Pitkäjoki (Pielavesi)

**Pitkäjoki** on Pohjois-Savossa Pielavedellä virtaava 7&nbsp;kilometriä pitkä Nilakkaan laskeva joki, joka muodostaa valuma-alueensa 19&nbsp;kilometriä pitkästä pääuomasta sen alajuoksun osuuden. Pitkäjoen valuma-alue sijaitsee osittain myös Tervossa ja pääuoma toimii useassa kohdassa Tervon ja Pielaveden välisenä kuntarajana. Viereisessä tietolaatikossa esitetään vain Pitkäjoen tietoja, vaikka tekstissä on esitelty pääuoman muitakin osuuksia.

## Pitkäjoki
Pitkäjoki on Pirttijärven laskujoki, jonka alkaa järven luoteispäässä sijaitsevasta luusuasta. Joen alkuun on ilmeisesti rakennettu pohjapato, jolla säännöstellään Pirttijärven vedenkorkeutta. Pohjapadon yli kulkee metsätie ja ilmavalokuvassa näkyy padon alapuolinen koski. Pitkäjoelle kertyy pudotusta vain metrin verran, joten se virtaa leveänä uomana varsin rauhallisesti. Joen ympäristö, ja samalla koko lähiseutu, on alavaa ja soistunutta metsämaata. Joenvarsien soistuneet metsät on ojitettu ja suo-ojien vesi johdetaan jokeen. Seudulla on metsiin tehty laajoja avohakkuita. Joen alkuosuus on noin 2,5 kilometrin osalta lähes suoraa uomaa, jonka leveys vaihtelee yleensä 10–20 metriä. Noin 1,3 kilometriä joenniskalta uomaan yhtyy etelästä sivu-uoma, jonka nimi on Kaivos. Kaivos on Jokijärven suoraksi kaivettu laskuoja.

Kilometrin päässä tästä kohtaa joki matalia mäenselänteitä, joiden takia joki alkaa mutkitella. Joki alittaa yhdystien 16100 ja saapuu Pitkäkoskelle. Koskea ei enää ole, sillä joki on tällä osuudella perattu ja syvennetty. Mutkitteleva joki saapuu Kumpumäen kulmakunnalle, jossa sijaitsee joen ainoa koski, Vanhakoski. Tämäkin koski on perattu vuolaammaksi. Vanhakosken jälkeen joki levenee ja on nyt vaihtelevasti yleensä 15–30 metriä leveä. Ennen suistoa joki tekee niin sanotun Lampareenmutkan. Joki laskee Nilakan etelärannassa Paanaslahteen, joka on 4,5 kilometriä pitkä, 500–1&nbsp;300 metriä leveä ja matalan oloinen lahti.

## Pukarajoki
Pukarajoki on valuma-alueen pääuoman keskijuoksulla sijaitseva Likaslammen ja Pirttijärven välinen osuus. Se on 1,6&nbsp;kilometriä pitkä ja sille kertyy pudotusta 0,1&nbsp;metriä. Joen leveys on koko matkallaan yli 5&nbsp;metriä leveä ja leveimmillään se on 25&nbsp;metriä. Joki alkaa Likaslammen pohjoispäästä ja se virtaa aluksi puoli kilometriä länteen. Täällä matkalla on joessa lampimainen laajentuma ja jokisaari, jonka jälkeen on jokeen kaivettu 200&nbsp;metriä pitkä oikaisukanava. Sivulle jäänyt vanha uoma on alapäästään tukittu. Kanavan alapäähän yhtyy etelästä tuleva Sahinpuro, joka on Asumaisen laskuoja. Noin 700&nbsp;metrin päässä joki alittaa seututien&nbsp;554. Sillan alapuolella on jokea enää 850&nbsp;metriä jäljellä ja se laskee Pirttijärven koillispäähän. Pukarajoki toimii koko matkan, tosin lukuun ottamatta oikaisukanavaa, Tervon ja Pielisveden välisenä kuntarajana.

## Likasjoki
Likasjoki on alkujaan alkanut Ristiskoskesta ja laskenut Likaslampeen. Tämä joen osuus on kosken Koskenniskalta mitattuna 3,2&nbsp;kilometriä pitkä ja joelle kertyy matkalla pudotusta noin kaksi metriä. Alkujaan Likasjoki on ollut Iso-Ristisen laskujoki, mutta Ristisenkosken perkaus on laskenut järven vedenpintaa ja laskuomaa on syvennetty lisää sitä mukaa, kun vesijättömaata on otettu viljelyyn. Ristiskoski onkin nykyään syvälle kaivettu jokiuomaa, joka laskee Koskenalussuolle. Siellä joki virtaa ensin etelään ja alkaa kaartamaan kohti lounasta. Joen uomaa on kahdesti oikaistu kahden mutkan sivuttamiseksi. Kuntien välinen raja seuraa näissä kohdissa entisiä uomia. Kuntaraja seuraa Likasjokea Likaslampeen asti. Kaakosta virtaava joki tekee Takunsuon kohdalla mutkan kohti etelää ja mutkassa siihen yhtyy Takunpuro, johon on johdettu runsaasti suo-ojia. Joen mutka johtuu Koivuniemen kulmakunnalla kohoavasta harjanteesta, jonka se joutuu kiertämään palatessaan eteläiselle reitille. Myös täällä on joessa jyrkkä mutka, joka on sivutettu kaivamalla siihen oikaisu-uoma. Kuntaraja kiertää edelleen jyrkän mutkan kautta. Joki alittaa yhdystien&nbsp;16109 ja laskee pian Likaslampeen.

## Ristisenjoki
Ristisenjoki alkaa tässä esityksessä Laihanpuron ja Pieni Ristisen lasku-uoman yhtymäkohdasta. Laihanpuron ympäristö on ollut suomaata, jonka puro on vahvistunut suon ojittamisen jälkeen. Pieni-Ristisen laskuojan uoma on kuluttanut itselleen kapean laakson ja syvenee Ristisenjoen lähestyessä yhdystietä&nbsp;5542, jonka se heti alittaa. Joki saapuu sillan jälkeen Ristisen kylään, jossa joki on kaivettu suoraksi johtouomaksi peltojen matalimpia kohtia seuraten. Peltoalueen paikalla on aikoinaan sijainnut suomaata ja Iso-Ristinen, joka oli Pieni-Rististä suurempi järvi. Järven kuivattaminen on onnistunut perkaamalla ja lopulta kaivamalla järven lasku-uomaa syvemmäksi. Lasku-uomassa on sijainnut karttanimien perusteella Ristiskoski, josta Likajoki on saanut alkuunsa. Järvestä on muistona paitsi karttanimi, niin myös lammet Laajaniemensyvä ja Ristisensyvä. Ristisenjoki on yläpuolisten purojen yhtymäkohdasta Ristiskosken puoliväliin 3,1&nbsp;kilometriä pitkä ja osuuden pudotus noin kolme metriä. Jokeen yhtyy sen puolivälissä oikealta päin Leväpuro, jonka valuma-alueen pinta-ala on puolet Ristisenjoen yläpuolisesta valuma-alueesta. Ristisenjoki virtaa koko matkallan Pielaveden puolella.

## Pitkäjoen valuma-alue
Pitkäjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.738) sijaitsee Kymijoen vesistön&nbsp;(14) Rautalammin reitin valuma-alueessa&nbsp;(14.7), jonka Nilakan alueeseen&nbsp;(14.73) se kuuluu. Pitkäjoen valuma-alueen pinta-ala on 120,24&nbsp;neliökilometriä (myös 115,59&nbsp;km² ) ja sen järvisyys on 6,13&nbsp;%. Valuma-alueesta suuri osa kuuluu Pielavedelle, mutta sen latvaosia sijaitsee Tervossa.

Valuma-alueen pääuomaan valitaan kahdesta toisiinsa yhtyvästä jokihaarasta se, jonka virtaama on suurempi. Jos virtaamatietoja ei ole käytettävissä, voidaan pienellä valuma-alueella verrata jokihaarojen valuma-alueiden pinta-aloja keskenään. Pääuomaan valitaan siis se jokihaara, jonka valuma-alue on suurempi. Pitkäjoki toimii valuma-alueen alajuoksun laskujokena, joka alkaa Pirttijärvestä. Vesistöviranomainen on merkinnyt vesistöalueet verkkopalveluna toimivaan Paikkatietoikkunaan, josta seuraavat tiedot ovat peräisin. Pirttijärveen tulee kaksi suurempaa jokea: pohjoisesta laskee Kumpusesta alkava Välipuro (valuma-alue 10&nbsp;km²) ja koillisesta tuleva Pukarajoki&nbsp;(83&nbsp;km²). Pukarajoeen yhtyy etelästä Sahinpuro, jonka valuma-alueen pinta-ala on 17&nbsp;km². Pukarajoki on yläjuoksulla nimeltään Likasjoki, jolla on yksi suurempi sivu-uoma Takunpuro&nbsp;(11&nbsp;km²). Likasjoki on latvajokena Ristisenjoki, jonka suurin sivu-uoma on Leväpuro&nbsp;(12&nbsp;km²). Leväpuron kohdalla on Ristisenjoella yläpuolista valuma-aluetta 27&nbsp;km², joten se kuuluu vielä pääuomaan. Sen sijaan Pieni-Ristisestä laskeva latvahaara on vähävetinen ja vesistöviranomainen on valinnut yläjuoksulla pääuomaan Laihanpuron. Pääuoman merkintä päättyy kohtaan, jossa Iso-Laihasta tuleva laskuoja kohtaa pohjoisesta tulevan Heinipuron.

Edellä kuvatun pääuoman pituus voidaan määrittää laskemalla siihen kuuluvien jokiosuuksien pituudet yhteen. Pitkäjoen pituus on 6,6&nbsp;kilometriä ja lyhin matka Pirttijärven selän yli on 1,3&nbsp;kilometriä. Pukaranjoen osuus Likaslampeen on 1,6&nbsp;kilometriä, ja lopuksi Likasjoen ja Ristisenjoen yhteispituus mainittuun päätekohtaan asti on 9,2&nbsp;kilometriä. Pääuoman pituudeksi saadaan näin 18,7&nbsp;kilometriä. Jos tähän lisätään latvahaaroista se suurin voi pääuoman pituus kasvaa vielä pari kilometriä.

Joen pääuomassa sijaitsevat Pirttijärvi&nbsp;(210&nbsp;ha) ja Likaslampi&nbsp;(6&nbsp;ha). Pitkäjokeen laskee Jokijärven&nbsp;(37&nbsp;ha) laskuoja Kaivos sekä pienemmän Paljakanlammen&nbsp;(3&nbsp;ha) Paljakaspuro. Pirttijärvi on valuma-alueen suurin järvi, mutta siihen laskevat vain Haukilampi&nbsp;(2&nbsp;ha) etelästä ja Kumpusen&nbsp;(101&nbsp;ha) Välipuro pohjoisesta. Kumpusen valuma-alueeseen kuuluu lisäksi Kivilampi&nbsp;(5&nbsp;ha). Pukarajokeen yhtyy etelästä tuleva Sahinpuro, joka alkaa Asumaisesta&nbsp;(7&nbsp;ha). Sahinpuron valuma-alueeseen kuuluvat lisäksi Saarinen&nbsp;(150&nbsp;ha), Kuvelampi&nbsp;(5&nbsp;ha), Viitajärvi&nbsp;(87&nbsp;ha), Iso Tervajärvi&nbsp;(5&nbsp;ha), Kusettimenlampi ja Laakkonen. Likasjokeen laskee Takunpuro, joka on Pikku-Vehmaksen ja Iso-Vehmaksen&nbsp;(11&nbsp;ha) yhteinen laskuoja. Viimeksi mainittuun järveen laskee vuorostaan Pienestä Ohenjärvestä&nbsp;(13&nbsp;ha) alkava Ohenpuro, jonka latvoilla sijaitsee Ohenjärvi&nbsp;(28&nbsp;ha). Ristisenjokeen yhtyvän Leväpuron valuma-alueeseen kuuluvat Levälampi&nbsp;(4&nbsp;ha) ja Vehmasjärvi&nbsp;(28&nbsp;ha). Ristisenjokeen laskevat myös Ristisensyvä ja Laajaniemensyvän laskuojat. Ristisenpuro on Pienen Ristisen&nbsp;(11&nbsp;ha) laskupuro, ja Pieneen Ristiseen laskee Vehkalammen&nbsp;(7&nbsp;ha) laskuoja Ruostepuro. Laihanpuron latvavesistöihin lukeutuvat Eerikainen&nbsp;(6&nbsp;ha), Iso-Laiha&nbsp;(8&nbsp;ha) ja Pieni-Laiha&nbsp;(3&nbsp;ha).

## Lähteet