open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naoki Kodaka

on japanilainen videopelimusiikkisäveltäjä, joka työskenteli Sunsoftilla. Nykyään hän opettaa musiikkia useissa yliopistoissa ja säveltää ajoittain.

Kodaka opetteli pianonsoittoa lapsena mutta lopetti harjoittelun seitsenvuotiaana, koska piti enemmän populaarimusiikin soittamisesta. Hän jatkoi lukiossa klassisen musiikin opintojaan ja valmistui Aichi-prefektuurin taideyliopistosta pääaineenaan säveltäminen. Valmistuttuaan hän tuotti lyhyen aikaa musiikkia radioon ja televisioon. Sunsoft palkkasi Kodakan pelimusiikkisäveltäjäksi, koska tämän tiedettiin viettävän paljon aikaa pelihalleissa.

Kodaka tunnetaan parhaiten seuraavien pelien musiikista: *[[Journey to Silius]]*, **' ([[Nintendo Entertainment System|NES]]- ja [[Sega Mega Drive|Mega Drive]] -versiot), ''[[Blaster Master]]'', ''[[Gremlins 2 – uusi pesue#Videopeli|Gremlins 2: The New Batch]]'', ''[[Albert Odyssey]]'' -sarja ja ''[[Super Fantasy Zone]]''. Häntä avustivat NES-projekteissa lähes aina [[musiikkiohjelmointi|musiikkiohjelmoijat]] Nobuyuki Hara, Shinichi Seya ja joskus Naohisa Morota. Yleensä Kodaka sävelsi kappaleet perinteiselle nuottiviivastolle, jolta ääniohjelmoijat sovittivat ne NES:ille.

Kodaka lopetti pelimusiikin säveltämisen vuonna 2002 ja alkoi opettaa [[Nagoyan musiikkiyliopisto]]ssa säveltämistä, sovittamista ja tuottamista. Myöhemmin hän ryhtyi lisäksi opettamaan [[Daidon yliopisto]]ssa [[musiikin teoria]]a ja [[tietokonemusiikki]]a.

==Sävellykset==

*''[[Atlantis no Nazo]]'' ([[Famicom]], 1986)
*''[[Dead Zone (videopeli)|Dead Zone]]'' ([[Famicom Disk System]], 1986)
*''[[The Wing of Madoola]]'' (Famicom, 1986)
*''[[Nazoler Land]]'' (Famicom Disk System, 1987)
*''[[Shanghai (videopeli)|Shanghai]]'' (Famicom, 1987)
*''[[Spy Hunter]]'' ([[Nintendo Entertainment System|NES]], 1987)
*''[[Ripple Island]]'' (NES, 1988)
*''[[Freedom Force (vuoden 1988 videopeli)|Freedom Force]]'' (NES ja [[Nintendo Vs. Series|Nintendo VS. System]], 1988)
*''[[Blaster Master]]'' (NES, 1988)
*''[[Nankin no Adventure]]'' (Famicom Disk System, 1988)
*''[[Platoon (vuoden 1987 videopeli)|Platoon]]'' (NES ja Nintendo VS. System, 1988)
*''[[Fester's Quest]]'' (NES, 1989)
***' (NES, 1989)
**Batman: The Video Game* (Mega Drive, 1990)
**[[Journey to Silius]]* (NES, 1990)
**[[Nantettatte!! Baseball]]* (Famicom, 1990)
**[[Gremlins 2 – uusi pesue#Videopeli|Gremlins 2: The New Batch]]* (NES ja Game Boy, 1990)
***' (NES, 1991)
*''[[Super Spy Hunter]]'' (NES, 1991)
***' (NES, 1991)
**Batman: Return of the Joker* (Mega Drive, 1992)
**[[Super Fantasy Zone]]* (Mega Drive, 1992)
**[[Albert Odyssey]]* (Super Famicom, 1993)
**[[Sugoi Hebereke]]* (SNES, 1994)
**[[Albert Odyssey II]]* (Super Famicom, 1994)
**[[Albert Odyssey: Legend of Eldean]]* (Saturn, 1996)
**[[Out Live: Be Eliminate Yesterday]]* (PlayStation, 1997)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Naoki Kodakan kotisivu
Kolme olemassaolon merkkiä

**Kolme olemassaolon merkkiä** (sanskritiksi त्रिलक्षण, *trilakṣaṇa*) on buddhalainen käsite. Näiden tunnistaminen on osa buddhalaisten tavoittelemaa valaistumista eli nirvanaa.

Kolme olemassaolon merkkiä ovat:

* Anicca (pysymättömyys)
* Dukkha (kärsimys)
* Anatta (minuudettomuus)

Kolme merkkiä koskevat kaikkea olemista. Niiden ei kuitenkaan katsota olevan asia, johon buddhalaisen pitää uskoa; tärkeämpää on hyödyntää niitä itsetutkistelussa.

Jotkut opettajat lisäävät neljänneksi merkiksi myös nirvanan.

Pyrrhonismin ajatusten on arveltu saaneen innoitusta kolmesta olemassaolon merkistä, sillä Pyrrhon matkasi Aleksanteri Suuren mukana Intiaan tämän sotaretkillä.

## Lähteet
Matti Paajanen

**Matti (Matinpoika) Paajanen**  (1. toukokuuta 1810 Antrea – 6. huhtikuuta 1875 Jääski) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Paajasen vanhemmat olivat Matti Juhonpoika Paajanen ja Anna Paavontytär Vepsä ja puoliso Anna Amalia Aqvilander. Lautamies, herastuomari Paajanen oli talonpoikaissäädyssä Jääsken tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä lakivaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Karl Anshelm Packalén

**Karl Anshelm Packalén**  (21. huhtikuuta 1845 Karkku – 1. elokuuta 1900 Karkku) oli suomalainen liikemies, maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Packalénin vanhemmat olivat Carl Kristian Packalén ja Eva Sofia Sneck ja puoliso Anna Katarina Tuomaantytär Rautajoki.  Ratsutilallinen Packalén oli myös kunnallismies ja harjoitti laajaa puutavarakauppaa.  Hän oli jäsen suuren adressin lähetystössä ja talonpoikaissäädyssä Tyrvään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891 ja 1897. Vuonna 1891 hän oli säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen ja vuonna 1897 talousvaliokunnan varajäsen. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Karkun edustajana.

## Lähteet
Juhana Paganus

**Juhana (Tuomaanpoika) Paganus**  (12. syyskuuta 1824 Jaakkima – 11. huhtikuuta 1901 Jaakkima) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Talollinen, lautamies Juhana Paganus Iijärven kylästä Jaakkimasta oli talonpoikaissäädyssä Kurkijoen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872.

Paganus oli kotipitäjässään tunnettu luottamusmies, pitkäaikainen lautamies ja kuntakokouksen puheenjohtaja.

## Lähteet
Pekka Paganus

**Petter (Pekka) Paganus**  (25. huhtikuuta 1821 Hyvärisenniemi, Sortavala – 18. maaliskuuta 1877 Sortavala) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Talollinen, rokonpanija Pekka Paganus Sortavalasta oli talonpoikaissäädyssä Sortavalan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872.

## Lähteet
Jaakko Pahkamaa

**Jaakko Pahkamaa (Sassi, Sikala)**  (27. heinäkuuta 1824 Olhava – 29. syyskuuta 1904 Alatornio) oli suomalainen maanviljelijä, uskonnollinen vaikuttaja ja valtiopäivämies.

Jaakko Pahkamaan vanhemmat olivat Jaakko Pekanpoika ja Reetta Henrikintytär Sassi ja puolisot Eva Maria Sassi ja Anna Wuornos.  Pahkamaa oli maanviljelijä, mutta tuli tunnetuksi myös lestadiolaisuuteen vaikuttaneena puhujana. Hän oli talonpoikaissäädyssä Tornion tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Pahkamaa oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan ja lisätyn valitusvaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Proantosyanidiinit

**Proantosyanidiinit** eli **kondensoituneet tanniinit** ovat kasvien tuottamia, useista flavonoidiyksiköistä koostuvia fenoliyhdisteitä. Proantosyanidiinien hydrolyysi hapon vaikutuksesta johtaa värillisten antosyanidiinien muodostumiseen. Proantosyanidiinit reagoivat proteiinien tai muiden typpipitoisten orgaanisten yhdisteiden kanssa, mikä voi johtaa tanniini-proteiini-kompleksien saostumiseen.

Proantosyanidiineista nopeimmin elimistöön imeytyviä ovat ne, jotka kuuluvat monomeereihin, dimeereihin tai trimeereihin. Jotkut muuntuvat elimistössä fenolihapoiksi. Suositeltava päivittäinen annos protoantosyanidiinien saamiseksi on noin 150-300 milligrammaa. Näitä ravintoaineita sisältävät useat marjat, hedelmät ja vihannekset sekä kasvien siemenet ja kukat sekä useiden puiden kuori. Niitä sisältävät muun muassa pähkinät, kaakao ja kaneli. 

## Lähteet
Abraham Patja

**Abraham (Abram) Patja**  (13. huhtikuuta 1843 Muolaa – 1910) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Patjan vanhemmat olivat Matti Abraminpoika Patja ja Anna Juhontytär Majuri.  Lautamies, herastuomari ja kunnallismies Patja oli talonpoikaissäädyssä Äyräpään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli lisätyn valtionvarainvaliokunnan, suostuntavaliokunnan ja rikoslakivaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Gabriel Paunonen

**Gabriel Paunonen**  (1823 Juva – 27. kesäkuuta 1899 Juva) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Ratsutilallinen Paunonen oli kunnallismies, joka teki myös useita lahjoituksia Juvan kunnan hyväksi. Hän oli talonpoikaissäädyssä Juvan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1882. Paunonen oli 1872 talousvaliokunnan varajäsen ja 1882 laki- ja talousvaliokunnan jäsen. Myös hänen poikansa Georg Wilhelm Paunonen oli valtiopäivämies.

## Lähteet
Maps (Lesley Royn kappale)

**Maps** on irlantilaisen laulajan Lesley Royn esittämä kappale, jolla hän edusti Irlantia vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa. Kappale jäi ensimmäisen semifinaalin viimeiseksi.

## Lähteet
Kolme jalokiveä

**Kolme jalokiveä** () on keskeinen käsite buddhalaisuudessa. Sillä viitataan kolmeen asiaan, joista buddhalaisten odotetaan hakevan turvaa (sanskritiksi शरण, śaraṇa). Nimitys *jalokivi* perustuu siihen, että näitä kolmea pidetään buddhalaisuuden välttämättöminä elementteinä.

Kolme jalokiveä ovat:

* Buddha (opettaja)
* Dharma (opetukset)
* Sangha (yhteisö)

## Turvan hakeminen
Lähes kaikissa buddhalaissa yhteisöissä on olemassa tietty seremonia, jossa henkilö toteaa julkisesti hakevansa turvaa kolmesta jalokivestä, eli liittyvänsä buddhalaiseen uskoon. Tavoitteena ei buddhalaisten mukaan ole tavoitella mitään yliluonnollista voimaa, joka pelastaisi henkilön, vaan tunnustaa uskovansa, seuraavansa Buddhaa sekä tämän opetuksia ja toimivansa buddhalaisessa yhteisössä.

Yleisesti käytetään seuraavaa julistusta:

Vajrayana-buddhalaisuudessa turvaudutaan toisinaan Buddhan sijaan myös lamaan eli opettajaan.

## Galleria

Tiedosto:Triratna black.jpg|Kolmea jalokiveä kuvaava symboli
Tiedosto:State emblem of Mongolia.svg|Kolme jalokiveä kuvattuna Mongolian vaakunassa
Tiedosto:Buddhist Temple Triratna Triple Gem Tianjin.jpeg|Kolme jalokiveä kuvattuna kiinalaisessa temppelissä


## Lähteet
Splatoon (pelisarja)

**Splatoon** on Nintendon vuonna 2015 kehittämä ja julkaisema kolmannen persoonan ammuntapelisarja. Pelisarjan kantavana ideana ovat Inkling- ja Octoling-hahmot, ihmismäisiä kalmareita ja mustekaloja. Inklingit ja Octolingit voivat hetkessä vaihdella ihmis- ja eläinmuotoon, missä ihmismäisessä muodossa he pystyvät ampumaan mustetta aseillaan kun taas eläinmuodossaan he voivat uiskennella musteessa kaikkia pintoja pitkin.

Pelisarja sijoittuu post-apokalyptiseen maailmaan, jossa ihmiskunta on kadonnut ja heidän paikkansa eläinhierarkian huipulla ovat vallanneet meren nilviäiset, kehittyen maan kamaralla älykkäiksi ihmismäisiksi olennoiksi. Näistä Inklingit ja Octolingit urbaaneina nuorina pyrkivät pysymään "tuoreina" seuraamalla katumuotia ja osallistumalla katutaisteluihin.

## Pelisarjan toistuvat moninpelitilat

### Turf Wars
Neljä-vastaan-neljä ottelu, jossa kolmen minuutin aikana pyritään värjäämään oman joukkueen musteella pelikenttää. Peliajan jälkeen joukkue, jonka mustetta näkyy eniten kentän pinta-alasta, voittaa.

### Splatfest
Tietyin väliajoin järjestettävä festivaalitapahtuma, jossa vastatakseen festivaalille valittuun filosofiseen kysymykseen pelaajat jaetaan pelaajien antamien vastausten mukaisesti eri osapuoliin ja taistelemaan Turf Wars -tilassa viikonlopun ajan. Pelaajien antamista äänistä ja voitoista lasketaan lopullinen voittava osapuoli.

### Salmon Run
PvE-pelitila, jossa neljä pelaajan joukkue työskentelee kalastusyhtiölle keräämällä Salmonoid-joukkojen mätiä kolmessa kierroksessa. Kierroksen saa suoritettua selviytymällä salmonoidien hyökkäyksiltä ja keräämällä tarpeeksi kultaisia mätiä asetetun vähimmäiskiintiömäärän verran määräaikaan mennessä.

## Julkaisut
Nintendo on tähän mennessä kehittänyt ja julkaissut pelisarjasta kolme pelinimikettä ja kaksi ladattavaa sisältöä.

## Muu media
Pelisarjaan perustuen on tehty muun muassa manga-sarja sekä hologrammikonsertteja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
Çine

**Çine** on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Çinen väkiluku oli 49&nbsp;339.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cité de l'espace

**Cité de l'espace** on avaruuteen ja avaruuden valloitukseen suuntautunut tiedekeskus, joka on omistettu yhtä paljon tähtitieteelle kuin avaruuslentäjille. Ranskan Toulouseessa sijaitseva Cité de l'Espace vihittiin käyttöön kesäkuussa 1997. 

Cité de l'Espacessa on näytteillä Ariane 5 -raketin (53 metriä korkea), Sojuz-avaruusaluksen ja ERS-maanhavainnointisatelliitin täysimittaiset kopiot. Tiedekeskuksessa on myös täysin varusteltu Mir-avaruusaseman suunnittelumalli. Keskuksessa on *La Coupole de l'Astronome* -havainnointikupoli. 

Tiedekeskuksessa on vieraillut lähes viisi miljoonaa kävijää.

## Aiheesta muualla

* Museon verkkosivut
Windows GDI

**Windows GDI** (*Graphics Device Interface*) on Microsoft Windowsin ohjelmointirajapinta, jonka avulla sovellusohjelmat piirtävät grafiikkaa ja tekstiä näyttölaitteelle ja tulostimelle.
GDI:stä kerrottiin vuonna 1983 ennen Windowsin ensimmäisen version julkaisua.

GDI sisältää toiminnot viivojen, tekstin ja kuvioiden piirtämiseen. Ikkunointijärjestelmä välittää pyynnöt piirtää ikkunoita ja nappeja GDI:lle. Windows NT 4:ssä suuri osa ikkunointi- ja grafiikkakoodista siirrettiin käyttöjärjestelmän ytimen tilassa suoritettaviin palveluihin.
GDI+ on luokkapohjainen rajapinta C/C++ ohjelmojille, joka on esitelty Windows XP:ssä ja Windows Server 2003:ssa.
Windows Vistassa käyttöön tulleissa uusissa näytönohjaimen 3D-kiihdytystä hyödyntävissä WDDM-grafiikka-ajureissa (Windows Display Driver Model) vanha GDI-rajapinta ei enää ollut laitteistokiihdytetty, vaan kaikki piirrettiin ohjelmallisesti kuvapuskuriin, josta sitten koostettiin kuva näytölle.

GDI:n rajoitteiden vuoksi Microsoft kehitti 1994 Windows 3.1:lle pelejä varten WinG-rajapinnan. WinG-rajapinnan on myöhemmin korvannut DirectX.

DirectWrite on tarkoitettu siirtymätieksi pois GDI:n kirjasintyyppikäsittelystä.

GDI:tä täydentämään Microsoft esitteli Direct2D-rajapinnan, joka tuli Window 7:een Service Pack 2 -versiosta ja Vistaan Platform Update -versiossa. 
Tämä uusi rajapinta toteuttaa tietokoneen näytönohjaimen piirtämän, kiihdytetyn 2D-grafiikan, mukaan lukien bittikartat ja tekstin.

## Lähteet
Hirohiko Araki

**Hirohiko Araki** () on japanilainen mangaka, eli mangataiteilija. Hänet tunnetaan parhaiten edelleen ilmestyvän Jojo’s Bizarre Adventuren piirtäjänä ja käsikirjoittajana.

## Lähteet
Ibrahima Mamadou Ouane

**Ibrahima Mamadou Ouane** (10. heinäkuuta 1908 Bandiagara – ?) oli malilainen kirjailija.

Ouane kuului tukulorivaltakunnan perustajan Umar Tallin jälkeläisiin. Hän kävi Terrasson de Fougères -koulun ja työskenteli hallintovirkailijana. Mielipiteidensä takia hän joutui karkotetuksi Kidaliin.

Ouane oli yksi Ranskan Sudanin ensimmäisiä kirjailijoita. Hän julkaisi kertomuskokoelmat *Fâdimâtâ, la princesse du désert* (1955) ja *Les filles de la reine Cléopâtre* (1961), romaanin *Le collier de coquillages* (1958), runokokoelman *Pérégrinations soudanaises* (1960) sekä historiaa, kansatiedettä ja islamia käsitteleviä tutkimuksia ja esseitä. Ouanen teemoja on afrikkalaisen, islamilaisen ja länsimaisen kulttuurin kohtaaminen.

## Lähteet
Georg Wilhelm Paunonen

**Georg Wilhelm Paunonen**  (1863 Juva – 23. huhtikuuta 1926 Juva) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Paunosen isä oli maanviljelijä, valtiopäivämies Gabriel Paunonen. Hänen puolisonsa oli opettaja Selma Paunonen (k. 1939). Ratsutilallinen Georg Wilhelm Paunonen oli isänsä tavoin kunnallismies. Hän oli talonpoikaissäädyssä Juvan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.

## Lähteet
Maps

**Maps** tai **MaPs** voi tarkoittaa seuraavia:

* Maps, Maroon 5:n kappale vuodelta 2014
* Maps, Lesley Royn kappale, Irlannin edustaja Eurovision laulukilpailussa 2021
* MaPS, Maskun Palloseura, suomalainen jalkapalloseura
* Google Maps, Googlen karttapalvelu.
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2021

**Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2021** järjestettiin Hipposhallissa Jyväskylässä 20.–21. helmikuuta 2021. Järjestävänä seurana toimi Jyväskylän Kenttäurheilijat.

Koronaviruspandemian vuoksi kisat järjestettiin erityisjärjestelyin. Yleisöä paikalle ei päästetty lainkaan.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
* Tulospalvelu time4results.com
* Tulokset Tilastopaja

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* https://jku.fi/smhallit2021/
Voronin

**Voronin** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Andri Voronin (s. 1979), ukrainalainen jalkapalloilija
* Inga Voronina (1936–1966), neuvostoliittolainen pikaluistelija
* Mihail Voronin (1945–2004), neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja
* Valeri Voronin (1939–1984), neuvostoliittolainen jalkapalloilija
* Vjatšeslav Voronin (s. 1974), venäläinen korkeushyppääjä
* Vladimir Voronin (1890–1952), venäläinen merikapteeni ja arktisen alueen tutkija
* Vladimir Voronin (s. 1941), moldovalainen poliitikko
* Zinaida Voronina (1947–2001), neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.
San Clemente (Kalifornia)

**San Clemente** on kaupunki Orangen piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 63&nbsp;522. Kaupunki perustettiin 28. helmikuuta 1928.

San Clementen pormestarina toimii Kathleen Ward.

## Väestö
Kaupungin asukkaista 83,12 prosenttia on valkoisia, 4,25 prosenttia aasialaisia, 0,78 prosenttia afroamerikkalaisia ja 0,39 prosenttia intiaaneja. 4,56 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 44,3 vuotta.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:San Clemente Sunset - panoramio.jpg|Tyynenmeren rantaa San Clementessa.
Tiedosto:Pacific Surfliner San Clemente.jpg|Amtrakin Pacific Surfliner -juna.
Tiedosto:San Clemente Beach Club 2020.jpg|San Clemente Beach Club.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
Lauri Hakanen

**Lauri Hakanen** (s. 23. toukokuuta 1985) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimii turkulaisen FC Interin apuvalmentajana. 

Hakanen on aiemmin valmentanut Kakkosessa pelaavaa HJS Akatemiaa, jonka valmentajana hän on toimi seuran toiminnan alusta 2015 lähtien. Itseään Hakanen luonnehtii analyyttiseksi ja vaativaksi valmentajaksi.

Pelaajauraa Hakasella on FC Hämeenlinnassa, Valkeakosken Hakassa, FC Espoossa, Nummelan Palloseurassa sekä Lohjan Pallossa. Hän toimi HJS:n toiminnan alkuvuosina joukkueen pelaajavalmentajana, mutta on sittemmin pitäytynyt valmentamisessa. Pelaajauransa tärkeimpänä saavutuksena Hakanen on pitänyt kahta A-junioreiden Suomen-mestaruutta.
   
## Lähteet
Björnholmen (Ekerö)

**Björnholmen** on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa Tukholman läänissä.

## Maantietoa
Björnholmen on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se kuuluu edelleen kruunulle (Drottningholms kungsgård ). Saari sijaitsee Mälarenin itäosassa kohdassa, jossa Tukholman keskustasta alkava lahti haarautuu Fiskarfjärdenin ja Lambarfjärdeniin johtaviksi salmiksi. Björnholmen on siellä sijaitsevan saariryhmän ensimmäinen saari. Sen taakse jää Fågelön ja luoteispuolelle Kärsön. Saarien välissä sijaitsee lisäksi pienet Krankholmen, Granholmen ja Tallholmen. Salmen pohjoispuolella 600 metrin päässä sijaitsee Bromman Ålstensparken ja yhtä kaukana kaakossa Hägerstenin rannat. Kummallakin rannalla on pienvenesatamat. Viimeiset ympärivuotiset asukkaat jättivät saaren 1950-luvun jälkeen ja saarella on enää kuudella perheellä vapaa-ajan asuntoja. Saarella ei ole vieläkään sähköä .

## Historiaa
Saarella on ollut tämä nimi kaikissa käytettävissä olevissa kartoissa. Muinoin kerrottiin, että Kaarle IX olisi ampunut saarella majailleen karhun, mistä saari sai sitten nimensä. Saarella on kiinteää asutusta 1600-luvulla ja 1700-luvulla on siinä toiminut kapakka (). Sitten 1800-luvun alkupuoliskolla käyttivät Tukholman hyväosaiset saarta viikonkoppuisin päiväretkipaikkana. Noin 1859 rakennettiin saarelle Stora Villan sanomalehtimies Franz Sjöbergin toimesta. Sen omistaja on vaihtunut pariin kertaan ja eräs huvilan pitkäikäinen omistajasuku käytti sitä vielä 1960-luvulla kesäasuntonaan. Sen eräs asukas Gunnar Brusewitz on kirjoittanut siellä Björnholmenista kertovan romaanin.

## Luontoarvoja
Saari liitettiin vuonna 2014 Lovön luonnonsuojelualueeseen (Lovö naturreservat, 3&nbsp;228&nbsp;hehtaaria, josta maa-alaa 2&nbsp;090&nbsp;hehtaaria, Natura 2000 -hankkeessa *Lovö Kärsö* (SE0110186)). Siihen kuuluvat Lovön (lukuun ottamatta Lindön niemeä) ja itäpuoliset saaret kuten esimerkiksi Kärsön, Fågelön, Skräddarholmen, Krankholmen, Granholmen, Tallholmen, Björnholmen ja Fläsket. Saaren asuintontit on rajattu pois suojelualueesta.

## Katso myös
* Luettelo Mälarenin saarista

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Krankholmen

**Krankholmen** on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.

## Maantietoa
Krankholmen sijaitsee Mälarenin itäosassa kohdassa, jossa Tukholman keskustasta alkava lahti haarautuu Fiskarfjärdenin ja Lambarfjärdeniin johtaviksi salmiksi. Saari sijaitsee Kärsönin ja Fågelönin välisessä salmessa ja sen etäisyydet naapurisaariin on 120–150 metriä. Sen itäpuolella sijaitsevat Granholmen, Tallholmen ja Björnholmen. Pieni Krankholmen on 400 metriä pitkä ja 330 metriä leveä. Se on metsäinen saari, jonka keskellä sijaitsee niitty. Se on autio saari , jolle ei tule teitä tai eikä siellä käy yhteysaluksia.

## Luontoarvoja
Saari liitettiin vuonna 2014 Lovön luonnonsuojelualueeseen (Lovö naturreservat, 3&nbsp;228&nbsp;hehtaaria, josta maa-alaa 2&nbsp;090&nbsp;hehtaaria, Natura 2000 -hankkeessa *Lovö Kärsö* (SE0110186)). Siihen kuuluvat Lovön (lukuun ottamatta Lindön niemeä) ja itäpuoliset saaret, joita ovat esimerkiksi Kärsön, Fågelön, Skräddarholmen, Krankholmen, Granholmen, Tallholmen, Björnholmen ja Fläsket.

## Katso myös
* Luettelo Mälarenin saarista

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet
J. E. Forsman

**Johan Edvard Forsman** (15. marraskuuta 1857 – 1. elokuuta 1934) oli suomalainen kivenveistäjä ja Helsingissä toimineen Forsmanin kiviveistämön perustaja. Vuosina 1902–1984 toiminut kiviveistämö toteutti monia suomalaisten kuvanveistäjien töitä.

Lohjalta kotoisin ollut Forsman oli parikymmentä vuotta helsinkiläisen Stigellin kiviveistämön palveluksessa kivenveistäjänä mutta sen jälkeen kun tämä yritys lopetti toimintansa hän perusti oman kivenveistämön aloittaen hautakivien valmistuksen. Kiviveistämö toimitti Suomeen hautamuistomerkkejä, kuvanveistäjien suunnittelemia kiviveistoksia, sankaripatsaita ja patsaiden jalustoja. Kiviveistämö harjoitti vientiä myös ulkomaille, muun muassa Yhdysvaltoihin. Forsmanin kiviveistämö valmisti muun muassa Suomen Pankin talon edustalla sijaitsevan J. V. Snellmanin patsaan jalustan, Topeliuksen patsaan jalustan, Jussi Mäntysen graniittikarhun Kallion kirkon edustalla, Viipurin Itsenäisyyspatsaan graniittileijonan ja Gustaf Finnen Pellingin retken muistopatsaan Liisanpuistossa. Veistämö toteutti myös useita hautamuistomerkkejä (Matti Äyräpää, Toivo Kuula, Eero Erkko, Matti Helenius-Seppälä, Pietari Hannikainen, Paavo Cajander, Santeri Alkio). 1930-luvulla Forsmanin kiviveistämö sijaitsi Lauttasaarenkadun varrella ja kivivarasto Lapinlahdenkadulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kiviveistämö Forsmanin verstas, kuvattu Porkkalankadulta, edessä linjan kahdeksan raitiotie, Joel Nokelaisen valokuva 8.11.1990, Helsingin kaupunginmuseo (Finna)
* Kiviveistämö Oy Forsmanin kokoelma, 1902 - 1998 : Kiviveistämö Oy Forsmaniin liittyvien asiakirjojen kopioita, Kansallisgalleria
* Haastattelu: Eero Koskivaara, Forsmanin kiviveistämö - 1998, Kansallisgalleria
* Veikko Pakkanen : *Kiviveistämö  O/Y  Forsman,  suomalaisen  kivenveistotaiteen käsite*. Dokumentti, 1998, No 1, s. 9-11
Salmo ferox

**Salmo ferox** on taimenen (*Salmo trutta*) lajikompleksiin kuuluva Britteinsaarten sisävesien lohikala. Se on suurikokoiseksi kasvava petokala, joka elää suurehkoissa järvissä.  Kalan tieteellinen lajinimi *ferox* merkitsee ”hurjaa” tai ”raivokasta”, mikä viitannee sen ahneeseen ja saaliinhimoiseen käyttäytymiseen.

Jotkut tutkijat pitävät *S. feroxia*  omana erillisenä lajinaan. Toiset, samoin kuin Skotlannin ja Irlannin viranomaiset, taas pitävät sitä taimenen paikallisena lajinsisäisenä muotona.

*S. feroxin* pohjaväritys vaihtelee ruskeasta hopeiseen ja sen kyljissä voi olla joitakin mustia täpliä. Se on tavallisesti maksimissaan 80 senttimetrin mittainen (SL). Ruumiin korkeus on sen standardipituutta 4,6–5 kertaa suurempi. Painavin vapavälinein kalastettu yksilö on painanut 14,4 kilogrammaa ja vanhin tavattu yksilö on ollut 23 vuoden ikäinen.

*S. feroxiksi* kutsuttuja lohikaloja tavataan Lough Melvin-, Lough Erne-, Lough Corrib- ja Lough Mask -järvissä Irlannissa, useissa Skotlannin pohjoisosan järvissä ja ilmeisesti myös Ullswater- ja Bassenthwaite-järvissä Cumbriassa sekä Llyn Padarn- ja Llyn Peris -järvissä Walesissa. Nämä kalat elävät sympatrisesti alueen taimenten kanssa ja erottuvat niistä geneettisesti, mutta ei ole varmistunut, ovatko ne kaikki *Salmo feroxin* edustajia tai samaa lajia keskenään.

*S. feroxin* lisääntymisaika on marras-joulukuussa. Lajin ravintoa ovat kalat ja erilaiset hyönteiset. Skotlannissa on havaittu, että sen ruokavalio koostuu selkä&shy;rangattomista noin 30-senttiseksi asti ja alkaa sitten saalistaa kalaa, pääasiassa *[[Salvelinus]]*-suvun lajeja. *S. ferox* saavuttaa sukukypsyyden samoihin aikoihin, milloin se vaihta kalaruokavalioon, mikä on verrattain myöhään.

## Lähteet
Kustaa Pellonpää

**Kustaa Pellonpää**  (3. heinäkuuta 1839 Pertteli – 2. maaliskuuta 1919 Pertteli) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Pellonpään vanhemmat olivat Gabriel Samulinpoika Pellonpää ja Eeva Jaakontytär Anttila ja puoliso Ulrika Wilhelmina Kustaantytär Pellonpää. Pellonpää oli kunnallismies ja  talonpoikaissäädyssä Halikon tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1882. Hän oli valtiopäivillä talousvaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Johan Henrik Peltola

**Johan Henrik Peltola**  (21. maaliskuuta 1816 Mäntsälä – 18. helmikuuta 1884 Mäntsälä) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Peltolan vanhemmat olivat Antti Antinpoika Peltola ja Anna Juhontytär Anttila ja puoliso Maria Lovisa Junttila. Lautamies ja herastuomari Peltola oli talonpoikaissäädyssä Porvoon tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Karl Waldemar Forsman

**Karl (Kaarlo) Waldemar Forsman** (19. lokakuuta 1847 Turku – 27. marraskuuta 1922 Ilmajoki) oli suomalainen opettaja, rehtori, päätoimittaja ja kansakoulutarkastaja.

Forsmanin vanhemmat olivat filosofian ja teologian tohtori, lääninrovasti Carl Rudolf Forsman ja Sofia Charlotte Björnberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan kymnaasista 1863 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1868 sekä filosofian maisteriksi ja opettajakandidaatiksi 1869.

Forsman oli Helsingin suomalaisen alkeisopiston historian ja ruotsin opettajana 1871–1885 sekä koulun rehtorina 1871–1885. Hän oli Morgonbladet-lehden päätoimittajana 1877. Vuodesta 1885 alkaen hän toimi Vaasan läänin itäisen piirin ja myöhemmin Kaskisten piirin kansakoulutarkastajana.

Karl Waldemar Forsman oli naimisissa vuodesta 1872 Fanny Beata Tujulinin kanssa.

## Teoksia
Nimellä *Karl Waldemar Forsman*:
* *Ruotsin kielioppi: oppikirjan koe suomalaisia kouluja varten*. Holm, Helsinki 1884
Nimellä *K. W. Forsman*:
* *Kort anvisning rörande landsfolkskolans undervisning och ledning*. Vasa 1903, suomeksi nimellä *Lyhyt opastus maa-kansakoulun opetuksessa ja hoidossa*. Tekijä, Vaasa 1903

## Lähteet
Le Faouët (Morbihan)

**Le Faouët** () on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Elléjoen varrella, noin 48 kilometriä Pontivyn kaupungista länteen.

Kunnan keskus on 1500-luvulla rakennettu katettu tori, *Les Halles*. Se on puurunkoinen ja liuskekivikattoinen. Torilla pidetään markkinat joka kuukauden ensimmäisenä ja kolmantena keskiviikkona.

Le Faouëtissa on kaksi näyttävää kappelia lähellä kaupunkia. Keskustasta etelään oleva goottilainen Saint-Fiacren kappeli hallitsee pientä kylää suuren kokonsa ja torninsa ansiosta. Kappelissa on runsaasti lasimaalauksia sekä koristeellisesti veistetty lektorium. Keskustasta pohjoiseen oleva Pyhän Barbaran kappeli on rakennettu suuren kallion viereen. Kappelin erikoiselle sijainnille löytyy selitys tarinasta, jonka mukaan paikallinen lordi haki myrkyllä turvaa kalliolta. Myrsky kuitenkin oli niin voimakas, että kivilohkareita satoi hänen niskaansa. Hädissään lordi lupasi rakentaa pyhälle Barbaralle kappelin sille paikalle, jos hän selviäisi myrkystä.

Toriaukion, *Place des Halles*, reunalla 1600-luvulta peräisin olevassa entisessä Ursulinesin luostarissa on nykyään *Musée du Faouët*, jossa on esillä paikallisten taiteilijoiden teoksia. Le Faouët houkutteli 1800-luvun puolivälistä lähtien useita ranskalaisia ja ulkomaisia taiteilijoita. Kuvatuimpia kohteita olivat Saint-Fiacren ja Pyhän Barbaran kappelit sekä Place des Hallesin markkinapäivät ihmisineen. Museossa on nähtävillä teoksia kaupungissa vaikuttaneilta taidemaalareilta, joita olivat muiden muassa François Hippolyte Lalaisse, Emmanuel Lansyer, Jules Trayer, Henri Guinier, Élisabeth Sonrel, Guy Wilthew, Germain David-Nillet, Arthur Midy, Henry d'Estienne, Adolphe Beaufrère, Maurice Denis, Ernest Guérin, Émile Compard, Mathurin Méheut, Henri Barnoin ja Marius Borgeaud.


Tiedosto:Halles_Le_Fouët_(56).jpg|Les halles
Tiedosto:Le_Faouët_(56)_Couvent_des_Ursulines_01.JPG|Entinen Ursulinesin luostari
Tiedosto:Chapelle_Saint-Fiacre_du_Faouët.JPG|Saint-Fiacren kappeli
Tiedosto:Le Faouët (Morbihan) Chapelle Saint-Fiacre Jubé 671.jpg|Saint-Fiacren kappelin lektorium


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kefpiramidi

**Kefpiramidi** (C25H24S2N8O7) on kefalosporiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina.

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa kefpiramidi on keltaista kiteistä ainetta. Yhdiste luokitellaan vaihtelevasti joko kolmannen tai neljännen sukupolven kefalosporiineihin ja sen antibioottiset ominaisuudet perustuvat muiden luokan yhdisteiden tavoin bakteerien soluseinän biosynteesin estoon. Kefpiramidi tehoaa grampositiivisista bakteereista stafylokokkeihin ja gramnegatiivisista bakteereista erityisesti *[[Pseudomonas]]*-suvun lajeihin, mutta teho enterobakteereihin on heikompi kuin monilla muilla kolmannen tai neljännen sukupolven kefalosporiineilla. Lääkeaine annostellaan ruiskeena suoneen.

## Haittavaikutukset
Kefpiramidi voi aiheuttaa haittavaikutuksenaan ripulia.

## Lähteet
Ribbungenit

**Ribbungenit** () olivat Norjan keskiajan kapinallisryhmä tai puolue. Kun merkittävin kapinaliike baglit oli hävinnyt taistelun birkebeinejä vastaan vuonna 1219, baglien rippeistä muodostettiin ribbungenit. Heidän johtajansa oli entinen bagli Gudolf av Blakstad. Ribbungenit ajoivat kuninkaaksi baglien puolueen kannattaman vastakuningas Erling Steinveggin poikaa Sigurd Ribbungia.

Ribbungenien kannatus rajoittui Østlandetiin, jossa heidän tärkein alueensa oli Romerike. Vuonna 1223 jaarli Skule Bårdsson vangitsi Sigurd Ribbungin, mutta tämä onnistui pakenemaan seuraavana vuonna. Ribbungit pitivät sen jälkeen hallussaan Romerikeä ja osia Hedmarkista, kunnes kuningas Haakon IV Haakoninpoika karkotti heidät vuonna 1227. Sigurd Ribbung oli kuollut edellisenä vuonna, eivätkä ribbungenit enää pystyneet keräämään riittävää kannatusta.

## Lähteet
Le Faouët

**Le Faouët** voi tarkoittaa seuraavia:
* Le Faouët, kunta Ranskassa Morbihanin departementissa
* Le Faouët, kunta Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa
Matti Pennanen (valtiopäivämies)

**Matti Pennanen**  (1847 – 12. marraskuuta 1892 Kesälahti) oli suomalainen maanviljelijä ja liike- ja valtiopäivämies.

Maanviljelijä, kunnallismies ja liikemies Matti Pennanen Kesälahdelta oli talonpoikaissäädyssä Kiteen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä rautatievaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Vihtori Penttilä

**Vihtori Penttilä (Kylä-Mattila)**  (26. toukokuuta 1825 – 8. joulukuuta 1867) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Penttilän isä oli Juho Kylä-Mattila ja puolisot Mariana Lovisa Penttilä ja Kaisa Liisa Penttilä. Penttilä oli talonpoikaissäädyssä Ylä-Satakunnan alisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. Hän oli valtiopäivillä valitsijamies ja säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Vsevolod Baranovski

**Vsevolod Stepanovitš Baranovski** (; 8. joulukuuta (J: 26. marraskuuta) 1853 – heinäkuu 1921 Istanbul, Turkki) oli venäläinen ratsuväenkenraali ja sotatuomari, joka toimi vuosina 1914–1917 Suomen senaatin oikeustoimituskunnan vt. päällikkönä niin sanotussa amiraalisenaatissa.

Baranovski palveli Venäjän keisarikunnan armeijassa vuodesta 1875, kävi Nikolain ratsuväkiopiston, liittyi Henkikaartin kyrassieerirykmenttiin ja osallistui vuosien 1877–1878 Turkin sotaan. Hän valmistui vuonna 1883 Aleksanterin sotilaallis-oikeustieteellisestä akatemiasta ja oli vuosina 1889–1902 Omskin ja Turkestanin sotilaspiirien sotaoikeuksissa eri tehtävissä kuten prokuraattorin apulaisena ja sotilastutkintotuomarina. Baranovski oli sotatuomarina Kazanin sotilaspiirin sotaoikeudessa vuosina 1902–1907, Moskovan sotilaspiirin sotaoikeudessa 1907–1909 ja Odessan sotilaspiirin sotaoikeudessa 1909–1914. Hän sai 1894 everstin ja 1902 kenraalimajurin arvon.

Baranovski nimitettiin 10. maaliskuuta 1914 Suomen senaatin talousosaston jäseneksi ja hänet määrättiin hieman myöhemmin oikeustoimituskunnan vt. päälliköksi, kun Konstantin Kazanski siirtyi prokuraattoriksi. Baranovski ylennettiin huhtikuussa 1914 kenraaliluutnantiksi. Hän joutui eroamaan vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen ja muutti Jaroslavliin. Hän sai myöhemmin samana vuonna ratsuväenkenraalin arvon. Venäjän sisällissodan aikana Baranovski palveli Etelä-Venäjän armeijan oikeushallintoa ja pakeni kesällä 1920 Turkkiin, jossa hän kuoli seuraavana vuonna keuhkokuumeeseen.

## Lähteet
Vilho Penttilä (valtiopäivämies)

**Vilho (Vilhelm) Penttilä**  (1. marraskuuta 1854 Suursaari – 14. helmikuuta 1905) oli suomalainen merikapteeni, laivanvarustaja, maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Vilho Penttilän vanhemmat olivat Johannes ja Saara Kristiina Penttilä ja puoliso Regina Penttilä. Penttilä oli merimies, joka kävi merikoulun Viipurissa ja suoritti merikapteenin tutkinnon 1877. Hän harjoitti myös laivanvarustustoimintaa. Maatilan Penttilä osti 1883 Koivistolta. Hän oli talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1904–1905. Vuonna 1894 Penttilä oli yleisen valitusvaliokunnan varajäsen, vuonna 1897 laki- ja säädyn yksityisen kielianomusvaliokunnan jäsen ja vuosina 1904–1905 valitsijamies ja valtiovarainvaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Hotel de Ruckel

**Hotel de Ruckel** (tunnettiin myös nimillä *Hotelli Hökkeli*, *Flaskfodret* ja *Pullokopsa*) oli Helsingissä Fabianinkatu 22:n pihalla sijainnut kaksikerroksinen 1700-luvulta peräisin ollut puutalo. Rakennus säilyi aina 1900-luvun puoliväliin saakka.

Alun perin professori Gustaf Hällströmin ja myöhemmin Helsingin yliopiston omistamalla tontilla sijainnut talo oli vielä 1800-luvun puolivälissä mansardikattoinen. Kertoman mukaan talossa toimi aikanaan ylioppilaiden suosima ravintola, josta hotelli-nimitys rakennukselle oli peräisin. Talon kerrottiin aikanaan olleen myös pappilana ennen Nikolainkirkon rakentamista kun Ulrika Eleonoran kirkko oli vielä olemassa. Talon rapun vieressä oli kivi, johon oli hakattu vuosiluku 1804.

Nykyisin Fabianinkatu 22:n tontilla sijaitsee 1957 valmistunut Helsingin yliopiston Porthania-laitosrakennus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fabianinkatu 22, piha. Rakennuksessa sijainnut ylioppilaiden kuuluisa kapakka "Flaskfodret" eli "Hôtel de Ruckel", Signe Branderin valokuva vuodelta 1907, Helsingin kaupunginmuseo (Finna)
* Vanhimmat vanhojen joukossa. Fabianinkatu 22, Helsingin vanhin puutalo, Ilta-Sanomat, 29.07.1933, nro 171, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jumijärvi

**Jumijärvi** on Keski-Suomessa Jämsässä Lahnajoen lähellä sijaitseva järvi. Jämsän keskustasta on noin yhdeksäntoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta noin 85 kilometriä koilliseen.

## Maantietoa
Jumijärvi on 1,4 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Järven keskiosassa on itään työntyvä niemi, joka jakaa sen läntiseen ja itäiseen osaan. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Jumijärven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. Järven etelärannalla on jonkin verran asutusta. Jumijärven koillispuolella on maanviljelysmaisema, jota Lahnajoki halkoo. Saaralammin itäpuolella on Murtojärvi, joka on osa Hopsun maatalousmaisemaa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy. Jumijärven lounaisrannalle virtaa lännestä Karppijärveltä Karppioja, järven kaakkoiskulmasta lähtee Vataanjoki kohti Saaralammia, josta vedet kulkevat Lahnajokea pitkin Lahnajärveen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fishing.fi: Jumijärvi
Andrée Chedid

**Andrée Chedid**, kirjailijanimi ** A. Lake**, oik,  (20. maaliskuuta 1920 Kairo, Egypti – 6. helmikuuta 2011 Pariisi,  Ranska) oli Egyptissä syntynyt sittemmin ranskalaistunut kirjailija, jonka tausta on syyrialais-libanonilainen.

Chedid asui Ranskassa vuodesta 1946. Hän kirjoitti ranskaksi ja englanniksi. Hän julkaisi runokokoelmia, proosaa ja esseekokoelman *Liban*. Hänen runonsa ovat aistillisia ja hallitun lyyrisiä. Muinaiseen Egyptiin sijoittuva suomennettu romaani *Nefritite* käsittelee yleisinhimillisiä teemoja. Lisäksi hän julkaisi.

Chedille myönnettiin Paul Morandin palkinto 1994.

## Suomennettu tuotanto
* *Nefritite* (*Nefertiti et le rêve d'Akhnaton*), suom.  Saara Palmgren, Kirjayhtyemä 1985 
* "Ikuinen piina", novelli, suom. Pia von Essen, antologiassa *Pahoja tyttöjä, villejä naisia*, toim. Angela Carter, Kääntöpiiri 1993 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karl August Wigg

**Karl August Wigg** (23. huhtikuuta 1864 Helsingin pitäjä – 12. lokakuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen seppä ja Helsingissä toimineen K. A. Wiggin takomo- ja ajokalutehtaan, myöhemmin *K. A. Wigg Oy* perustaja. 

Wigg työskenteli aluksi maataloustöissä kotitilallaan mutta meni sitten 16-vuotiaana sepänoppiin Helsinkiin. Hän työskenteli sitten eri liikkeissä ensin seppänä ja sitten 1888–1889 työnjohtajana. Hän oli sitten pari vuotta metallitöiden opettajana Satakunnan maanviljelysseuran teollisuuskoulussa kunnes hän vuonna 1891 perusti Helsinkiin merkittäväksi kasvaneen takomon ja ajokalutehtaan.

1920-luvulla Korkeavuorenkatu 15:ssa toimineen Wiggin tehtaan valmistusohjelmaan kuuluivat rakennustakeet (portit, portaiden ja parvekkeiden kaiteet, palotikkaat, rauta-aidat, rautaovet, kassaholvinovet ym.) sekä ajurinrattaat, erilaiset kuormavaunut ja -rattaat sekä paketti- ja käsikärryt. 1930-luvulla K. A. Wigg Oy toimi Hernesaarenkadulla ja valmisti kaikkia rakennusalaan liittyviä rautatakeita. K. A. Wigg Oy valmisti myös muun muassa Tuisku-merkkisiä lumiauroja.

Wigg valmisti 1905–1913 Korkeasaaren eläintarhaan rautahäkkejä ja rauta-aitauksia. 

Wigg oli Suomen Metalliteollisuudenharjoittajainliiton johtokunnan jäsenenä sekä Suomen Yleisen Työnantajaliiton valtuutettuna ja hallituksen jäsenenä. Hän oli metalliteollisuustyönantajain ja työntekijäin välisen sovittelukomitean jäsenenä metalliteollisuuslakoissa vuosina 1906 ja 1908. Wigg oli lisäksi Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä, Helsingin Käsityö- Ja tehdasyhdistyksen valtuutettuna ja Helsingin Ammatti- ja Teollisuudenharjoittajainliiton johtokunnan jäsenenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helsingin kaupunginarkisto : K. A. Wigg Oy (1891 - 1948) arkistokokoelma
Karppijärvi

**Karppijärvi** on Keski-Suomessa Jämsässä Ehunsalmen lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 20 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 83 kilometriä koilliseen.

## Maantietoa
Karppijärvi on 1,3 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Karppijärven rannat ovat pääosin metsäiset. Kaakkoispuolella avautuu maatalousmaisema, järven keskiosassa on luotoja. Järven eteläinen puolisko on kaakkois–luoteissuuntainen, pohjoinen puolisko kaartuu koilliseen. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy. Karppioja tulee lännestä laskien Jumijärven lounaiseen rantaan. Karppijärven lounaispuolella on lähes suorassa koillis–lounaissuuntaisessa linjassa viisi lampea: Ahvenlammi, Ehunlammi, Suolammi, Iso-Haukinen ja Pikku-Haukinen. Niiden länsipuolella on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Kerteselkä. Ahvenlammi laskee Karppijärveen, kuten myös Karppijärven lounaispuolella sijaitseva Kelalammi. Puoli kilometriä Karppijärveltä pohjoiseen sijaitsee Valkeajärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Karppijärvi
Vuorisjärvi (Jämsä, Hopsu)

**Vuorisjärvi** on Jämsän keskiosassa sijaitseva 30 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolmetoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Vuorisjärvi on pitkä ja kapea. Sen pituus etelästä pohjoiseen on 1,3 kilometriä, leveimmät kohdat ovat järven eteläosan 300 metriä. Vuorisjärvi kääntyy keskikohdastaan luoteen suuntaan ja kapenee alle sadan metrin levyiseksi salmeksi. Järven pohjoisin osa on keskiosaa leveämpi, ja Hopsun maatalousmaisema alkaa järven pohjoisrannalta. Pääosin järven rannat ovat metsämaata. Vuorisjärven pohjoiskolkasta lähtee laskuoja luoteeseen Majajärvelle.

Vuorisjärven kaakkoispuolella sijaitsee Hietamäki, jonka huippu kohoaa yli 200 metrin korkeuteen ylänkömaaksi. Itäpuolella sijaitsee hieman matalampi Isomäki ja eteläpuolella Viinamäki. Järven pohjoisrannoilla Hopsussa maasto on alavampaa.

Vuorisjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Vuorisjärvi on valuma-alueen itäisimpiä vakavesiä. Pari kilometriä sen itäpuolella sijaitsee Kankarisvesi, joka kuuluu myös Jämsänjoen alueeseen. Vedet virtaavat Vuorisjärvestä pohjoiseen Lahnajärvelle ja sieltä eteläkaakkoon Kankarisvedelle ja edelleen Päijänteeseen.

## Lähteet
Mustinganjärvi

**Mustinganjärvi** on Jämsän keskiosassa sijaitseva 30 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsänkosken keskustasta on viisi kilometriä länsiluoteeseen ja Jämsän keskustasta yhdeksän kilometriä luoteeseen. Tampereelta etäisyys on 82 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Mustinganjärvi on pitkä ja kapea. Sen pituus kaakosta luoteeseen on noin 2,6 kilometriä, leveimmät kohdat ovat järven pohjois- ja eteläosan runsaat 200 metriä. Kaakossa on Järvenpään pitkä ja kapea lahti, jonka luoteispuolella on Mustinganlahti. Kantatie 56 kulkee aivan Mustinganjärven länsipuolitse. Järven rannat ovat enimmäkseen metsämaata, siellä täällä on rakennuksia ja peltotilkkuja. Mustingan kylä sijaitsee välittömästi järven luoteispuolella. Mustinganjärven pohjoiskolkasta lähtee Mustinganoja pohjoiseen, ja laskee Toivas-järveen. Idässä on kaksi metsäjärveä: pohjoinen Olkolammi ja eteläinen Olkolammi.

Mustinganjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Mustinganjärvi on valuma-alueen itäisiä vakavesiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fishing.fi: Mustinganjärvi
Hietajärvi (Jämsä)

**Hietajärvi** on Jämsän keskiosassa sijaitseva 22 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen. Jämsän keskustaajamaan kuuluva Jämsänkosken keskusta sijaitsee muutamia kilometrejä Hietajärveltä kaakkoon.

## Maantiede
Hietajärvi on pitkä ja melko kapea, sen pituus etelästä pohjoiseen on 1,6 kilometriä. Järvi käsittää eteläisen ja pohjoisen altaan, joita yhdistää noin 150 metriä pitkä salmi. Eteläinen allas kattaa suurimman osan järven pinta-alasta. Järven etelärantaan virtaa laskuoja etelästä. Pohjoisrannasta virtaa noin 250 metriä pitkä Salakkaoja pohjoiseen, oja päätyy Vuorisjärven etelärantaan.

Hietajärven itäpuolella sijaitsee Hietamäki, jonka huippu kohoaa yli 200 metrin korkeuteen ylänkömaaksi. Luoteispuolella sijaitsee Viinamäki ja lännessä Metsisianpesävuori, jonka länsipuolella on noin hehtaarin laajuinen Vuorenalanen (124,6 metriä mpy). Noin kilometri Hietajärveltä kaakkoon levittäytyy Lehmisuon maatalousmaisema, noin 900 metriä etelään levittäytyy puolestaan Lavakorven maatalousmaisema.

Puolisentoista kilometriä Hietajärvestä itään sijaitsee Kankarisvesi. Kankarisveden länsipuolisia kapeita ja pitkiä vakavesiä ovat myös Mustinganjärvi, Toivas ja Vuorisjärvi. Aluetta täplittävät pienet ja pyöreähköt metsälammet, kuten Olkolammit, Vuorenalanen ja Kiurulammi.

Hietajärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Hietajärvi on valuma-alueen itäisimpiä vakavesiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fishing.fi: Hietajärvi
Toivas

**Toivas** on Jämsän keskiosassa sijaitseva 66 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolmetoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Toivas on pitkä, kapea ja saareton. Sen pituus etelästä pohjoiseen on noin neljä kilometriä, leveimmät kohdat ovat noin 300 metriä. Järvessä on useita yli kymmenen metrin syvänteitä, syvin kohta on noin kuusitoista metriä. Tilavuus on noin 3,46 miljoonaa kuutiometriä. Toivaksen rannat ovat valtaosin metsämaata. Rakennuksia on jonkin verran, ja etelärannalla on pieni viljelysaukea.

Toivaksen ja sen itäpuolella sijaitsevan Kankarisveden välissä on samantyyppisiä, pitkänomaisia järviä: Hietajärvi ja Vuorisjärvi. Toivaksen vedet laskevat Toivasojaa pitkin pohjoiseen Poikkeus-järveen. Toivaksen eteläpuolella on Kaustalammi ja Ala-Kiimajärvi. Kaakkoispuolella on Mustinganjärvi, joka laskee Mustinganojaa Toivakseen. Länsipuolella sijaitsee Viitalammi ja Iso Rantjärvi.

Toivas kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fishing.fi: Toivas
Rasmus Surakka

**Rasmus Henrik Surakka** (s. 19. elokuuta 2001 Lappeenranta) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Kiteen palloa. Hän on pelipaikaltaan lukkari.

## Ura
Surakka on Pesä Ysien kasvatti. Hän on pelannut sittemmin juniorina Imatran Pallo-Veikoissa, Haminan Palloilijoissa ja Hyvinkään Tahkossa. Surakka teki Superpesis-debyyttinsä 24. heinäkuuta 2020 vieraissa Manse PP:tä vastaan. Hän toi ottelussa yhden juoksun. Surakka teki lokakuussa 2020 IPV:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Vuonna 2025 hänet valittiin Itä-Länsi-otteluun.

## Muuta
Surakka valmistui ylioppilaaksi keväällä 2020 Sotkamon lukion pesäpallolinjalta. Hänen äitinsä on pelannut Superpesiksessä. Surakka on pelannut nuorempana jääkiekkoa. Hänen serkkunsa Seeti ja Senna pelaavat pesäpalloa Joensuun Mailassa.

## Lähteet
Arhat

**Arhat** (sanskritiksi अर्हत्) on buddhalaisuudessa käytettävä nimitys henkilöstä, joka on saavuttanut täydellisen valaistumisen (nirvanan).

Varhaisessa buddhalaisuudessa Siddhartha Gautamasta käytettiin nimitystä *arhat* ja sitä käytettiin nimityksen *[[Buddha|buddhan]]* rinnalla. Yhtenä erona pidetään sitä, että buddha on saavuttanut valaistumisensa itsenäisesti, kun taas arhat on saavuttanut sen seuraamalla Buddhan opetuksia.

Kiinassa, Koreassa ja Japanissa arhatit ovat suosittu kuva-aihe temppelien seinillä. Arhatien määrä on yleensä 16, 18 tai 500. 16 arhatia kuvaavat Buddhan ensimmäisiä oppilaita.

Varsinkin theravada-buddhalaisuus korostaa arhatin saavuttamista. Tällainen henkilö on vapautunut kaikesta kärsimyksestä ja samsarasta. Arhatin ei tarvitse syntyä uudelleen kuolemansa jälkeen, vaan hän siirtyy kuolemansa yhteydessä parinirvanaan.

Arhatin ja bodhisattvan ero riippuu siitä, mitä buddhalaisuuden suuntausta seurataan. Hinayanassa (nykyisin siis vain theravadassa) arhatin saavuttaminen on buddhalaisuutta harjoittavan henkilön päämäärä. Mahayana-buddhalaisuudessa arhatia korkeampi tavoite on tulla bodhisattvaksi, joka tullessaan Buddhaksi auttaa kaikkia maailman olentoja valaistumaan.

## Katso myös

* Sotāpanna

## Lähteet