open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hiijärvi (Sortavalan piiri)

**Hiijärvi** () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä sijaitseva järvi, jonka laskuoja Kivioja laskee Vahvajärveen.

## Maantietoa
Hiijärvi on 2,2&nbsp;kilometriä pitkä, 600&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 80&nbsp;hehtaaria. Järvi sijaitsee mäkisen metsämaaston ympäröimänä. Järven rannat ovat kivikkoisia ja hiekkapohjaisia ja se on nykyään asumaton. Hiijärveltä on Internetin satelliittivalokuvista laskettu saaria 10. Useimmat saaret ovat luotoja. Suurin saari on Suursaari, joka on 150&nbsp;kilometriä pitkä. Muita saaria ovat Marjasaari, Teerisaari ja Nuottasaari.

## Vesistösuhteita
Hiijärvi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Kelokosken valuma-alueeseen se kuuluu. Järven lasku-uoma kuuluu vesireittiin, joka laskee Jänisjärveen. Sen laskujoki Jänisjoki laskee Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Hiijärveen tulee lähiympäristöstä kaksi laskuojaa. Sen eteläpuolella sijaitsevasta Perttilammesta () tulee yksi oja. Ojan vesistöreittiin kuuluvat yläjuoksulla Riuttalampi (Риутталампи), Venelampi (Венелампи) ja Päähimainenlampi (Пяяхимайненлампи). Järven itäpuolella sijaitsevat Tervalampi ja Ritarilampi. Hiijärvi laskee Kelokosken valuma-alueen pääjärveen Vahvajärveen, johon latvavedet kerääntyvät ennen laskemistaan Jänisjärveen. Hiijärven laskuoja on 100&nbsp;metriä pitkä Kivioja. Hiijärven vedenpinnan korkeus on 89&nbsp;metriä ja Vahvajärven 88&nbsp;metriä. Vesireitin alapuolisia järviä ovat Vahvajärvi, Ruokolampi, Ylälampi ja Alalampi (Алалампи).

## Huomioita

## Lähteet
Sitten ajat muuttuivat

**Sitten ajat muuttuivat** on Antti Kuivalaisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.

Elokuva on kulttuuridokumentti, jonka aiheena on Helsingissä sijaitseva Tavastia-klubi. Elokuva on tehty juhlistamaan Tavastian 50-vuotista historiaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Äidinmaa

**Äidinmaa** on Mari Soppelan ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama suomalais–brittiläisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2022.

Elokuva käsittelee ihmisen kasvuympäristöä ja sen vaikutusta siihen millaiseksi ihminen muodostuu. Sen päänekilöinä ovat ohjaaja Soppela perheineen, jotka muuttivat Amsterdamista Suomen Lappiin perheen lasten ollessa pieniä. Soppela pohtii elokuvassa Lapissa asumisen vaikutusta omaan ja lastensa identiteettiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Glenard (fregatti)

**Glenard** oli kolmimastoinen vuonna 1893 rakennettu teräsfregatti, joka oli suomalaisomistuksessa koululaivana 1900–1925.

Glenard rakennettiin 1893 Anderson Rodger & Co:n telakalla Clyde-joen varrella Port Glasgowssa Skotlannissa 1893 glasgowlaiselle Glenard Ship & Co-varustamolle. Laivan vetoisuus oli 1&nbsp;904,57 bruttorekisteritonnia, kantavuus 3&nbsp;200 kuollutpainotonnia, pituus 83,8 metriä, leveys 12,2 metriä ja syväys 6,97 metriä. Laiva teki neitsytmatkansa kivihiililastissa Glasgowista Buenos Airesiin. Vuonna 1896 sen omisti Port Glasgowssa toiminut Sterling & Co-varustamo, jolta laiva ostettiin Suomeen vuonna 1900, ostajana oli insinööri Ossian Donner. Koululaivana toimineen fregatin omistivat sittemmin raumalainen Raumo Nya Skeppsrederi Ab 1901–1906, helsinkiläinen Finska Rederi Ab 1906–1911 ja 
helsinkiläinen Ab Finska Skolskeppsrederiet 1911–1925. 

Laiva kuljetti matkoillaan muun muassa guanoa, salpietaria, puutavaraa, sementtiä ja suolaa. Yksi matruusi huuhtoutui myskyssä yli laidan ja hukkui fregatin ollessa kivihiililastissa matkalla Australian Newcastlesta Chilen Antofagastaan maaliskuussa 1907. Tammikuussa 1912 merimiesoppilas putosi Englannin kanaalissa takilasta laivan kannelle ja kuoli laivan ollessa puutavaralastissa matkalla Sundsvallista Melbourneen. Glenard menetti maaliskuussa 1920 Biskajan lahdella mastonsa kovassa myrskyssä. Se hinattiin Brestiin Ranskaan jossa se muutettiin parkkilaivaksi.

Viimeisen valtamerimatkansa Glenard teki salpietarilastissa Chilestä Hulliin Englantiin joulukuun 1924 ja huhtikuun 1925 välillä. Glenard myytiin tämän jälkeen romutettavaksi Sunderlandiin. Laivan ruori on säilynyt ja se on esillä museossa Turussa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Eirik Hornborg : *Under segel till antipoderna: anteckningar från en färd till Oceanien*. Schildt, Borgå 1916 (kuvaus Glenardin matkasta Australiaan talvella 1911-1912)
* Holger Stolzmann : *Fullriggaren Glenard från Helsingfors 1900-1901*. Meddelanden från Sjöhistoriska museet vid Åbo Akademi, 1981 

## Aiheesta muualla
* Teräsfregatti Glenard, valokuva vuodelta 1912, Suomen merimuseon kuvakokoelma (Finna)
* Suomen pakkasista etelän helteeseen, Suomen Kuvalehti, 20.01.1923, nro 3, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Amyylimetakresoli

**Amyylimetakresoli** (C12H18O) on aromaattinen fenolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää antiseptisenä aineena. 

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa amyylimetakresoli on nestettä tai kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee emäksiin ja moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Amyylimetakresoli estää  useiden bakteerien ja sienien kasvua ja tehoaa myös eräisiin viruksiin. Aineella on myös puuduttava vaikutus, koska se salpaa natriumionikanavia. 

Amyylimetakresolia käytetään yhdessä 2,4-diklooribentsyylialkoholin kanssa kurkkukivun hoitamiseen tarkoitetuissa imeskelytableteissa ja sen teho on kohtalainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Amylmetacresol 
*DrugBank: Amylmetacresol
Ruokolampi (Sortavalan piiri)

**Ruokolampi** () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä sijaitseva järvi, jonka laskujoki Töyhinoja laskee Ylälampeen.

## Maantietoa
Ruokolampi on 1,5&nbsp;kilometriä pitkä, 550&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on noin 50&nbsp;hehtaaria. Järvi on pitkän muotoinen eikä siinä ole merkittäviä niemiä tai lahtia. Keskellä järveä on saari, jolla ei ole kartoissa nimeä. Järven luoteispään rantaa viistää Matkaselän () ja Jänisjärven () välinen rautatie, joka kulkee järven lähellä koko sen pituudelta ja ylittää järven laskuojan. Järven rantametsät ovat alavaa ja suoperäistä metsämaata paitsi pohjoisessa, missä kohoaa korkea mäki. Järvi on nykyään asumaton.

## Vesistösuhteita
Ruokolampi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Kelokosken valuma-alueessa se sijaitsee. Järven lasku-uoma kuuluu vesireittiin, joka laskee Jänisjärveen. Tämän laskujoki Jänisjoki laskee Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Ruokolampi sijaitsee Kelokosken valuma-alueen pääjärven Vahvajärven länsipuolella. Ruokolampi kuuluu Vahvajärvestä Sahinojana alkavaan pääuomaan, joka laskee suoraan Jänisjärveen. Lasku-uomaan kuuluvat Sahinojan ja Ruokolammen lisäksi Ylälampi ja sen laskuoja sekä Alalampi (Алалампи) ja sen laskuoja Kelokoski. Kelokoski laskee Jänisjärven lounaisrantaan aivan Kontioleppälahden viereen. Vahvajärven vedenpinnan korkeus on 88&nbsp;metriä, Ruokolammen 87&nbsp;metriä, Ylälammen 86,6&nbsp;metriä ja Jänisjärven 64&nbsp;metriä mpy.

Valuma-alueen muita järviä ovat Päähimainenlampi (), Venelampi (Венелампи), Riuttalampi (Риутталампи), Perttilampi (Перттилампи) ja Hiijärvi.

## Lähteitä
### Huomioita

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Barbara Krafftówna

**Barbara Krafftówna**, **Barbara Krafft-Seidner** (5. joulukuuta 1928 – 23. tammikuuta 2022) oli puolalainen elokuvanäyttelijä.  Hän esiintyi yli 40 elokuvassa ja televisio-ohjelmassa vuodesta 1953 lähtien.
## Valikoitu filmografia
* *[[Tuhkaa ja timanttia]]* (*Popiól i diament*, 1958)
* *Tänä yönä kuolee kaupunki* (*Dzis w nocy umrze miasto*, 1961)
* *Opimmeko rakastamaan?* (*Jak byc kochana*, 1963)
* *Rakkauden harha-askel* (*Ich dzien powszedni*, 1963)
* *Saragossan salaisuudet* (*Rekopis znaleziony w Saragossie*, 1965)
*  *Szyfry* (1966)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Alpignano

**Alpignano** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 16&nbsp;732 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sosiaalitila

**Sosiaalitila** eli henkilöstötila on työ- tai harrastuspaikan alue, joka on osoitettu pukeutumiseen, peseytymiseen, ruokailuun, kahvitteluun tai muuhun palautumiseen. Työnantajan on järjestettävä työntekijöille riittävä määrä laadukkaita sosiaalitiloja. Useimmissa sosiaalitiloissa on lukittavat pukukaapit, joihin voi sijoittaa henkilökohtaisia tavaroita esimerkiksi työpäivän ajaksi. Alueen keskiössä usein onkin toimia paikkana, jossa vaihtaa työvaatteet. Lisäksi niissä voi olla suihku, käsienpesupiste ja jopa käymälä.

## Lähteet
Saly Portudal

**Saly Portudal** on kaupunkikunta Thièsin alueen Mbourin departementissa Senegalissa. Se sijaitsee Atlantin rannikolla viisi kilometriä Mbourista luoteeseen. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 41&nbsp;811 asukasta.

Malicoundan maalaiskunnasta vuonna 2008 erotettu Saly Portudal koostuu 16 kaupunginosasta. Se sijaitsee ilmastoltaan miellyttävällä *Petite Côten* rannikkovyöhykkeellä. Asukkaista 60 % on sererejä, 25 % fulbeja, 7 % bambaroita ja mandinkoja sekä 4 % wolofeja. Paikkakunnalla asuu myös paljon ulkomaalaisia.

Portudal oli 1500-luvulta lähtien Baolin valtion sekä portugalilaisten, hollantilaisten, englantilaisten ja ranskalaisten kauppapaikka. Kaupankäynnin seurauksena sinne muodostui portugalilais-afrikkalaisten lançadojen katolinen yhteisö. Louis Faidherben johtamat ranskalaiset valloittivat alueen vuonna 1859. Paikkakunnan historiasta muistuttaa vanha linnake.

1980-luvulta lähtien kehitetty Saly on lukuisine hotelleineen Senegalin ja koko Länsi-Afrikan suurin matkailukeskus. Se tarjoaa *[[all inclusive]]* -rantalomien lisäksi urheilukalastusta, golfia, iltahuveja ja muita aktiviteetteja. Kunnan asukkaista 65 prosenttia saa elantonsa suoraan matkailusta. Muita elinkeinoja ovat perinteisin menetelmin harjoitettu kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saly Portudalin kunnan sivusto
Käyttäjäpsykologia

**Käyttäjäpsykologisen** tutkimuksen kohteena on ihmisen ja laiteympäristöjen vuorovaikutus. 

Keskeistä käyttäjäpsykologiassa on käyttäjän kokonaisvaltainen ymmärtäminen psykologisen käsitteistön, metodiikan ja teorian avulla. Käyttäjäpsykologia pyrkii luomaan psykologisen kokonaiskuvan ihmisen mielestä ja toiminnasta laitevuorovaikutustilanteissa. Käyttäjäpsykologian ihmisen toiminnasta tuottamista kuvauksista on merkittävää hyötyä esimerkiksi laite- ja ohjelmistosuunnittelussa, opetuksessa tai teollisessa tuotekehitystyössä. Sovelluskohteita löytyy ihmisen toiminnan kaikilta osa-alueilta.

## Lähteet
Roimaripsupilli

**Roimaripsupilli** (*Turraea robusta*) on mahonkikasvien (Meliaceae) heimoon, ripsupillien (*Turraea*) sukuun kuuluva kasvilaji. Lajin nimi Tansaniassa puhuttavalla zaramon kielellä on mzikoziko.

Roimaripsupilli on 2–15 metriä korkeaksi kasvava pensas tai puu. Sen kaarna on karkeapintaista ja ruskeaa. Lehdet ovat soikeita tai puikeita, 3,5–12 cm pitkiä, 2–8 cm leveitä sekä alapinnoiltaan lyhytkarvaisia. Kukat sijaitsevat viuhkomaisissa kukinnoissa ja niiden väri vaihtelee valkoisesta kellertävään. Kukkien terälehdet ovat 1,2–1,4 cm pitkiä. Hedelmä on litistyneen pallomainen, halkaisijaltaan 1,0–1,6 cm ja väriltään keltainen.

Roimaripsupilli kasvaa metsäisillä ruohostomailla ja pensastoissa sekä jokivarsien metsissä. Roimaripsupilli kasvaa luonnossa itäisessä Afrikassa.

Roimaripsupillin juurista valmistettua yrttiteetä on käytetty perinteisessä lääkinnässä vatsakipujen sekä ripulin hoitoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Roimaripsupilli (''Turraea robusta'')
* JSTOR Global Plants: ''Turraea robusta'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Turraea robusta''
Ylälampi (Sortavalan piiri)

**Ylälampi** () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä sijaitseva järvi, jonka laskujoki laskee Alalammen (Алалампи) kautta Jänisjärveen.

## Maantietoa
Ylälampi on 2,8&nbsp;kilometriä pitkä, yli 700&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 116&nbsp;hehtaaria (joskus ilmoitetaan noin 130&nbsp;ha ). Lampi on pitkänmuotoinen järvi, jonka rantaviiva ei tee suuria niemiä tai lahtia. Rannat ovat kivikkoisia ja hiekkapohjaisia. Koillisrannan tuntumassa sijaitsee ainoa saari, jolla ei ole kartoissa nimeä. Sen koillisranta on ollut asuttu, mutta nykyään siellä on enää viljelyssä olevia peltoja. Järvi on siten autio metsäjärvi. Järven kaakkoispuolella kulkee Matkaselän () ja Jänisjärven () välinen rautatie. Järvestä puoli kilometriä koilliseen sijaitsee entinen Kontiolahden kylä (Контиолахти), jossa asuu enää yksi asukas .

## Vesistösuhteita
Ylälampi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Kelokosken valuma-alueessa se sijaitsee. Järven lasku-uoma kuuluu vesireittiin, joka laskee Jänisjärveen. Tämän laskujoki Jänisjoki laskee Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Ylälampi sijaitsee Kelokosken valuma-alueessa Ruokolammen koillispuolella. Ylälampi kuuluu Vahvajärvestä Sahinojana alkavaan pääuomaan, joka laskee suoraan Jänisjärveen. Lasku-uomaan kuuluvat Sahinojan ja Ruokolampi ja sen laskuojan Töyhinojan lisäksi Ylälampi ja sen laskuoja, sekä Alalampi ja sen laskuoja Kelokoski. Kelokoski laskee Jänisjärven lounaisrantaan aivan Kontioleppälahden viereen. Ruokolammen vedenpinnan korkeus on 87&nbsp;metriä, Ylälammen 86,6&nbsp;metriä, Alalammen 85&nbsp;metriä ja Jänisjärven 64&nbsp;metriä mpy.

Valuma-alueen pinta-ala on 53,3&nbsp;neliökilometriä. Suurisuolta tulevan ojan latvoilla sijaitsee Jouhkinlampi eli Aluslampi. Sen ympärillä on sijainnut Pirttipohjan kylä, joka on nykyään autioitunut. Muita valuma-alueen järviä ovat Päähimainenlampi (), Venelampi (Венелампи), Riuttalampi (Риутталампи), Perttilampi (Перттилампи) ja Hiijärvi.

## Lähteitä
### Huomioita

### Viitteet
Toiset äänet

**Toiset äänet** on vuonna 2022 valmistunut suomalainen dokumenttielokuva, jonka on käsikirjoittanut, kuvannut ja ohjannut Annika Grof. Elokuva käsittelee poliittisten päätösten vaikutuksia Helsingin yliopistoon. Kollaasimaisen elokuvan keskeisissä rooleissa ovat Jukka Kekkonen, Gaela Keryell, Lena Näre ja Taina Saarikivi.

Elokuva sai ensi-iltansa Helsingin dokumenttielokuvafestivaaleilla DocPointissa 31.1.2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Baol

**Baol** eli **Bawol** oli wolofien ja sererien muodostama valtio 1500-luvulta 1800-luvun lopulle saakka. Se sijaitsi nykyisen Senegalin länsiosassa Kayorin sekä Sinen ja Saloumin välisellä alueella.

1100- tai 1200-luvulla syntynyt Baol oli osa Jolofin valtakuntaa, kunnes se saavutti itsenäisyyden vuoden 1550 tienoilla. Maan talous perustui maanviljelyyn. Sen pääkaupunkina toimi Lambaye, ja se kävi kauppaa eurooppalaisten kanssa Portudalin ja Mbourin satamissa.

Baolin yhteiskuntajärjestelmä oli hierarkkinen. Keskenään kilpailevat ylimyssuvut valitsivat *teen*-nimellä kutsutun hallitsijan, joka oli toisinaan sama henkilö kuin Kayorin *damel*. Heidän alapuolellaan olivat vapaat maanviljelijät, käsityöläiset ja eri orjaryhmät. Ranskalaiset valtasivat Baolin vuonna 1859, ja se liitettiin Senegalin siirtomaahan vuonna 1895. Myöhemmin siitä tuli muridismin ydinaluetta.

## Lähteet
Yliprokuraattori

**Yliprokuraattori** oli Venäjällä 1721–1917 käytössä ollut nimitys, joka tarkoitti keisarin edustajaa ortodoksisen kirkon pyhässä synodissa. Hän toimi pyhän synodin päällikkönä.

## Lähteet
Surunkesyttäjät

**Surunkesyttäjät** on Mina Laamon ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.

Elokuva käsittelee surua. Siinä kerrotaan ihmisistä, jotka ovat joutuneet kohtaamaan elämässään surua sekä heidän tapojaan sen käsittelemiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Helokämmekät

**Helokämmekät** (*Coelogyne*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku.

Helokämmeköillä on useimmiten soikeita varsimukuloita, joista lähtee yksi tai kaksi lehteä. Niitä tavataan luonnonvaraisina Kaakkois-Aasiassa, etenkin Borneolla, Sumatralla ja Himalajalla. Ne ovat suosittuja harrastajien parissa näyttävien, usein tuoksuvien kukkiensa takia. Suvusta tunnetaan yli kaksisataa lajia.

## Lajeja
Suvun lajeihin kuuluvat esimerkiksi:
* lumikuningatar (*Coelogyne cristata*)
* kesähelokämmekkä (*Coelogyne dayana*)
* syyshelokämmekkä (*Coelogyne fimbriata*)
* raitahelokämmekkä (*Coelogyne flaccida*)
* ruskohelokämmekkä (*Coelogyne fuscescens*)
* riippakämmekkä (*Coelogyne glumacea*, syn. *Dendrochilum glumaceum*)
* terttuhelokämmekkä (*Coelogyne massangeana*)

## Lähteet
Lefortovon metroasema

**Lefortovo** () on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 27. maaliskuuta 2020.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brighamia insignis

***Brighamia insignis*** (olulu) on Havaijilta kotoisin oleva, huonekasvina kasvatettu, lobelioiden sukuinen kellokasvilaji. Kasvilla on lyhyt, pysty puutunut varsi, jonka päässä kasvaa kaalimainen lehtiruusuke. Lehdet ovat kirkkaanvihreät, ehyet ja mehevät, ne ovat laiduntaville eläimille houkuttelevia syötäväksi. Kukat ovat vaaleankeltaisia, tuoksuvia ja viisiterälehtisiä.

*Brighamia insignis* luokitellaan luonnosta hävinneeksi lajiksi (EW), sillä sitä ei enää kasva Havaijilla luonnonvaraisena. Vielä 2020-luvulle asti kasvin uhanalaisluokitus oli äärimmäisen uhanalainen, sillä vuonna 2014 tiedettiin sitä olevan jäljellä vain yksi luonnonvarainen yksilö. Vuoden 2020 etsinnöissä viimeistäkään kasvia ei enää löytynyt. *Brighamia insignis* on kasvanut historiassa kahdella Havaijin saarella (Kauai ja Niihau), mutta viimeinen yksilö esiintyi Kauain saaren luoteisosan Nā Pali -rannikolla kalliojyrkänteellä. Kasvin katoamiseen johtivat vieraslajien leviäminen (kuten villivuohet ja kilpailevat kasvilajit), elinympäristöjen häviäminen ja todennäköisesti myös sen luontaiset pölyttäjät (kiitäjäperhonen) ovat kuolleet sukupuuttoon. 2000-luvulla kasvia on lisätty kasvihuoneviljelyssä satoja tuhansia yksilöitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mellecey

**Mellecey** on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 11 kilometriä Chalon-sur-Saônen kaupungista luoteeseen.

Kunnan nähtävyys on Burgundin herttuoiden linna *Château de Germolles*. 1300-luvun lopulla Burgundin herttua Filip II osti linnoituksen ja muutti sen ylelliseksi asunnoksi vaimolleen Margareeta III Flanderilaiselle. Linnan koristeluun osallistuivat aikansa parhaat taiteilijat, kuten Claus Sluter ja Jean de Beaumetz. Linnan englantilainen puutarha on 1800-luvun lopulta. Nykyään linna on yksityisomistuksessa, ja omistajat vetävät opastettuja kierroksia linnassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kai Heinonen

**Kai Marius Heinonen** (14. kesäkuuta 1933 Lemi – 17. kesäkuuta 2009 Espoo) oli suomalainen pilapiirtäjä ja karikatyristi. Hän käytti piirtäjänä nimimerkkiä **Kai**. Heinonen piirsi muun muassa *[[Lapin Kansa]]* -lehteen.

Heinonen valmistui Lappeenrannan kauppaopistosta vuonna 1952. Hän aloitti pilapiirtäjän uransa vuonna 1963 *[[Savonmaa (1903–1969)|Savonmaa]]*-lehdessä. Vuosina 1969–1971 hän asui Newarkissa Yhdysvalloissa työskennellen postimyyntiliikkeessä ja piirtäen vapaa-ajallaan. Tänä aikana hän kehitti tunnetun piirrostyylinsä ja hänen piirroksiaan julkaistiin *[[New York Daily News]]* -lehdessä sekä kerran *[[The New York Times]]issa*. Vuonna 1971 Heinosen karikatyyripiirroksia kuuluisuuksista julkaistiin Yhdysvalloissa *Let’s face it!* -nimisenä kirjana. Samana vuonna hän palasi Suomeen, jossa häneltä ilmestyi piirroskokoelmia pitkään lähes joka vuonna.

Heinonen piirsi molemmilla käsillään, mutta tussasi piirrokset oikealla kädellä.

Heinonen asui Espoossa, ja hänet on haudattu Kellonummen hautausmaalle.
__NOTOC__
## Teoksia
### Piirroskokoelmia
**Let’s face it! Kai Heinonen's World*. Phaedra, New York 1971
**Urkki ja isot pojat: Kekkospiirroksia ja kaskuja*. Otava, Helsinki 1971
**Vänrikki Stoolin turinat*. Otava, Helsinki 1972
**Nyky-Suomen sananparsikirja*. Otava, Helsinki 1973
**Ikämiesisäntä ja aikamiespojat: 24 piirrosta*. Otava, Helsinki 1973 (Kalevi Kuuselan kanssa)
**Pohjolan pidot*. Otava, Helsinki 1974
**Tunaripartio*. Otava, Helsinki 1976
**Toisen tasavallan hovissa*. Otava, Helsinki 1977
**Viidesti kirkastettu*. WSOY, Helsinki 1978
**Parempi pyy pivossa*. WSOY, Helsinki 1979
**Yhtä juhlaa*. WSOY, Helsinki 1980
**Kunkkuhai ja jätkäsuora*. WSOY, Helsinki 1981
**Kuin Manulle illallinen*. WSOY, Helsinki 1982
**Rötösherrat*. WSOY, Helsinki 1983
**Sikariporras*. WSOY, Helsinki 1984
**Kliffaa hei*. WSOY, Helsinki 1985
**Manun kanssa keittiössä*. WSOY, Helsinki 1986
**Tarttis jatkaa*. WSOY, Helsinki 1987
**Kyllä se siitä!*. WSOY, Helsinki 1988
**Saakutin säkeet*. WSOY, Helsinki 1989
**Pumppuihin!*. WSOY, Helsinki 1990
**Onneton tunari*. Kirjayhtymä, Helsinki 1991
**Pressapeli*. WSOY, Helsinki 1993
**Euro-Maran tahdissa*. WSOY, Helsinki 1994
**Naisten tanssit*. WSOY, Helsinki 2001

### Kuvituksia
*Pekka Peltokallio: *Naurudoping* (1978)

## Lähteet
Pikeepaita

**Pikeepaita** on pehmeästä, hengittävästä materiaalista tehty lyhythihainen kauluspaita, jossa on kaksi tai kolme nappia, matala kaulus ja toisinaan myös tasku. 

Pikeepaitoja alettiin käyttää ensin urheilussa. Poolon pelaajat käyttivät niitä alun perin Intiassa vuonna 1859 ja Isossa-Britanniassa 1920-luvulla.

Pikeepaidat valmistetaan yleensä puuvillasta, tavallisesti pikee-neulosta tai käyttämällä muita kuituja, kuten silkkiä, merinovillaa, synteettisiä kuituja tai luonnon- ja synteettisten kuitujen sekoituksia. Paitaa pidetään vapaan-ajan asusteena ja joskus puvun kanssa. Naisten paidassa napit ovat toisella puolella eli oikealla puolella.

Pikeepaitaa (englanniksi *polo shirt*) ei pidä sekoittaa poolopaitaan (englanniksi mm. *turtle neck*).

## Lähteet
Never Forget

**Never Forget** on islantilaisten Greta Salómen ja Jónsin esittämä kappale, jolla he edustivat Islantia vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen islanninkielinen versio ”Mundu eftir mér” voitti Islannin karsintana toimineen *[[Söngvakeppni Sjónvarpsins 2012]]* -laulukilpailun 11. helmikuuta. Kappaleen englanninkielinen versio julkaistiin 19. maaliskuuta.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 22. toukokuuta ja pääsi finaaliin. 26. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 20:nneksi.

## Listasijoitukset

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/greta-salome-jonsi
Sandarmohin suru

**Sandarmohin suru** on Kanerva Cederströmin ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.

Elokuva käsittelee Neuvosto-Karjalaan eri tavoin Suomesta, Yhdysvalloista ja Kanadasta päätyneiden ihmisten kohtaloita, joista suuri osa teloitettiin 1930-luvulla Stalinin vainoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jari Viitasalo

**Jari Viitasalo** (s. 14. lokakuuta 1962) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti urallaan Pesäpallon SM-sarjassa ja Superpesiksessä Kankaanpään Mailaa, Vaasan Mailaa ja Oulun Lippoa. Viitasalo saavutti yhden SM-kullan kaudella 1994, yhden SM-hopean kaudella 1995 sekä kaksi SM-pronssia kaudella 1993 ja kaudella 2000. Kaikki SM-mitalinsa hän saavutti Oulun Lipossa pelatessaan. Viitasalo pelasi neljä Itä-Länsi-ottelua vuosina 1986, 1987, 1998 ja 1990 sekä kolme Liitto-Lehdistö-ottelua vuosina 1987, 1988 ja 1989. Hän pelasi Pesäpallon SM-sarjassa ja Superpesiksessä 428 runkosarjan ottelua. Näissä hän löi seitsemän kunnaria ja 157 tavallista juoksua, toi 283 juoksua ja keräsi 2 178 kärkilyöntipistettä. Viitasalo pelasi urallaan 73 ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi yhden kunnarin ja 18 tavallista juoksua, toi 30 juoksua ja keräsi 349 kärkilyöntipistettä. Hän pelasi 12 alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kuusi tavallista juoksua, toi kuusi juoksua ja toi 45 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Luomakunnan vartijat

**Luomakunnan vartijat** on Iiris Härmän ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.

Elokuva käsittelee Keniassa elävän daasanachien heimon elämää ja luontosuhdetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Leppälampi (Sortavalan piiri)

**Leppälampi** () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä sijaitseva järvi, jonka laskuoja Papinoja laskee Jänisjärven Kirkkolahteen.

## Maantietoa
Leppälampi on 1,3&nbsp;kilometriä pitkä, lähes kilometrin leveä ja sen pinta-ala on noin 60&nbsp;hehtaaria. Järvi on kolmion muotoinen ja sen rantaviiva ei muodosta merkittäviä niemiä tai lahtia. Rannat ovat kivisiä ja hiekkapohjaisia. Etenkin pohjois-, länsi- ja kaakkoisranta päättyy suohon. Järvellä on yksi saari, jolle ei ole kartoissa nimeä. Rannoilla ei ole peltomaata eikä asutusta. Lähin kylä Puikkola () sijaitsee neljä kilometriä länteen ja Kirkkolahti () lähes viisi kilometriä etelään päin.

## Vesistösuhteita
Leppälampi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Kelokosken valuma-alueessa se sijaitsee. Järven lasku-uoma kuuluu vesireittiin, joka laskee Jänisjärveen. Tämän laskujoki Jänisjoki laskee Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Leppälampi sijaitsee Papinojan valuma-alueessa ja sijaitsee Jänisjärven Kirkkolahden luoteispuolella. Sen laskuoja laskee yli kolmen kilometrin päässä Jänisjärveen. Leppälammen vedenpinnan korkeus on 88,3&nbsp;metriä ja Jänisjärven 64&nbsp;metriä mpy. Papinojan valuma-alueella sijaitsevat vain järvet Hautalampi (Хаутолампи, *Hautolampi*) ja Leppälampi.

## Lähteitä
### Huomioita

### Viitteet
This Is the Night (Kurt Callejan kappale)

**This Is the Night** on maltalaisen Kurt Callejan esittämä kappale, jolla hän edusti Maltaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valikoitui Maltan edustuskappaleeksi sen voitettua maltalaisen *MESC 2012* -laulukilpailun 4. helmikuuta. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 24. toukokuuta ja pääsi 26. toukokuuta pidettyyn finaaliin, jossa se sijoittui 21:nneksi.

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/kurt-calleja
Epidendrumit

**Epidendrumit** (*Epidendrum*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku.

Epidendrumeita kasvaa sekä epifyytteinä eli päällyskasveina, että maassa. Suvusta tunnetaan yli tuhat lajia. Niitä tavataan trooppisessa Amerikassa.

Lajien ulkonäkö vaihtelee suuresti, joillakin on varsimukuloita ja pari nahkeaa lehteä, toisilla mukulat puuttuvat ja varsi on pitkä ja hento. Monilla lajeilla on näyttävä kukka jonka takia niitä kasvatetaan koristekasveina.

## Lajeja
Suvussa on kolme suomeksi nimettyä lajia:
* seittiepidendrum (*Epidendrum ciliare*)
* yöepidendrum (*Epidendrum nocturnum*)
* tuliepidendrum (*Epidendrum radicans*)

## Lähteet
Wollastoninkellopuu

**Wollastoninkellopuu** (*Musschia wollastonii*) on Madeiralla kasvava puumainen, harvinainen kellokasvilaji. Se luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, sillä lajia on jäljellä alle 250 yksilöä ja elinympäristöt saattavat olla vaarassa vieraslajien leviämisen vuoksi. Wollastoninkellopuu kasvaa luonnossa hajanaisesti lähinnä Madeiran saaren pohjoisrannikon tuntumassa 400–900 metrin korkeudella. Se kasvaa varjoisten, kosteiden laaksojen laurisilva-metsissä kanarianviherlaakerin kanssa, mesityräkin luonnehtimassa kasvillisuudessa.

## Lähteet
Kuropalot

**Kuropalot** (*Alhagi*) on hernekasveihin kuuluva suku, jossa on neljä lajia. Ne ovat okaisia pensaita, joilla on nimensä mukaisesti papujen ympärille kuroutuneet palot. Kuropalkoja esiintyy alkuperäisenä Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. *Alhagi graecorum* esiintyy myös Kreikassa. Lajin oksat erittävät syötävää luonnonkumia.

## Lajit
* *Alhagi brevispina* Maire
* *Alhagi graecorum* Boiss.
* kamelinkuropalko (*Alhagi maurorum* Medik.)
* *Alhagi pseudalhagi* (M.Bieb.) Desv. ex Wangerin 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kuropalot – ''Alhagi''
Katkopalot

**Katkopalot** (*Desmodium*) on hernekasveihin kuuluva suku, jossa on 185 lajia. Ne ovat kasvutavaltaan vaihtelevia, ruohoja tai pensaita. Katkopalkoja esiintyy Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Australiassa. Lajit jakautuvat eri maanosiin seuraavasti: Afrikka ja Madagaskar noin 40 lajia, trooppinen Kaakkois-Aasia noin 70 lajia, Kiina ja Itä-Aasian lauhkea vyöhyke noin 35 lajia Yhdysvaltojen eteläosa noin 35 lajia Meksiko noin 80 lajia, Keski-Amerikka, Karibia ja Etelä-Amerikka noin 80 lajia (Argentiina 21 lajia) ja Australia noin 14 lajia.

## Lajeja
* *[[Desmodium canadense]]*
* *[[Desmodium gangeticum]]* → nykyisin *Pleurolobus gangeticus*
* *[[Desmodium incanum]]*
* *[[Desmodium uncinatum]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Katkopalot – ''Desmodium''
Pensasapilat

**Pensasapilat** (*Lespedeza*) on hernekasveihin kuuluva suku, jossa on 45 lajia. Niitä esiintyy Etelä- ja Itä-Aasiassa, Australiassa, Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Pensasapilat ovat ruoho- tai puuvartisia pensaita, joita on käytetty rehukasveina. Mantsurianpensasapila esiintyy vieraslajina Itä-Euroopassa. Lisäksi kiinanpensasapila, joka on toistaiseksi levinnyt Yhdysvaltoihin, on ennakoidusti lisätty Euroopan unionin haitallisten vieraslajien luetteloon.

## Lajeja
* mantsurianpensasapila, mantšurianpensasapila (*Lespedeza bicolor*)
* tupsupensasapila (*Lespedeza capitata*)
* kiinanpensasapila (*Lespedeza cuneata*, syn. *L. juncea* var. *sericea*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Lespedeza''
* Suomen Lajitietokeskus: Pensasapilat – ''Lespedeza''
Kirrikämmekät

**Kirrikämmekät** (*Bulbophyllum*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Kirrikämmekät on lajimäärältään suurin orkideasuku, johon kuuluu noin 2170 lajia.

Useimmat kirrikämmekkälajit ovat pieniä tai keskikokoisia köynnöstäviä päällyskasveja.

## Lajeja
Suomeksi on nimetty neljä kirrikämmekkälajia:
* käpykirrikämmekkä (*Bulbophyllum careyanum*)
* seppelkirrikämmekkä (*Bulbophyllum corolliferum*)
* sarjakirrikämmekkä (*Bulbophyllum longiflorum*)
* vankkakirrikämmekkä (*Bulbophyllum maximum*)

## Lähteet
Meursault

**Meursault** on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Beaunen kaupungista lounaaseen.

Kaupungintalo on entinen linna *Château fort de Meursault*. Rakennuksen näyttävä katto on valmistettu burgundilaisesta lasitetusta kattotiilestä. Rakennus oli näyttämönä Gérard Ouryn ohjaamassa elokuvassa Suuri huviretki (*La Grande Vadrouille*, 1966).

## Viinintuotanto
Kunta sijaitsee Côte de Beaunen viinintuotantoalueella, ja siellä tuotetut viinit saavat käyttää Meursault (AOC) laatumerkintää. Alueella tuotettu viini on valtaosaltaan chardonnay-rypäleestä tehtyä valkoviiniä. Kunnan alueella on viljelty viiniä vuodesta 1098 lähtien, jolloin Cîteaux’n luostarin munkit istuttivat tänne ensimmäiset viiniköynnökset.


Tiedosto:Vendanges_à_Meursault_(Bourgogne).JPG|Sadonkorjuu käynnissä viinitilalla
Tiedosto:Meursault_Charmes_Ier_cru.JPG|Meursault Charmes 1er Cru


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Should’ve Known Better

**Should’ve Known Better** on Soluna Samayn esittämä kappale, jolla hän edusti Tanskaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valikoitui Tanskan edustuskappaleeksi sen voitettua tanskalaisen *Melodi Grand Prix 2012* -laulukilpailun 21. tammikuuta. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 22. toukokuuta ja pääsi 26. toukokuuta pidettyyn finaaliin, jossa se sijoittui 23:nneksi 26 kilpailijan joukosta.

## Listasijoitukset

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/soluna-samay
Viuhkakukat

**Viuhkakukat** eli **siniviuhkat** (*Scaevola*) on siniviuhkakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 115 lajia. Ne ovat ruohoja, pensaita tai pieniä puita. Viuhkakukkia esiintyy erityisesti tropiikin ja subtropiikin rannikoilla. Niitä kasvaa Amerikassa, Afrikassa, eteläisessä Aasiassa, Australiassa, Intian valtameren ja Tyynenmeren saarilla. Tunnetuimpia lajeja on Australiasta kotoisin oleva siniviuhka (*Scaevola aemula*), jota viljellään usein kesäkukkana ja amppelikasvina.

## Lajeja
* siniviuhka eli siniviuhkakukka (*Scaevola aemula*)
* dyyniviuhkakukka (*Scaevola calendulacea*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Scaevola''
* Suomen Lajitietokeskus: Viuhkakukat – ''Scaevola''
Mikko Halkilahti

**Leonard Mikael (Mikko) Halkilahti** (4. tammikuuta 1884 Turku – 28. helmikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen Turusta kotoisin ollut taidemaalari. Hän asui 1920-luvun alusta lähtien ulkomailla, pääasiassa Pariisissa ja Berliinissä, joissa opiskeli kuvataiteita.

Suomeen Halkilahti palasi ennen toista maailmansotaa ja piti taidenäyttelyitä Helsingissä. Halkilahti vaikutti myös teatterissa.

## Lähteet
Mesikämmekät

**Mesikämmekät** (*Herminium*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku.

Mesikämmekät ovat pienikokoisia, maassa kasvavia kämmeköitä, joilla on vain muutamia lehtiä ja pystyasentoinen kukinto, jonka muodostavat pienet vihreät tai keltaiset kukat. Sukuun kuuluu noin 30 lajia.

Suomessa on aiemmin esiintynyt yksi suvun laji, mesikämmekkä eli lettomesikämmekkä (*Herminium monorchis*), joka on hävinnyt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Mesikämmekät – ''Herminium''
Jonna Järnefeltin filmografia ja esiintymiset

Tämä on **[[Jonna Järnefelt]]in filmografia ja esiintymiset**.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Lyhytelokuvat

## Televisio

## Teatteri
### Helsingin Kaupunginteatteri

### Muut teatterit

## Ääninäyttelijänä

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Ligny-en-Barrois’n kantoni

**Ligny-en-Barrois** on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää 40 kuntaa. Ligny-en-Barrois’n kantonin keskustoimisto on Ligny-en-Barrois’n kunnassa.

## Kunnat
Ligny-en-Barrois’n kantonin kunnat:

* Abainville
* Amanty
* Badonvilliers-Gérauvilliers
* Biencourt-sur-Orge
* Bonnet
* Le Bouchon-sur-Saulx
* Brauvilliers
* Bure
* Chanteraine
* Chassey-Beaupré
* Couvertpuis
* Dainville-Bertheléville
* Dammarie-sur-Saulx
* Delouze-Rosières

* Demange-Baudignécourt
* Fouchères-aux-Bois
* Givrauval
* Gondrecourt-le-Château
* Hévilliers
* Horville-en-Ornois
* Houdelaincourt
* Ligny-en-Barrois
* Longeaux
* Mandres-en-Barrois
* Mauvages
* Menaucourt
* Ménil-sur-Saulx
* Montiers-sur-Saulx

* Morley
* Naix-aux-Forges
* Nantois
* Ribeaucourt
* Les Roises
* Saint-Amand-sur-Ornain
* Saint-Joire
* Tréveray
* Vaudeville-le-Haut
* Villers-le-Sec
* Vouthon-Bas
* Vouthon-Haut

## Lähteet
Jodi Balfour

**Jodi Balfour** (s. 29. lokakuuta 1987 Kapkaupunki) on eteläafrikkalainen näyttelijä.

Balfour tunnetaan muun muassa kanadalaisesta *[[Bomb Girls]]* -televisiosarjasta (2012–2013), jossa hän esitti ammustehtaassa työskentelevää Gladys Withamia. Balfour on esiintynyt myös yhdysvaltalaisessa draamasarjassa *[[Quarry]]* (2016) ja brittiläisessä rikossarjassa *[[Rellik]]* (2017). Netflix-sarja *[[The Crown (televisiosarja)|The Crownin]]* toisella tuotantokaudella (2017) hän näytteli Jackie Kennedyä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Yksisuuntainen varianssianalyysi

**Yksisuuntainen varianssianalyysi** on varianssianalyysin tapaus, jossa on yksi selittävä muuttuja. Se onkin yksinkertaisin varianssianalyysin tapaus. Sen avulla voidaan selvittää poikkeavatko eri ryhmien keskiarvot toisistaan.

## F-testi
Yksisuuntaisessa varianssianalyysissä testisuure F (Fisherin F-suhde):

F=\frac{N-k}{k-1}\cdot\frac{\sum_{j=1}^{k} n_j(\bar{Y}_{j} - \bar{Y})^2}{\sum_{j=1}^{k}\sum_{i=1}^{n_{i}} \left( Y_{ij}-\bar{Y}_{j} \right)^2}

\bar{Y}_{j} = \text{Ryhmän j keskiarvo}, \bar{Y} = \text{Kokonaiskeskiarvo} 

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Keskiarvon keskivirhe

**Keskiarvon keskivirhe** on tilastollinen tunnusluku, joka kuvaa kuinka paljon keskimäärin otoskeskiarvot poikkeavat populaation keskiarvosta. Matemaattisesti se määritellään:


\sigma_{\bar{x}} = \frac{\sigma}{\sqrt{n}} \text{, jossa } \sigma \text{ = populaation hajonta ja } n \text{ = otoskoko}


Keskiarvon keskivirheen avulla voidaan arvioida kuinka hyvin otoskeskiarvo estimoi koko populaation keskiarvoa. Määritelmästä voidaan päätellä, että estimointia voidaan parantaa otoskokoa kasvattamalla. Samoin jos koko populaation hajonta on pientä, voidaan otoskeskiarvojen avulla estimoida koko populaation paremmin kuin sellaisten populaatioiden, joiden hajonta on suurta.

## Lähteet
Lasikatto (elokuva)

**Lasikatto** on Mari Soppelan ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama suomalais–islantilais-alankomaalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2022.

Elokuva käsittelee naisten työelämässä kohtaamia lasikattoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Enkelikämmekät

**Enkelikämmekät** (*Aerangis*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku.

Enkelikämmeköitä tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Sri Lankassa. Suvusta tunnetaan noin 50 lajia. Joitakin niistä kasvatetaan koristekasveina.

## Lajeja
Suvun suomeksi nimettyjä lajeja ovat:
* masainenkelikämmekkä (*Aerangis confusa*)
* pastorinenkelikämmekkä (*Aerangis ellisii*)
* kenianenkelikämmekkä (*Aerangis thomsonii*)
* ugandanenkelikämmekkä  (*Aerangis ugandensis*)


File:Orchids- their culture and management (1903) (20562907958).jpg| *Aerangis ellisii*
File:Aerangis thomsonii Orchi 001.jpg| *Aerangis thomsonii*
File:Aerangis ugandensis Orchi 002.jpg| *Aerangis ugandensis*


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Enkelikämmekät (''Aerangis'')
* UniProt: Taxonomy - ''Aerangis'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Aerangis'' 
* PheroBase: Floral volatiles of Genus ''Aerangis''
Cartago (Costa Rica)

**Cartago** on kaupunki Costa Rican keskiosissa niin sanotun Valle Centralin alueella. Kaupunki on myös Cartagon maakunnan hallinnollinen keskus. Cartago on perustettu vuonna 1563 ja sen asukasluku oli vuonna 2011 22&nbsp;129. Suuremmalla metropolialueella asui 177&nbsp;130 henkilöä.

## Maantiede

Cartago sijaitsee Costa Ricassa Valle Centralin alueella. Kaupunki on Cartagon maakunnan hallinnollinen keskus. Kaupungin vieressä kohoaa tulivuori Irazú ja kaupungin korkeus merenpinnasta on 1&nbsp;439 metriä.

## Historia

Ensimmäinen espanjalainen Cartagon lähialueella oli Juan de Cavallón, joka perusti vuonna 1561 Garcimuñozin kaupungin. Vuonna 1563 perustettiin Cartagoa edeltänyt Ciudad del Lodo, jonne Garcimuñoz asukkaiden käskettiin muuttaa. Nykyisellä paikallaan Cartagon kaupunki perustettiin muutamaa vuotta myöhemmin vuonna 1565. Alkujaan kaupunki sai tavallisen espanjalaisen tavan mukaisesti kahdeksankulmaisen kaupunkisuunnitelman. Vuonna 1690 kaupunki käsitti 87 taloa. Kaupungista oli espanjan siirtomaavallan aikaisen Costa Rican hallinnollinen keskus. Espanjan siirtomaavallan päättyessä alue kuului jonkin aikaa Meksikoon, kunnes Keski-Amerikan liittotasavalta irtautui omaksi valtiokseen vuonna 1823. Cartago menetti samalla asemansa Costa Rican pääkaupunkina San Josélle. Costa Rica itsenäistyi vuonna 1838.

Kaupunki on kärsinyt huomattavia vahinkoja erilaisissa luonnonkatastrofeissa, minkä takia esimerkiksi vanhoja siirtomaakautisia rakennuksia ei ole juurikaan säilynyt. 4. toukokuuta 1910 kaupunkiin isku tuhoisa maanjäristys. Vuosina 1963–1965 Irazún purkaukset aiheuttivat puolestaan tulvia ja maanvyörymiä. Vuonna 1948 paikalla käytiin sisällissodan aikaisista taisteluista verisin.

## Väestö

Vuonna 2011 Cartagon varsinaisessa kaupungissa asui 22&nbsp;129 henkilöä. Suuremman metropolialueen asukasluku oli 177&nbsp;130. Vuonna 2000 vastaavat lukemat olivat 23&nbsp;978 ja 144&nbsp;644.

## Kulttuuri
Cartago on Costa Ricassa tunnettu katolinen pyhiinvaelluskohde. Kaupungissa sijaitsee Costa Rican suojelupyhimys *[[Virgen de los Angeles]]ille* pyhitetty kirkko Basílica de Nuestra Señora de los Ángeles. Kirkossa on puolestaan tunnettu Musta madonnaa esittävä teos. Kaupungissa järjestetään myös tunnettu sunnuntaitori.

C.S. Cartaginés on paikallinen jalkapalloseura.

## Koulutus
Cartagossa sijaitseva Cartagon teknologinen instituutti on yksi maan johtavista tieteen ja teknologian oppilaitoksista.

## Lähteet
Mikael (arkkimandriitta)

**Arkkimandriitta Mikael** (viralliselta nimeltään Mikael Nummela, s. 1974) on Valamon luostarin johtaja eli igumeni tammikuusta 2022 lähtien.

Mikael on kolminkertainen maisteri. Hänellä on tutkinnot teologiassa, kauppatieteissä ja hän on myös filosofian maisteri, pääaineenaan venäjän kieli. Hän puhuu suomea, ruotsia, norjaa, venäjää ja englantia sekä auttavasti kuutta muuta kieltä.

Ennen luostarielämää Mikael työskenteli pankissa pörssianalyytikkona.

Mikael aloitti luostarielämän kulttuurikeskus Sofiassa vuonna 2009, ja sieltä hän siirtyi Valamon luostariin vuonna 2013.

Hänet vihittiin Sofiassa diakoniksi, viitankantajanmunkiksi ja pappismunkiksi vuonna 2011 ja pieneen skeemaan vuonna 2012. Arkkimandriitan arvon hän sai Valamossa ollessaan vuonna 2019.

Mikaelin tärkein vapaa-ajan harrastus on hengellisen kirjallisuuden lukeminen.

## Teokset
* 

## Lähteet
Rahat Fateh Ali Khan

**Rahat Fateh Ali Khan** (; s. 9. joulukuuta 1974 Faisalabad, Punjab, Pakistan) on pakistanilainen muusikko, joka esittää pääasiassa qawwaleita, suufimuslimien uskonnollista musiikkia. Khan on yksi Pakistanin suurimmista ja parhaiten palkatuista laulajista. Hän on Nusrat Fateh Ali Khanin veljenpoika, Farrukh Fateh Ali Khanin poika ja qawwali-laulaja Fateh Ali Khanin pojanpoika. Qawwalin lisäksi hän esittää myös ghazaleja ja muuta kevyttä musiikkia. Hän on myös suosittu playback-laulajana Intian hindinkielisessä elokuvateollisuudessa ja Pakistanin elokuvateollisuudessa.

## Palkinnot
* ARY Film Awards
** 2014: Paras mieslaulaja – ”Pata Yaar Da” (*[[Zinda Bhaag]]*)
** 2016: Paras mieslaulaja – ”Saroor De” (*[[Halla Gulla]]*)

* BIG Star Entertainment Awards
** 2010: Paras mieslaulaja – ”Tere Mast Mast Do Nain” (*[[Dabangg]]*)

* Filmfare Awards
** 2011: Paras mieslaulaja – ”Dil To Bachcha Hai” (*[[Ishqiya]]*)

* Hum Awards
** 2015: Paras alkuperäinen soundtrack – ”Sadqay Tumhare” (*[[Sadqay Tumhare]]*)

* International Indian Film Academy Awards
** 2011: Paras mieslaulaja – ”Tere Mast Mast Do Nain” (*[[Dabangg]]*)

* London Asian Film Festival
** 2012: Paras musiikkilahjakkuus elokuvassa – ”Koi Dil Mein” (*[[Tamanna (vuoden 2014 elokuva)|Tamanna]]*)

* Masala Lifestyle Popular Choice Awards
** 2008: Paras aasialainen konsertti

* Mirchi Music Awards
** 2010: Paras suufiperinteen kappale – ”Sajda” (*[[Nimeni on Khan]]*)
** 2010: Vuoden miesvokalisti – ”Tere Mast Mast Do Nain” (*[[Dabangg]]*)
** 2014: Vuoden indipop-kappale – ”Rab Jaane” (*[[Back 2 Love (albumi)|Back 2 Love]]*)

* Pakistan Media Awards
** 2011: Paras mieslaulaja
** 2013: Paras mieslaulaja

* Producers Guild Film Awards
** 2011: Paras mieslaulaja – ”Dil To Bachcha Hai” (*[[Ishqiya]]*)

* PTC Punjabi Film Awards
** 2013: Paras mieslaulaja – ”Akhiyan” (*[[Mirza – The Untold Story]]*)

* Screen Awards
** 2010: Paras mieslaulaja – ”Aaj Din Chadheya” (*[[Love Aaj Kal]]*)
** 2011: Paras mieslaulaja – ”Dil To Bachcha Hai” (*[[Ishqiya]]*)

* The Musik Awards
** 2008: Paras alkuperäinen soundtrack – ”Bharday Jholy” (*[[Bharday Jholy]]*)

* UK Asian Music Awards
** 2010: Paras kansainvälinen esiintyjä
** 2012: Vuosikymmenen kansainvälinen taiteilija
** 2012: Paras kansainvälinen esitys
** 2012: Myydyin lataus – ”Teri Meri” (*[[Dabangg]]*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Monilajinen tutkimus

**Monilajinen tutkimus** (englanniksi *multispecies studies*) on antropologista tutkimusta, joka tarkastelee ihmisen ja muiden eliölajien yhteenkietoutumisia. Monilajinen tutkimus voidaan sijoittaa posthumanistisen tutkimussuuntauksen alle ja se on lähellä ihmistieteellistä eläintutkimusta. Erona posthumanistiseen tutkimukseen monilajinen tutkimus ottaa etäisyyttä ihmiskeskeisyyteen ja tarkastelee monilajista yhteiseloa muiden lajien näkökulmasta. Monilajisen tutkimuksen tekemisen ja kirjoittamisen tavaksi on muodostunut monilajinen etnografia. Monilajinen tutkimus pyrkii nostamaan esiin elämänmuotoja, jotka ovat aikaisemmin olleet ihmistieteellisen tutkimuksen marginaalissa.

Monilajinen tutkimus lähtee ajatuksesta, että elämä on aina monilajinen kudelma. Myös ihminen on olemukseltaan monilajinen kokonaisuus: vain noin kymmenen prosenttia ihmisen kehosta koostuu soluista, joissa on ihmisgeenejä. Loput ihmiskehosta koostuu bakteereista ja muista pieneliöistä. Ihmislajin olemassaolo ja hyvinvointi on siten tiiviisti sidoksissa muihin lajeihin.  Tarve ymmärtää elämänmuotojen yhteenkietoutumista korostuu ympäristökriisien aikakaudella. Ympäristötuhon kertomusten rinnalla monilajinen tutkimus pyrkii nostamaan esiin esimerkkejä onnistuneesta monilajisesta yhteiselosta ja hahmottelee tapoja elää hyvin.

Monilajinen tutkimus ei ole vakiintunut tutkimussuuntaus, vaan monilajista tutkimusta tehdään monilla eri tieteenaloilla ja eri menetelmin. Keskeistä monilajisessa tutkimuksessa on uudenlaisen tarkkaavaisuuden ja huomioimisen taitojen kehittäminen. Monilajinen tutkimus onkin luonteeltaan kokeilevaa ja menetelmiä kehittävää. Tutkimusta tehdään yhteistyössä mm. taiteilijoiden, aktivistien, alkuperäiskansojen, viljelijöiden ja metsästäjien kanssa.

## Lähteet
Mediaanin absoluuttinen keskipoikkeama

**Mediaanin absoluuttinen keskipoikkeama** () on tilastollinen tunnusluku, joka kuvaa kuinka paljon tietojoukon havainnot poikkeavat toisistaan. Jos havainnot muodostavat joukon X, 


MAD = \text{mediaani}(|X_i - \text{mediaani}(X)|) \text{, jossa } X_i = \text{i:s havainto}


Mediaanin absoluuttinen keskipoikkeama voidaan käyttää silloin, kun havainnot eivät noudata normaalijakaumaa. Jos havainnot noudattavat normaalijakaumaa, voidaan käyttää keskihajontaa. Keskipoikkeama on robustinen tunnusluku verrattuna keskihajontaan, eli keskipoikkeamaan ei vaikuta suuret ja pienet arvot yhtä paljon kuin keskihajontaan.

## Lähteet
When the Music Dies

**When the Music Dies** on azerbaidžanilaislaulaja Səbinə Babayevan kappale, jolla hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 2012. Kappale on sekoitus eurooppalaista ja perinteistä azerbaidžanilaista musiikkia, ja siinä kuullaan alueella perinteisiä soittimia kamanchaa ja balabania sekä laulutyyliä mughamia. Kappaleen mughamosuudet esittää tyylilajin esittäjänä maan kansallistaiteilijaksi tunnustettu Alim Qasımov. Kappale valittiin sisäisesti maan edustuskappaleeksi ja julkaistiin 17. maaliskuuta.

Koska Azerbaidžan toimi Eurovision laulukilpailun 2012 isäntämaana, kappale pääsi suoraan kilpailun 26. toukokuuta pidettyyn finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui neljänneksi 150 pisteellä. Täydet 12 pistettä kappale sai Liettualta, Maltalta, Turkilta ja Ukrainalta.

Babayeva on levyttänyt kappaleesta myös azerinkielisen version *Gәl*, jonka sanat on kirjoittanut Teymur Mamedov.

## Lähteet

*https://eurovision.tv/participant/sabina-babayeva
Kirsisinisiemen

**Kirsisinisiemen** (*Caulophyllum giganteum*) on happomarjakasvien (Berberidaceae) heimoon, sinisiementen (*Caulophyllum*) sukuun kuuluva kasvilaji. Monien kasvitieteilijöiden mukaan kirsisinisiemen olisi kuitenkin samaa lajia kuin amerikansinisiemen (*Caulophyllum thalictroides*) ja kirsisinisiemen on luokiteltu amerikansinisiemenen muunnokseksi (*Caulophyllum thalictroides* var. *giganteum*).

Kirsisinisiemen kasvaa 20–70 cm korkeaksi. Lehdet ovat 1–3-lehdykkäisiä ja lehdykät ovat 5–10 cm pitkiä sekä 3–8 cm leveitä. Kukinnossa on 4–18 kukkaa. Kukkien verholehdet ovat 6–9 mm pitkiä sekä 1–4 mm leveitä ja ne voivat olla punaisia, purppuraisia, ruskeita tai keltaisia. Terälehdet ovat 0,2–0,3 cm pitkiä. Heteiden palhot ovat 1,5–2,5 mm pitkiä ja emin vartalo 1–2 mm pitkä. Koko emi on 3–5 mm pitkä. Kirsisinisiemen kukkii aikaisin keväällä.

Kirsisinisiementä tavataan luonnossa Pohjois-Amerikassa Kanadan ja Yhdysvaltojen itäosissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kirsisinisiemen (''Caulophyllum giganteum'')
* JSTOR Global Plants: ''Caulophyllum giganteum'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Caulophyllum giganteum'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Caulophyllum giganteum''
Hailey Baptiste

**Hailey Baptiste** (s. 3. marraskuuta 2001) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut WTA-maailmanlistalla kaksinpelissä parhaimmillaan sijalle 160 marraskuussa 2021 ja nelinpelissä sijalle 144 lokakuussa 2021. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen nelinpelissä.

Baptiste voitti vuonna 2021 Charlestonin WTA-turnauksen nelinpelin Catherine McNallyn kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*