Leipäjonot Helsingissä

**[[Leipäjono|Leipäjonot]]** ovat **[[Helsinki|Helsingissä]]** ja muuallakin Suomessa yleistynyt ilmiö heikon työllisyyden ja talouden vuoksi. Leipäjonossa vähävaraisille jaetaan lahjoitettuja elintarvikkeita, nykyään usein ruokakasseissa. Helsingissä ruoka-apua jakaa useita kymmeniä toimijoita, joista suurimpia ovat Kalliossa toimiva Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö ry sekä Myllypurossa toimiva Myllypuron elintarvikeapu ry. Ruokakassin saa Helsingissä kuukausittain noin 16 000 ihmistä ja ruoka-apuun liittyvissä ruokailuissa käy noin 19 000 ihmistä kuukaudessa.

Vuoden 2012 lopulla valmistuneen tutkimuksen mukaan pääkaupunkiseudulla kolmasosa leipäjonoissa käyvistä oli tuolloin lapsiperheitä.

Professori Juho Saaren mukaan ruoka-apu ei ole köyhyyden tai sosiaaliturvan riittävyyden mitta, vaan niiden tarjonta luo kysyntää. Osa ihmisistä ei nosta toimeentulotukeaan, jottei heidän tarvitsisi ensin käyttää säästöjään. Osa henkilöistä käy mieluummin jonottamassa ruoka-apua. THL:n tutkijat arvioivat perusturvan sijoittuvan EU:n parhaaseen neljännekseen suhteessa paikalliseen hintatasoon. Suurin osa leipäjonojen kävijöistä kuitenkin elää perusturvaetuuksilla ja käyttää paljon sotepalveluja.

## Historia

Leipäjonot ilmestyivät Suomen katukuvaan 1990-luvun laman aikana, kun syvä talouskriisi pakotti yhä useampia ihmisiä turvautumaan hyväntekeväisyysjärjestöjen ja kirkon ruoka-apuun. Toiminta oli alun perin tarkoitettu väliaikaiseksi hätäavuksi, mutta vastoin odotuksia leipäjonot ovat jatkuneet ja kasvaneet kolmen vuosikymmenen ajan.

Leipäjonotoiminta juontaa juurensa Pelastusarmeijan harjoittamaan leipien jakeluun. Pelastusarmeija on järjestänyt lahjoituksena saamiensa elintarvikkeiden jakelua pääkaupunkiseudun asukkaille Helsingin Kalliossa useiden vuosikymmenien ajan.

Leipäjonotoiminta sai kansainvälistä huomiota lehdistössä 1990-luvun alussa. Sosiaalineuvos Veikko Hursti jakoi leipää Kalliossa vuosikymmeniä ja hänen poikansa Heikki Hursti on jatkanut toimintaa. Myöhemmin toiminnanjohtajaksi on siirtynyt Heikin tytär Sini Hursti.

Korona-ajan aikana monet menettivät työpaikkansa, ja Venäjän hyökättyä Ukrainaan ruokajonoissa on ollut runsaasti ukrainalaisia pakolaisia sekä ihmisiä, joiden rahat kuluvat kallistuneisiin asumiskustannuksiin. Hintojen kallistumisen seurauksena jopa työssäkäyvät ihmiset joutuvat asioimaan ruoka-avun piirissä.

Syksystä 2024 lähtien leipäjonoissa on näkynyt kasvava määrä EU:n ulkopuolelta tulleita kansainvälisiä opiskelijoita, erityisesti Intiasta, Bangladeshista, Sri Lankasta ja Nepalista. Ylen *[[MOT (televisio-ohjelma)|MOT]]*-ohjelman mukaan yksittäisen ruokajonon kävijöistä 10–15 prosenttia on ulkomaisia opiskelijoita. Ilmiön taustalla ovat ulkomaiset koulutusagentit, jotka markkinoivat Suomea harhaanjohtavilla tiedoilla.

Ruoka-avun piirissä on Suomessa vuosittain arvioiden mukaan vähintään 100 000–200 000 ihmistä, mutta tarkkoja tilastoja ei ole. Maria Ohisalon vuonna 2014 julkaiseman tutkimuksen *Kuka seisoo leipäjonossa?* mukaan suurimmat kävijäryhmät olivat työttömät ja eläkeläiset. Noin 60 prosenttia asui yksin ja 80 prosenttia vuokralla. Lähes puolelle jäi pakollisten menojen jälkeen 0–100 euroa kuukaudessa käyttöön.

Itä-Suomen yliopisto johtaa Koneen säätiön rahoittamaa tutkimushanketta *Utopioita ruokajonosta: Aineellisen avun toisenlaiset tulevaisuudet*, jossa selvitetään vaihtoehtoja yhteiskunnalle, jossa ruoka-apua ei enää tarvittaisi.

## Hurstin Valinta

**[[Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö|Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö ry]]** on vuonna 1983 perustettu avustusjärjestö, joka jakaa ruoka- ja vaateavustuksia Helsingissä. Järjestön juuret ulottuvat vuoteen 1916, jolloin metodistipappi Arvo Hursti alkoi auttaa Helsingin katupojia. Hänen poikansa Veikko Hursti (1924–2005) ja tämän vaimo Lahja Hursti (1927–1997) aloittivat hyväntekeväisyystoiminnan vuonna 1967, ja yhdistys rekisteröitiin vuonna 1983. Veikko Hursti jakoi leipää tarvitseville jo 1960-luvulla, mutta leipäjono tuli laajemmin tunnetuksi 1990-luvun laman aikana.

Veikon kuoltua hänen poikansa Heikki Hursti jatkoi toimintaa yhdistyksen toiminnanjohtajana vuosina 2005–2019. Vuodesta 2019 toiminnanjohtajana on toiminut Heikin tytär Sini Hursti.

Hurstin jakelupiste sijaitsee osoitteessa Helsinginkatu 19 Kalliossa. Ruokakasseja jaetaan kahtena päivänä viikossa. Vuonna 2022 Helsinginkadulla kävi viikoittain lähes 1 500 avuntarvitsijaa. Vuoteen 2026 mennessä kävijämäärä on vakiintunut 2 000–2 200 ihmiseen. Kävijämäärä on kasvanut moninkertaiseksi: kun Heikki Hursti aloitti, jakelupäivänä saattoi käydä noin 300 ihmistä. Ruokakassin arvo on noin 30 euroa, ja se sisältää lihaa, makkaraa, vihanneksia, hedelmiä, maitotuotteita ja leipää. Hurstin ruoka-apu ei ole pelkästään hävikkiruoan varassa vaan järjestö ostaa itse muun muassa 1 000-1 500 pakettia makkaraa jokaiseen jakeluun, minkä vuoksi jakelua ei ole tarvinnut supistaa.

Hurstin Laupeudentyö ry järjestää vuosittain vähävaraisille suunnatun Köyhien Linnanjuhlan Hakaniemen torilla itsenäisyyspäivänä sekä joulujuhlan Messukeskuksessa jouluaattona. Joulujuhlaan osallistuu noin 2 000 ihmistä. Ruoka-avun lisäksi järjestö jakaa vaatteita noin 350–400 henkilölle viikoittain.

### Rahoitus

Hurstin Laupeudentyö ry sai aiemmin vuosittain noin 80 000 euroa valtionavustusta ja Helsingin kaupungilta 150 000 euroa. Eduskunnan budjettileikkausten seurauksena valtion tuki ruoka-aputoiminnalle poistettiin kokonaan. Myös Helsingin kaupungin avustus on laskenut 100 000 euroon vuodessa. Vuosille 2025–2026 Hurstin Apu ry:lle myönnettiin THL:n kautta jaettavaa valtionavustusta 215 000 euroa.

Järjestö on saanut myös yksityisiä lahjoituksia. Heavymusiikkiyhtye Metallica luovutti järjestölle 25 000 euroa Helsingin konserttinsa yhteydessä vuonna 2018, ja Hjallis Harkimo lahjoitti 30 000 euroa.

## Myllypuron elintarvikejakelu

**Myllypuron elintarvikeapu ry** on vuonna 2013 perustettu yhdistys, joka jakaa hävikkiruokaa Myllypurossa. Toiminta sai alkunsa Herttoniemen seurakunnan ruokapankista 1990-luvun laman aikana. Vuonna 2013 toiminta siirtyi seurakunnalta yhdistykselle, jonka puheenjohtajana toimii kirkkoherra Minnamari Helaseppä.

Jakelupiste sijaitsee Liikuntamyllyn päädyssä osoitteessa Myllypurontie 1, Myllypuron metroaseman läheisyydessä. Elintarvikkeita jaettiin pitkään kolmesti viikossa maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin, ja jakelupäivänä paikalla kävi 1 000–1 400 ihmistä. Vuonna 2022 Myllypuron ruokajonossa kävi noin 4 000 ihmistä viikossa. Yhdistyksellä on käytössään kolme pakettiautoa, joilla ruoka noudetaan sopimuslahjoittajilta. Yhdistyksen toiminnanjohtajana on vuodesta 2014 toiminut Sinikka Backman, joka on ollut mukana toiminnassa vuodesta 1998.

### Toiminnan loppuminen

Marraskuussa 2025 Myllypuron elintarvikeapu ry harvensi jakopäiviä kolmesta kahteen, koska lahjoitettua hävikkiruokaa oli saatavilla aiempaa vähemmän.

Maaliskuussa 2026 yhdistys ilmoitti lopettavansa ruokajakelun kokonaan. Helasepän mukaan yhdistykselle saapuvan hävikkiruoan määrä oli vähentynyt noin 80 prosenttia vuodesta 2023 lähtien. Syynä oli se, että kuluttajat ostavat yhä enemmän punalaputettuja alennustuotteita ja kauppojen logistiikka on tehostunut, jolloin hävikkiruokaa syntyy vähemmän. Lisäksi jaettava ruoka oli muuttunut yksipuoliseksi: Helasepän mukaan jonottaja saattoi saada ainoastaan maitopurkin, keksipaketin, leivän ja yhden kasviksen. Viime aikoina satoja ruokajonoon saapuneita jouduttiin käännyttämään pois.

Ruokajakelun oli tarkoitus jatkua huhtikuun 2026 loppuun saakka, mikäli jaettavaa riittäisi siihen asti. Itä-Helsingissä ei ole vastaavaa yhtä suurta ruoka-apupistettä, ja Helaseppä toivoi ihmisten löytävän tiensä muiden ruoka-aputoimijoiden luokse.

## Stadin safka

**Stadin safka** on Helsingin kaupungin ja Helsingin seurakuntayhtymän yhteinen hävikkiruokaterminaali, joka toimii Tapulikaupungissa. Terminaali aloitti toimintansa vuoden 2020 lopulla Vantaalla toimivan Yhteinen pöytä -mallin esikuvan pohjalta. Viidessä vuodessa terminaalin kautta on toimitettu lähes neljä miljoonaa kiloa ylijäämäruokaa. Vuonna 2024 terminaalista toimitettiin lähes 600 000 kiloa hävikkiruokaa yhteensä 77 toimijalle Helsingissä. Ruoan lahjoittajia on yli 70 sisältäen kauppoja, tukkukauppoja, ravintoloita ja teollisuuden toimijoita.

Yli puolet terminaalin hävikkiruoasta (58 prosenttia) tulee teollisuudesta ja tukuista, vajaa puolet (39 prosenttia) kaupoista. Uutena lähteenä ovat ravintolat, joilta saatiin vuonna 2024 noin 17 000 kiloa ruokaa. Vuosina 2024–2025 Helsingissä kokeiltiin oppilaitosten lounailta ja ravintoloilta ylijääneen ruoan lahjoittamista ruoka-apuun, ja Stadin safkan kautta jaettiin yli 23 000 kiloa tarjoiluhävikkiä.

## Muut toimijat

Hurstin ja Myllypuron lisäksi Helsingissä toimii yli sata ruoka-apua tarjoavaa tahoa. Pelastusarmeijan sosiaalipalvelukeskus Soppa Castréninkadulla jakaa leipää arkipäivisin ja palvelee vuosittain noin 60 000 henkilöä. Pelastusarmeija järjestää myös 18–28-vuotiaille opiskelijoille suunnattua ruoka-apua.

ViaDia Helsinki ry:n Soppakirkko Annankadulla tarjoaa viikoittain ilmaisen lounaan, ja yhdistyksen kiertävä päiväkeskus palvelee useilla kaupunginosilla.

Valtakunnallinen Kirkkopalvelut ry:n ylläpitämä **Ruoka-apu.fi** -verkkopalvelu kokoaa yhteen tiedot ruoka-aputapahtumista ja yhteisöllisistä ruokailuista koko Suomessa. Palveluun on rekisteröitynyt yli tuhat toimijaa.

## Helsingin kaupungin avustukset

Helsingin kaupunki jakaa sosiaaliavustuksia ruoka-aputoimintaa järjestäville yhdistyksille. Vuonna 2018 kaupunki kasvatti leipäjonojen avustussummia ja myönsi Hurstin Laupeudentyölle 130 000 euroa ja Myllypuron elintarvikeavulle 230 000 euroa. Ehtona suuremmalle avustukselle oli, että yhdistykset pyrkivät kehittämään toimintaansa niin, ettei ihmisten tarvitsisi jonottaa ruoka-avustuksia kadulla. Kaupungin tavoitteena oli päästä varsinaisista leipäjonoista kokonaan eroon lisäämällä ruuanjakelupisteitä ja yhteisruokailuja.

### Valtionavustus 2025–2026

Helsingin kaupunki jakaa myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) myöntämää valtionavustusta ruoka-aputoimintaa järjestäville yhdistyksille. Vuosille 2025–2026 THL myönsi Helsingin kaupungille yhteensä 701 935 euroa, josta kaupunki jakoi 671 935 euroa 13 yhdistykselle ja varasi 30 000 euroa hallintoon ja tilintarkastukseen. Valtakunnallisesti ruoka-aputoiminnan valtionavustusta oli jaossa kahdelle vuodelle yhteensä 5,8 miljoonaa euroa.

Avustusta myönnetään hävikkiruokaan perustuvien ruokajakojen tai ruokailujen järjestämisen välttämättömiin kuluihin. Avustuksen tavoitteena on vahvistaa kuntien ja ruoka-aputoimijoiden yhteistyötä sekä ruoka-aputoiminnan yhteyttä alueen hyvinvointityöhön.

## Kritiikki

Helsingin leipäjonoihin on kohdistettu kritiikkiä ja ruoan jonottamista kadulla on pidetty nöyryyttävänä. Osa helsinkiläisistä on valittanut leipäjonojen aiheuttavan häiriöitä ja alentavan asuntojen hintoja Helsinginkadulla. Heikki Hursti kiisti väitteet, mutta ilmoitti, että ruoanjakelu Helsinginkadulla voidaan keskeyttää tarvittaessa. Helsingin kaupunki yritti löytää asiaan sopuratkaisua.

Kallion kaupunginosassa nousi kansanliike, niin sanottu Kallio-liike, suvaitsevan kaupunkilaisuuden puolesta. Suuri joukko asukkaita oli huolissaan siitä, että yritykset häätää Hurstin leipäjono romuttavat Kallion maineen rosoisena ja moniarvoisena kaupunginosana. Poliittisesti sitoutumaton Kallio-liike syntyi vastareaktiona niin sanotulle Nimby-ilmiölle.

### Leipäjonojen poistamishanke

Vuonna 2018 Helsingin kaupunki, Helsingin seurakuntayhtymä ja Helsingin Diakonissalaitos käynnistivät hankkeen leipäjonojen poistamiseksi. Tavoitteena oli korvata katujonot rekisteröintiin perustuvalla järjestelmällä, yhteisruokailuilla ja hävikkiruokaravintoloilla. Suunnitelmassa ruoka-avun hakijat haastateltaisiin ja heille annettaisiin asiakaskortti. Heikki Hursti kieltäytyi osallistumasta hankkeeseen, sillä hänen mukaansa kaupunki halusi "köyhät pois näkyvistä". Tutkija Tuomo Laihiala varoitti, että rekisteröintivaatimus saattaa karkottaa haavoittuvimmassa asemassa olevia ihmisiä. Leipäjonot eivät poistuneet, ja asiakkaiden rekisteröinnistä luovuttiin. Ruoka-apua voi edelleen hakea anonyymisti. Hankkeesta toteutui kuitenkin Stadin safka -hävikkiruokaterminaali vuoden 2020 lopulla.

THL:n tutkimuspäällikkö Minna Kivipelto on todennut, että lain asettamia velvollisuuksia on valunut epävirallisesti kolmannelle sektorille: perustuslain mukaan julkisen vallan kuuluu huolehtia siitä, ettei ihmisen perustoimeentulo romahda, eikä kunta voi siirtää vastuutaan seurakunnille tai vapaaehtoistoimijoille.

## Katso myös
* Leipäjono
* Ruokapankki
* Veikko Hursti
* Heikki Hursti
* Pelastusarmeija

## Lähteet