BOAC:n lento 781

**BOAC:n lento 781** oli brittiläisen BOAC-lentoyhtiön lento Roomasta Lontooseen 10. tammikuuta 1954. Lentoa operoinut de Havilland Comet-suihkukone tuhoutui 11 kilometrin korkeudessa 26 minuuttia Roomasta lähdön jälkeen. Kaikki koneessa olleet 35 ihmistä kuolivat. Onnettomuus oli kolmas de Havilland Cometille tapahtunut onnettomuus sen jälkeen, kun kone oli virallisesti hyväksytty matkustajakäyttöön.

## Taustaa
De Havilland Comet-lentokone oli maailman ensimmäinen suihkukonemoottorein varustettu matkustajalentokone. De Havilland hyödynsi koneen suunnittelussa sen tietoutta toisen maailmansodan aikaisista suihkuhävittäjistä. Cometin suunnittelussa käytettiin rungossa ohutta ja kevyttä alumiinirunkoa, jonka levyt niitattiin yhteen.

## Lento
Lento 781 oli matkalla Singaporesta Lontooseen, ja Rooma oli sen viimeinen välilasku ennen Lontoota. Koneessa oli yhteensä 28 matkustajaa ja seitsemän miehistön jäsentä.

Lento nousi Rooman Ciampinon lentokentältä noin klo 10:31 paikallista aikaa. Lentäessään noin 11 kilometrin korkeudessa, kone yllättäen hajosi 26 minuuttia myöhemmin. Koneen jäännökset putosivat Välimereen Elban-saaren edustalle.

## Onnettomuustutkinta
Cometin menetys oli Isolle-Britannialle järkytys, ja Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill lähetti Kuninkaallisen Laivaston onnettomuuspaikalle hankkimaan koneen jäännökset tutkittavaksi. Hän asetti RAE:n johtaamaan tutkimuksia.

Koneen jäännöksistä sekä uhreista saatiin pian selville, että koneessa oli tapahtunut äkkinäinen, räjähtävä paineenalennus, sillä uhrien keuhkot olivat repeytyneet. Alkuvaiheessa koneen epäiltiin joutuneen pommi-iskun kohteeksi, mutta uhreista ja jäännöksistä ei löydetty merkkejä pommista.

Selvittääkseen, miten koneen hajoaminen tapahtui, BOAC luovutti tutkijoille käyttöön toisen Cometin rungon, joka laitettiin vesitankkiin simuloimaan lento-olosuhteita. Koe kävi tauotta, kunnes noin kolmen tuhannen nousun verran toistoja oli tehty. Tällöin tutkijat huomasivat, että koneen alumiinirunkoon oli ilmestynyt repeämä, jonka alkupiste paikannettiin koneen kattoikkunaan. Tutkijat huomasivat, että ikkunat oli niitattu kiinni runkoon eikä liimattu, niin kuin olisi pitänyt. Tämä nosti esiin vahvan epäilyn siitä, että ikkunan niittaus oli aiheuttanut runkoon halkeamia, jotka olivat laajentuneet jokaisen koneen paineistuksen myötä. Paineistuksen aerodynaamisten voimien vuoksi koneen runko oli lentojen ajan ison rasituksen alla, mikä aiheutti metallin väsymistä. Tutkijat saivat varmistuksen tälle teorialle tutkittuaan rungon jäännöstä, johon ikkuna oli kiinnitetty. Mikroskooppisissa tutkimuksissa rungossa ilmeni tuossa kohtaa metallin väsymismurtumia.

## Seurauksia
Heti onnettomuuden jälkeen BOAC asetti koko Comet-laivastonsa lentokieltoon. Onnettomuuden tutkinnan ollessa vielä alkuvaiheissaan BOAC päätti kuitenkin laittaa koneet takaisin liikenteeseen, joka osoittautui virheeksi. 8. huhtikuuta 1954, South African Airwaysin lento 201, jota operoi de Havilland Comet, tuhoutui samanlaisissa olosuhteissa, tappaen 21 ihmistä. Lennon 781 onnettomuuden selvitys joutui ison paineen alle.

Onnettomuuden vuoksi Comet ei enää saanut takaisin menetettyä mainettaan. Tämän vuoksi de Havilland osittain hävisi kilpailuun nopeasta lentoliikenteestä amerikkalaiselle Boeingille, joka toi Boeing 707-koneen markkinoille vuonna 1956.

## Lähteet