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Kuopion yksityislyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen kandidaatiksi 1898, lääketieteen lisensiaatiksi 1903 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1911. Hän erikoistui gynekologiksi. Hoffström teki  yliopiston stipendiaattina vuonna 1912 opintomatkan Wieniin ja Berliiniin. 

Hoffström oli 1903–1905 Helsingin yleisen sairaalan synnytyslaitoksen apulaislääkärinä, josta hän 1905 siirtyi Tampereen kaupungin synnytyslaitoksen johtajaksi. Hoffström oli Tampereen synnytyslaitoksen johtajana 1905–1939 ja toimi myös yksityislääkärinä Tampereella. Hän sai professorin arvon 1955. Hoffström oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1911–1920.

Hoffström oli naimisissa 1904–1955 sairaanhoitaja Zaida Celinda Lindströmin (k. 1955) kanssa. 

## Julkaisuja
Nimellä *K. A. Hoffström*:
* *Katsaus Tampereen synnytyslaitoksen toimintaan viimeksi kuluneiden 25 vuoden aikana 1906-1930: tilastollis-kliinillinen tutkielma*. Tampereen synnytyslaitos, Tampere 1932
* *Eine Serie von 100 Kaiserschnitten*. Acta obstetricia et gynecologica skandinavica. Vol. XIV. Fasc.1. Helsingfors 1934
* *Toista tuhatta pihtisynnytystä käsittävä sarja Tampereen synnytyslaitoksesta*. Tampereen synnytyslaitos, Tampere 1941

## Lähteet
František Veselý

**František Veselý** (7. joulukuuta 1943 Praha – 30. lokakuuta 2009) oli Tšekkoslovakiaa edustanut tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän oli Tšekkoslovakian maajoukkueen pelaajana voittamassa Euroopan-mestaruutta vuonna 1976.

Veselý edusti kotimaassaan Dukla Prahaa kausina 1962–1964 ja Slavia Prahaa kausina 1964–1980. Hän voitti Tšekkoslovakian mestaruuden vuonna 1964. Pelaajauransa lopulla hän pelasi Itävallassa.

Veselý pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa 34 maaottelua, joissa hän teki kolme maalia. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi syyskuussa 1965 ja viimeisen maaliskuussa 1977. Hän pelasi MM-kilpailuissa 1970 ja EM-kilpailuissa 1976. Tšekkoslovakia voitti vuonna 1976 Euroopan-mestaruuden kukistettuaan loppuottelussa Länsi-Saksan rangaistuspotkukilpailussa. Veselý tuli loppuottelun jatkoajalla vaihdosta kentälle. Lukemin 3–1 päättyneessä välieräottelussa Alankomaita vastaan hän teki joukkueensa kolmannen maalin tultuaan siinäkin jatkoajalla kentälle.

## Lähteet
Mountain cur

**Mountain cur** on yhdysvaltalainen koirarotu.

## Ulkonäkö

Mountain cur on karupiirteinen ja voimakasrakenteinen. Intiaanikoirien perimä näkyy siinä, ettei se ole yhtä ajokoiramaisen näköinen kuin muut, sille sukua olevat pesukarhukoirat: sen pää on leveämpi ja runko tukevarakenteisempi. Häntä voi olla pitkä, luonnontöpö tai typistetty. Säkäkorkeus vaihtelee 40–66 cm ja paino 13,5–27 cm välillä.

Sallitut väritykset ovat:
*yksivärinen
- keltainen
- punainen
- ruskea
- sininen
- brindle
- musta
*kaksivärinen
- mikä tahansa perusväreistä tan-merkein
- mikä tahansa perusväreistä valkoisin merkein
- mikä tahansa perusväreistä brindle-merkein

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotu on metsästettäessä hiljaisempi kuin tyypillisemmät pesukarhukoirat, mutta samalla myös vähemmän tehokas jäljestäjä.

## Alkuperä
Mountain cur on alun perin kotoisin Ohiojoen laaksosta ja polveutuu englanninkettukoirasta, maahan tuoduista paimenkoirista ja paikallisista intiaanikoirista. Se on läheistä sukua amerikanleopardikoiralle. Aiemmin tennesseenajokoira luokiteltiin mountain curin muunnokseksi, mutta se on myöhemmin saavuttanut Yhdysvalloissa virallisen statuksen omana rotunaan.

1900-luvulla mountain curin suosio hiipui, ja toisen maailmansodan jälkeen jäljellä oli vain muutamia puhdasrotuisia yksilöitä. Rodun harrastajat aloittivat elvytysprojektin ja perustivat *Original Mountain Cur Breeders Association*:n. Järjestö virallisti mountain curin roduksi vuonna 1957. Tärkeimmät jalostuslinjat olivat Arline, Ledbetter, McConnell, Stephens ja York.

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Mountain cur kykenee ajamaan puuhun suurriistaa, ja onkin puuhun ajamisessa etevä. Sitä on myös käytetty karjan ja perheen vartiointiin sekä muukalaisia että petoeläimiä vastaan.

## Lähteet
Vulkaaninen pommi

**Vulkaaninen pommi** on tulivuorenpurkauksessa ilmaan lentänyt laavan kappale, jonka läpimitta on yli 64 millimetriä. Kappale voi olla kokonaan tai osittain sula, ja se jähmettyy osittain jo ilmalennon aikana.

Vulkaaniset jaotellaan muodon mukaan useisiin ryhmiin, ja muoto määräytyy alkuperäisen koon, viskositeetin ja lentovauhdin perusteella. Suurin osa pommeista on kuitenkin jossain määrin pitkulaisia. Lehmänlanta- tai pannukakkupommeiksi kutsutaan sellaisia kappaleita, jotka litistyvät laskeutuessaan. Sellaisiin pommeihin, joiden sisin on edelleen sulaa vaikka ulkokuori on jo jähmettynyt, voi syntyä halkeamia kuoreen, kun sisäosien kaasut räjähtelevät. Tällaista muodostelmaa kutsutaan leivänkuoripommiksi.

Vulkaanisia pommeja syntyy erityisesti Stromboli- ja Vulcano-tyypin purkauksissa. Pommit ovat melko raskaita eivätkä siksi lennä kovin kauas. Suurimmat Vulcano-purkaukset voivat heittää pommeja nopeudella 200–400 m/s ja lennättää niitä jopa 5 kilometrin päähän. Pommit voivat tietysti rinnettä pitkin vierimällä päätyä vielä kauemmaskin, ja vuorten juurilla olevat pommit ovatkin huomattavan pyöreitä, koska niiden särmät ovat hioutuneet vierimisen aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gruyèresin linna

**Gruyèren linna** (*[[Saksan kieli|sak]]. Schloss Greyerz*, *[[Ranskan kieli|ransk]]: Château de Gruyères*) Gruyèren kaupungissa Sveitsin Fribourgin kantonissa on Sveitsin toiseksi suosituin matkailukohde ja kansallisesti merkittävä kulttuuriperintökohde. 

## Historia
Ensimmäisen kerran vuonna 1244 asiakirjoissa mainittu linna rakennettiin vuosien 1270 ja 1282 välillä Savoijin linnoitusten tyyliä mukaillen. Neliömäistä pohjakaavaa reunustavat korkeat muurit, joiden kulmissa ovat vartiotornit. Kaakkoiskulmassa on suuri pyöreä torni. 

Linnaa ja ympäröiviä herttuakuntia hallitsivat vuosisatojen ajan Gruyèresin kreivit. Kreivi Michel de Gruyères ajautui konkurssiin vuonna 1554. Hänen velkojansa Fribourgin ja Bernin kantonit takavarikoivat Michelin omaisuuden ja jakoivat kreivikunnan. Vuodesta 1555 vuoteen 1798 linnasta tuli Fribourgin haastemiesten asuinpaikka, ja vuoteen 1848 linnassa asuivat Fribourgin viranhaltijat. Vuonna 1849 linna huutokaupattiin. Sen osti Bovyn suku, joka kunnosti linnan ja käytti sitä kesäasuntonaan. 

Fribourgin kantoni osti linnan takaisin vuonna 1938. Linnasta tehtiin museo ja se avattiin yleisölle. Vuodesta 1993 lähtien rakennuksen ja taidekokoelman konservoinnista ja esittelystä on huolehtinut tehtävään perustettu säätiö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Linnan viralliset sivut
*Gruyerin linna saksalaisella Burgenwelt-sivustolla
Kovalenko

**Kovalenko** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Serhi Kovalenko (1947–2004), neuvostoliittolainen koripalloilija
* Andrei Kovalenko (s. 1970), venäläinen jääkiekkoilija
* Konstantin Kovalenko (s. 1995), venäläinen karateka
* Ljudmyla Kovalenko (1898–1969), ukrainalainen kirjailija
* Nikolai Kovalenko (s. 1999), venäläis-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Viktor Kovalenko (s. 1996), ukrainalainen jalkapalloilija
Jarkko Perttula

**Jarkko Perttula** (s. 23. maaliskuuta 1978) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Perttula pelasi Superpesistä kaudet 1995-2009. Hän edusti urallaan Superpesiksessä Siilinjärven Pesistä, Sotkamon Jymyä, Puijon Pesistä, Kiteen Palloa ja Joensuun Mailaa. Sotkamon Jymyssä pelatessaan Perttula saavutti SM-hopean kaudella 2000. Perttula pelasi urallaan kuusi Itä-Länsi-ottelua vuosina 1999, 2000 ja 2003-2006. Perttula pelasi sisäpelissä vaihtajana tai etenijänä ja ulkokentällä kopparina. Perttula pelasi urallaan 337 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi kuusi kunnaria ja 46 tavallista juoksua, toi 387 juoksua ja keräsi 1642 kärkilyöntiä. Perttula pelasi urallaan 55 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi yhden kunnarin ja kolme tavallista juoksua, toi 45 juoksua ja keräsi 305 kärkilyöntiä. Perttula pelasi urallaan 14 Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän löi neljä tavallista juoksua, toi 28 juoksua ja keräsi 84 kärkilyöntiä.

## Lähteet
Rauhanraha

**Rauhanraha** () oli eurooppalainen keskiaikainen oikeudellinen termi, joka käsitti tuomarille tai valtiovarainministerille maksettavan *rauhanrahan*, joka mahdollisti rauhan rikoksen tehneelle ja rikoksesta kärsineelle osapuolille. Raha perittiin rikoksentehneeltä ja maksettiin rikoksen uhrille sovitustyönä. Maksanut osapuoli sai maksaessaan täyden oikeudellisen suojan. Korvaus oli yleensä kolmasosa ehdotetusta korvauksesta.

Myöhemmin rauhanrahaa alettiin kutsuttiin nimellä *Wette*, veto.
Arthur Johan Zetterman

**Arthur Johan Zetterman** (10. elokuuta 1840 Helsinki – 11. maaliskuuta 1909 Salo) oli suomalainen piirilääkäri ja professori.

Zettermanin vanhemmat olivat Suomen kaartin everstiluutnantti, lääninrahastonhoitaja Lorentz Johan Zetterman ja Natalia Lovisa Lampa. Hän pääsi ylioppilaaksi 1858 Turun kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1863, lääketieteen kandidaatiksi 1865, lääketieteen lisensiaatiksi 1869 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1871. Hän teki opintomatkoja Itävaltaan 1874, Saksaan ja Ranskaan 1879 sekä Venäjälle 1883.

Zetterman oli Kurkijoen piirin piirilääkärinä 1872–1873 ja Salon piirin piirilääkärinä 1873–1906. Hän sai professorin arvon 1894. Zetterman hoiti sivutyönä myös Uudenmaan Osakepankin Salon konttoria. Heinäkuussa 1887 Zetterman johti vastaperustetun Salon kauppalan rakennuksia tuhonneen tulipalon sammutustöitä. Hän tuli Salossa tunnetuksi vanhoillisuudestaan, kansanomaisuudestaan ja äkkipikaisesta luonteestaan. Zettermanista kiersi useita 1880- ja 1890-luvuilla syntyneitä kaskuja. Myös professorin vaunuja ajanut renki Kalle ja sairaanhoitajanakin tarpeen vaatiessa ollut sisäkkö Miina olivat Salossa kuuluisia. Etti Joutsen kirjoitti Zettermanista muutamia murrekertomuksia. Zetterman kuoli Salossa maaliskuussa 1909. Hänet on haudattu Muurlan hautausmaalle. Zettermanin käyttämiä kääsejä säilytetään Perniön museossa.

Zetterman oli naimisissa vuodesta 1869 Matilda Wilhelmina von Willebrandin kanssa. 

## Lähteet
Thornburg feist

**Thornburg feist** on yhdysvaltalainen koirarotu. 

## Ulkonäkö
Korvat ovat lähes aina pystyt, vaikka joitain poikkeusyksilöitä esiintyy. 60 % pennuista syntyy luonnontöpöhäntäisinä, loput joko typistetään tai jätetään pitkähäntäisiksi. Karvapeite on lyhyt ja yleensä punavalkoinen, joskin myös punaisia, sinitäplikkäitä, mustaruskeita (black&tan), mustavalkoisia ja kolmivärisiä (tricolor) yksilöitä esiintyy. Säkäkorkeus on 33–43 cm.

## Luonne ja käyttäytyminen
Thornburg feist on älykäs ja sinnikäs metsästäjä. Se seuraa jälkeä hiljaa, kunnes ajettuaan riistan puuhun haukkuu äänekkäästi.

## Alkuperä
1940-luvulla pohjoiscarolinalaiset metsästäjät John Little, Marshall Thornburg ja Holton Thornburg jalostivat rodun risteyttämällä keskenään omia pieniä feist-koiriaan. Tarkoituksena oli luoda pieni puuhun ajava koira, joka oli sekä tarmokas metsästäjä että halpa ylläpitää. 1980-luvulla Holton Thornburgin poika Farrell oli ottanut vastuun jalostuksesta, ja hänen omistamansa Buck oli jatkojalostuksessa ratkaisevassa roolissa.

Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (*treeing dogs*). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Tämän lisäksi se luokitellaan myös oravakoiriin.

## Lähteet