open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nigerin maantiede

**Nigerin maantiede** kertoo Nigerin maantieteestä. Nigerin lounaispuolella sijaitsevat Benin ja Burkina Faso, länsipuolella sijaitsee Mali, pohjoispuolella sijaitsevat Algeria ja Libya, itäpuolella sijaitsee Tšad ja eteläpuolella sijaitsee Nigeria. Maan keskiosassa sijaitsee Airvuoristo ja koillisosassa Tšadin rajaseudulla sijaitsee Djadon ylänkö. Maan lounaisosassa virtaa joki Niger. Maan kaakkoisosassa Nigerian ja Tšadin rajalla sijaitsee Tšadjärvi. Airvuoriston länsipuolella on Ténérén autiomaa, jonka eteläpuolella on Dillia Wad ja pohjoispuolella on Bilman keidasalue. Vielä lännempänä on Bilman aavikko. 

Yli puolet maan pinta-alasta koostuu hiekka-aavikoista ja kivierämaista. Maan jakautuu kasvillisuusvyöhykkeiden suhteen siten, että maan koillisosasta keskiosaan on Saharaan kuuluvaa aavikkoa, lännempänä on Saheliin kuuluvaa aroaluetta ja maan lounaisimmassa ja eteläisimmässä osassa kasvillisuus on enimmäkseen savannityyppistä. Aavikko vaihtuu aroksi Airvuoriston ja Agadezin kaupungin seudulla ja aro vaihtuu savanniksi Tahouan ja Tanoutin kaupunkien seudulla. Aroalueella kasvillisuus on enimmäkseen piikkipensaita. Savannialueen puita ovat apinanleipäpuut, kapokkipuut ja tamarindit.

Nigerin alueella kuiva kausi on sadekautta pidempi. Kuiva kausi kestää lokakuulta toukokuulle ja sadekausi kestää kesäkuulta syyskuulle. Vuotuinen sademäärä keskimäärin on Saharan laita-alueella muutama millimetri ja maan eteläosassa se on 500 mm. Sateet ovat paikallisia ja niihin liittyy usein ukkosmyskyjä. Päivälämpötila on kuivana kautena usein noin 30°C, mutta yölämpötila on paljon viileämpi.

## Lähteet
Ghanan maantiede

**Ghanan maantiede** kertoo Ghanan maantieteestä. Ghanan länsipuolella sijaitsee Norsunluurannikko, pohjoispuolella sijaitsee Burkina Faso ja itäpuolella sijaitsee Togo. Ghanan eteläpuolella on Atlantin valtameri. Rannikon itäosassa on Guineanlahti ja hieman lännempänä on Kultarannikko. Merenrannikon seudulla maasto on hiekkatasankoa, maan keskiosassa on sademetsää ja maan pohjoisosassa on pensassavannia. Maan keskiosassa on laaja Asantin ylänkö. Maan pohjoisosassa virtaa joki Volta, jonka ympärillä olevaa alankoa, Voltan allasta ympäröivät Kwahuvuoret ja Gambagan kalliojyrkänteet. Volta on Afrikan kahdeksanneksi pisin joki. Se laskee Guineanlahteen. Voltan sivujokia ovat Musta Volta ja Valkoinen Volta.

Koko maassa kuivan kauden ja sadekauden välillä on selvä ero. Sadekausi alkaa tavallisesti auringon ollessa lakipisteessään. Joulukuulta helmikuulle Saharan suunnalta puhaltaa harmattantuuli, joka on kuuma ja kuiva.

## Lähteet
Bunad

**Bunad** on norjalainen kansallis- ja juhlapuku, joka perustuu kansanpukuihin. Bunad voi olla jonkun kansanpuvun viimeisin kehitysvaihe tai se voi olla rekonstruktio vanhasta puvusta. Pukujen ulkomuoto vaihtelee alueittain, mutta nykyaikaiset bunadit tehdään aiempaa yhtenäisemmistä materiaaleista, minkä lisäksi niiden käyttö on perinteisiä kansanpukuja rajoitetumpaa.

Bunadit kehittyivät Norjan 1800-luvun kansallisen heräämisen yhteydessä, jolloin niistä tuli perinteen ja identiteetin rakentamisen välineitä. Kehitykseen liittyi myös kansantanssien arvostuksen nousu.

Bunadien arvostus on Norjassa ollut jälleen noususta 1900-luvun lopulta alkaen. Tämä on näkynyt perinteisten bunadien oston ja käytön lisääntymisenä sekä uusien bunadien ja kansanpukujen kehittämisenä. Varsinkin miehet ovat alkaneet käyttää pukuja enemmän. Periaatteessa nimitys 'bunad' on varattu puvuille, jotka Norjan bunad- ja kansanpukuinstituutti (*Norsk institutt for bunad og folkedrakt*) on hyväksynyt, mutta käytännössä raja ei ole aina näin selkeä.

## Käyttö
Nykyään bunadia voidaan käyttää erilaisissa juhlissa kuten ristiäisissä, konfirmaatiossa, häissä, valmistujaisissa sekä Norjan kansallispäivänä. Bunadia voi käyttää myös pukukoodin vaatiessa juhlapukua, esimerkiksi vuotuisissa suurkäräjien avajaisissa.

Perinteisesti on käytetty sellaista bunadia, joka liittyy käyttäjän omaan kotiseutuun ja sukujuuriin, ja tämä on edelleen tyypillistä. Kuitenkin yhä useammat valitsevat bunadin sen mukaan, mikä niistä miellyttää heitä eniten.

Erilaisia pukuvariantteja sanotaan olevan satoja. Osa niistä on kuitenkin muita suositumpia. Näihin kuuluvat ainakin seuraavat:

* Nordlandin bunad

Nordlandin läänin bunad on yksi suosituimmista. Naisten puku on saanut usein Norjan medialta "Norjan kaunein bunad" -tittelin.

* Hardangerin bunad

Hardangerin alueen bunad tunnetaan "ensimmäisenä bunadina". Sen yksityiskohdat vaihtelevat, mutta sen tunnistaa punaisesta keskiosasta ja valkoisesta esiliinasta.

* Telemarkin bunad
Telemarkin alueella on rikas tekstiiliteollisuuden ja käsityöläisyyden perinne, ja jotkut pitävät Telemarkin bunadia 'norjalaisimpana'.

* Hallingdalin bunad
Hallingdalin alueen bunadille luonteenomaista ovat tumman kankaan ja kirjontaan käytettyjen eloisten värien välinen kontrasti.

* Trøndelagin bunad

Vaikka Trøndelagin alueella on erilaisia paikallisia pukuvariantteja suunniteltiin tämä puku vuonna 1923 ajatuksena luoda yhteinen bunad koko Keski-Norjan alueelle. Puku on saanut vaikutteita 1700-luvun rokokoo -tyylistä ja on helppo erottaa muista. Väritys vaihtelee vihreän, punaisen ja sinisen välillä, tosin näistä sininen on yleisin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sivusto, joka myy bunadeja. Sisältää useita laadukkaita kuvia eri alueiden bunadeista
Koiravarkaat

**Koiravarkaat** on suomalainen nuortenelokuva vuodelta 1994. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Marjut Komulainen ja pääosissa ovat Arttu Kapulainen, Elsa Saisio ja Mikko Hietanen.

Se on "kertomus ystävyydestä, yksinäisyydestä, kaipuusta saada rakastaa". Elokuva osallistui useampaan filmifestivaaliin Suomessa ja ulkomailla.
## Juoni

Kolme 12-vuotiasta, Väiski, Bosli ja Maisu löytävät autoon unohdetun koiran jota poliisi ei auta. Lopulta he varastavat koiran, päätyen piilottelemaan sitä aikuisilta. 

## Näyttelijät

## Vastaanotto

Elokuva sai tuomariston palkinnon lyhytelokuvien sarjassa Kairon elokuvajuhlilla 1994, sekä Chicago International Children's Film Festivalin vuoden 1994 parhaan lyhyen näytelmäelokuvan palkinnon.  

## Lähteet
Egyptin maantiede

**Egyptin maantiede** kertoo Egyptin maantieteestä. Egyptin länsipuolella sijaitsee Libya ja eteläpuolella sijaitsee Sudan. Egyptin pohjoispuolella on Välimeri ja itäpuolella on Punainenmeri. Egyptiin kuuluu Siinain niemimaa, jonka pohjoiosassa kalkkikivilaakio viettää Välimereen. Maan läpi virtaa Niilin joki. Niilin itäpuolella on itäinen aavikko, jota kutsutaan myös Arabian aavikoksi. Pinta-alaltaan 220 000 neliökilometrin laajuista itäistä aavikkoa halkovat wadit, kuivat joen uomat. Itäisen aavikon reunalla on 2000 metriä korkea vuoristo, joka reunustaa myös Punaistamerta. Pinta-alaltaan 690 000 neliökilometrin laajuinen läntinen aavikko on suurimmalta osaltaan keskimäärin 300 metriä korkeaa ylänköä, missä kallioperä koostuu enimmäkseen kalkkikivestä ja missä on paikoin hiekkakivimuodostumia. Alueella on useita syvänköjä ja jyrkkäseinäisiä laaksoja. Yksi syvänkö on 133 merenpinnan alapuolella oleva Qattara. Syvissä laaksoissa sijaitsevat muun muassa Khargan, Dakhlan ja Farafran keitaat. Niilin laakso on noin 1200 kilometriä pitkä ja 3-5 kilometriä leveä ja se on maailman pisin jokivarressa sijaitseva keidas. Niilin suisto on enimmillään 250 kilometriä leveä. Välimeren rannikon läheisyydessä on hiekkasärkkien merestä erottamia murotvetisiä järviä. Niilin jokilaaksossa esiintyy tulvia keväisin ja syksyisin.

Välimeren rannikolla ja Niilin suiston alueella ilmasto on tyypiltään välimerenilmastoa. Suurimmassa osassa Egyptiä vallitsee subtrooppinen aavikko- tai puoliaavikkoilmasto. Välimeren rannikolla vuotuinen sademäärä on 190 mm, sisämaassa Niilin suiston ulkopuolella se on vain muutamia kymmeniä millimetrejä. Keväisin puhaltaa aavikkotuuli khamsin, jonka mukana kulkeutuu lentohiekkaa ja joskus esiintyy hiekkamyrskyjä.

Aavikoilla esiintyy kuivuutta sietävää aavikkokasvillisuutta. Myös siellä elävä eläimistö on kuivuuteen sopeutunutta, kuten aavikkokettu, sakaali ja jotkut liskot ja käärmeet. Aavikoilla esiintyviä lintuja ovat jalohaikarat ja harjalinnut. Niilin vesistössä elävä niilinkrokotiili on palautettu Nasserjärveen.

## Lähteet
Fred. Olsen (1929–)

**Thomas Fredrik Olsen** (s. 1. tammikuuta 1929 Oslo) on norjalainen laivanvarustaja, Fred. Olsen & Co. yhtiön johtaja vuosina 1955–1994.

Olsenin samanniminen isoisä Thomas Fredrik Olsen laajensi perheyrityksestä yhden Norjan suurimmista varustamoista, ja Olsen siirtyi sen johtoon vuonna 1955. Hän jatkoi toimintaa menestyksekkäästi ja oli mukana myös muun muassa Norjan öljybuumissa sekä lentoyhtiö Scandinavian Airlinesin laajentumisessa. Olsen oli 1970-luvulla yksi Norjan rikkaimmista ihmisistä. Hän siirsi perheyhtiön hallinnan tyttärelleen Anette Olsenille vuonna 1994, mutta oikeuden päätöksellä Thomas Fredrikin pikkuveli Petter Olsen sai puolet yhtiöstä. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rådhusgata

**Rådhusgata** on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu Fred. Olsens gatelta Rådhusplassenille. Kadun varrella sijaitsee kaksi entistä raatihuonetta ja se päättyy nykyisen Oslon kaupungintalon luokse.

Vuoden 1993 maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailujen lähtö- ja päätepiste oli Rådhusgatalla.

## Kuvia

Garmanngaarden Oslo.jpg|Rådhusgata 7: Garmanngården, joka toimi vuosina 1734–1843 kaupungintalona. Sen vanhimmat osat ovat peräisin 1620-luvulta.
Gamle rådhus Oslo.jpg|Rådhusgatan ja Nedre Slottsgaten kulmassa sijaitsee Oslon ensimmäinen raatihuone.
Statholdergaarden.jpg|Rådhusgata 11: Stattholdergaarden, joka toimi käskynhaltija Ulrik Frederik Gyldenlöven virka-asuntona 1680-luvulla. Rakennus tunnetaan myös nimellä Calmeyergården sen vuonna 1771 ostaneen kauppiaan Mathias Calmeyerin mukaan. Rakennuksella toimivalla Statholdergaarden-ravintolalla on ollut Michelin-tähti vuodesta 1998. 
Rådmannsgården.jpg|Rådhusgata 19: Rådmannsgården, Oslon alkuperäisen ruutukaava-alueen vanhin säilynyt rakennus. Se on toiminut muun muassa kirjastona sekä varuskuntasairaalana, mistä johtuu sen vaihtoehtoinen nimi Garnisonssykehuset.
Christiania torv.jpg|Katu kulkee Christiania Torvin läpi.
Oslo IMG 2616 redernes hus rk 163774.jpg|Rådhusgata 25: Redernes hus (Andreas Bjercke ja Georg Eliassen, 1934) rakennettiin Norjan varustamoliiton pääkonttoriksi.
Kontraskjaret1.JPG|Rådhusgatan loppupään ja Akershusin linnan välissä sijaitsee Kontraskjæret-puisto. Nimi tulee ranskan kielestä, jossa contrescarpe tarkoittaa linnoitetun vallihaudan ulommaista seinää.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1926

Suomen vuoden 1926 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Viipurissa Väinölänniemen jäällä 30.-31. tammikuuta. Kilapilut olivat samalla järjestävän seuran Viipurin Luistinseuran 50-juhlakilpailut.  Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Parhaista suomalaisluistelijoista Clas Thunberg, Julius Skutnabb ja Toivo Ovaska eivät osallistuneet SM-kisoihin. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.

### Miesten yleismestaruus






## Lähteet
* Competition: Finnish Allround Championships 1926 

### Viitteet
Aurakadun ja Eerikinkadun risteys

**Aurakadun ja Eerikinkadun risteys** on Turussa Kauppatorin kulmassa sijaitseva risteys, joka tunnetaan sen poikkeuksellisesta liikennejärjestelystä. Viistoristeyksessä liikennevalo-ohjaus ja suojatiet mahdollistavat jalankulkijoiden viistottaisen kulkemisen jalankulkuvaiheessa. Koska linja-autot tai muut ajoneuvot eivät tällöin liiku risteyksessä edes kääntyen, jalankulkijat voivat vapaasti valita oman liikkumissuunnan. Järjestely on ollut käytössä risteyksessä ainakin 1990-luvun alusta lähtien. Sen tarkoituksena on suojata jalankulkijoita linja-autojen vilkkaasti liikennöimällä alueella. Risteyksen suojatiemerkinnät uudistettiin kauppatorin uudistustöiden yhteydessä syksyllä 2022.

Suomessa ainutlaatuinen viistoristeys on muualla maailmassa melko yleisesti käytössä, ja siitä käytetään englanniksi nimitystä *pedestrian scramble*. Tunnetuin esimerkki tämän tyyppisestä risteyksestä sijaitsee Tokion Shibuyassa rautatieaseman edustalla.

## Lähteet
Kissojen kuningas

**Kissojen kuningas** (tai **kissojen kuningas on kuollut**) on Britteinsaarilla kerrottu kansantarina, jossa eläinhallitsija kuolee, mitä seuraa toismaailmallisen ilmentyminen arkisessa ympäristössä. Yleisemmin toismaailmallisuus esiintyy kissan muodossa, joka yllättäen puhuu ja ilmoittaa olevansa kuningas.

## Tarina
Charlotte S. Burnen 1800-luvulla Skotlannista keräämässä tarinassa nuori mies kertoo ystävilleen nähneensä kissalle pidettävän juhlavat hautajaiset. Tämän jälkeen kodin lemmikkikissa huutaa: ”Sittenhän minä olen kissojen kuningas!”, minkä jälkeen se häipyy, eikä sitä enää nähdä.

Tarina noudattaa yleensä suunnilleen tällaista kaavaa, mutta sen eri kirjauksissa on myös eroavaisuuksia. Esimerkiksi eräässä versiossa yksi hautajaiskulkueen kissoista käskee miestä kertomaan Tom Tildrumille (joka paljastuu lopussa perheen kissaksi), että Tim Toldrum on kuollut, kun toisessa variaatiossa mies kuuntelee etäältä hautajaisia pitävien kissojen huutavan kuninkaan olevan kuollut. Eräässä englantilaisessa versiossa vieras kissa tulee miehen taloon savupiipun kautta kertomaan uutisen kuninkaan kuolemasta.

Irlantilaisessa perinteessä on kerrottu myös synkempää Cat-Sìthin tarinaa.

## Lähteet
Janne Ahjopalo

**Janne Ahjopalo** (s. 1977 Ristiina) on suomalainen toimittaja ja yhteiskuntatieteiden maisteri.

Ahjopalo on kirjoittanut yhdessä Olga Palon kanssa tietokirjan *Rakastan ihmistä – keskusteluja biseksuaalisuudesta* (2020, Kustantamo S&S). Ahjopalo on toimittanut kirjan *Immu – Nousut, laskut ja sudenkuopat* (2025, Bazar).

Ahjopalon puoliso on teatteriohjaaja Aino Kivi. Ahjopalolla on kolme poikaa.

## Lähteet
Niamh Fahey

**Niamh Fahey** (s. 13. lokakuuta 1987 Galway) on irlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi Irlannin naisten maajoukkueessa sadannen maaottelunsa vuonna 2022.

Fahey siirtyi kotimaansa Salthill Devonista englantilaisseura Arsenaliin vuonna 2008. Sittemmin hän on edustanut myös Chelseaa ja vuodesta 2018 Liverpoolia. Kaudella 2017–2018 hän pelasi Ranskassa Bordeaux'n joukkueessa. Hän on voittanut Englannin-liigamestaruuden vuosina 2009–2012 Arsenalin ja vuonna 2015 Chelsean pelaajana.

Fahey on ennen MM-kilpailuja 2023 pelannut Irlannin maajoukkueessa 108 ottelua. Hän teki toistaiseksi ainoan maajoukkuemaalinsa 104. ottelussaan kesäkuussa 2022 Georgiaa vastaan.

## Lähteet
Georg Curtius

**Georg Curtius** (16. huhtikuuta 1820 Lyypekki – 12. elokuuta 1885 Hermsdorf am Kynast, nyk. Sobieszów) kuului 1800-luvun merkittävimpiin saksalaisiin filologeihin ja kielihistorioitsijoihin. Koulutukseltaan ja oppituoliltaan hän oli klassillinen filologi mutta tutki klassisia kieliä nimenomaan tuolloin vielä tuoreen historiallis-vertailevan kielitieteen valossa. Pisimpään urallaan hän toimi Leipzigin yliopistossa yhtenä sen tunnetuimmista professoreista.

Curtius syntyi Karl Georg Curtiuksen neljäntenä poikana. Hän opiskeli Bonnin ja Berliinin yliopistoissa, joista jälkimmäisessä pääsi kuulemaan mm. Franz Boppia, yhtä vertailevan kielitieteen perustajista, jolle hän myöhemmin omisti niin ensimmäisen teoksensa *De nominum graecorum formatione* (1842) kuin pääteoksensa *Grundzüge der griechischen Etymologie* toisen painoksen (1866).

Vuonna 1846 Curtius sai klassisen filologian viran Berliinistä, missä toimi aktiivisesti poliittisessa elämässä mm. Euroopan hullun vuoden 1848 ajan. Prahan yliopiston klassisen filologian professuurin hän sai 1849, mutta 1854 hän siirtyi Kieliin ja 1861 viimein Leipzigiin, minne lopulta jäi lähes neljännesvuosisadaksi.

Curtiuksen mielestä täysipainoinen filologinkoulutus edellytti myös kieliopin ja kielihistorian tuntemusta. Omat teoksensa hän julkaisi nimenomaan näistä kielitieteellisistä kysymyksistä rajautuen niissä latinaan ja kreikkaan, mutta hän seurasi aktiivisesti myös lähialojen kirjallisuutta ja hyödynsi siitä kaiken sen, mikä näytti käyttökelpoiselta hänen omalle alalleen tai kielitieteen yleisiin kysymyksiin. Hän toimi monien nuorgrammaatikoiden (esim. Hermann Paulin) opettajana, ja hänen tiedetään käyttäneen äännelain (saks. *Lautgesetz*) ja analogian käsitteitä jo ennen kuin nämä muodollisesti määrittelivät ne ja tekivät ne tunnetuiksi.

## Teoksia

* *Die Sprachvergleichung in ihrem Verhältniss zur classischen Philologie* (1845)
* *Sprachvergleichende Beiträge zur griechischen und lateinischen Grammatik* (1846)
* *Grundzüge der griechischen Etymologie* (1858–1862, viides laitos 1879)
* *Das Verbum der griechischen Sprache* (1873)

## Lähteet
Monacon ePrix 2023

**Monacon ePrix 2023** (virallisesti **2023 Monaco E-Prix**) oli Formula E -sarjan kauden 2022–2023 yhdeksäs osakilpailu. Kilpailu ajettiin väliaikaisellä katuradalla Monacossa 6. toukokuuta 2023.

Kilpailun voitti uusiseelantilainen Nick Cassidy.

## Lähtökohdat

Kahdeksan ajetun osakilpailun jälkeen MM-sarjaa johti saksalainen Pascal Wehrlein neljän pisteen erolla uusiseelantilaiseen Nick Cassidyyn. Kolmantena ollut Jean-Éric Vergne oli jäänyt Wehrleinista 19 pistettä. Tallien MM-sarjaa johti Porsche, joka oli kerännyt 168 pistettä. Toisena, 15 pistettä vähemmän keränneenä, oli Envision Racing.

## Rata

Kilpailussa käytetty Monacon katurata on 3 337 metriä pitkä ja pitää sisällään 19 mutkaa. Rata kierrettiin myötäpäivään. Formula E:n oman julkaisun mukaan rata on legandaarinen moottoriurheilupaikka. Radan nopeat osuudet ja radan mäkisyys tekivät energianhallinnasta haastavaa.

## Tulokset

Aika-ajojen finaalissa sekä Hughesin että Fenestrazin ajat hylättiin. Hughes oli oikonut läpi Neuvellen šikaanin ja Fenestraz oli ylittänyt sallitun tehorajan. Hughes oli ajanut kierroksensa ensimmäisenä, joten paalupaikka myönnettiin hänelle.

### Aika-ajot

#### Pudotuspelit

#### Aika-ajon tulokset

### Kilpailu

## Sijoitukset kilpailun jälkeen

***Huom!**: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

## Huomiot

## Lähteet
Olivia Rodrigon diskografia

Tämä on **[[Olivia Rodrigo]]n diskografia**. Olivia Rodrigo on yhdysvaltalainen poplaulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Hän on voittanut kolme Grammy-palkintoa. 

Rodrigo julkaisi esikoisalbuminsa *[[Sour (albumi)|Sour]]* vuonna 2021. Albumista tuli maailmanlaajuinen menestys. Se sisälsi hitit ”Drivers License”, ”Good 4 U” ja ”Deja Vu”. Albumi on myynyt kultaa tai platinaa monissa maissa.

Rodrigo julkaisi toisen albuminsa *[[Guts (Olivia Rodrigon albumi)|Guts]]* vuonna 2023. Sen ensimmäinen single ”Vampire” nousi listaykköseksi useissa maissa. 

Rodrigo sävelsi ja levytti kappaleen ”Can’t Catch Me Now” vuoden 2023 elokuvaan *[[Nälkäpeli: Balladi laululinnuista ja käärmeistä (elokuva)|Nälkäpeli: Balladi laululinnuista ja käärmeistä]]*.  Hänen esittämiään kappaleita on lisäksi mukana hänen televisiosarjojensa *High School Musical: The Musical: The Series* ja *Bizaardvark* soundtrack-levyillä.

Katso myös: Luettelo Olivia Rodrigon kappaleista

## Albumit
### Studioalbumit

### Soundtrackit

### Kokoelmat

## EP:t

## Singlet

### Promosinglet

## Muut esiintymiset

## Videot
### Videojulkaisut

### Musiikkivideot

## Muille artisteille kirjoitetut kappaleet

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
*Olivia Rodrigon diskografia AllMusic-sivustolla
*Olivia Rodrigon diskografia Discogs-sivustolla
*Olivia Rodrigon diskografia MusicBrainz-sivustolla
Dietrich

**Dietrich** () on saksankielinen miehen etunimi sekä sukunimi. Se perustuu gootinkieliseen nimeen Teoderik (), joka tarkoittaa "kansan hallitsijaa".

Suomessa etunimi Dietrich on vuoteen 2025 mennessä annettu yhteensä alle 97 miehelle ja alle 30 naiselle. Vuonna 2025 Suomen väestötietojärjestelmässä oli 125 elävää henkilöä, joiden sukunimi oli Dietrich.

## Henkilöitä, joiden etunimi on Dietrich
* Dietrich Assmann (1933–2023), suomalainen kirjallisuuden professori
* Dietrich Becker (1623–1679), saksalainen säveltäjä, urkuri ja viulisti
* Dietrich Bonhoeffer (1906–1945), saksalainen luterilainen pappi ja kansallissosialismin vastustaja
* Dietrich Buxtehude (1637–1707), saksalainen urkuri ja säveltäjä
* Dietrich von Choltitz (1894–1966), saksalainen jalkaväenkenraali
* Dietrich Eckart (1868–1923), saksalainen kirjailija, toimittaja ja kansallissosialisti
* Dietrich von Falkenberg (n. 1585–1631), Ruotsin armeijassa sotinut saksalaissyntyinen sotilas
* Dietrich Fischer-Dieskau (1925–2012), saksalainen laulaja
* Dietrich von Hildebrand (1889–1977), saksalainen roomalaiskatolinen teologi ja filosofi
* Dietrich I von Isenberg (n. 1215–1301), saksalainen kreivi
* Dietrich Kampf (s. 1953), saksalainen mäkihyppääjä
* Dietrich Mateschitz (1944–2022), itävaltalainen liikemies
* Dietrich Schwanitz (1940–2004), saksalainen kirjallisuustieteen professori ja kirjailija
* Dietrich Thurau (s. 1954), saksalainen maantiepyöräilijä

* Christian Dietrich Grabbe (1801–1836), saksalainen näytelmäkirjailija
* Hans-Dietrich Genscher (1927–2016), saksalainen poliitikko
* Hans-Dietrich von Tiesenhausen (1913–2000), saksalainen kapteeniluutnantti ja sukellusvenepäällikkö
* Johan Dietrich Boldt (1831–1883), suomalainen kenraalimajuri
* Johann-Dietrich Wörner (s. 1954), saksalainen rakennusinsinööri

## Henkilöitä, joiden sukunimi on Dietrich
* Carolin Dietrich (s. 1985), saksalainen aitajuoksija
* Fritz Dietrich (1898–1948), saksalainen SS-upseeri
* Gerhard Dietrich (1942–2024), saksalainen telinevoimistelija
* Josef Dietrich (1892–1966), saksalainen SS-upseeri
* Marlene Dietrich (1901–1992), saksalais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
* Miika Dietrich (s. 1990), suomalainen meloja
* Robert Dietrich (1986–2011), saksalainen jääkiekkoilija
* Wilfried Dietrich (1933–1992), saksalainen painija

## Muita Dietrich-nimisiä asioita
* De Dietrich, ranskalainen automerkki
* Lorraine-Dietrich, ranskalainen automerkki

## Lähteet
Breaking the Silence

**Breaking the Silence** on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Queensrÿchen kappale, joka julkaistiin promosinglenä yhtyeen kolmannelta studioalbumilta **' vuonna 1988. Kappaleen on kirjoittanut yhtyeen kitaristi [[Chris DeGarmo]] ja laulaja [[Geoff Tate]].

”Breaking the Silence” on ''Operation: Mindcrime'' -konseptialbumin yhdestoista kappale. Se kertoo tarinaa päähenkilö Nikkistä, joka alkaa vajota hulluuteen ja juoksee kadulla huutaen hänen kuolleen rakkaansa Sister Maryn nimeä.

Kappaleen musiikkivideo sisältyi syyskuussa 1989 julkaistulle **' -tallenteelle.

## Kokoonpano
;Queensrÿche
* Geoff Tate – laulu
*Chris DeGarmo – kitara, taustalaulu
*Michael Wilton – kitara
*Eddie Jackson – basso, taustalaulu
*Scott Rockenfield – rummut, lyömäsoittimet

;Tuotanto
* Peter Collins – tuottaja
* James Barton – äänitekniikka, miksaus
* Paul Northfield – äänitekniikka
* Jim Campbell – äänitekniikan avustaja
* Paul Milner – äänitekniikan avustaja
* Glen Robinson – äänitekniikan avustaja
* Ronald Prent – miksauksen avustaja
* Bob Ludwig – masterointi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kappaleen sanoitukset Genius-sivustolla
Ogul Qaimiš

**Ogul Qaimiš-kaanitar**, *Oqol-Qaimiš* *Khatun* (k. 1251) oli syntyisin merkiittien-heimosta ja suurkaani Güyükin päävaimo. Tämän kuoleman jälkeen hän oli Mongolivaltakunnan sijaishallitsija vuosina 1248–1251. 

Hänet annettiin Güyükin vaimoksi, kun Tšingis-kaani oli nujertanut merkiittien-heimon kapinan vuosina 1216-1219. Ogul Qaimišille ja Güyük-kaanille syntyi kaksi poikaa, Koja-Ogul ja Naqu. Kun aviomies kuoli huhtikuussa 1248 Qum-Sengirissä Turkestanissa, hän toi tämän *ordan* Ögödein apanage-läänityksen Emil-Qobaqin alueelle. Güyükin tärkeimmät virkamiehet Tšinqai, Qadaq ja Bala auttoivat Ogul-kaanitarta toimimaan valtionhoitajana. Hän vietti aikaansa mongolien šamaanien kanssa, eikä hänellä ollut anoppinsa Töregene-kaanittaren poliittisia taitoja. Useimmat prinssien käskyistä annettiin hänen tietämättään.

Ennen Ogulin hallintokautta  tai sen aikana hänen aviomiehensä suurkaani Güyükin kenraali Eljigidei lähetti suurlähetystön Ranskan Ludvig IX:n hoviin tarjoamaan liittoa muslimeja vastaan. Ogul-kaanitar karkotti luotaan vuonna 1250 Ludvig IX:n vastalähetystön ja kertoi lähettiläs, dominikaani André de Longjumeaulle, että heidän lahjoistaan huolimatta Ranskan tulisi alistua mongolivaltaan, jotta se välttyisi mongoliarmeijan aiheuttamalta tuholta. Ogul Qaimišin hallituskausi ei erottunut juuri mitenkään, ja hän pysyi suurelta osin politiikasta taustalla. Hänen merkittävin politiinen tekonsa oli nostaa talonpoikaisväestön verotusta kymmenkertaiseksi perinteisestä yksi sadasta eläimestä epärealistiseen yksi kymmenestä eläimeen.

Ogul-kaanitar piti valtaa vuoteen 1251 saakka, jolloin Möngke-kaani valittiin suurkaaniksi. Hänen omat poikansa Naqu ja Koja sekä Ögödein pojanpoika Širemün (äiti Qadaqach, vuonna 1237 kuolleen suosikkipoika Köchün vaimo) myös vaativat valtaistuinta itselleen tuloksetta, koska Tšagatai-kaanit ja heidän johtajansa Jesü Möngke kannattivat Ogulia. Kaaninvaalissa vuonna 1249 Möngke oli jo valittu kaaniksi, mutta Ogul ja hänen poikansa kieltäytyivät osallistumasta. Kun Möngke oli vuonna 1251 valittu kurultaissa suurkaaniksi, Ogul ja hänen poikansa yrittivät syrjättää hänet. Tuloksena oli että Koja karkotettiin, Širemun teloitettiin.

Ogul otettiin lopulta vangiksi, hänen kätensä ommeltiin yhteen nahkaremmeillä, ja Möngke asetti Ogulin julkisen oikeudenkäyntiin joulukuussa 1252, samalla kun hän puhdisti kaikki osavaltion osat, joita hän piti uskollisena edelliselle hallitukselle, erityisesti Ögödein-klaaniille. Oikeudenkäynnissä Ogul riisuttiin alasti keisarillisten naisten edessä suljetussa jurtassa, jossa hän raivosi mm. Sorghaghtani Bekille ​​ja häntä syytettiin siitä, että hän oli liiaksi sekaantunut šamanismiin valtion etuun nähden sekä oli syyllistynyt maanpetokseen. Syylliseksi todettua Ogulia kidutettiin ja hänet heitettiin Kerulen-jokeen huopasäkkiin käärittynä - mongolien oikeuden mukaan tämä kohtalo oli yleensä varattu noidille, koska uskottiin, että paha ei voi ylittää juoksevaa vettä ja se saattaa jopa puhdistaa sen.

## Lähteet
Kopervik

**Kopervik** on entinen Norjan kunta ja nykyinen Karmøyn kunnan hallinnollinen keskus. Kuntaliitoshetkellä vuonna 1965 Kopervikissa oli 1&nbsp;737 asukasta. Nykyisessä Kopervikin taajamassa asuu noin 12&nbsp;000 ihmistä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Montfort-en-Chalosse

**Montfort-en-Chalosse** on kunta Lounais-Ranskassa Landesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee noin 18 kilometriä Daxin kaupungista itään.

Kaupunki on vanha 1200-luvun bastide. Kaupunki on linnoitettu 1100-luvulla, ja sen valleista on osa yhä nähtävissä. Saint-Pierren kirkko on rakennettu 1200-luvulla. Kirkon iso kellotorni on 1400-luvulta.

Maaseudulla on etnografinen museo, *Musée de la Chalosse*. Museossa voi tutusta alueen kulttuuriin ja elämäntapoihin. Museorakennus on kalustettu 1800-luvun kartano puutarhoineen.


Tiedosto:Montfort-en-Chalosse - Église Saint-Pierre - 2.jpg|Saint-Pierren kirkko
Tiedosto:Domaine de Carcher - Musée de la Chalosse - Montfort-en-Chalosse.jpg|Musée de la Chalosse


## Tunnettuja kuntalaisia
*André Boniface (s. 1934), rugbyn pelaaja 
*Guy Boniface (1937-1968), rugbyn pelaaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aasmund Halvorsen Vinje

**Aasmund Halvorsen Vinje** (25. heinäkuuta 1851 Etne – 4. joulukuuta 1917 Stavanger) oli norjalainen opettaja ja Maltillisen Venstren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1885–1906 ja toimi Norjan maatalousministerinä 1905–1906. Vuosina 1884–1890 hän oli Kopervikin pormestari.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isko Korpela

**Isko Ilmari Korpela** (15. heinäkuuta 1907 Keuruu – 27. maaliskuuta 1990 Kaarina) oli 1920- ja 1930-luvuilla kansallisesti tunnettu suomalainen pikaluistelija. Hän oli mukana valittaessa Suomen pikaluistelijoita St. Moritzin vuoden 1928 olympialaisiin mutta ei päässyt kisajoukkueeseen. Ammatillisen uran Korpela teki Savon alueella metsänhoitajana.

## Urheilu-ura
Korpela kilpaili 1920-luvulla pikaluistelussa SM-mitaleista. Hän aloitti uransa 15-vuotiaana Kuopion Luistinseuran juniorisarjoissa. Vuoden 1925 juniorimestaruuskilpailuissa Korpela otti ylivoimaisen poikien Suomen mestaruuden. Vuonna 1926 hän nousi yhteispisteissä SM-hopealle. Näissä Viipurissa pidetyissä mestaruuskisoissa suomenmestaruuden voitti Uuno Pietilä, mutta Thunberg ja Skutnabb eivät osallistuneet kisoihin. Seuraavana vuonna hän sijoittui 11:nneksi, mutta Tampereella käydyissä MM-kisoissa Korpela oli neljänneksi paras suomalainen ja kokonaissijoituksessa seitsemäs. Lisäksi hän oli 500 metrin kisan voittaja. Tampereen MM-kisat jäivät hänen ainoiksi kansainvälisiksi mestaruuskisoiksi.

Korpela oli ehdolla vuoden 1928 St. Moritzin talviolympialaisiin. 

Pikaluistelussa Korpela oli mukana järjestämässä kuopiolaisten luisteluaktiivien kanssa Oslon vuoden 1952 talviolympialaisten pikaluistelun suomalaisten olympiaehdokkaiden valmennusleiriä Kuopioon, jossa oli marraskuussa 1951 harjoitteluun sopiva jäätynyt vesialue.

### Henkilökohtaiset ennätykset

* 500 metriä: 45,24 (10. maaliskuuta 1928, Viipuri)
* 1 000 metriä: 1.43,10 (25. tammikuuta 1925, Savonlinna)
* 1 500 metriä: 2.29,5 (14. tammikuuta 1928, Tampere)
* 3 000 metriä: 6.09,8 (25. helmikuuta 1937, Helsinki)
* 5 000 metriä: 9.10,4 (20. maaliskuuta 1926, Kuopio)
* 10 000 metriä: 19.27,0 (12. maaliskuuta 1927, Kuopio)

## Työura
Isko Korpela opiskeli yksityisoppilaana ylioppilaaksi Kuopion lyseossa syksyllä 1933 ja siirtyi sen jälkeen opiskelemaan Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteelliseen tiedekuntaan. Hän valmistui metsänhoitajaksi talvisodan jälkeisenä välirauhan aikana 1940.

Sen jälkeen hän toimi avustavana piirimetsänhoitajana Keski-Suomessa ja sen jälkeen piirimetsänhoitajana Pohjois-Savon metsänhoitolautakunassa. Vuonna 1945 hän siirtyi Metsäliiton palvelukseen piirimetsänhoitajana sijaintipaikkanaan Kuopio.

## Lähteet
Minea Mäkiviita

**Minea Mäkiviita** (s. 10. elokuuta 2005) on suomalainen pesäpalloilija. Mäkiviita edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Seinäjoen Maila-Jusseja. Hän pelaa ulkokentällä kakkosvahtina. Mäkiviita on pelannut 28 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt neljä tavallista juoksua, tuonut 18 juoksua ja kerännyt 72 kärkilyöntipistettä. Mäkiviita on pelannut neljä Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut kolme juoksua ja kerännyt seitsemän kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty 6. heinäkuuta 2023.

## Lähteet
Stéphane Prévot

**Stéphane Prévot** (s. 7. tammikuuta 1969) on belgialainen kartanlukija. Hän on osallistunut 180 kilpailuun rallin MM-sarjassa. Hän on ollut muun muassa Bruno Thiryn, François Duvalin ja Chris Atkinsonin kartanlukija.

## Ura
Prévot aloitti kartanlukijana viikkoa ajokortin saamisen jälkeen. Hän oli Marc Timmersin kartanlukijana Belgian mestaruuden voitossa, jonka jälkeen hän toimi Bruno Thiryn kartanlukijana rallin MM-sarjassa. Vuonna 2007 hän aloitti Chris Atkinsonin kartanlukijana.

Prévot on toiminut kartanlukijana yli 70 kuljettajalle. Hänen autobiografiansa on nimeltä *Sans Détour*.

## Lähteet
Nəcip Cihanov

**Nəcip Ğayaz ulı Cihanov** (, ; 1911 Uralsk – 1988 Ufa) oli tataaritaustainen neuvostoliittolainen säveltäjä, pedagogi ja valtiomies, palkittu Neuvostoliiton kansantaiteilija, Sosialistisen työn sankari.

## Lähteet
Matti Arteva

**Matti Emil Arteva** (s. 19. lokakuuta 1945 Helsinki) on suomalainen insinööri ja metalliteollisuudessa toiminut eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Arteva syntyi myyntipäällikkö Olavi Emil Artevan ja notaari Eine Lemmitty Parvion perheeseen. Hänen puolisonsa on merkonomi Anja Kaarina Kärkkäinen. Koneinsinööriksi Arteva valmistui Helsingin teknillisestä oppilaitoksesta 1970. Hän oli Telko Oy:n osastopäällikkö 1970–1975 ja Aspo Oy:ssä tuotepäällikkö 1975–1977, teräsosaston osastopäällikkö 1977–1980, Järvenpään esikäsittelylaitoksen johtaja 1980–1983, tekniikkaryhmän johtaja 1983–1991, metalli- ja tekniikkaryhmän johtaja 1991 ja varatoimitusjohtaja 1991–1992. Asva Oy:n toimitusjohtaja Arteva oli 1992–1999 ja Rautaruukki Oyj:ssä Teräspalveluryhmän johtaja 1999–2003 ja Metallituotteet-divisioonan, vuodesta 2004 Ruukki Metals -divisioona, johtaja 2003–2004, vanhempi neuvonantaja 2005 ja johtoryhmän jäsen 2001–2004. Hänellä oli työuransa aikana myös useita liike-elämän asiantuntija- ja luottamustetehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Arteva sai 2005. 

## Lähteet
Mugron

**Mugron** on kunta Lounais-Ranskassa Landesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Adour-joen varrella, noin 28 kilometriä Daxin kaupungista itään.

Mugronin härkätaisteluareena *Arènes de Condrette* on rakennettu vuonna 1910. Kunnan alueella oleva linna *Château de Boucosse* on peräisin 1500-luvulta. *Chai d'Antin* on 1600-luvulta peräsin oleva suurikokoinen tammirunkoinen viinivarasto. Mugronissa oli vilkas satama, jonka kautta Chalossessa valmistettua viiniä kuljettiin Adour-jokea pitkin Bayonneen tasapohjaisilla veneillä, galupeilla.


Tiedosto:Mugron arènes ruedo 2.JPG|Arènes de Condrette
Tiedosto:Château de Boucosse (3).jpg|Château de Boucosse
Tiedosto:Charpente de la galerie d'exposition.jpg|Chai d'Antin


## Tunnettuja kuntalaisia
*Frédéric Bastiat (1801-1850), taloustieteilijä ja valistusajattelija

Tiedosto:Buste-bastiat.JPG|Frédéric Bastiatin rintakuva Mugronissa
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arteva

**Arteva** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Matti Arteva (s. 1945), yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Sinikka Arteva (o.s. *Niskanen*, 1945–2007), toimittaja
IF Metall

**IF Metall** (*Industrifacket Metall*) on ruotsalainen teollisuusalan ammattiliitto, joka kuuluu LO-keskusjärjestöön. IF Metall perustettiin vuonna 2006, kun Svenska Metallindustriarbetareförbundet ja Industrifacket yhdistyivät. Liiton jäsenlehti on nimeltään *Dagens Arbete*, jota se julkaisee yhteistyössä kahden muun ammattiliiton kanssa. IF Metallilla on 33 paikallisosastoa ja yli 300&nbsp;000 jäsentä.


Förbundshuset.JPG|Liiton päämaja Tukholmassa Olof Palmes gatalla.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
Etiopian maantiede

**Etiopian maantiede** kertoo Etiopian maantieteestä. Etiopian itäpuolella sijaitsee Djibouti ja Somalia, eteläpuolella sijaitsee Kenia, länsipuolella sijaitsee Sudan ja pohjoispuolella sijaitsee Eritrea. Etiopian alueella on osa Itä-Afrikan hautavajoamaa, jonka itäpuolella on Somalian ylänkö ja länsipuolella Etiopian ylänkö. Hautavajoama on 30-40 kilometriä leveä. Sen pohjalla on Abayan järvi ja monta muuta järveä sekä Danaklin syvänkö. Tämä syvänkö on syvimmillään 116 metriä merenpinnan alapuolella ja siellä on kuumia lähteitä. Hautavajoaman reunalla on jyrkkärinteisiä noin 1000 metriä korkeita tulivuoria, joista osa on toimivia. 

Etiopian pinta-alasta noin neljännes on yli 2000 metrin korkeudessa. Maan korkein vuorenhuippu on Ras Dashen. Sekä Somalian ylängöllä että Etiopian ylängöllä on jyrkkäreunaisia rotkoja, pöytävuoria, tasankoja ja tulivuoria ja välissä on jokilaaksoja. Somalian ylängön reuna-alueilla on myös kuumia lähteitä. Alueella esiintyy usein maanjäristyksiä. Etiopian ylänkö madaltuu Sudanin rajan tuntumassa. Etiopian ylängöltä alkavat useat joet, joita ovat Sininen Niili, Omo ja Avash. Voimakas haihdunta aiheuttaa sen, että jotkut joet kuivuvat pääsemättä laskemaan mereen ja jotkut sisämaan järvet ovat suolaisia.

Etiopiassa on useita ilmasto- ja kasvillisuusvyöhykkeitä, jotka määräytyvät maaston korkeuden mukaan. Trooppisen vyöhykkeen kolla-vyöhykkeen alueita ovat merenpinnan tasolta 1800 metrin korkeudelle ulottuvat alueet. Tällä vyöhykkeellä vuoden keskilämpötila on 27°C ja vuotuinen sademäärä on alle 500 mm. Kasvillisuus vaihtelee Danakilin puoliaavikosta maan etelä- ja lounaisosan kuivaan savanniin. Trooppisen vyöhykkeen yläpuolella olevilla alueilla on ainavihantaa vyöhykettä woina degaa 2500 metriin saakka. Siellä vuoden keskilämpötila on 22°C ja vuotuinen sademäärä on 1000 mm. Vielä korkeammalla 3500 metriin saakka on viileä dega. Tällä vyöhykkeellä on puutonta ruohostomaata. Vuoden keskilämpötila vyöhykkeellä on alle 16°C ja vuotuinen sademäärä 1200-1800 mm. Yli 3500 metrin korkeudessa on choke-vyöhyke, missä kasvillisuus on ruohokasveja, kanervakasveja ja jättiläislobelioita. Yli 4000 metrissä kasvillisuus on harvaa. Yleisesti Etiopiassa sadekausia on maaliskuulta toukokuulle ja kesäkuulta syyskuulle.

## Lähteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1929

**Suomen vuoden 1929 yleisluistelumestaruuksista** kilpailtiin Kuopiossa Väinölänniemen jäällä 26.–27. tammikuuta. Järjestelyistä vastasi Kuopion Luistinseura.  Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Parhaista suomalaisluistelijoista Clas Thunberg ei osallistunut SM-kisoihin.

## Miesten yleismestaruus





## Lähteet
* Competition: Finnish Allround Championships 1929 

### Viitteet
Ales (täsmennyssivu)

**Ales**, **Alès** tai **Aleš** voi tarkoittaa seuraavia:

## Etunimenä
* Aleš Bárta (s. 1960), tšekkiläinen urkuri
* Ales Bjaljatski (s. 1962), valkovenäläinen ihmisoikeusaktivisti
* Ales Furundarena (s. 1963), espanjalainen näyttelijä
* Aleš Gorza (s. 1980), slovenialainen alppihiihtäjä
* Aleš Hemský (s. 1983), tšekkiläinen jääkiekkoilija
* Aleš Kotalík (s. 1978), tšekkiläinen jääkiekkoilija
* Aleš Kranjc (s. 1981), slovenialainen jääkiekkoilija
* Aleš Mušič (s. 1982), slovenialainen jääkiekkoilija
* Aleš Razým (s. 1986), tšekkiläinen maastohiihtäjä
* Aleš Valenta (s. 1973), tšekkiläinen freestylehiihtäjä
* Aleš Vodseďálek (s. 1985), tšekkiläinen yhdistetyn hiihtäjä

### Kutsumanimenä
* Aljaksandr ”Ales” Adamovitš (oik. s. 1927), valkovenäläinen kirjallisuudentutkija, kirjailija ja yhteiskuntavaikuttaja
* Aljaksandr ”Ales” Puškin (1965–2023) valkovenäläinen kuvataiteilija ja toisinajattelija
* Aljaksei ”Ales” Mihalevitš (s. 1975), valkovenäläinen juristi ja poliitikko

## Maantieteessä
* Ales, kunta Sardiniassa Italiassa
* Alès, kunta Ranskassa

## Urheilussa
* Olympique Alès, ranskalainen jalkapalloseura.
Kuningasjakamari

**Kuningasjakamari** (*Jacamerops aureus*) on jakamareihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Kuningasjakamari kasvaa 25&ndash;31 cm pitkäksi, ja on heimonsa suurin laji. Sukupuolet muistuttavat pääosin toisiaan ulkonäöltään. Kuningasjakamarin pää, selkä ja siivet ovat vihreät. Varsinkin selän höyhenissä on ruskehtava kiilto. Koiraan kurkku on valkoinen, mutta naaraan vihreä. Lajin rinta ja vatsa ovat punaruskeat, ja naaras on koirasta vaaleampi. Kuningasjakamarin nokka on pitkä ja hieman alaspäinkaartuva.

## Levinneisyys ja elintavat
Kuningasjakamaria tavataan Costa Ricasta Ecuadoriin ja laajalta alueelta Venezuelasta Brasiliaan ja Peruun. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja metsien reunamaat. Kuningasjakamari liikkuu yksin tai pareittain.

## Lähteet
Osmo Niskanen

**Osmo Olavi Niskanen** (13. toukokuuta 1910 Helsinki – 31. maaliskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1974.

Niskasen vanhemmat olivat kirjapainaja Vilho Niskanen ja Ida Johanna Toivanen ja puoliso 1943–1983 diplomi-insinööri Eva Toini Kristina Hirn. Niskanen kirjoitti ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1932 ja opiskeli Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisellä osastolla valmistumatta. Hän toimi 1934–1942 Keskinäisessä vakuutusyhtiö Kalevassa apulaishankintapäällikkönä, 1942–1946 Kuitu Oy:n huolto- ja sosiaalipäällikkönä ja 1946–1949 Suomen Kuituteollisuus Oy:n apulaisjohtajana. Teo Oy:n toimitusjohtajaksi Niskanen nimitettiin 1949. Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta (SOK) osti yhtiön 1959, ja teki Ruotsin osuuskauppojen keskusliikkeen Kooperativa Förbundetin (KF) kanssa sopimuksen, ja lisenssin turvin Teo sai valmistaa Ruotsin eniten myytyjä pesuaineita SOK:laisille osuuskaupoille. 1967 Niskanen nimitettiin Teo:n tytäryhtiön, pohjoismaisten osuustoimintaliikkeiden yhteistyössä perustaman aerosolitehdas Oy Nordspray Ab:n toimitusjohtajaksi. 1970-luvun loppupuolella Viertolan tehdas kohosi Pohjoismaiden suurimmaksi pesuainetehtaaksi ja työllisti noin 300 henkeä.
 
Niskasella oli luottamustehtäviä muun muassa Teknokemiallisten Tehtaiden Yhdistyksessä, Teknokemian Teollisuusyhdistyksessä sekä pohjoismaiden osuuskauppajärjestöjen teknokemiallisessa valiokunnassa.
 
## Lähteet
Londoniitti

**Londoniitti** ((Cs,K,Rb)Al4Be4(B,Be)12O28) on Madagaskarilta löydetty boraattimineraali. Se on roditsiitinkaltainen mineraali, mutta sisältää runsaasti cesiumia. Londoniitin väri vaihtelee valkeasta vaaleankeltaiseen ja se fluoresoi heikosti kellanvihreää valoa lyhytaaltoisella (253,7 nm) ultraviolettisäteilyllä. Londoniitin kovuus on 8 Mohsin asteikolla ja sillä ei ole selkeää lohkeavuutta. Londoniitin mitattu tiheys on 3,34 g/cm3 ja laskennallinen tiheys 3,42 g/cm3.

Londoniitti on nimetty Oklahoman yliopiston geologian ja geofysiikan professorin David Londonin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mindat.org: Londonite 
* Webmineral.com: Londonite
Ásatrúarfélagið

**Ásatrúarfélagið** () on islantilainen uskonnollinen yhdistys, joka harjoittaa aasainuskoa.

Yhdyskunta on perustettu vuonna 1972, ja Islannin valtio tunnusti sen uskonnolliseksi yhdyskunnaksi seuraavana vuonna luterilaisen kirkon vastustuksesta huolimatta. Vuonna 2018 yhdyskunnan jäsenmäärä oli 4&nbsp;349. Ásatrúarfélagið on Islannin suurin ei-kristillinen uskonnollinen yhdyskunta.

Yhdyskunnan hengellinen johtaja on käyttää titteliä allsherjargoði. Nykyisin tehtävässä toimii Hilmar Örn Hilmarsson, joka aloitti tehtävässä vuonna 2003.

Ásatrúarfélagiðilla ei ole oppia eikä teologiaa. Jumalien palvontaa ei erityisesti korosteta, vaan yksilö voi melko vapaasti valita, mitä tiettyä jumalaa seuraa ja milloin. Yhdyskunta ei uhraa eläimiä eikä hyväksy militarismia tai rasismia.

## Lähteet
Tollbugata

**Tollbugata** on Oslon ydinkeskustassa ruutukaava-alueella sijaitseva katu. Se ulottuu Strandgatalta Øvre Vollgatelle. Nimi viittaa kadun alkupäässä sijaitsevaan entiseen tullirakennukseen. Tollbugata on yksi kaupungin alkuperäisistä kaduista 1620-luvulta, ja alun perin sen nimi oli Waterstræde.

## Kuvia

Oslo Tollbod rk 117572 IMG 1303.JPG|Tollbugata 1: Tollboden, josta katu on saanut nimensä.
Tollbugata 1b (bilde01 – 10. november 2018).jpg|Tollbugata 1B: Fred. Olsen & Co. -yhtiön pääkonttori. Risteävä katu on Fred. Olsens gate.
Tollbugata 3.jpg|Tollbugata 3: Uusbarokkinen kerrostalo (Harald Olsen, 1900). Nykyisin rakennuksessa toimii kaupunkilähetysseura Kirkens Bymisjon.
Tollbugata 3 detalj.jpg|Tollbugata 3:n koristeellinen portaali.
Krigsskolen tollbugata.JPG|Tollbugata 10: Vanhan sotakoulun portti.
Tollbugata 11.jpg|Tollbugata 11: liikerakennus (Ove Ekman, 1896)
Norsk Folkemuseum6.jpg|Aiemmin osoitteessa Tollbugata 14 sijainnut 1660-luvulta peräisin oleva ristikkotalo, joka purettiin vuonna 1915 ja pystytettiin uudelleen Norjan kulttuurihistorialliseen museoon.
Tollbugata 19 Augusto Cigars.jpg|Tollbugata 19: rakennus vuodelta 1687 on toiminut historian saatossa muun muassa asuintalona, kirjakauppana sekä ravintolana.
Tollbugata 20.jpg|Tollbugata 20: Entinen Centralbanken for Norgen pääkonttori (Waldemar Hansteen, 1905)
Tollbugata 30 II.jpg|Tollbugata 30: 1900-luvun vaihteessa rakennetun talon seinään on siirretty paikalla aiemmin sijainneen talon seinästä ankkurit, jotka muodostavat lauseen "God wære 1689 med os".

 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Erkki Sartio

**Erkki Otto Evert Sartio** (vuoteen 1934 *Savander*; 15. maaliskuuta 1913 Viipuri – 15. huhtikuuta 1983 Wien) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1974.

Sartion vanhemmat olivat isännöitsijä Gösta Lorenz Savander ja Tyyne Matilda Lieto (aiemmin Lundgren) ja puoliso vuodesta 1938 Lahja Kajander. Sartio kirjoitti ylioppilaaksi 1931 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1937. Hän työskenteli Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) Viipurin myllyn käyttöinsinöörinä 1937–1939, talvisodan aikana Oy Frigator Ab:n Viipurin toimiston hoitajana, Oy Insinööritoimisto Rataksen toimistoinsinöörinä 1940–1941,  Panni Oy:n teknillisenä johtaja sekä Myllyteos Oy:n toimitusjohtajana 1941–1943, 1943–1944 SOK:n Viipurin myllyn isännöitsijänä ja SOK:n Nokian tehtaiden isännöitsijänä 1945–1965. Vuonna 1965 Sartio nimitettiin SOK:n johtokuntaan teollisuustoiminnan johtajaksi. Elintarviketeollisuuden lisäksi Sartio toimi vuodesta 1966 lähtien SOK:n ostaman Yhtyneet Pukutehtaat Oy:n (vuodesta 1972 alkaen Oy Leijona-Pukine Ab) johtokunnan varapuheenjohtajana ja SOK:n ostaman Vakiopuu Oy:n johtokunnan varapuheenjohtajana vuodesta 1965. Sartion johdolla toimi kaikkiaan 31 SOK:n tehdasta. Hän jäi eläkkeelle teollisuusjohtajan tehtävästä 1977. 

Sartiolla oli luottamustehtäviä muun muassa Suomen Työnantajain Yleisen Ryhmän, Suomen Teollisuusliiton, Turveteollisuusliiton, Kauppamyllyjen Yhdistyksen, Suomen Sahanomistajayhdistyksen ja Öljynpuristamo Oy:n hallituksessa sekä Suomen Työn Liitossa ja Elintarviketeollisuusliitossa. Hän osallistui Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen elintarviketeollisuuslaboratorion neuvottelukunnan työskentelyyn ja toimi Väestönsuojeluneuvottelukunnan puheenjohtajana.
 
## Lähteet
Yömarssijat

**Yömarssijat** () ovat havaijilaisessa kansanperinteessä kummituksia, jotka marssivat nimensä mukaisesti öisin.

## Historiallinen tausta
Kertoman mukaan yömarssijat liikkuvat yöaikaan juhlallisessa kulkueessa, jossa liikkuvat toisinaan myös havaijilaiset jumalat. Marssi kulkee yleensä vuorilta kohti rantaa. Kulkueen sanotaan tiedottavan lähestymisestään rummuilla ja lauluilla. Lähestyvät yömarssijat tunnistaa myös muun muassa kovasta tuulesta, ukkosesta ja äkillisestä sumusta.

Yömarssijoiden kulkueeseen kuuluu päälliköitä (), joiden saattueena ja henkivartijakaartina yömarssijat toimivat. Tavalliset kansalaiset eivät esim. saaneet katsoa silmiin: vanhan kapu-käytännön mukaan päälliköitä loukkaavat henkilöt teloitettiin välittömästi. Päälliköt käyttivät juhlakulkueita tarkastellakseen maitaan ja kerätäkseen veroja. Nämä kulkueet liikkuivat auringon laskettua osittain siksi, ettei päällikkö loisi varjoa, joka saattaisi vahingossa koskea alempiarvoisia ihmisiä. Mikäli tavallinen kosketti päällikön varjoa, tästäkin rangaistiin kuolemalla.

## Yömarssijoilta suojautuminen
Yömarssijoita ei pysäytä esimerkiksi niiden tielle sattuva rakennus.

Paras tapa suojautua yömarssijoilta on välttää niiden kohtaaminen ja sitä kautta niiden suojelemien päälliköiden kohtaaminen. 

Havaijilaisen kansanuskon mukaan ihmisiä kehotetaan yömarssijan kohdatessaan lankeamaan maahan, sulkemaan silmänsä ja esittämään kuollutta. Toisinaan ihmisiä kehotetaan myös laskemaan alleen. Kertoman mukaan suoja on paras, jos yömarssijoiden joukossa on joku tielle sattuneen ihmisen sukulainen. Tällöin yömarssijoiden kerrotaan sanovan "na‘u!" (), jonka jälkeen yömarssijat eivät vahingoita kyseistä henkilöä. Mikäli yömarssijat kohtaavassa ryhmässä on muita kuin etnisiä havaijilaisia, yömarssijoiden kerrotaan tappavat näistä vähintään yhden.

## Nykyään
Osa havaijilaisista välttää jo pelkästään puhumasta yömarssijoista, koska tämän pelätään vetävän ne puhujan puoleen. Yömarssijoihin liitetään myös paljon harhaluuloja, kuten esim. se, että yömarssijat keksittiin turisteja kiehtovaksi kummitusjutuksi. Havaijilla järjestetään turisteille ja paikallisislle kierroksia paikkoihin, joissa yömarssijoiden kerrotaan liikkuvan. Tarkoituksena on opettaa ihmisille paikallista mytologiaa ja kunnioittamaan yömarssijoita. 

Yömarssijat liikkuvat suurimmaksi osaksi sellaisilla paikoilla, jotka ovat havaijiaisessa uskonnossa pyhiä paikkoja, kuten esim. entisten temppelien paikat. Havaijilla sijaitsevia paikkoja, joissa yömarssijoita on väitetysti tavataan, ovat esimerkiksi:

* Pali Highway (O‘ahun saarella) on paikalla, jossa Kamehameha Suuri taisteli
* Kaunakakai (Moloka‘in saarella) on kertoman mukaan yömarssijoiden erityisessä suosiossa, koska paikalla on sijainnut vanha temppeli
* Kamehameha-koulujen Kapalaman kampus (O‘ahun saarella) 
* Ahihi-Kinaun luonnonsuojelualue (Mauin saarella) 

## Lähteet