open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jokisaamelaiset

**Jokisaamelaisten** ryhmällä tarkoitetaan pysyvämmin joen luona asuvia ja kalastuksesta, erityisesti lohenpyynnistä toimeentulonsa saavia saamelaisia. Maatilatalous voimistui jokisaamelaisten asutusalueella maailmansotien jälkeen vähitellen aina 1980-luvulle asti, jolloin se alkoi menettää merkitystään erityisesti Suomessa valtion paketoidessa peltoja ja Pohjois-Suomen väestön alkaessa muuttaa varsinkin Ruotsiin 1970-luvulta lähtien. Jokisaamelaisia on ennen kaikkea Tenojoen ja sen sivujoen Utsjoen ja latvajokien, Inari- ja Kaarasjoen, sekä jälkimmäiseen laskevan Jiešjoen varsilla, mutta myös Alattionvuonoon laskevan Altajoen, joka virtaa yläjuoksullaan Koutokeinojoki-nimisenä, varsilla. Altajoen varren Masi (Máze) on huomattava saamelainen asutuskeskus Koutokeinon ja Alattion puolivälissä. Jokisaamelaisasutusta on myös Jyykeän (Lyngen) Kaivuonoon (Kåfjord) laskevan joen ja Raisivuonoon (Reisafjord) laskevan Reisjoen varrella. Jokisaamelaiset harjoittavat myös maatilataloutta, jonka merkitys on alkanut paikoin ohittaa jopa kalastuksen.

## Lähteet
Lentävänniemen koulu

**Lentävänniemen koulu** on Länsi-Tampereella, Lentäväniemen kaupunginosassa osoitteessa Vähäniemenkatu 42 sijaitseva peruskoulu, jossa on luokat 1–6 ja esiopetus.

Koulussa opiskeli vuonna 2021 noin 400 oppilasta. Koulussa on kolme erityisluokkaa.

## Lähteet
Askovis

**Askovis** on saamelaisen kertomusperinteen eräänlainen tricster-hahmo; pahantapainen vintiö, joka välttelee työntekoa ja enimmäkseen vain istuu toimettomana tulen äärellä, mutta joka toisaalta esiintyy esim. *[[stállu]]*-tarinoissa sankarina, joka nokkeluutensa ansiosta voittaa hirviön. *Askovis*-nimellä on selvä yhteys Kuun eteläsaamelaiseen nimitykseen *aske*.

Askovis mainitaan Anders Fjellnerin julkaisemassa eeppisessä joiussa Kuun tyttärenä ja Áhcešeatnin poikana. *Áhcešeatni* ja Auringon (Beaivi) tytär *Njávešeatni* ovat maailman alkuaikojen myyttisiä olentoja. Edellinen sai pojan, jälkimmäinen tyttären. Kerran marjametsässä ollessaan naiset löivät vedon, jonka mukaan astiansa ensiksi täyteen saanut voittaisi pojan itselleen. Hävinnyt saisi tytön. *Áhcešeatni* huijasi panemalla sammalia astiaansa, voitti vedon ja lähti sitten kasvattipoikineen omille teilleen. Tämän jälkeen hänen pahuutensa yhä lisääntyi. Hän tuli Pohjatuulesta raskaaksi ja synnytti pojan nimeltä *Atsits*. Myös tämä teki kaikenlaista pahuutta, hoiti huonosti poroja, mutta sai lopulta rangaistuksensa herjattuaan Kuuta, äitiänsä, isää Aurinkoa kalpeammaksi. Tämän johdosta vetäisi Kuu hänet luokseen, ja Kuussa hänet tänä päivänäkin nähdään. On ilmeistä, että myöhemmän tarinaperinteen saamaton, mutta omalla tavallaan neuvokas kiusanhenki *Askovis* on *Atsits*in myöhäinen perillinen ja kuuluu samaan traditioon. Kun *stállu* mainitaan joko Kuun pojaksi tai *Áhcešeatni*n puolisoksi, tarinoiden päähenkilöt *stállu* ja *Askovis* heijastavat kumpikin Kuun yleismaailmallisesti demonista tai ainakin ambivalenttia luonnetta.

Tyypillisessä *stállu* ja *Askovis* -kertomuksessa *stállu* saa vangikseen *Askovis*-pojan, jota ryhtyy ensin lihottamaan. Askovis kuitenkin saa luulotelluksi *stállu*lle tietävänsä hyvän keinon saada näkö ainutlaatuisen teräväksi: silmiin on valettava lyijyä. *Stállu* pyytää nyt *Askovis*ia tekemään hänelle tämän palveluksen, mihin *Askovis* ensin muka vastusteltuaan suostuukin. *Stállu* sokaistuu, ja *Askovis*in on helppo paeta tämän luota pois tehtyään ensin vielä kaikenlaista kiusaa sokaistuneelle *stállu*lle.

## Lähteet
André Stil

**André Stil** (1. huhtikuuta 1921 Hergnies, Nord – 3. syyskuuta 2004 Camélas, Pyrénées-Orientales) oli ranskalainen kirjailija, toimittaja ja kommunisti. 

Stil syntyi räätälin perheeseen. Hän työskenteli opettajana ja suoritti filosofian tutkinnon Lillessä vuonna 1945. Stil liittyi vastarintaliikkeeseen vuonna 1942 ja Ranskan kommunistiseen puolueeseen vuonna 1944. Hän työskenteli *[[Ce Soir]]* -lehden päätoimittajana vuosina 1949–1950 ja *[[L’Humanité]]n* päätoimittajana vuosina 1950–1959. Stil oli kirjoituksiensa vuoksi kahdesti vangittuna vuosina 1952 ja 1953. Hän kuului Ranskan kommunistipuolueen keskuskomiteaan vuosina 1950–1962.

Surrealisteihin lukeutunut Stil aloitti kirjailijanuransa sodan jälkeen Louis Aragonin tuella. Hän siirtyi pian sosialistiseen realismiin ja ryhtyi kuvaamaan työläisten elämää ja taistelua oikeuksiensa puolesta. Trilogian *Le premier choc* (1951–1953) ensimmäinen osa sai Stalin-palkinnon vuonna 1951. Myöhemmissä teoksissaan kirjailija käsitteli muun muassa Algerian sotaa ja ihmisen sisäistä maailmaa. Stil sai kaipaamansa laajempaa tunnustusta vuonna 1977, jolloin hänet valittiin Goncourt-akatemian jäseneksi. 1970-luvulla hän käsikirjoitti myös TV-draamoja. Historiallinen romaani *Quand Robespierre et Danton inventaient la France* (1988) sai huonon vastaanoton.

Stil julkaisi yli viisikymmentä teosta ja toimi pitkään *L’Humanitén* kirjallisuuskriitikkona. Hän jätti politiikan erimielisyyksien takia vuonna 1970, mutta ei koskaan luopunut vasemmistolaisesta maailmankuvastaan. Kirjailijan muistelmat julkaistiin kahtena haastattelukirjana *L’Optimisme librement consenti* (1979) ja *Une Vie à écrire* (1993).

## Suomennettu teos
* *Ranskan satamatyöläisten lapsia*. Suom. Leo Aalto ja S. Konkka. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1955. 

## Lähteet
Gustav von Düben

**Gustav Wilhelm Johan Von Düben** (25. toukokuuta 1822 Södermanland – 14. heinäkuuta 1892) oli ruotsalainen lääketieteen tohtori, lääkäri ja etnografi.

Von Dübenin saamelaisen antropologian ja etnografian harrastus alkoi kallotutkimuksesta. Hänen tarkoituksenaan oli luetteloida Tukholman Karoliiniseen instituuttiin kerätyt saamelaisten pääkallot. Saadakseen riittävät ja todenmukaiset taustatiedot luettelon johdantoa varten von Düben hakeutui elävän materiaalin, saamelaisten itsensä pariin. Kentälle seurasi hänen vaimonsa Charlotta (Lotten) von Düben, joka oli erinomainen harrastajavalokuvaaja. Von Dübenit asuivat ja tekivät kesinä 1868 ja 1871 havaintoja Sorselen, Luulajan ja Piitimen Lapinmaissa, sekä tunturi- että metsäsaamelaisten parissa. Tuloksena oli edelleen täysin käyttökelpoinen standarditeos Ruotsin saamelaisista (*Om Lappland och lapparne, företrädesvis de svenske*, 1873). Teoksesta otettiin satakunta vuotta myöhemmin uusintapainos, johon sisältyy myös suuri joukko Lotten von Dübenin arvokkaita valokuvia.

Sorselessa saamelaissyntyinen entinen kirkkoherra Anders Fjellner luovutti von Dübenille kokoelman eeppisiä joikuja, jotka (tosin eräissä tapauksissa vain niiden suorasanaiset kuvaukset) ilmestyivät ensi kerran kutakuinkin täydellisenä kokoelmana von Dübenin Ruotsin saamelaisten kuvauksessa. Näitä saamelaisia folkloretuotteita pidettiin pitkään Fjellnerin itsensä sepittäminä, mutta viime vuosina tutkijat ovat laajasti myöntäneet niiden aitoperäisyyden.

## Lähteet
Päin perhettä

**Päin perhettä** on Yle TV2 -kanavalla vuonna 1992 lähetetty tilannekomediasarja. Pentti Järvisen käsikirjoittamassa ja Jukka Mäkisen dramatisoimassa ja ohjaamassa sarjassa seurataan 20 jakson verran poliitikkoisän, anopin ja kahden aikuisen lapsen muodostamaa uusperhettä, josta äiti on lähtenyt uuden miehen mukana Saksaan. Pääosia näyttelevät Antti Litja (isä), Vieno Saaristo (anoppi), Outi Mäenpää (Ulla) ja Jari Salmi (poika).

Kakkostelevision draamasarjoja käsittelevässä artikkelissaan Iiris Ruoho kirjoittaa sarjan saaneen yllättävän vähän julkisuutta, vaikka sen asetelma oli mielenkiintoinen. Helsingin Sanomien Jukka Kajava antoi sarjasta melko myönteisen arvostelun. Hänestä sarja myötäilee amerikkalaisia tilannekomediasarjoja siinä, että etupäässä hahmot puhuvat keskenään ruokapöydän ääressä. Huumorissa on hänestä kuitenkin asiaakin ja näyttelijät tekevät työnsä liioittelematta, sävyisästi ja hieman kuivasti.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sarjan jaksot katsottavissa Ylen Elävässä arkistossa
Valmetin vanha pääkonttori

**Valmetin vanha pääkonttori** (myöhemmin **Kaartin poliisitalo**) oli Helsingin Ullanlinnassa Punanotkonkadun ja Kasarmikadun kulmassa (Punanotkonkatu 2 – Kasarmikatu 22) vuosina 1965–2018 sijainnut toimistorakennus, jonka oli suunnitellut arkkitehti Toivo Korhonen.

Talo valmistui vuonna 1965 valtion metalliteollisuusyhtiö Valmet Oy:n pääkonttoriksi. Paikalta purettiin vanhoja puutaloja. Valmet luopui talosta vuonna 1992 ja myi sen vakuutusyhtiö Ilmariselle, joka vuokrasi sen edelleen Helsingin poliisilaitokselle. Se muutettiin Kaartin poliisitaloksi, jossa hoidettiin poliisin palveluita kuten ajokortti- ja passiasioita sekä aseenkantolupia. Poliisilaitos luopui tiloista vuonna 2012 keskittäessään toimintojaan Pasilan poliisitaloon. Kaupunki oli jo edellisenä vuonna antanut Kaartin poliisitalolle purkuluvan. Ilmarinen päätti purkaa talon ja rakennuttaa sen tilalle asuntoja. Talo ehti olla kuusi vuotta tyhjillään ennen kuin se lopulta purettiin keväällä 2018. Paikalle valmistui vuoden 2020 lopussa Arkkitehdit NRT:n suunnittelema asuinkerrostalo.

Talon tunnuspiirteenä olivat julkisivut, joille oli kapeilla vaaleilla betonielementeillä ja pystyikkunoilla luotu pianon koskettimia muistuttanut ulkoasu. Se on mainittu yhdeksi useista rakennustaiteellisesti arvokkaista 1960- ja 1970-lukujen modernistisen arkkitehtuurin edustajista, joita purettiin Helsingissä 2010-luvun aikana. Toisaalta rakennusta arvosteltiin ympäristöstään liian räikeästi poikkeavaksi, ja katulinjasta sisennetyn Punanotkonkadun puoleisen julkisivun sanottiin haitanneen viereisen uusrenessanssityylisen Ohranan talon arvokkuutta.

## Katso myös
*Kasarmikadun pommi-isku

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pari sanaa lemmestä

**Pari sanaa lemmestä** on Yle TV2 -kanavalla vuosina 1992–1993 esitetty komediallinen sarjanäytelmä, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Jussi Niilekselä. Se kertoo eläkeikää lähestyvästä pariskunnasta Esko Hukkanen ja Eila Roine) ja heidän aikuisesta tyttärestään (Tuija Töyräs), joka on palannut asumaan vanhempiensa luo petyttyään rakkausasioissa.

*Helsingin Sanomien* tv-kriitikko Jukka Kajava kirjoitti sarjan uusintaesityksen 1997 alla sen sopivan ”tamperelaisen jaaritushuumorin ystäville”. Laahava tempo ja epäomaperäiset henkilöhahmot saavat hänestä vastapainoa pääosien esittäjien hyvästä näyttelijäntyöstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Otteita sarjasta, Yle Elävä arkisto
Kfar Etzion

**Kfar Etzion** () on Israelin siirtokunta Palestiinan Länsirannalla Jerusalemin eteläpuolella. Sen asukasluku oli vuoden 2019 lopussa 1&nbsp;156.

## Maantiede

Kfar Etzion sijaitsee Hebronin kukkuloilla Länsirannalla noin 23 kilometriä Jerusalemista etelään.

## Historia

Ennen vakinaisemman asutuksen syntymistä juutalaiset siirtolaiset yrittivät perustaa paikalle siirtokuntaa useampaan otteeseen. Irakista saapuneet juutalaiset perustivat Migdal Eder in vuonna 1926–1927. Paikka sai nimensä raamatullisen paikannimen mukaan. Migdal Eder hylättiin kuitenkin vuoden 1929 levottomuuksien aikana. Vuonna 1935 paikalta osti maata S. Z. Holzmann. Holzmann oli sitrushedelmien viljelijä. Holzmann kaavaili perustavansa vuoristokylän ja matkailukeskuksen, jolle hän antoi nimen Kfar Etzion oman nimensä heprealaisen käännöksen mukaan. Suunnitelmat tyrehtyivät vuosien 1936–1939 arabikapinaan.

Vuonna 1943 sionistisen ja ortodoksijuutalaisen Mizrahi-liikkeen jäsenet perustivat ensimmäisen kibbutsin paikalle, josta tuli Gush Etzionin siirtokunta-alue. Kfar Etzion oli alueen siirtokunnsita ensimmäinen ja kolme muuta olivat Massu'ot Yizhak, Ein Zurim ja Revadim. Kibbutsin jäsenet viljelivät maata ja istuttivat metsää.

Vuodesta 1947 lähtien kibbutsia vastaan tehtiin jatkuvia hyökkäyksiä arabien taholta. Arabien ja juutalaisten välien konfliktin aikana Kfar Etzionin sijainti oli strateginen. Sitä tukikohtanaan käyttäen juutalaiset pystyivät häiritsemään liikennettä kohti Jerusalemia. 12. toukokuuta 1948 arabilegioona käynnisti hyökkäyksen siirtokuntaa vastaan. Kfar Etzion kukistui seuraavana päivänä. Vangiksi jääneitä surmattiin Kfar Etzionin verilöylyssä. Alueen valtauksen jälkeen juutalaiset siirtokunnat tuhottiin ja niiden paikalle valmistui arabilegioonan tukikohta. 

Israel valtasi alueen kuuden päivän sodan aikana 7. kesäkuuta 1967. Saman vuoden syyskuussa entisen Kfar Etzionin paikalle tuli Ha-Kibbutz ha-Datin jäseniä ja Kfar Etzion perustettiin uudelleen.

## Talous
Kibbutsin nykyiset asukkaat ovat harjoittaneet maataloutta. Kfar Etzionissa on esimerkiksi kasvatettu kanoja ja kalkkunoja, sekä viljelty hedelmäpuita. Paikalla on myös jonkin verran teollisuutta. Kibbutsilla on valmistettu esimerkiksi Mofet Etzionin ballistisia panssareita.

## Väestö
Kfar Etzionin asukasluku oli vuoden 2019 lopussa 1&nbsp;156. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 408.

## Kansainvälisoikeudellinen asema
Israelin siirtokuntia on väitetty laittomiksi, koska Geneven neljännen sopimuksen 49. artiklan 6. pykälän mukaan "valtaajavalta ei saa valtaamalleen alueelle karkottaa tai siirtää osaa omasta siviiliväestöstään."** Israel kiistää väitteen siirtokuntien laittomuudesta, koska se ei ole tehnyt sopimuksen mainitsemia karkotuksia tai siirtoja. Haagin kansainvälinen tuomioistuin antoi 9. heinäkuuta 2004 neuvoa antavan lausunnon, jossa se katsoi, että Israelin siirtokunnat olivat kansainvälisen oikeuden vastaisia. Vuonna 2024 se vahvisti kannanottonsa. 

## Lähteet
Oleksandr Zubkov

**Oleksandr Zubkov** (s. 3. elokuuta 1996 Makijivka) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän pelaa keskikentällä tai laitahyökkääjänä. Hän on pituudeltaan 182-senttimetrinen. Hän edustaa Šah’tar Donetskia. Hän on pelannut kotimaansa lisäksi myös Unkarissa. Hän on pelannut Ukrainan maajoukkueessa.

Zubkov pelasi Šah’tar Donetskin junioreissa ja nousi edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran kaudella 2015–2016. Enemmän peliaikaa hän sai ollessaan lainalla Mariupolissa kauden 2018–2019 ja unkarilaisseura Ferencvárosissa kauden 2019–2020. Ferencváros osti hänet itselleen kesällä 2020. Zubkov palasi Šah’tar Donetskiin elokuussa 2022. Hän on pelannut kauden 2023–2024 loppuun mennessä Ukrainan liigassa 81 ottelua, joissa hän on tehnyt 18 maalia, ja Unkarin liigassa kolmen kauden aikana 73 ottelua, joissa hän on tehnyt 15 maalia. Hän on voittanut liigamestaruuden Ukrainassa vuosina 2017, 2018, 2023 ja 2024 sekä Unkarissa vuosina 2020, 2021 ja 2022. Hän on voittanut Ukrainan Cupin vuosina 2016, 2017, 2018 ja 2024 sekä Unkarin Cupin vuonna 2022. Mestarien liigassa Zubkov on pelannut Ferencvárosissa viisi ottelua ja Šah’tar Donetskissa 12 ottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia, yhden sekä vieras- että kotiottelussa Real Madridia vastaan lokakuussa 2022.

Zubkov pelasi Ukrainan nuorisomaajoukkueissa ja nousi A-maajoukkueeseen ensimmäisen kerran lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Ranskaa vastaan. Hän on pelannut juhannukseen 2024 mennessä kaikkiaan 34 A-maaottelua, joista 16 ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki maalin kesäkuussa 2021 ystävyysottelussa Pohjois-Irlantia vastaan ja syyskuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Armeniaa vastaan. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän pelasi ensimmäisessä alkulohko-ottelussa avauskokoonpanossa mutta joutui loukkantumisen vuoksi vaihtoon jo 13. minuutilla eikä pelannut turnauksessa enempää. Hän kuuluu Ukrainan joukkueeseen myös EM-kilpailuissa 2024.

## Lähteet
Crenshaw’n piirikunta

**Crenshaw’n piirikunta** on Alabamassa sijaitseva piirikunta. Piirikunnassa asui vuoden 2019 heinäkuussa 13&nbsp;772 asukasta. Piirikunta perustettiin 24. marraskuuta 1866 Butlerin, Coffeen, Covingtonin, Lowndesin ja Piken piirikunnista.

## Väestö
Piirikunnan väkiluku vuoden 2019 heinäkuussa oli 13&nbsp;772 asukasta. Se oli pudonnut 0,9 prosenttia huhtikuusta 2010. Väestöstä enemmistö on naisia. 1,4 prosenttia asukkaista on syntynyt ulkomailla. Kotitalouksia piirikunnassa on 4&nbsp;943.

## Lähteet
Saamelainen maailmankuva

**Saamelaisten maailmankuvaa** voidaan luonnehtia luonnosta elävän kansan maailmankuvaksi. Maailmankuva-termillä tarkoitetaan kokonaisnäkemystä maailmasta, joka syntyy kyseisen kulttuurin pohjalta. Maailmankuva käsittää luonnon, ihmisen ja yhteiskunnan ja ohjaa siten yksilöllistä ja kollektiivista tiedonhankintaa ja luovaa toimintaa. Saamelaisten maailmankuva rakentuu niiden käsitysten varaan, jotka heijastavat ihmisen, luonnon ja jumalien/muiden voimien (haltioiden) jne. välistä suhdetta (luonnonusko). Tässä ei voida puhua ihmisen ja luonnon konfrontaatiosta, vaan ihminen ymmärretään luonnon erottamattomaksi osaksi. Toisaalta ympäröivä luonto on osa ihmisen luontoa, jonka voi kokea ihmisen voimaksi. Täten ihmisen luontosuhteen heikentämistä, tasapainon rikkomista, seuraa perinteisen näkemyksen mukaan ihmisen voiman väheneminen. Saamelaisten maailmankuvassa kosmos katsotaan sekä fyysisen että henkisen maailman kattavaksi systeemiksi. Yksilöllisellä ja kollektiivisella tasolla suhdetta ihmisen sisäiseen ja ihmistä ympäröivään maailmaan ylläpidetään rituaalien avulla (uhraaminen). Samalla ylläpidetään elämänjärjestyksen tasapainoa, joka on tärkeä yhteisön hengissä pysymisen kannalta. Ihminen toimii, ajattelee tai tuntee voivansa tehdä jotakin noudattamalla sääntöjä ja säädetyn käyttäytymisen malleja. Näkemyksessä heijastuu ympäröivän maailman kunnioittaminen ja maailman eheyden varjeleminen. Ihmisen, luonnon ja jumalien suhde ei ole vain persoonallinen, vaan sillä on myös moraalinen merkitys: ympäröivä maailma on eettinen ja oikeudenmukainen.

## Lähteet

## Katso myös
* Saamelainen kosmologia
Jessica Walter

**Jessica Walter** (31. tammikuuta 1941 New York, New York, Yhdysvallat – 24. maaliskuuta 2021 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Emmy-palkittu näyttelijä.

Hänet tunnetaan roolistaan ​​Lucille Bluthina tv-sarjassa *[[Sukuvika]]* ja naispääosasta ​​elokuvassa *[[Yön painajainen]]* vuodelta 1971, jossa vastanäyttelijänä oli Clint Eastwood. Walter myös antoi äänensä Malory Archerille animaatiosarjassa *[[Archer (televisiosarja)|Archer]]*.

Jessica Walter oli naimisissa näyttelijä Ron Leibmanin kanssa vuodesta 1983 aina hänen kuolemaansa vuonna 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aleks ja Jaan

**Aleks ja Jaan** on Juha ja Ilkka Vainion säveltämä ja sanoittama musiikkikappale, jonka Juha Vainio levytti vuoden 1985 *[[Elämää ja erotiikkaa]]* -albumilleen. Se ilmestyi samana vuonna myös Delta-levymerkin julkaisemana singlenä B-puolenaan ”Kun aurinko lämmittää”.

Kappaleen sanoituksessa silloinen neuvostovirolainen veljespari lähtee Virossakin näkyvien suomalaisten TV-mainosten houkuttelemana melomaan kumiveneellä lihaostoksille Suomeen. He kuitenkin joutuvat pettymään, sillä kauppa on lähistön uuden supermarketin takia lopetettu ja veljekset saavat marketista tietämättöminä palata tyhjin käsin elintarvikepulaiseen Neuvostoliittoon todeten: "Samat ... eväät on Soomen ja Vennään".  Kirjailija, maisteri, Matti Mattila onkin verkkopäiväkirjassaan pitänyt kappaletta osuvana kuvauksena kyläkauppojen ahdingosta Suomeen rantautuneiden isojen markettien puristuksessa. Idean kappaleeseen Juha Vainion on arveltu saaneen Alex Lepajõen ja Raivo Roosnan paljon huomiota herättäneestä loikkauksesta Suomen kautta Ruotsiin vuonna 1984.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*”Aleks ja Jaan” Fono.fi-tietokannassa
Júnior Moraes

**Júnior Moraes** (oik. **Aluísio Chaves Ribeiro Moraes Júnior**; s. 4. huhtikuuta 1987 Santos, Brasilia) on brasilialais-ukrainalainen jalkapalloilija. Hän pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 176-senttimetrinen. Hän edustaa ukrainalaista Šah’tar Donetskia ja on pelannut Ukrainan maajoukkueessa saatuaan maan kansalaisuuden maaliskuussa 2019.

Moraes aloitti liigauransa Brasiliassa Santosin joukkueessa vuonna 2007. Hän on Brasiliasta lähdettyään pelannut noin vuoden Romaniassa, vuoden Bulgariassa, lainasopimuksella vajaat puoli vuotta Kiinassa ja useamman vuoden Ukrainassa, jossa hän on ennen Šah’tar Donetskia edustanut Metalurh Donetskia ja Dynamo Kiovaa. Hän on ollut paras maalintekijä Bulgarian liigassa kaudella 2011–2012, jolloin hän teki TsSKA Sofialle 16 maalia, sekä Ukrainan liigassa 19 maalilla kaudella 2018–2019 ja 20 maalilla kaudella 2019–2020. Hän on pelannut Ukrainan liigassa kaikkiaan 185 ottelua ja tehnyt niissä 97 maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut Dynamon ja Šah’tarin joukkueissa yhteensä 28 ottelua ja tehnyt seitsemän maalia. Eurooppa-liigassa hän teki kaudella 2017–2018 Dynamolle seitsemän maalia, joista kolme serbialaista Partizan Belgradia vastaan.

Moraes pelasi Ukrainan maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Portugalia vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan kymmenen maaottelua, joista neljä ottelua avauskokoonpanossa. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Suomea vastaan.

## Lähteet
Barbara Frischmuth

**Barbara Frischmuth** (5. heinäkuuta 1941 Altaussee, Itävalta – 30. maaliskuuta 2025 Altaussee) oli itävaltalainen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa *Die Klosterschule* ilmestyi 1968. Teoksessa hän kertoi kokemustensa perusteella katolisen sisäoppilaitoksen ahdistavasta ilmapiiristä. Hän arvosteli muissakin teoksissaan ankaraa ja jäykkää kasvatusta. Hän opiskeli Turkissa ja kuvasi maan eksoottista historiaa ja 1970-luvun ongelmia romaanissa *Das Verschwinden des Schattens in der Sonne* (1973).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saimaanharjun koulu

**Saimaanharjun koulu** on Taipalsaaren Saimaanharjulla toimiva peruskoulu. Saimaanharjun koulussa järjestetään opetusta 7.–9. luokille. Koulun rehtori on Nina Pakarinen.

Koulun yhteydessä toimi aiemmin myös ala-aste, mutta sen toiminta on lakannut. Lähin ala-aste sijaitsee Taipalsaaren kirkonkylällä.
## Lähteet
Dorianvillakko

**Dorianvillakko** (*Senecio doria*) on villakoiden sukuun kuuluva kookas asterikasvi. Se on monivuotinen, pystykasvuinen, tanakkavartinen ruoho, joka kasvaa 130–170 senttimetriä korkeaksi. Se muodostaa kasvustoja maarönsyjen avulla. Lehdet ovat suurehkot ja paksuhkot, pitkänsoikeat. Kukinnot ovat leveissä ja kookkaissa huiskiloissa, ja mykeröiden kukat ovat kirkkaankeltaiset. Koko kasvi tuoksuu. Laji houkuttelee pölyttäjiä ja sitä voidaan viljellä koristekasvina, perennana.

Dorianvillakko esiintyy alkuperäisenä Etelä- ja Itä-Euroopassa Espanjasta Italiaan, Balkanille ja Ukrainaan. Sitä tavataan myös viljelykarkulaisena joissain muissakin Euroopan maissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Dorianvillakko – ''Senecio doria''
* Kasviatlas 2020: Dorianvillakko (''Senecio doria'')
Raimo S. O. Valjakka

**Raimo Seppo Olavi Valjakka** (12. heinäkuuta 1931 Mikkeli – 26. kesäkuuta 2014 Hyvinkää) oli suomalainen arkkitehti. Hän suunnitteli useita julkisia rakennuksia Hyvinkäälle sekä uimahalleja ja maauimaloita eri puolille Suomea.

Raimo Valjakan veljiä olivat arkkitehti Ilmo Valjakka ja päätoimittaja Ari Valjakka. Veljekset olivat kotoisin Mikkelin maalaiskunnan Otavasta. Valmistuttuaan arkkitehdiksi Valjakka asettui vuonna 1962 Hyvinkäälle. Hänen ensimmäinen merkittävä työnsä oli voitto Hyvinkään keskustan suunnittelukilpailussa yhdessä Ilmo Valjakan kanssa vuonna 1964. Suunnitelmasta toteutui vain Hyvinkään pääkirjasto. Raimo ja Ilmo Valjakka suunnittelivat myöhemmin yhdessä myös Hyvinkään taidemuseon. Raimo Valjakan suunnittelemista uimaloista tunnetuimpia on vuonna 1969 avattu Sveitsin uimala Hyvinkäällä. Valjakan muita suunnittelutöitä ovat Riihimäen yhteiskoulu (nyk. Pohjolanrinteen koulu) ja Riihimäen urheilutalo, Keravan seurakuntatalo sekä Keravan ja Nokian uimahallit. Hän suunnitteli Hyvinkäälle myös Olympiasoihdun muistomerkin (1973).

Valjakka toimi muun uransa ohella Teknillisen korkeakoulun assistenttina.

## Lähteet
Kaarlo Waismaa

**Kaarlo Waismaa**, sukunimi esiintyy myös muodossa *Vaismaa* (24. lokakuuta 1869 Isokyrö – 1. joulukuuta 1947 Tampere) oli suomalainen Vapaakirkon lähetyssaarnaaja ja seurakunnan esimies.

Waismaan vanhemmat olivat maanviljelijä Israel Waismaa ja Susanna Sevón. Hän pääsi ylioppilaaksi 1890 Vaasan yksityislyseosta ja hän suoritti teologisen alkututkinnon Helsingin yliopistossa 1891. Hän keskeytti kuitenkin teologian opintonsa ja siirtyi Vapaan lähetyksen (vuodesta 1923 alkaen Suomen Vapaakirkko) saarnaajaksi.

Waismaa oli Vapaakirkollisen liikkeen matkasaarnaajana Intiassa Himalajan alueella Sikkimissä 1898–1905 ja hän palasi vielä Intiaan matkasaarnaajaksi 1910–1912. Jälkimmäisellä kaudella hän viimeisteli julkaisukuntoon kirjoittamansa tiibetin kielen aapisen josta otettiin vuonna 1911 3&nbsp;000 kappaleen painos Kalkutassa. Hän käänsi tiibetin kielellä myös suomalaisia hengellisiä lauluja. Waismaa toimi Suomessa ollessaan Vapaan lähetyksen saarnaajakoulun opettajana Tampereella ja vuodesta 1913 hän oli lisäksi vapaakirkollisen Suomen Viikkolehden toimittajana. Vuodesta 1916 alkaen hän toimi Tampereen vapaakirkkoseurakunnan esimiehenä ja hänestä tuli 1923 Suomen Vapaakirkon hallituksen jäsen.

Kaarlo Waismaa oli naimisissa 1898–1905 Johanna Helena Staudingerin (1865–1905) ja vuodesta 1906 Emma Helena Höglundin (1874–1958) kanssa. Waismaalla oli kaksi lasta ensimmäisestä ja viisi lasta toisesta avioliitosta.

## Julkaisuja
* *Suomen allianssilähetys: lyhyt esitys sen synnystä ja kehityksestä*. Suomen allianssilähetyksen toimisto, Helsinki 1907
* *Tibetan primer*. Scandinavian alliance mission in the Himalayas, Calcutta 1911
* *Puhuvia kuvia Tibetistä ja Himalajalta: Suomen vapaan lähetyksen pakanalähetys Himalajalla ja Tibetissä*. Tampere 1923 (toimittajana)
* *Puhuvia kuvia Tibetistä ja Himalajalta 2*. Suomen vapaakirkon ulkolähetys, Helsinki 1933

## Lähteet
Riihimäen yhteiskoulu

**Riihimäen yhteiskoulu** voi tarkoittaa seuraavia:

*nykyisen Riihimäen lukion alkuperäinen nimi vuosina 1905–1931
*nykyisen Pohjolanrinteen koulun alkuperäinen nimi vuosina 1963–1976
Suzanne Vegan diskografia

Tämä on **[[Suzanne Vega]]n diskografia**.

## Studioalbumit

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Kokoelmat

* 
* 

## Videot

* *Live at Montreux (DVD)*, 2006
* *Gold collection the Videos (DVD)*, 2007
Mukulapaloyrtti

**Mukulapaloyrtti** (*Phlomoides tuberosa*) on monivuotinen huulikukkaiskasvi. Se on 50–100 senttimetriä korkeaksi kasvava ruoho, jonka juurissa kasvaa nimen mukaisesti mukuloita. Lehtien lapa on herttamainen-soikea ja nyhälaitainen, aluslehdet ovat pitkäruotisia ja varsilehdet ruodittomia. Kukintona on lehtihankainen valekiehkura, yhdessä kiehkurassa on jopa 40 kukkaa tiheästi. Kukan teriö on kaksihuulinen, vaaleanpunainen.

Mukulapaloyrtti kasvaa alkuperäisenä muun muassa Itä- ja Kaakkois-Euroopassa, Saksassa, Venäjällä, Turkissa ja Kaukasiassa. Suomessa se on harvinainen, joko satunnaisena tai vakiintuneena pidetty uustulokas tai viljelyjäänne.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Mukulapaloyrtti (''Phlomoides tuberosa'') Suomessa.
Tiia Valtanen

**Tiia Valtanen** (s. 23. helmikuuta 2001 Kempele) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Mailattaria.

## Ura
Valtanen on Kempeleen Kirin oma kasvatti. Hän teki Superpesis-debyyttinsä vain 15-vuotiaana 18. toukokuuta 2016 vieraissa Lapuan Virkiää vastaan. Hän löi ottelussa yhden juoksun. Valtanen toi ensimmäisen juoksunsa 20. heinäkuuta 2016 kotona Kajaanin Pallokerhoa vastaan. Hän löi ensimmäisen kunnarinsa Superpesiksessä 7. elokuuta 2018 kotona Lappajärven Veikkoja vastaan. Valtanen pelasi myös Kempeleen Kirin sopimuksen alaisuudessa Oulunsalon Vasamassa ja Tyrnävän Tempauksessa kummassakin yhden kauden Ykköspesistä. 

Valtanen siirtyi Seinäjoen Maila-Jusseihin kaudeksi 2022 yksivuotisella sopimuksella. Valtanen pelasi osittain Jussittarien Suomensarjan joukkueessa ja Superia pelaavassa edustuksessa. Valtanen allekirjoitti kauden jälkeen kaksivuotisen sopimuksen Jussittarien kanssa. Jussittaret voittivat pronssia kaudella 2024. Valtanen löi tuolla kaudella 24:ssä runkosarjaottelussa 23 juoksua.

Valtanen siirtyi Mailattariin kaudeksi 2025 yksivuotisella sopimuksella, johon sisältyi vuoden lisäoptio.

## Lähteet
Mohammad Reza Golzar

**Mohammad Reza Golzar** (, s. 21. maaliskuuta 1977) on iranilainen näyttelijä, laulaja, tv-juontaja ja malli.

## Aikainen elämä
Mohammadreza Golzar Azari syntyi 21. maaliskuuta 1977 Persia-Azerista peräisin olevassa perheessä. Hänen läheinen ystävänsä Aria Sajadi auttoi häntä näyttelijätaidoillaan. Hän on omaperäinen ja on syntynyt Teheranissa.

### Filmografia
* *Sam o Nargess* (2000 - Iraj Ghaderi )
* *Zamaneh* (2001 - Hamidreza Salahmand)
* *Bala-ye Shaher, Payeen-e Shahr* (2002 - Akbar Khamin)
* *Shaam-e Akhar* (Viimeinen ehtoollinen) (2002 - Fereydoun Jeyrani)
* *Zahr-e Asal* (2003 - Ebrahim Sheibani )
* *Putiikki* (2003 - Hamid Nematollah)
* *Cheshmane Siah* (2003 - Iraj Ghaderi )
* *Taleh* (2006 - Siroos Alvand )
* *Coma* (2004 - Arash Moayerian)
* *Gol-e Yakh* (2005 - Kiomars Pourahmad )
* *Sham-e Aroosi* (2006 - Ebrahim Vahidzadeh)
* *Atash Bas* (Tulitauko) (2006 - Tahmineh Milani )
* *Kalagh Par* (2007 - Shahram Shah Hosseini)
* *Tofighe Ejbari* (2008 - Mohammad Hossein Latifi )
* *Majnoone leyli* (2008 - Ghasem Jafari)
* *Dou Khahar* (2008 - Mohammad Banki)
* *Demokratia Tou Rouze Roshan* (2009 - Ali Atshani)
* *Va Manille* (2010 - Mohammad Banki)
* *Atom Heart Mother (2013 - Ali Ahmadzadeh)*
* *Shish - o - Besh* (kuusi ja viisi) (2011
* *Want Haluan tanssia* (2014 - Bahman Farmanara)
* *Eshgh Tatil Nist* (2015 - Bijan gol Birang)
* *Salaam Mumbai* (2016 - Ghorban Mohammadpour)
* *Ayeneh Baghal (2017 - Manouchehr Hadi)*
* *Rahman 1400* (2017 - Manouchehr Hadi)
* *Olemme kaikki yhdessä* (2018 Kamal Tabrizi)
* *Gisoo (Asheghane 2)* (2020 Manouchehr Hadi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*  
*   
*   
* Mohammad Reza Golzar on Spotify
Kolumbian presidentinvaalit 2010

**Kolumbian presidentinvaalit 2010** järjestettiin Kolumbiassa touko- ja kesäkuussa 2010. Kaksi kautta presidenttinä toimineen Álvaro Uriben virkakausi päättyi 2003, eikä hän voinut asettua enää ehdolle, jolloin maalle oli tarkoitus valita uusi presidentti. Vaalien ensimmäinen kierros pidettiin 30. toukokuuta 2010. Ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saivat Juan Manuel Santos sekä Antanas Mockus, joten he pääsivät toiselle kierrokselle joka pidettiin 20. kesäkuuta 2010. 

Santos voitti vaalit toisella kierroksella saaden noin 69% ääniosuuden. Hän aloitti presidenttinä 7. elokuuta 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taipalsaaren kirkonkylä

**Taipalsaaren kirkonkylä** on Taipalsaaren keskustaajama. Se on toiseksi suurin asutuskeskittymä Taipalsaarella Saimaanharjun jälkeen. Vuoden 2019 lopussa taajamassa asui 890 asukasta. Taipalsaaren kirkonkylän asutus on keskittynyt Taipalsaaren kirkon ympärille. Kirkonkylältä löytyy Taipalsaaren hallinnolliset palvelut, kuten Taipalsaaren kunnantalo. Kirkonkylään on keskitetty myös Taipalsaaren terveyspalvelut, ja siellä sijaitsee Taipalsaaren hyvinvointiasema. Kirkonkylällä on päiväkoti, esikoulu ja ala-koulu. Kirkonkylältä löytyy myös elintarvikemyymälä, posti, parturi-kampaamo sekä kaksi ravintolaa. 

Taipalsaaren kunnantalon alapuolella lähellä Saimaan rantaa sijaitsee seurantalo Väinölä, jota voi vuokrata harrastuksiin ja tapahtumien järjestämiseen. 1880-luvulla rakennettu Väinölä on toiminut 1900-luvun alussa Taipalsaaren nuorisoseuran talona ja työväentalona, ja vuosina 1928–1944 suojeluskunnan talona. Suojeluskuntien lakkauttamisen jälkeen talo on kuulunut Taipalsaaren kunnalle.

## Lähteet
Inuvikin alue

**Inuvikin alue** ( tai *Beaufort Delta Region*) on yksi Kanadan Luoteisterritorioiden viidestä hallinnollisesta alueesta Sahtun, Dehchon, North Slaven ja South Slaven ohella. Alue koostuu kahdeksasta kunnasta, ja sen hallinnollinen keskus on Inuvikin kaupunki. Suurin osa kunnista sijaitsee Beaufortinmeren rannalla ja asukkaat ovat sekoitus inuvialuit-inuitteja ja Kanadan intiaaneja, pääasiassa gwich'inejä.

Aikaisemmin Inuvikin alueella oli myös samanniminen Statistics Canadan väestönlaskenta-alue, joka poistettiin Kanadan vuoden 2011 väestönlaskennassa. Pinta-alaltaan väestönlaskenta-alue oli kuitenkin jonkin verran Inuvikin aluetta suurempi.

## Inuvikin alueen kunnat
Inuvikin alueeseen kuuluvat seuraavat kunnat:

## Lähteet
Ison Omenan terveysasema

**Ison Omenan terveysasema** on Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen terveysasema, joka toimii Matinkylän kaupunginosassa, Matinkylän metroaseman yläpuolella, kauppakeskus Ison Omenan eteläpäädyn kolmannessa kerroksessa. Terveysasema avattiin tammikuussa 2019 ja samalla kaupunginosan aiempi Matinkylän terveysasema sulki ovensa.

Ison Omenan terveysasema on avoinna ajanvarauksella arkisin klo 7-20. Neuvonta- ja ajanvaraus palvelee arkisin klo 7–18. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Hätätilanteet  (espoo.fi)
*Ison Omenan terveysasema (isoomena.fi)
*Terveysasemat Espoossa  (espoo.fi)
*Palvelukartta: Ison Omenan terveysasema (hel.fi)
The Visit

**The Visit** on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut M. Night Shyamalan. Elokuva on koostettu päähenkilöiden, Beccan ja Tylerin, käsivarakameralla kuvaamasta materiaalista, kun he viettävät viikon isovanhempiensa maatilalla.

## Juoni
Sisarukset Becca, 15, ja Tyler, 13, ovat lähdössä viikoksi kylään isovanhempiensa luokse. He eivät ole koskaan tavanneet isovanhempiaan, sillä heidän äitinsä katkaisi välit näihin 15 vuotta sitten. Välit ovat edelleen viileät, ja lasten lähtiessä kylään äiti menee risteilylle poikaystävänsä kanssa.  

Saavuttuaan maatilalle isovanhemmat kertovat Beccalle ja Tylerille muutamia sääntöjä: kellariin ei saa mennä missään tapauksessa, sillä siellä on hometta; ja nukkumaanmenoajan (kello 9:30) jälkeen omasta huoneesta ei saa poistua. Päivien kuluessa Becca ja Tyler havaitsevat mummin ja ukin käytöksen olevan todella kummallista ja paikoin pelottavaakin, ja kun Becca kysyy mummilta tämän väleistä tyttäreensä, mummi alkaa täristä ja kirkua.  

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Ilmestyessään *The Visit* sai myönteisiä arvioita, ja sitä pidettiin Shyamalanin parhaana elokuvana moneen vuoteen. Rotten Tomatoes -elokuvasivustolla 68 prosenttia kriitikoista antoi elokuvalle myönteisen arvion, ja sivustolla sanotaan elokuvan tarjoavan kauhun ystäville onnistuneen yhdistelmän jännitystä ja naurua. 

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* kriitikko Juho Typpö ei pitänyt elokuvaa erityisen onnistuneena. Hänen mukaansa elokuvan alkupuoli "vaikuttaa lähinnä kuvauspaikalla improvisoidulta, turhia kohtauksia ja kömpelöä dialogia riittää". Näyttelijäsuorituksia Typpö piti kelvollisina, mutta "[m]ustalla huumorilla höystetty Hannu ja Kerttu -muunnelma on nähty useasti aiemmin". 

Elokuvalehti *[[Episodi (lehti)|Episodin]]* kriitikko Jouni Vikman antoi *The Visitille* kolme tähteä viidestä, sanoen sitä askeleksi oikeaan suuntaan: "*The Visit* on parasta Shyamalania vuosiin, mikä ei kyllä ole kovin vaativa suoritus. Tuotannon selvä halpuus sekä ohjaajan virnuilun läpinäkyminen estävät sitä nousemasta hänen varhaisteostensa tasalle". 

## Lähteet
Kolumbian presidentinvaalit 2014

**Kolumbian presidentinvaalit 2014** järjestettiin Kolumbiassa 25. toukokuuta 2014. Koska kukaan ehdokas ei saanut 50% äänistä ensimmäisellä kierroksella, joten toinen kierros käytiin kahden eniten ääniä saaneen ehdokkaan välillä kolme viikkoa myöhemmin 15. kesäkuuta 2014. Toiselle kierroksella pääsivät istuva presidentti Juan Manuel Santos sekä Óscar Iván Zuluaga. Santos voitti vaalit niukasti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oskar Backman

**Oskar August Backman** (7. tammikuuta 1847 Ristiina – 7. tammikuuta 1915 Kotka) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies, joka toimi Kotkan pormestarina.

Backmanin vanhemmat olivat nimismies Anders Erik Backman ja Anna Lovisa Ehrencrantz. Hän tuli ylioppilaaksi 1866, suoritti tuomarintutkinnon 1871 ja sai varatuomarin arvon 1874. Backman oli Kotkan pormestari 1880–1903 ja sitten poliittisista syistä tehtävästä erotettu, kunnes palasi sitä uudestaan hoitamaan 1907. Hän sai kollegiasessorin arvon 1900.  Backman oli porvarissäädyssä Kotkan edustaja valtiopäivillä  1885.

## Lähteet
Alfred Hedman

**Georg Jonas Alfred Hedman** (11. marraskuuta 1844 Vaasa – 12. toukokuuta 1928 Korsholma) oli suomalainen kauppias, liikemies, laivanvarustaja ja valtiopäivämies.

Hedmanin vanhemmat olivat kauppias Gustaf Mauritz Hedman ja Brigitta Magdalena Wallgren ja puoliso vuodesta 1866 Olivia Johanna Maria Sjöberg (k. 1915). Hedman tuli veljensä kanssa 1862 isänsä perustaman kauppaliikkeen omistajaksi ja sai kauppaoikeudet Vaasassa 1865. Veljensä kuoltua hän otti koko liikkeen haltuunsa 1872 ja ryhtyi harjoittamaan myös laivanvarustustoimintaa. Hän omisti muitakin yrityksiä ja toimi niiden johtajana. Hedman oli Vaasassa myös useiden eri maiden varakonsuli ja konsuliasiamies, kuului kaupungin vanhimpiin ja oli Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen. Hedman lahjoitti huomattavia summia yleisiin tarkoituksiin. Hän oli porvarissäädyssä Kaskisten  edustaja valtiopäivillä 1885 ja 1888.

## Lähteet
Karen Blixenin bibliografia

Tämä on **[[Karen Blixen]]in bibliografia**.

## Suomennetut teokset

* Blixenin novelleja sisältyy useisiin antologioihin. Lyhennelmä teoksesta *Eurooppalaisena Afrikassa* on ilmestynyt 1991 kokoelmassa *Kirjavaliot. Neljä lyhennettyä menestysteosta*. Suomentanut Anna-Maija Viitanen.
Tricholoma ustale

**Tricholoma ustale**, epävirallisesti **pyökkivalmuska** tai **mustuva valmuska** on valmuskojen sukuun kuuluva helttasienilaji, jolla on kastanjanruskea, reunasta vaalea ja keskeltä tummempi, iän myötä mustuva 3–10 senttimetrin levyinen lakki ja renkaaton, punaruskea jalka. Malto on valkoista tai kermanväristä, mutta muuttuu vaurioituneena punaruskeaksi. Heltat ovat vaalean kermanväriset.

*Tricholoma ustale* on yksi yleisimmistä ruskealakkisista valmuskalajeista, mutta sen havaitseminen on vaikeaa, koska sen lakki sulautuu niin hyvin maahan pudonneisiin lehtiin. Pyökkivalmuska esiintyy lehtimetsissä ja on nimensä mukaisesti pyökin juurisieni. Sieni on melko yleinen Britanniassa ja Irlannissa ja esiintyy suurimmassa osassa Manner-Eurooppaa, mutta Suomessa laji on havaittu vain kerran vuonna 1958. Eri lähteissä sientä pidetään joko syötävänä tai syömäkelvottomana, ja sen on havaittu aiheuttavan hiirillä maha-suolikanavan ärsytystä. Japanilaiset tutkijat ovat eristäneet sienestä ustaliinihapoksi nimettyä sienimyrkkyä, ja sen arvellaan olevan yksi kolmesta eniten myrkytystapauksia aiheuttavasta sienestä Japanissa. Maultaan sieni on kitkerähkö, mieto tai jauhomainen. Britteinsaarilla sienen kasvuaikoja ovat myöhäiskesä ja syksy, ja sitä muistuttavia lajeja ovat kosteilla nurmilla esiintyvä koivun juurisieni täplähelttavalmuska *Tricholoma fulvum* ja harvinainen *[[Tricholoma ustuloides]]*.

*Tricholoma ustale*n kuvasi ensimmäisen kerran vuonna 1818 ruotsalainen sienitieteilijä Elias Magnus Fries, joka antoi sille nimen *Agaricus virgatus*. Nykyisen nimensä sieni sai saksalaiselta Paul Kummerilta vuonna 1871, kun tämä siirsi lajin yhdessä muiden valmuskojen kanssa *Tricholoma*-sukuun. Sienellä ei ole alalajeja.

## Lähteet
Robert Junnelius

**Robert Alexander Junnelius** (12. joulukuuta 1843 Oulu – 24. joulukuuta 1900 Pori) oli suomalainen apteekkari ja valtiopäivämies.

Junneliuksen vanhemmat olivat kauppias Erik Junnelius ja Kristina Damlin. Junnelius kävi Oulussa yläalkeiskoulun ja tuli apteekkioppilaaksi Turkuun  1862, farmaseutiksi hän valmistui 1867 ja proviisoriksi 1872. Palveltuaan apteekeissa Mikkelissä ja Turussa Junnelius osti Porista apteekin 1876, jota hän piti vuoteen 1890. Hän oli Porissa myös Vaasan Osake-Pankin haarakonttorin johtaja 1891. Kunnallisneuvoksen arvon Junnelius sai 1892. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1877–1890, toimien myös valtuuston puheenjohtajana. Junnelius oli porvarissäädyssä Porin edustaja valtiopäivillä 1885 ja 1891. Hänet valittiin tehtävään myös valtiopäiville 1894, mutta hän kieltäytyi siitä terveyteensä vedoten.

## Lähteet
Luettelo Billboard Hot 100 -listan ykkösistä vuonna 2021

Tämä on **luettelo [[Billboard Hot 100]]** -listan kärkipaikkaa hallussaan vuonna 2021 pitäneistä artisteista ja singleistä.

## Katso myös
* Luettelo Billboard 200 -listan ykkösistä vuonna 2021
* Luettelo Suomen virallisen singlelistan ykkösistä vuonna 2021
* Luettelo musiikkilistoista

## Lähteet
Georg Rosenius

**Georg Jakob Rosenius** (1. tammikuuta 1841 Viipuri – 10. kesäkuuta 1889 Vicenza, Italia) oli suomalainen pankinjohtaja ja virka- ja valtiopäivämies.

Roseniuksen vanhemmat olivat kauppaneuvos Carl Henrik Rosenius ja Anna Schröder ja puoliso vuodesta 1873 Alma Franciska Holstius. Kauppaneuvos, valtiopäivämies Carl Rosenius oli hänen veljensä. Georg Rosenius tuli ylioppilaaksi 1857 ja valmistui filosofian maisteriksi 1864 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1868. Hän oli koulutoimen ylihallituksen sihteeri 1869–1872 ja Pohjoismaiden Osakepankin johtokunnan jäsen 1873–1889 ja samalla pankin Viipurin konttorin johtaja. Hän oli myös Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen 1879–1889. Rosenius oli   porvarissäädyssä Viipurin edustaja valtiopäivillä  1885.

## Lähteet
Äidin tyttö

**Äidin tyttö** on Kari Paljakan ohjaama suomalainen melodraamaelokuva vuodelta 1993. Elokuva käsittelee Angelikan ja hänen äitinsä Marjatan välistä suhdetta ja valtataistelua. Marjatta on oopperalaulaja, joka kadehtii nuoren tyttärensä elämää ja poikaystävää.

## Näyttelijät

## Lähteet
Frans Sumelius

**Frans Petter Wihelm Sumelius** (8. heinäkuuta 1843 Pirkkala – 23. marraskuuta 1893 Tampere) oli suomalainen kauppias, pankinjohtaja ja valtiopäivämies.

Sumeliuksen vanhemmat olivat kappalainen Petter-Johan Sumelius ja Johanna Ulrika Söderberg. Sumelius kävi jonkin aikaa yläalkeiskoulua, harjoitteli kaupan alaa Porissa ja tuli 1859 töihin veljensä Gustaf Oskar Sumeliuksen liikkeeseen Tampereelle. Oltuaan liikkeen osakkaana 1866–1875 Sumelius perusti oman kaupan. Hän johti myös Pohjoismaiden Osakepankin Tampereen asiaimistoa vuodesta 1875. Sumeliuksella oli monia kunnallisia ja muita luottamustehtäviä, hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen 1876–1893 ja toimi myös valtuuston puheenjohtajana. Sumelius oli porvarissäädyssä Tampereen edustaja valtiopäivillä 1885, 1888 ja 1891.

## Lähteet
Sari Elfving

**Sari Elfving** (s. 1974) on suomalainen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa *Taivaat jotka ansaitsemme* ilmestyi keväällä 2019 kustannusosakeyhtiö Teoksen kustantamana. 

## Elämä ja ura
Elfving on kotoisin Hämeenlinnasta. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kaurialan lukiosta vuonna 1993. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa yleistä kirjallisuustiedettä, tiedotusoppia ja sosiologiaa, valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2001 ja yhteiskuntatieteiden tohtoriksi vuonna 2008. Tiedotusopin alaan kuuluva väitöskirja *Taikalaatikko ja tunteiden tulkit* käsittelee suomalaisen televisioviihteen historiaa 1960- ja 70-luvuilla. Väitöskirjassa tarkastellaan mm. populismin ja elitismin suhdetta televisiota koskevassa aikalaiskritiikissä ja amerikkalaisen Peyton Place -melodraamasarjan vastaanottoa suomalaisissa lehdissä.

Elfving on työskennellyt myös tutkijana, opettajana, käytettävyysasiantuntijana ja sanataideohjaajana. Hän valmistui sanataideohjaajaksi Hämeen kesäyliopistosta vuonna 2020.  

## Tuotanto
#### Romaanit
* *Taivaat jotka ansaitsemme*. Teos, 2019. 

##### Tutkimuskirjallisuus
* *Tele-visioita. Mediakulttuurin muuttuvat muodot*. toim. Mari Pajala ja Sari Elfving. Gaudeamus, 2011. 
* *Taikalaatikko ja tunteiden tulkit*. Akateeminen väitöskirja. Tampere University Press 2008. 

## Lähteet
EML Vanemuine

**EML Vanemuine** oli Viron merivoimien tykkivene ja Peipsijärven laivaston lippulaiva.

## Valmistus
Liivinmaan Höyrylaiva yhtiö tilasi Varkaudesta A. Ahlström Osakeyhtiöltä matkustaja-aluksen Peipsijärvelle. Alus valmistui 1914.

## Palvelus
Vuodesta 1914 *Imperatoriksi* nimetty alus liikennöi järvellä, kunnes Venäjän keisarikunnan laivasto osti sen lokakuussa 1915 ensimmäisessä maailmansodassa tykkiveneeksi Peipsijärven keisarilliseen sotalaivastoon.

Hieman ennen vallankumouksen alkamista alus nimettiin uudelleen *Presidentiksi*. Punaiset valtasivat aluksen 29. huhtikuuta 1918 ja liittivät sen Peipsijärven laivastoonsa. Valkokaarti valtasi 28. lokakuuta aluksen Velikajajoella ja punaiset valtasivat sen takaisin 20. joulukuuta. Neuvostovenäjän joukot hylkäsivät aluksen 14. tammikuuta 1919 Tartoon, jossa valkoiset valtasivat sen. Viron laivastoon se liitettiin 27. tammikuuta 1919 nimellä *EML Vanemuine*. Alus vaurioitui 13.-20. toukokuuta taistelussa punaisia vastaan, jolloin laivasto luopui siitä.

Alus oli 1922 korjattavana telakalla, josta se palasi Peipsijärvellä matkustaja-rahtialukseksi. Alus palautettiin 1930 Viron laivastolle. Punalaivastoon alus liitettiin 13. elokuuta 1940 koululaivana ja aseistettiin 30. kesäkuuta 1941 tykkiveneeksi nimellä *Issa*. Saksan aloitettua hyökkäyksensä itään alus vaurioitui pahoin, jolloin noin 50 miehistön jäsentä sai surmansa ja 18 haavoittui. Saksalaiset kunnostivat aluksen ja liittivät sen Peipsijärven laivastoonsa nimellä *Vanemuine*. Sodan lopulla lokakuussa 1944 alus upposi ilmahyökkäyksessä Rannapungerjan edustalle. Hylky kuljetettiin 1953 romutettavaksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Anshelm Nordman

**Karl Anshelm Nordman** (15. joulukuuta 1844 Vöyri – 10. maaliskuuta 1923) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.

Nordmanin vanhemmat olivat lääninrovasti Carl Johan Adolf Nordman ja Ulrika Sofia Thodén ja puoliso Louise Lovisa Gustava Taube (k. 1890). Nordman harjoitteli konepajassa Turussa ja perehtyi koneenrakennusalaan Englannissa vuodesta 1865. Suomeen palattuaan hän tuli valtionrautateiden palvelukseen, veturinvalmistuksen tarkastajaksi 1868 ja koneosaston johtajaksi 1890. Valtionrautateiden palveluksesta Nordman erosi 1908, jolloin hän sai myös valtioneuvoksen arvon. Nordman oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1887–1892. Hän oli porvarissäädyssä Heinolan edustaja valtiopäivillä 1885.

Virkamies Alfred Nordman oli Anshelm Nordmanin veli.

## Lähteet