open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mikafungiini

**Mikafungiini** (C57H71SN9O23) on ekinokandiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä sienilääkkeenä. Mikafungiini kuuluu WHO:n keskeisimpien lääkeaineiden luetteloon.

## Ominaisuudet ja käyttö
Mikafungiini on *Coleophoma empetri*-kotelosienen tuottaman heksapeptidin puolisynteettinen johdannainen. Yhdisteen sienten kasvua estävät ominaisuudet perustuvat 1,3-β-glukaanisyntaasin estoon. Tämän entsyymin inhibitoituessa sienet eivät kykene muodostamaan soluseinänsä rakennusaineeksi beetaglukaania ja solut hajoavat helposti. Mikafungiini tehoaa useisiin sieniin ja homeisiin, muun muassa *[[Candida]]*- ja *[[Aspergillus]]*-sukujen lajeihin. Lääkeainetta voidaan käyttää muuten vaikeasti hoidettavien candidioosien ja aspergilloosien hoitamiseen. Mikafungiini annostellaan ruiskeena suoneen.

## Haittavaikutukset
Mikfungiinin aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla pistoskohdan kipu, huonovointisuus, oksentaminen, ripuli ja maksan entsyymiarvojen kohoaminen.

## Lähteet
Olli Koskamo

**Olli Koskamo** (30. kesäkuuta 1850 Kittilä – 26. marraskuuta 1931 Maskjoki, Norja) oli suomalaissyntyinen Maskjoen kylässä Tenojoen varrella Ruijassa asunut maanviljelijä ja lestadiolainen saarnamies.

Olli Koskamo syntyi Kittilän Kelontekemässä Koskamon tilalla. Hänen isänsä oli kotoisin Sodankylän Sattasesta ja äitinsä kuului Kittilässä asuneeseen Välitalon sukuun. Lestadiolaisuuteen Koskamo tutustui äitinsä ansiosta jo lapsena. Koskamon lapsuudenkoti oli köyhä ja hän joutui lähtemään sieltä 17-vuotiaana vanhempiensa kuoltua maailmalle. Hän muutti ensin Tornionjokilaaksoon ja sieltä Ruotsiin, jossa hän tutustui Juhani Raattamaahan ja tuli tämän oppilaaksi. Koskamo kävi Raattamaan kanssa saarnamatkoilla Ruotsin, Norjan ja Suomen Lapissa 30 vuoden ajan.

Koskamo muutti Norjaan 1870-luvulla ja meni siellä naimisiin Ylitorniosta kotoisin olleen Kreeta Kolströmin kanssa. Koskamo hoiti Tenojoella Seidan lossia 17 vuoden ajan ja hän siirtyi sitten asumaan Maskjoen kylään raivaamalleen uudistilalle. Hän hankki varoja tilaansa varten ostamalla lohia ja välittämällä niitä Bergenin kauppiaille. Koskamo liikkui saarnamatkoilla myös Norjassa asuessaan ja vielä 1929 hän kävi saarnamatkalla aina Oulussa saakka. Hän tilasi suomenkielistä uskonnollista kirjallisuutta ja levitti sitä Ruijan suomalaisten keskuuteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jäämeren rantamien suomalainen saarnamies, Suomen Kuvalehti, 27.02.1926, nro 9, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Asikaisen aitta

**Asikaisen aitta** on luola Pohjois-Savossa Rautalammilla Pakarilansalon saaressa. Saari on lähellä Rautalammin ja Konneveden rajaa. Luola on saanut nimensä siitä, että erään kertomuksen
mukaan mies, jonka sukunimi oli Asikainen, piilekeli luolassa Venäjän sodan aikana. Luolan Pituus on noin 20 metriä. Siellä on kolme kammiota.

## Lähteet
Leyla Mahat

**Leyla Bolatkyzy Mahat** (; s. 1970) on kazakkilainen taidemaalari, galleristi ja apulaisprofessori Kazakstanin valtion taideyliopistossa ja Euraasian taideakatemian presidentti.

Mahat sanoo olleensa taiteilija niin kauan kuin muistaa. Hän syntyi lähellä Balkašjärveä ja järvi sekä sitä ympäröivät arot ovat antaneet vaikutteita hänen taiteelliselle työskentelylleen. Vuonna 2003 hän sai Euroopan unionin palkinnon maansa taiteen kehittämisestä ja vuonna 2011 hän sai kotimaansa valtiollisen kunnianosoituksen. Nykyään hän katsoo tehtäväkseen kotimaansa taiteen tunnetuksi tekemisen maailmalla.

## Lähteet
Sergei Jolkin

**Sergei Vladimirovitš Jolkin** (;  s. 1962 Moskova) on venäläinen pilapiirtäjä, joka tunnetaan ehkä parhaiten pitkänenäisestä Vladimir Putin -hahmosta. Hän valmistui alun perin arkkitehdiksi vuonna 1984, mutta ryhtyi kokopäiväiseksi pilapiirtäjäksi vuonna 1999.

Jolkin opiskeli arkkitehdiksi, mutta 1990-luvulla työskenteli Voronežissa paikallislehden päätoimittajana ja välillä kun lehteen tarvittiin tyhjään kohtaan jotain täytteeksi hän piirsi siihen piirroksen. Vuonna 1998 talouskriisin seurauksena lehti joutui vaikeuksiin, ja Jolkin alkoi piirtämään päätoimenaan, aluksi käsin ja myöhemmin tietokoneella että sai tehtyä riittävä määrän kuvia itsensä elättämiseen. Hänen piirroksiaan on julkaistu venäläisten lehtien ja sosiaalisen median lisäksi muun muassa Radio Free Europe/Radio Liberty ja Deutsche Wellen sivuilla. Hän sanoo ettei hänen tunnetuimman hahmonsa pitkä nenä ole viittaus pinokkioon, ja koska satu ei ole venäjällä kovin tunnettu, ja venäläisille ei nenän kasvamisen merkitys sen vuoksi aukeaisi. Hän sanoi Ilta-Sanomien toimittajan haastattelussa vuonna 2019: ”*Sitä paitsi joskus teen hänelle pienen nenän, joskus vähän isomman, ja joskus vieläkin isomman. Kyse on oikeastaan vain huliganismista ja liioittelusta. Piirrän niin, koska voin piirtää niin.*” Hänen pilapiirroksissaan  on esiintynyt myös muita maailmanpolitiikan johtohahmoja, kuten Donald Trump, Xi Jinping ja Kim Jong-un. Venäläisistä poliitikoista kuvissa esiintyvät esimerkiksi Dmitri Medvedev, Dmitri Peskov ja oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi.

Jolkin ei olisi halunnut lähteä Venäjältä vaikka moni pelkäsi hänen puolestaan, ja kehotti häntä lähtemään maasta. Lopulta hän kuitenkin lähti Bulgariaan 13. huhtikuuta 2022, koska Venäjällä kansalaisoikeuksia tukahdutettiin sen jälkeen kun se hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022. Kahden päivän päästä hänen lähdöstään Venäjän oikeusministeriö julkaisi päivityksen ulkomaalaisten agenttien listastaan, ja Jolkin oli mukana tällä uudella listalla ”ulkomaisena agenttina”, eli henkilönä jonka katsotaan saavan rahoitusta ulkomailta niiden poliittisten etujen ajamiseen.

## Lähteet
Galapagosinmerileijona

**Galapagosinmerileijona** (*Zalophus wollebaeki*) on uhanalainen korvahylkeisiin kuuluva nisäkäslaji.

## Levinneisyys
Galapagosinmerileijonia tavataan pääasiassa ainoastaan Galapagossaarilla, mutta joitain pesimäyhdyskuntia on tavattu myös Ecuadorin mantereen tuntumassa sijaitsevalta Isla de la Platan saarella.  

Galapagossaarilla galapagosinmerileijonia on noin 50 000.

## Lisääntyminen
Galapagosinmerileijona saa yhden pennun vuosi parittelun jälkeen. Syntymänsä jälkeen pentu muodostaa emoonsa vahvan siteen. Emo hoitaa pentua enintään kolme vuotta syntymästä.

## Ulkonäkö ja koko
Galabagosinmerileijonaurokset painavat keskimäärin 250 kilogrammaa, ja naaraat vain neljäsosan siitä. Sekä urosten että naaraiden keskimääräinen pituus on 150-200 senttimetriä. Urokset voidaan erottaa helposti naaraista otsassa sijaitsevasta kohoumasta.

## Ravinto
Galapagosinmerileijonat syövät pääasiassa kalaa. Niiden pääasiallinen saalislaji on sardiini.

## Lähteet
Sukevanjärvi

**Sukevanjärvi** on matala, runsashumuksinen ja lyhytviipymäinen järvi Sonkajärvellä Pohjois-Savon koillisosassa. Sen pinta-ala on 3,9 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 110 kilometriä pohjoiseen ja Kajaanista 40 kilometriä etelälounaaseen.

## Maantiede
Sukevanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 5,5 kilometriä. Leveimmät kohdat ovat noin kilometrin, kapeimmat puolestaan noin puoli kilometriä. Vain kahdeksan prosenttia Sukevanjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven eteläpuoliskolla, kartalla sen lukemaksi on mainittu 9,2 metriä. Sukevanjärven vedenkorkeutta nostettiin 21 senttimetriä vuonna 2010.

Sukevanjärven saariluku on viisi. Laajin saari on noin kaksihehtaarinen Sukevansaari, joka sijaitsee järven keskiosassa. Palosaari järven eteläosassa on muutaman aarin laajuinen. Sukevanjärveä reunustaa kulttuurimaisema peltoineen. Etelärannalla sijaitsee Sukevan taajama.

Sukevanjärveen laskee Raudanjoki idästä Raudanvedeltä (158,9 metriä mpy). Sukevanjärvi laskee Tenetinjokea kaakkoon Pieniveteen (120,6 metriä mpy) ja siitä edelleen etelään. Sukevanjärveen laskee myös pieni Valkeislampi (126,2 metriä mpy) kaakosta.

Sukevanjärven vesitilavuus on 8&nbsp;873&nbsp;000 kuutiometriä. Järven vesi on erittäin tummaa.

Sukevanjärvi (04.584.1.002) kuuluu Sukevanjärven alueeseen (04.584), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Sukevanjärvi on Sukevanjärven alueen laajin vakavesi. Alueen muut yli hehtaarin laajuiset vakavedet ovat Pienivesi, Valkeislampi, Iso Sammakkolampi, Talvilampi ja Viitalampi.

Sukevanjärvi on yhdeksänneksi laajin Sonkajärven yli 200:sta järvestä. Sitä seuraa Päsmäri, Ahveninen, Kämäräisenjärvi ja Harvanjärvi.

## Lähteet
Misha Cirkunov

**Mikhail Cirkunovs** (s. 27. helmikuuta 1987 Riika, Latvian SNT) on latvialais-kanadalainen alemman raskaansarjan vapaaottelija. Hän on otellut UFC:ssä vuosina 2015–2022. Cirkunov voitti vapaaottelussa Hard Knocksin alemman raskaansarjan mestaruuden 2015 ja sitä ennen hän saavutti Pohjois-Amerikan lukkopainin mestaruuden 2010. Cirkunov on myös Kanadan moninkertainen painimestari.

## Saavutukset
### Judo
*Kanadan nuorten mestaruus (kerran, 2003)

### Paini
*Kreikkalais-roomalaisen painin Kanadan mestaruus (kerran, 2005)
*Vapaapainin Kanadan mestaruus (kahdesti, 2005 ja 2006)

### Vapaaottelu
;Hard Knocks
*Alemman raskaansarjan mestaruus (kerran, puolustanut kerran)

;UFC
*Illan suoritus (kerran, vs. Jimmy Crute)

## Muualla
Cirkunov on pelattavana hahmona vapaaottelupeleissä *[[EA Sports UFC 3]]* (2018) ja *[[EA Sports UFC 4]]* (2020).

## Lähteet
Johanna Maria van der Gheenst

**Johanna Maria van der Gheenst** nimi kirjoitettu myös muodoissa **Johanna van der Genst** ja **Johanna Maria van der Gheynst** (1500? – 1558) oli alankomaalainen palvelijatar ja keisari Kaarle V:n lyhytaikainen rakastajatar. Heidän suhteestaan syntyi tytär, Margareta Parmalainen, Parman herttuatar ja Espanjan Alankomaiden käskynhaltija. 

Kaarle V tapasi 17-vuotiaan Johannan ollessaan vierailemassa kreivi Charles de Lalaingin luona. Suhteesta syntynyt lapsi oli keisarin ensimmäinen ja hän tunnusti isyytensä. Johannalle myönnettiin kohtuullinen eläke ja hän meni kolme vuotta myöhemmin naimisiin juristi Jean van den Dyken kanssa.
## Lähteet
Drown in Darkness – The Early Demos

**Drown in Darkness – The Early Demos** on Paradise Lostin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2009.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Imperiumi: 8/10
* Kaaoszine: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Drown in Darkness – The Early Demos Discogsissa. 
*
Harvanjärvi

**Harvanjärvi** on vähähumuksinen ja pitkäviipymäinen järvi Sonkajärvellä Pohjois-Savon pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 2,05 neliökilometriä. Järvi sijaitsee Sonkajärven keskustaajaman kaakkoispuolella. Etäisyys Kuopiosta on 82 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Harvanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,1 kilometriä. Järven ilmeeseen vaikuttaa voimakkaasti noin puolen neliökilometrin laajuinen ja 1,6 kilometriä pitkä Salonsaari. Järven eteläosa jakautuu lahtiin (Seppälänlahti, Kylmäkorvenlahti, Palosenlahti). Järven länsiosan muodostaa Komulanlahti. Pohjoiset ja koilliset osat kaartuvat Salonsaaren ympärille. Noin puolet Harvanjärvestä on kahdesta neljään metriä syvä. Syvin vyöhyke sijaitsee Salonsaaren länsipuolella. Järven pintaa laskettiin 1960-luvulla 70 senttimetriä.
Harvanjärven saariluku on viisi. Salonsaaren jälkeen laajin saari on runsaan hehtaarin laajuinen Lempinen järven kaakkoisosassa. Lempisen eteläpuolella sijaitsee Tiirinsaari. Komulanlahdella sijaitsee Latosaari ja Antinsaari. Harvanjärven länsiranta on Harvankylän kulttuurimaisemaa. Noin kilometri Harvanjärven kaakkoisrannalta itään sijaitsee Petäjäjärvi. Järvien välissä sijaitsee peltomaisema.

Harvanjärveen virtaa useita vähäisiä laskuojia. Harvanjärvi laskee noin 600 metriä pitkän Harvanjoen välityksellä pohjoiseen Väärä-järveen (103,5 metriä mpy).

Harvanjärven vesitilavuus on 7&nbsp;060&nbsp;000 kuutiometriä. Järven vesi on erittäin tummaa.

Harvanjärvi (04.582.1.016) kuuluu Matkusjoen alaosan alueeseen (04.582), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Harvanjärvi on Matkusjoen alaosan alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Väärä. Alueeseen kuuluu 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Väärä (järvi Sonkajärvellä)

**Väärä** on matala, saareton humusjärvi Sonkajärven keskustan kaakkoispuolella Pohjois-Savon pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 85 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Väärä muistuttaa v-kirjainta. Sen pituus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä. Läntinen järvenosa on itäistä osaa laajempi. Järvenosia erottaa niemimaa. Vain kymmenesosa Väärästä on vähintään neljä metriä syvä. Syvin kohta, kahdeksan metriä, sijaitsee järven eteläosassa. Etenkin Väärän itäinen osa on erittäin matala ja muuttuu pohjoisosastaan soiseksi. Myös järven länsiosaan johtava Heinäsalmi on erittäin matala. Väärän rannoilla on sekä kulttuurimaisemaa että metsää. Itärannan Vääränmäen huippu on noin 40 metriä järven pintaa korkeammalla.

Väärään virtaa Harvanjoki etelästä Harvanjärveltä (104,1 metriä mpy). Väärä laskee Heinäsalmen länsipuolelta lounaaseen. Laskuoja päätyy Matkusjokeen.

Väärän vesitilavuus on 901&nbsp;500 kuutiometriä eli 901,5 miljoonaa litraa. Järven laskennallinen viipymä on noin kaksi kuukautta.

Väärä (04.582.1.015) kuuluu Matkusjoen alaosan alueeseen (04.582), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Väärä on Matkusjoen alaosan alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Harvanjärvi. Alueeseen kuuluu 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Mustajärvi (Raasepori)

**Mustajärvi** () on saareton metsäjärvi Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 15,2 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 73 kilometriä länteen. Mustajärvi kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Mustajärven pituus lounaasta koilliseen on 700 metriä. Järven leveys on 200–300 metriä. Eteläosaa jakaa koilliseen työntyvä niemi. Järven itärannalla kohoaa kaksi jyrkännettä. Vajaa puoli kilometriä Mustajärveltä luoteeseen sijaitsee Ekhammarsjön, korkein maastonkohta järvien välissä on yli 65 metriä merenpinnan yläpuolella. Mustajärvestä virtaa puolen kilometrin mittainen laskuoja kaakkoon Bastsjöhön (28,1 metriä mpy).

Mustajärvi (82.002.1.014) kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen (82.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Fiskarsinjoen alueella on 76 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Määrjärvi, Degersjön, Seljänalanen, Simijärvi, Brunkom träsk ja Bastsjö. Lohjanjärven lounaispuolella levittäytyvä Fiskarsinjoen alue sijaitsee Saaristomeren rannikkoalueen kaakkoisosassa Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajaseudulla.

## Lähteet
Jean Picard

**Jean Picard** (21. heinäkuuta 1620 La Flèche, Anjou, Ranska – 12. heinäkuuta 1682 Pariisi) oli ranskalainen roomalaiskatolinen pappi, tähtitieteilijä ja geodeetti. Hän mittasi ensimmäisenä tarkasti tiettyä kulmaa vastaavan meridiaanikaaren pituuden maapallon pinnalla, ja laski sen perusteella maapallon koon. Picardia pidetään Ranskassa modernin tähtitieteen perustajana.

## Elämä ja ura
Picard oli ensin pappi, sitten hänestä tuli Pierre Gassendin oppilas ja hänen seuraajansa Pariisin Collège de Francen tähtitieteen professorina vuonna 1655. Picard oli yksi Ranskan akatemian ensimmäisistä jäsenistä. Isaac Newton käytti hänen mittaustuloksiaan maapallosta todentaakseen painovoimateoriansa.

Ottaessaan käyttöön heilurikellot ja tähtäinkaukoputken tähtitieteellisinä instrumenteina ja käyttämällä menetelmiä instrumenttien virheiden määrittämiseksi Picard edisti merkittävästi tähtitieteellistä havainnointia. Hän oli ensimmäinen, joka teki onnistuneesti tähtihavaintoja päivällä vuonna 1668. Hän käytti ensimmäisenä kaukoputkella varustettua sekstanttia. Picard tutki myös Tyko Brahen havaintoja ja matkusti Brahen observatoriolle Ven-saarelle määrittämään sen tarkan sijainnin.

Vuonna 1679 Picard perusti ja toimitti julkaisun *La Connaissance des temps ou des mouvements célestes*, joka oli ensimmäinen ranskalainen tähtitieteellinen kokoelma taulukoita, joissa ilmoitetaan taivaankappaleiden sijainnit säännöllisin väliajoin. Hänen *Mesure de la terre* -teoksensa ilmestyi vuonna 1671.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saarisenjärvi

**Saarisenjärvi** on järvi Paltamossa Kainuun länsiosassa. Sen pinta-ala on kaksi neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 31 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Saarisenjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,4 kilometriä. Järven keskiosan leveys on 1,2 kilometriä, etelässä ja pohjoisessa järvi on kapeampi. Järven kaakkoisosassa sijaitsee Hietapää ja luoteisosassa Pohjoislahti. Noin seitsemän hehtaaria Saarisenjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä, syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa. Järven eteläosassa on kaksi pientä syvännettä. Noin 40 hehtaaria järvestä on kuudesta seitsemään metriä syvä.

Saarisenjärven itäosassa sijaitsee runsaan kahden hehtaarin laajuinen saari. Järven itä- ja etelärannalla on metsämaata ja peltoalueita,  luoteisrannalla sijaitsee Leväsuo. Kantatie 78 kulkee Saarisenjärven itäpuolitse.

Saarisenjärvi laskee Kaipaalanpuroa kaakkoon Väljänjokeen, joka virtaa kaakkoon Uurajärveen, joka on Kiehimänjoen läpivirtausjärvi.

Saarisenjärven vesitilavuus on 8&nbsp;435&nbsp;000 kuutiometriä.

Saarisenjärvi (59.413.1.001) kuuluu Siltajoen valuma-alueeseen (59.413), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Kiehimäjoen alue (59.41) ja ensimmäinen on Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4). Saarisenjärvi on Siltajoen valuma-alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista toiseksi laajin on Heiluanjärvi.

## Lähteet
Jumalisjärvi

**Jumalisjärvi** on useasta altaasta koostuva ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun itäosassa. Sen pinta-ala on 5,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 90 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Jumalisjärven pituus kaakosta luoteeseen on 6,3 kilometriä. Järven pohjoista ja eteläistä osaa erottaa Kokonniemi ja yhdistää Kokkosalmi, jonka yli on rakennettu maantie. Pohjoinen järvenosa jakautuu läntiseen ja itäiseen osaan, itäisen osan nimi on Pienijärvi. Järvenosien välissä on matala Hietasalmi. Jumalisjärven syvin kohta, 18 metriä, sijaitsee luoteessa. Pienijärven syvin kohta on 13 metriä ja eteläisen järvenosan syvin kohta on 16 metriä. Jumalisjärven kaakkoinen ja koillinen osa on matalaa.

Jumalisjärven ainoa saari on Tiirisaari järven eteläosassa. Jumaliskylä sijaitsee hajanaisena järven läntisillä ja pohjoisilla rannoilla. Ympäristössä on runsaasti suomaata ja useita järviä, joista laajin on Ruokojärvi.

Jumalisjärveen laskee Syväjoki kaakosta. Jumalisjärvi laskee luoteisrannan Myllykoskea Jumalisjokeen, joka virtaa Jumalislammen (190,4 metriä mpy) kautta pohjoiseen Vuokkijärveen (188,9 metriä mpy).

Jumalisjärvi (59.692.1.001) kuuluu Jumalisjärven alueeseen (59.692), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Jumalisjärven valuma-alue (59.69) ja ensimmäinen on Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6). Jumalisjärvi on laajin Jumalisjärven alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Alueen muut järvet ovat Korpijärvi, Kaleton, Lapinlampi, Särkilampi ja Samulilampi.

## Lähteet
Nine Elmsin metroasema

**Nine Elms** on Lontoon metron asema Northern-linjalla. Se avattiin 20. syyskuuta 2021 Battersea Power Stationin aseman kanssa samaan aikaan osana Northern-linjan Battersean-laajennusta.

Laajennusosan ja sen kahden aseman rakennustyöt aloitettiin vuonna 2015. Suur-Lontoon yleishallintoviranomainen lainasi hanketta varten miljardi puntaa. Transport for Londonin arvion mukaan asemien palvelemalle alueelle tulee 25&nbsp;000 uutta työpaikkaa ja 20&nbsp;000 uutta kotia.

## Galleria

Kuva:Nine Elms Station Platform (51495883952).jpg
Kuva:Nine Elms Station, Platform Concourse (51497388149).jpg
Kuva:Nine Elms stn building4.jpg
Kuva:Nine Elms stn platform concourse look west.jpg


## Lähteet
Battersea Power Stationin metroasema

**Battersea Power Station** on Lontoon metron asema Northern-linjalla. Se avattiin 20. syyskuuta 2021 Nine Elmsin aseman kanssa samaan aikaan osana Northern-linjan Battersean-laajennusta.

Laajennusosan ja sen kahden aseman rakennustyöt aloitettiin vuonna 2015. Suur-Lontoon yleishallintoviranomainen lainasi hanketta varten miljardi puntaa. Transport for Londonin arvion mukaan asemien palvelemalle alueelle tulee 25&nbsp;000 uutta työpaikkaa ja 20&nbsp;000 uutta kotia. Asema rakennettiin siten, että linjaa voidaan jatkaa myöhemmin Clapham Junctionin rautatieasemalle. Asemalta on myös lyhyt kävelymatka Battersea Parkin rautatieasemalle.

## Galleria

Kuva:Battersea Power Station concourse look east.jpg
Kuva:Battersea Power Station stn building2.jpg
Kuva:Battersea Power Station stn concourse look down.jpg
Kuva:Battersea Power Station platform1 look west3.jpg


## Lähteet
Pyhäjärvi (Suomussalmi)

**Pyhäjärvi** on matala ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 5,1 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 129 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Pyhäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,5 kilometriä. Eteläinen järvenosa on alle kilometrin levyinen. Pohjoisosan leveys lännestä itään on noin kolme kilometriä. Pyhäniemi erottaa järven koillisosaa pääaltaasta. Muut niemet, kuten Varpaniemi järven luoteisosassa, ovat lyhyitä. Vain kymmenisen hehtaarin Pyhäjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin kohta, yhdeksän metriä, sijaitsee järven luoteisosassa.

Pyhäjärven saariluku on kolme. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 30 aaria. Laajin saari on Pyhäsaari järven keskivaiheilla. Suurin osa Pyhäjärven rannoista on metsä- ja suomaata. Koillisrannalla sijaitsee Pyhäkylän kulttuurimaisema ja järven länsirannalla on peltotilkkuja.

Pyhäjärven länsirannalle laskee suomaiden halki virtaava Ahvenoja, koillisrannalle laskee Kutujoki. Pyhäjärven luusua sijaitsee luoteessa, josta alkaa noin puolentoista kilometrin mittainen Pyhäjoki, joka laskee pohjoisessa sijaitsevaan Korvuanjärveen (242,4 metriä mpy).

Pyhäjärven vesitilavuus on 13&nbsp;265&nbsp;000 kuutiometriä.

Pyhäjärvi (61.754.1.001) kuuluu Pyhäjärven valuma-alueeseen (61.754), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korvuanjoen valuma-alue (61.75) ja ensimmäinen on Korpijoen valuma-alue (61.7). Pyhäjärvi on Pyhäjärven valuma-alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu kymmenen vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista toiseksi laajin on Roukalampi.

## Lähteet
Cynthia Calvillo

**Cynthia Tafoya Calvillo** (s. 13. heinäkuuta 1987 San Jose, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kärpässarjan vapaaottelija. Hän on otellut UFC:ssä vuodesta 2017.

## Vapaaottelu
Calvillo aloitti vapaaottelemisen aluksi amatööritasolla 2012, kunnes siirtyi ammattilaiseksi 2016. Amatöörinä hän onnistui voittamaan neljä mestaruutta muun muassa Rocktagon MMAn kääpiösarjan mestaruuden ja WFC:n kärpässarjan mestaruuden.

## Muualla
Calvillo on pelattavana hahmona vapaaottelupeleissä *[[EA Sports UFC 3]]* (2018) ja *[[EA Sports UFC 4]]* (2020).

## Lähteet
Gian Villante

**Gianpiero Villante** (s. 18. elokuuta 1985 Wantagh, New York) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut raskaan- ja alemman raskaansarjan vapaaottelija. Hän voitti urallaan Ring of Combatin raskaan- ja alemman raskaansarjan mestaruudet. Villante otteli urallaan myös Strikeforcessa ja UFC:ssä.

## Saavutukset
;Ring of Combat
*Raskaansarjan mestaruus (kerran)
*Alemman raskaansarjan mestaruus (kerran)

;UFC
*Illan kamppailu (kolmesti, vs. Sean O'Connell, Corey Anderson ja Saparbek Safarov)

## Muualla
Villante on pelattavana hahmona vapaaottelupeleissä *[[EA Sports UFC 2]]* (2016), *[[EA Sports UFC 3]]* (2018) ja *[[EA Sports UFC 4]]* (2020).

## Lähteet
Koikerojärvi

**Koikerojärvi** on saareton metsäjärvi Paltamossa Kainuun länsiosassa. Sen pinta-ala on 72,7 hehtaaria. Etäisyys Kajaanista on 24 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Koikerojärven pituus lounaasta koilliseen on 1,55 kilometriä. Levein kohta on 700 metriä. Järven kaakkoisella rannalla sijaitsee luonnonsuojelualue. Noin neljäsosa Koikerojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven keskellä, järven koillinen osa on matalahko. Koikerojärven rannat ovat pääosin metsämaata, pohjoisrannalla on rakennuskantaa.

Koikerojärven laskuoja alkaa järven lounaiskulmasta ja virtaa lounaaseen.

Koikerojärven vesitilavuus on 5&nbsp;064&nbsp;000 kuutiometriä.

## Vesistösuhteet
Koikerojärvi (59.334.1.003) kuuluu Heinijoen valuma-alueeseen (59.334), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Paltaselän alue (59.33) ja ensimmäinen on Oulujärven alue (59.3). Koikerojärvi on Heinijoen valuma-alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu lisäksi Kalliojärvi ja Likolampi sekä alle hehtaarin laajuinen Särkinen.

Koikerojärvi on luokiteltu Kainuun 3. seutukaavassa arvokkaaksi vesistöalueeksi.

## Lähteet
Giovanni Battista Amici

**Giovanni Battista Amici** (25. maaliskuuta 1786 Modena, Italia – 10. huhtikuuta 1863 Firenze, Italia) oli italialainen tähtitieteilijä, kasvitieteilijä ja optisten kojeiden suunnittelija.

## Elämä ja ura
Opiskeltuaan insinööriksi Bolognan yliopistossa Amicista tuli Modenan yliopiston matematiikan professori, ja vuonna 1831 hänet nimitettiin Modenan herttuakunnan koulutoimesta vastaavaksi ylitarkastajaksi. Muutamaa vuotta myöhemmin hänet valittiin Firenzen observatorion johtajaksi. Hän myös luennoi myös kaupungin luonnontieteellisessä museossa. 

Amici tunnetaan parhaiten parannuksista, joita hän teki heijastavien kaukoputkien peileihin ja erityisesti mikroskoopin rakenteeseen. Linssijärjestelmään tehtyjen muutosten avulla hän rakensi mikroskooppeja, joiden suurennokset olivat jopa 6000-kertaisia. Hän suunnitteli myös prismoja spektroskooppien käyttöön. Vuonna 1840 hän otti käyttöön tekniikan, jossa objektiivilinssi kastetaan öljypisaraan, joka asetetaan tarkkailtavan näytteen päälle valon aberraation minimoimiseksi. Amici oli myös ahkera ja taitava tutkija, ja paneutui paitsi tähtitieteellisiin aiheisiin, kuten kaksoistähtiin, Jupiterin satelliitteihin ja auringon halkaisijan mittaamiseen, myös biologisiin tutkimuksiin, jotka koskivat kasvien maitiaisnesteen kiertoa, kasvien hedelmöittymistä, likoeläimiä jne. Amici löysi ensimmäisenä siiteputken.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Katherine Jenkins

**Katherine Jenkins** OBE (s. 29. kesäkuuta 1980 Neath, Wales) on brittiläinen crossovermusiikin laulaja, joka on äänialaltaan mezzosopraano.

Jenkins opiskeli lapsena pianonsoittoa ja laulamista. Hän pääsi 17-vuotiaana Lontoon Royal Academy of Musiciin. Hän sai laajaa tunnustusta esiinnyttyään vuonna 2003 Westminsterin katedraalissa Johannes Paavali II:n paaviuden 25-vuotisjuhlan aikana. Jenkins solmi samana vuonna levytyssopimuksen Universal Classicsin kanssa. Samoihin aikoihin hän teki ensimmäisen esiintymisensä Sydneyn oopperatalossa. Jenkins pääsi maansa klassisten albumien myyntitilastojen kärkeen ensimmäisen kerran jo debyyttilevyllään *Premiere* (2004). Hänen viimeiseksi albumikseen Universalilla jäi *Sacred Arias* (2008). Ensin hän siirtyi Warner Bros.ille ja sitten pääsi vuonna 2013 Decca Recordsin artistiksi.

Jenkins on saanut vuosina 2005 ja 2006 vuoden albumin Classic Brit -palkinnot. Hän kilpaili vuonna 2012 *[[Dancing with the Stars (yhdysvaltalainen televisiosarja)|Dancing with the Stars]]* -televisiosarjassa. Vuonna 2014 hänestä tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri. 

Jenkins meni syyskuussa 2014 naimisiin yhdysvaltalaisen kuvataiteilija, elokuvaohjaaja Andrew Levitaksen kanssa. Parilla on kaksi lasta, jotka ovat syntyneet vuosina 2015 ja 2018.

## Lähteet
Muhammad Metwalli al-Sha'rawi

**Muhammad Metwalli al-Sha'rawi**() (14.3.1911–17.6.1998) oli uskonoppinut, Egyptin uskonnollisten lahjoitusten ministeri ja islamilainen lainoppinut. Hän oli aikanaan Egyptin ja koko arabimaailman suosituin  islamilainen saarnaaja. Muhammad Metwalli al-Sha'rawin kuoltua yli miljoona ihmistä seurasi hänen hautajaissaattoaan Kairon kaduilla.

Bosnian sodan aikana Muhammad Metwalli al-Sha'rawi julisti, että muslimien on lupa orjuuttaa sotavankinsa ja raiskata vangitut naiset.

## Lähteet
Kuivalihakundi

**Kuivalihakundi** (virallisesti *Dried buddy Oy*) on kuivalihatuotteisiin erikoistunut yritys. Tuotteita on saatavilla raaka-aineista nauta, possu, hevonen, poro, kana sekä riista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuivalihakundi.com
* Kuivalihakundi.com Facebook
Sanford (Maine)

**Sanford** on kaupunki Mainen osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 21&nbsp;982 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Yorkin piirikunnassa. Sanford sai kaupunkioikeudet vuonna 2013. 

## Väestö
Vuonna 2020 Sanfordin 21&nbsp;982 asukkaasta valkoisia oli 95,6&nbsp;%, aasialaisia 1,6&nbsp;%, mustia 0,7&nbsp;% ja alkuperäisasukkaita 0,2&nbsp;%. Vuonna 2019 6,6&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,4&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Kuvia kaupungista

Kuva:SanfordME CityHall.jpg|Sanfordin kaupungintalo.
Kuva:Number One Pond.JPG


## Lähteet

## Aiheesta muualla
John Anton Zidbäck

**John Anton Zidbäck** (3. joulukuuta 1854 Pälkäne – 28. elokuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja Helsingin ja Kuopion teollisuuskoulujen lehtori ja rehtori.

John Zidbäckin vanhemmat olivat Pälkäneen kappalainen, varapastori Johan Axel Zidbäck (1799–1869) ja Lovisa Katarina Freudenthal. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 Hämeenlinnan kymnaasista ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1877. Hän opiskeli vielä Saksassa Dresdenin Polyteknikumissa 1879.

Zidbäck oli Helsingin koneenhoitaja-, työnjohtaja- ja rakennusmestarikoulun opettajana 1881–1886. Tämän jälkeen hän oli Kuopion teollisuuskoulun koneteollisuusaineiden lehtori 1886–1914 ja toimi samalla rehtorina 1886–1907. Viimeksi Zidbäck oli Helsingin teollisuuskoulun lehtorina vuodesta 1914 ja rehtorina 1921–1924. Hän jäi eläkkeelle 1926. Zidbäck oli lisäksi höyrykattilain ja höyrylaivojen tarkastajana Kuopiossa 1889–1914. 

Zidbäck oli Kuopion kaupunginvaltuuston ja useiden Kuopion kaupungin lautakuntien jäsen. Hän oli myös Kuopion kirkkoneuvoston jäsen ja oli maallikkojäsenenä kirkolliskokouksissa vuosina 1903 ja 1908. Lisäksi Zidbäck oli NMKY:n johtokunnan jäsen Kuopiossa ja Helsingissä sekä Suomen Lähetysseuran johtokunnan jäsen. Zidbäck julkaisi teknillisiä käsikirjoja ja sanastoja sekä suomensi teknillistä kirjallisuutta. Hän omisti Hattulan Tenholassa puutarhatilan. Hän kustansi yhdessä veljensä Herman Zidbäckin kanssa Pälkäneelle 1906 pystytetyn Kostianvirran taistelun muistopatsaan. He lahjoittivat myös muistopatsasta ympäröivän puolen hehtaarin maa-alueen Pälkäneen kunnalle.

Zidbäck oli naimisissa vuodesta 1889 Anna Wegeliuksen (1863–1926) kanssa.Zidbäckin veljiä olivat varatuomari Axel Gabriel Zidbäck (1845–1879) ja Oulun ruotsalaisen lyseon kollega Herman Severin Zidbäck (1850–1894).

## Julkaisuja
* *Teknillinen käsikirja teollisuuskoulujen oppilaille, työ- ja rakennusmestareille, koneenkäyttäjille y. m.*; tekijät John Anton Zidbäck ja Jonatan Reuter. Weilin & Göös, Helsinki 1887
* *Ruotsalais-suomalais-saksalais-englantilainen mekaanillis-teknillisten sanojen luettelo*; Suomen teknillisen yhdistyksen toimesta. Kuopio 1890

## Suomennoksia
* Jonatan Reuter : *Lujuusopin alkeet*. OWB, Kuopio 1896, 2. korjattu painos WSOY 1921,  3. korjattu painos WSOY 1931
* L. Quantz : *Vesivoimakoneet* ; kuudennesta painoksesta mukaillen suomentanut John Zidbäck. Otava 1928

## Lähteet
Herman Severin Zidbäck

**Herman Severin Zidbäck** (17. huhtikuuta 1850 Loimaa – 15. toukokuuta 1894 Hämeenlinna) oli suomalainen oppikoulun opettaja.

Zidbäckin vanhemmat olivat Pälkäneen kappalainen, varapastori Johan Axel Zidbäck (1799–1869) ja Lovisa Katarina Freudenthal. Hän pääsi ylioppilaaksi 1868 Hämeenlinnan kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1874.

Zidbäck oli Oulun ruotsalaisen lyseon historian, maantiedon, luonnonhistorian ja kaunokirjoituksen kollegana vuodesta 1881 alkaen.

Opiskeluaikanaan Zidbäck alkoi järjestelmällisesti etsiä Pälkäneen taloista Daniel Medelplanin Pälkäneen puuaapisen painamiseen käyttämiä painatuslaattoja. Hän kohdisti etsinnän Pälkäneveden eteläpuolella Kukkolan kylään, jota hän lienee arvellut Medelplanin asuinpaikaksi. Etsintä ei kuitenkaan tuottanut tuloksia. 44-vuotiaana vuonna 1894 kuollut Zidbäck määräsi testamentissaan varoja Kostianvirran taistelun muistopatsasta varten. Muistopatsas paljastettiin vuonna 1906.

Zidbäckin veljiä olivat varatuomari Axel Gabriel Zidbäck (1845–1879) ja Helsingin teollisuuskoulun rehtori, insinööri John Anton Zidbäck (1854–1948).

## Lähteet
Danial Hajibarat

**Danial Hajibarat** (; s. 4. kesäkuuta 1983 Teheran, Iran) on  iranilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja.

## Filmografia
* **2014:** *Inception*  | آغاز
* **2016:** *Expectation*  | انتظار
* **2017:** *The Road of Love*  | جاده عشق 
* **2017:** *It's just a cigarette* | این فقط یک سیگار است
* **2018:** *Ability*  | بضاعت
* **2018:** *Delusion*  | اوهام
* **2019:** *Liberation*  | رهایی
* **2020:** *The Madness* | جنون
* **2020:** *Game Over*  | بازی تمام شد

## Aiheesta muualla

* 
* Danial Hajibarat TMDb
Biljana Borzan

**Biljana Borzan** (s. 29. marraskuuta 1971 Osijek) on kroatialainen poliitikko ja lääkäri. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 2014. Hän oli myös Kroatian parlamentin jäsen vuosina 2007–2014. Borzan edustaa Kroatian sosiaalidemokraattista puoluetta. Euroopan parlamentissa hän kuuluu Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmään, jonka varapuheenjohtaja hän on ollut vuodesta 2019.

## Ura
Borzan valmistui vuonna 1997 Zagrebin yliopiston lääketieteellisestä tiedekunnasta. Hän erikoistui työterveyteen ja urheilulääketieteeseen. Hän työskenteli terveyskeskuslääkärinä Osijekissa valmistumisensa jälkeen vuoteen 2007 asti. Hän oli mukana paikallispolitiikassa Osijekissa vuosina 2001–2013. Hän oli Osijekin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja vuosina 2004–2005 ja apulaispormestari vuosina 2008–2009. Borzan valittiin Kroatian parlamenttiin vuonna 2007 ja uudelleen vuonna 2011. Hän oli jälkimmäisellä kaudella terveys- ja sosiaalipolitiikkavaliokunnan puheenjohtaja.

Borzan oli yksi Kroatian tarkkailijoista Euroopan parlamentissa vuodesta 2012 maan käydessä läpi liittymisprosessia Euroopan unioniin ja ennen maan ensimmäisten Euroopan parlamenttivaalien järjestämistä. Borzan valittiin ylimääräisissä europarlamenttivaaleissa 2013 edustamaan maata Euroopan parlamenttiin. Hän luopui paikastaan Kroatian parlamentissa tultuaan valituksi Euroopan parlamenttiin. Hänen kautensa Kroatian parlamentissa päättyi virallisesti heinäkuussa 2014. Vuonna 2019 Borzan valittiin yhdeksi Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän varapuheenjohtajista.

## Poliittiset näkemykset
Borzan käynnisti ja rahoitti vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen, jonka mukaan eräät Kroatiassa myydyt tuotteet olivat heikompilaatuisia kuin Länsi-Euroopassa myydyt, samojen brändien tuotteet. Borzan kritisoi erityisesti vauvanruokien eroja, joita tutkimus havaitsi vihannes- ja omega-3-pitoisuuksissa. Borzanin mukaan kyse on myös yhdenvertaisuudesta, sillä hänen mukaansa itäeurooppalaiset ”eivät halua tulla kohdelluiksi toisen luokan kansalaisina” Euroopan unionissa.

Borzan oli vuonna 2017 esittelijänä Euroopan parlamentin raportissa, jonka mukaan Euroopan unionin on asetettava tavoitteita ruokahävikin vähentämiseksi. Borzanin mukaan ruokahävikillä on merkittävä, negatiivinen vaikutus talouteen ja ympäristöön, ja sen vähentäminen vaatii monialaista koordinaatiota Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden taholta. Euroopan unionin neuvoston kieltäydyttyä raportin mukaisista tavoitteista Borzan ilmaisi pettymyksensä ja sanoi Euroopan unionin olevan jakautuneen kahtia: ”toinen heittää ruokaa pois” samaan aikaan kun ”ihmiset ovat nääntymässä nälkään”.

Borzan on vaatinut muutoksia ruuan ravintoarvojen merkitsemiseen. Hänen mukaansa ravintotiedot eivät ole merkitty riittävän selkeästi, ja että on lainsäätäjien velvollisuus painostaa ruokateollisuutta tervellisyyteen. Hänen mukaansa suuri osa syövistä johtuu virheellisestä syömisestä. Borzanin mukaan tupakkalainsäädäntö voisi toimia mallina muun muassa alkoholin, sokerin ja suolan säätelylle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivu 
* 
* Borzanin VoteWatch-sivu
Nationin asema

**Nationin asema** on Pariisin 12. arrondissementissa sijaitseva liikenneasema, jonka kautta kulkevat RER-kaupunkijunan linja A, Pariisin metron linjat 1, 2, 6 ja 9 sekä linja-autolinjoja.

Vuonna 2019 Nationin asemalle tehtiin 8&nbsp;834&nbsp;660 metromatkaa ja 4&nbsp;138&nbsp;889 kaupunkijunan matkaa.

## Galleria


Tiedosto:Accès Station Métro Nation Place Nation - Paris XII (FR75) - 2021-12-21 - 1.jpg|Aseman sisäänkäynti.
Tiedosto:Entrée Station Métro Nation Place Nation - Paris XII (FR75) - 2021-06-22 - 1.jpg|Aseman sisäänkäynti.
Tiedosto:Hall Échanges Gare Nation - Paris XII (FR75) - 2021-12-29 - 4.jpg|Laiturien sisäänkäynti.
Tiedosto:Quais RER A Gare Nation Paris 2.jpg|Kaupunkijunan laituri.
Tiedosto:Nation station, Paris 28 October 2016.jpg|Metrolinja 1:n laituri.
Tiedosto:MF01NationLTR.JPG|Metrolinja 2:n laituri.
Tiedosto:Station Métro Nation Ligne 6 - Paris XII (FR75) - 2021-12-29 - 1.jpg|Metrolinja 6:n laituri.
Tiedosto:Nation 9 (métro Paris) MF67 à quai par Cramos.JPG|Metrolinja 9:n laituri.
Tiedosto:Nation 9 (métro Paris) blason Antilles par Cramos.JPG|Guadeloupen ja Martiniquen vaakunat metrolinja 9:n laiturilla.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Frederic Calland Williams

**Frederic Calland Williams** (usein lyhyesti Freddie tai "F.C.", 26. kesäkuuta 1911, Stockport, Cheshire, Englanti &ndash; 11. elokuuta 1977, Manchester) oli brittiläinen sähköinsinööri, joka vaikutti tutkatekniikan kehitykseen toisen maailmansodan aikana sekä tietokonetekniikan kehitykseen sodan jälkeen.

Williams kehitti Williams-putken ja Small-Scale Experimental Machinen Tom Kilburnin kanssa. Max Newmanin vaikutuksesta Williams ja Kilburn päätyivät Manchesterin yliopistoon ja kuulivat Alan Turingin työstä.

## Lähteet
Vertep

**Vertep** () on vanha ukrainalainen nukketeatteriperinne, jonka katsotaan olevan erillinen puolalaisesta szopkasta, valkovenäläisestä betleikasta ja venäläisestä Petruškasta. Vertepissä on 10–40 hahmoa. Käsinukkeja käyttää yleensä yksi henkilö, vertepnyk. Vertepissä on kaksitasoinen talon muotoinen näyttämö. Uskonnollinen osuus tapahtuu ylätasolla, maallinen alhaalla.

Vertep-esitysten historia ulottuu 1500-luvulle. Suosituimmillaan ne olivat 1700-luvun jälkipuoliskolla. Kiovan Mohyla-akatemian opiskelijat kehittivät vertep-nukketeatteria. Kaksiosainen esitys kuvastaa akatemian teatteriesitysten tyyliä. Kiertelevät esiintyjät veivät esityksiä myös kansan pariin. Aikaa myöten kaikki esityksiin liittyvä sai vakiintuneen muodon. Parhaat kyläteatterit olivat Sokyryntsissä, Baturynissä ja Mižhiriassa. Esityksen maalliseen osaan sisältyi usein viittauksia ajankohtaisiin tapahtumiin.

Teatteriperinne hiipui 1800-luvun puolivälissä, mutta vertauskuvallisen arvonsa se on säilyttänyt kotona esitettävissä joulunäytelmissä ja jouluisissa lauluesityksissä, joissa esiintyjät pukeutuvat vertep-hahmoiksi. Vertep-teatteria on elvytetty 1900-luvulla *zhyvyi vertepinä*, jossa näyttelijät noudattavat Les Kurbasin Molodyi Teatrin kyläteatterin perinnettä, esimerkkinä Lvivin ukrainalainen draamateatteri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Emil Åström

**Emil Elias Åström** (26. elokuuta 1842 Tornio – 8. joulukuuta 1882 Kiel, Saksan keisarikunta) oli suomalainen lääkäri. Hän hoiti keväällä 1871 kirjailija Aleksis Kiveä, he ystävystyivät ja Kivi mainitsi hänet myös kirjeessään. 

Emil Åströmin vanhemmat olivat Ruotsin Länsipohjasta Suomeen muuttanut nahkurimestari, raatimies Johan Åström ja Helena Berg. Hän kävi Oulun ruotsinkielistä yläalkeiskoulua, pääsi ylioppilaaksi 1860 Vaasan kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1866, lääketieteen kandidaatiksi 1868, filosofian maisteriksi 1869 sekä lääketieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1873. Åströmin väitöskirja käsitteli arsenikkimyrkytystapausten oikeuslääketieteellistä todistamista.

Aleksis Kivi tuotiin keväällä 1871 Fanjunkarsista hoidettaviksi Uudelle klinikalle Helsinkiin "raskasmielisyyden" takia. Häntä hoitivat siellä professori Otto Edvard August Hjelt ja lääketieteen kandidaatti Emil Åström. Kivi mainitsi Åströmin "toisena nuorempana lääkärinä" Charlotta Lönnqvistille kirjoittamassaan kirjeessä. Kivi ja Åström ystävystyivät ja Kivi muisti hänet vielä kuolinvuoteellaan joulukuussa 1872. Åström otti osaa myös Kiven hautajaisten järjestämiseen ja kustantamiseen.

Åström oli piirilääkärinä Pielisjärvellä 1873–1875 ja kaupunginlääkärinä Kristiinankaupungissa vuodesta  1875 alkaen. Syksyllä 1877 Åström matkusti valtion stipendillä Wieniin tekemään lääketieteellistä tutkimusta. Täällä hän sairastui keväällä 1878 ja oli sitten toipumassa Kissingenissä. Åström palasi Suomeen syyskesällä 1878. Hän jatkoi lääkärin työssä Kristiinankaupungissa mutta Kiven sairautta muistuttanut sairaus uusiintui heinäkuussa 1879. Syksyllä 1882 Åström veli Karl Robert ja lanko ja serkku Axel Åström lähtivät viemään häntä hoidettavaksi Kieliin Saksaan. Emil Åström kuoli Kielissä joulukuussa 1882 ja ja hänet haudattiin Kielin Süd-Friedhofin hautausmaalle. 

Emil Åströmin veljet Johan, Karl Robert ja Hemming Åström jatkoivat isänsä ammatissa nahkureina. Karl Robert ja Hemming perustivat Ouluun Veljekset Åström nahkatehtaan.

## Lähteet
Valter A. Brotherus

**Valter Alexander Brotherus** (15. helmikuuta 1884 Hamina – 4. lokakuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen agronomi, maanviljelijä ja järjestöjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Brotheruksen vanhemmat olivat lehtori Carl Gottfried Brotherus ja Emilia Carolina (Milette) Malm ja puoliso vuodesta 1910 Alli Toini Klockars. Professori, Helsingin yliopiston rehtori Karl Robert Brotherus oli hänen veljensä. Valter A. Brotherus tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1903 ja valmistui agronomiksi Mustialasta vuonna 1905. Toimittuaan opettajana maanviljelyskoulussa Osarassa hän siirtyi vuonna 1908 Karjalan hevosjalostusjärjestöjen palvelukseen, aina vuoteen 1915 asti. Naimisiin mentyään Brotherus hankki puolisoineen ensin maatilan Nuijamaalta ja sitten Hännilän kartanon Hiitolasta, paneutuen siellä erityisesti Ayrshire-lehmien kasvatukseen. Vuonna 1929 Brotheruksesta tuli Suomen Ayrshire -yhdistyksen toiminnanjohtaja. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1938 asti ja sitten vielä 1945–1951. Maanviljelystä Brotherus harjoitti sotien jälkeen Espoossa. Hänellä oli myös useita oman alansa ja muita luottamustoimia. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Brotherus sai vuonna 1939.

## Julkaisuja
* *Hevosjalostuksesta Holsteinissa ja Pohjois-Ruotsissa: matkakertomus*, 1909

## Lähteet
CYR

**Cyr** on yhdysvaltalaisen vaihtoehtorockyhtyeen The Smashing Pumpkinsin studioalbumi, joka julkaistiin 27. marraskuuta 2020.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Billy Corgan - laulu, kitara, bassokitara, syntetisaattori
* James Iha - kitara
* Jeff Schroeder - kitara
* Jimmy Chamberlin - rummut
* Katie Cole - taustalaulu
* Sierra Swan - taustalaulu

## Arvostelut
* Kulttuuritoimitus: 
* Soundi: 

## Lähteet
Original Sokos Hotel Tripla

**Original Sokos Hotel Tripla** on kauppakeskus Triplan yhteydessä Helsingin Keski-Pasilassa sijaitseva hotelli, jonka vastaanotto on neljännessä kerroksessa ja korkeimmat huoneet 17. kerroksessa. Hotelli on valmistunut tammikuussa 2020 ja siinä on 430 huonetta.
## Kokoustilat
Hotelli ilmoittaa olevansa Suomen suurin kokouskeskus 12 kokoustilallaan, ja hotellilla on myös kokousvieraille sopiva Tilausravintola Böle. Osa tiloista on yhdisteltäviä. Luettelo hotellin kokoustiloista: 
*Alpua
*Berg
*Eskola
*Eskola-Kaivola
*Eskola-Kaivola-Alpua
*Fiskars Ruukkikylä
*Fred
*Fredriks
*Fredriksberg
*Jakokoski
*Jakokoski-Vuolenkoski
*Kaivola
*Kaivola-Alpua
*Kumpula 
*Pasila
*Pasila-Kumpula 
*Riks
*Riksberg
*Rämsöö
*Tiutinen 
*Vuolenkoski
*Teijon ruukkikylät
*Vuotso

## Lähteet
Tin Biderin kraatteri

**Tin Biderin kraatteri** on Algeriassa sijaitseva, impaktissa syntynyt törmäyskraatteri, joka on tutkijoiden mukaan syntynyt noin 70 miljoonaa vuotta sitten, mahdollisesti varhaisella tertiäärikaudella. Kraatteri on halkaisijaltaan 6 kilometriä.

## Lähteet
The Happy Worker

**The Happy Worker** on John Websterin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa vuoden 2022 -elokuvajuhlilla.

Elokuva käsittelee työelämään liittyviä ongelmia.

Elokuvassa haastateltaviin henkilöihin kuuluu mm. David Graeber.

## Arvosteluja
Leena Virtanen, Helsingin Sanomat: ★★★★★

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Karaokeparatiisi

**Karaokeparatiisi** on Einari Paakkasen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa elokuussa 2022.

Elokuvan tuotti napafilms ja elokuvateattereihin sen levitti Aurora Studios.

Elokuva käsittelee karaokea Suomessa. Siinä kerrotaan suomalaisten ihmisten tarinoita, jotka ovat löytäneet karaokesta apua yksinäisyyteen.

Elokuva voitti parhaan dokumenttielokuvan Jussi-palkinnon 2023.

## Arvosteluja
* Pekka Torvinen, Helsingin Sanomat 
* Niko Ikonen, Episodi 
* Marita Nyrhinen, Kulttuuritoimitus 
* Emmi Koivumäki, Film-o-holic 
* Tuomas Riskala, Katso 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan internetsivut
Bobby Solo

**Bobby Solo** (oik. **Roberto Satti**, s. 18. maaliskuuta 1945) on italialainen laulaja ja näyttelijä. Solo sijoittui vuoden 1964 San Remon musiikkifestivaaleilla toiseksi kappaleella *Una lacrima sul viso*, ja kappaleesta tuli myyntimenestys Italiassa.

Solo voitti vuoden 1965 San Remon musiikkifestivaalit kappaleella *Se piangi, se ridi* ja valikoitui samalla Italian edustajaksi saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa Solo sijoittui viidenneksi.

## Diskografia
### Albumit
**Bobby Solo* (1964)
**Il Secondo LP Di Bobby Solo* (1965)
**Triunfador En El XV Festival De San Remo 1965* (1965)
**Le Canzoni Del West* (1966)
**La Vie En Rose* (1966)
**Canta Temas De Ayer, Hoy Y Siempre* (1966)
**San Francisco* (1967)
**Superbobby* (1968)
**Il Meglio Di Bobby Solo* (1969)
**Bobby Folk* (1970)
**Tränen In Den Augen* (1974)
**Star Galerie* (1974)
**Love* (1975)
**Una Lacrima Sul Viso* (1977)
**Una Lacrima Sul Viso (New Wave Disco)* (1978)
**Rock'n'Roll* (1979)
**Solo* (1982)
**Special '83* (1983)
**Solo.... Elvis* (1986)
**Rose Rosse* (1987)
**Rock Around The Rock* (1988)
**Una Lacrima Sul Viso E I Suoi Più Grandi Successi...* (1990)
**XV* Round* (1996)
**That's Amore* (1997)
**Rose Rosse* (1997)
**Lei Balla Sola* (2003)
**Let's Swing* (2003)
**Homemade - Johnny Cash* (2004)
**Christmas With Bobby Solo Jazz Trio* (2006)
**Canzoni Romane* (2006)
**Easy Jazz Neapolitan Song* (2009)
**Live in Sabbioneta* (2016)
**Nuove Canzoni Italiane - New Italian Songs* (2017)

## Filmografia
**Una lacrima sul viso* (1964)
**Viale della canzone* (1965)
**La più bella coppia del mondo* (1967)
**Donne... botte e bersaglieri* (1968)
**Zingara* (1969)
**"FF.SS." - Cioè: "...che mi hai portato a fare sopra a Posillipo se non mi vuoi più bene?"* (1983)

## Lähteet
The Mission (vuoden 2022 elokuva)

**The Mission** (myös **The Mission – Lähetyssaarnaajat**) on Tania Andersonin ohjaama ja käsikirjoittama suomalais-saksalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa vuoden 2022 Sundancen elokuvajuhlilla.

Elokuva on henkilödokumentti neljästä amerikkalaisteinistä, jotka tekevät Suomessa lähetystyötä käännyttääkseen suomalaisia Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkon jäseniksi. Elokuvassa kuvataan neljän amerikkalaisen mormoninuoren matkaa elokuussa 2019 Suomeen tekemään lähetystyötä.

Elokuvan ohjaajalla Tania Andersonilla on tuntumaa yhteisöön, sillä hänen isänsä oli mormoni mutta erosi myöhemmin yhteisöstä. Mormoniyhteisö asetti elokuvan teolle ehtoja, jotka kuitenkin työn aikana väljentyivät.

## Vastaanotto
Helsingin Sanomien Tero Kartastenpää suhtautuu elokuvaan viileästi: elokuvasta puuttuu konkretia, esimerkiksi nuorten ahdistuksesta kerrotaan, mutta se ei näy elokuvasta, ja arkea ylevöitetään, eivätkä kohtaukset kasva montaaseista pitemmiksi. Elokuvan alun synnyttämät odotukset eivät lopultakaan toteudu.

Elokuva on esitetty Sundancen elokuvajuhlilla, jossa se sai vaihtelevia arvioita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*