Henri Konan Bédié

**Aimé Henri Konan Bédié** (5. toukokuuta 1934 Dadiékro, Ranskan Länsi-Afrikka – 1. elokuuta 2023 Abidjan, Norsunluurannikko) oli norsunluurannikkolainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 1993–1999.

Bédié syntyi kaakaota viljelevään bauleperheeseen. Valmistuttuaan lukiosta vuonna 1954 hän jatkoi opintojaan Poitiersin yliopistossa Ranskassa ja suoritti oikeustieteen ja taloustieteen tohtorin tutkinnot, kuten hänen poliittisen puolueensa virallisesta elämäkerrasta käy ilmi. Hän avioitui Henriette Koizan Bomon kanssa vuonna 1957. Heillä oli neljä lasta, mutta tietoja eloonjääneistä ei ollut heti saatavilla.

Bédié työskenteli Norsunluurannikon suurlähettiläänä Yhdysvalloissa vuosina 1960–1966. Palattuaan kotimaahansa hänestä tuli Norsunluurannikon demokraattisen puolueen politbyroon jäsen ja finanssiasioista vastaava apulaisministeri.

Bédié työskenteli Norsunluurannikon talous- ja valtionvarainministerinä vuosina 1968–1977. Hän joutui eroamaan maan pohjoisosan maatalouden kehitysohjelmien epäonnistumisen takia. Vuonna 1980 Bédié valittiin Norsunluurannikon kansalliskokoukseen ja hän toimi sen puheenjohtajana vuosina 1981–1993.

Félix Houphouët-Boignyn kuoltua joulukuussa 1993 Bédiéstä tuli Norsunluurannikon presidentti pääministeri Alassane Ouattaran vastustuksesta huolimatta. Ulkomaalaisvastaista politiikkaa ajaneen Bédién talousuudistukset epäonnistuivat, mutta hän voitti vuoden 1995 presidentinvaalit, joita oppositio boikotoi.

Presidenttinä Bédié ohjasi julkisia varoja kotikaupunkiinsa, ja sen tuloksena rakennettiin uusia teitä, moskeija, yökerho ja hotelli, kalliita hankkeita, jotka erottavat paikkakunnan muista Norsunluurannikon keskiosien pikkukaupungeista.

Kriitikot kutsuivat Bédiéä tyranniksi ja kehottivat häntä vapauttamaan poliittiset vangit, mutta presidentti pysyi uhmakkaana ja piti parlamentille vihaisen puheen. Seuraavana päivänä, jouluaattona, kenraali Robert Guéïn johtamat sotilaat syrjäyttivät hänet vallankaappauksessa, joka oli maan nykyhistorian ensimmäinen sotilaskapina.

Joukot ampuivat ilmaan, ryöstivät kauppoja ja ajelivat Abidjanin läpi varastetuilla luksusautoilla väittäen, että heille oli maksamatta palkkoja ja että he olivat kyllästyneet elämään kurjissa oloissa. Sotilaat luovuttivat vallan kenraali Robert Guéïlle, entiselle sotilasjohtajalle, jonka Bédié oli pakottanut eläkkeelle. Syrjäytetty presidentti löysi turvapaikan ranskalaisesta sotilastukikohdasta Abidjanin lentokentän läheltä ja pakeni Togoon ja edelleen Pariisiin, samalla kun hän haukkui Guéïn "ääliöksi".

Maanpaon jälkeen Bédié palasi kotimaahansa vuonna 2001. Bédié voitti kilpailijansa Norsunluurannikon demokraattisessa puolueessa, ja vuonna 2002 hänet valittiin sen puheenjohtajaksi. Vuoteen 2007 saakka Bédié tuki yleensä presidentti Laurent Gbagboa.

Bédié osallistui Norsunluurannikon demokraattisen puolueen ehdokkaana vuoden 2010 presidentinvaaleihin, mutta jäi 25 prosentin ääniosuudellaan kolmanneksi Gbagbon ja Alassane Ouattaran jälkeen. Hän tuki vaalien toisella kierroksella Ouattaraa, jonka valinta vahvistettiin lopulta huhtikuussa 2011. Vuoden 2020 presidentinvaaleissa Bédié sai 1,7 prosenttia äänistä.

Ennen kuolemaansa Bédié ei ollut sulkenut pois mahdollisuutta asettua ehdolle maan seuraavissa vaaleissa vuonna 2025.

## Lähteet