Ruotsin säätyvaltiopäivät

**Ruotsin valtiopäivät** () oli Ruotsin ja Suomen historiassa järjestettävä säätyjen valtiopäiväkokous, jossa valtakunnan neljän valtiosäädyn kamarikuntien valtiopäivämiehet, aateliston, papiston, porvariston ja talonpoikaiston jäsenistä kokoontuvat säännöllisesti ruotsissa järjestettäville valtiopäiville, esittämään maakuntansa toiveita ja valmistelemaan valtiopäivien valiokunnissa valtakunnan laki- ja oikeuskysymyksiä.

Ruotsin säätyvaltiopäivät muodostivat nelikamarisen parlamentaarisen säätyedustuslaitoksen.

## Säätyvaltiopäivät

Säätyvaltiopäivät on yleisnimitys eri Euroopan maissa useiden vuosisatojen mittaan toimineille säätyjen kokouksille tai edustuslaitoksille, joissa kukin sääty kokoontui erikseen omaan kamariinsa tekemään omat päätöksensä. Säätyjen päätöksistä tuli koko säätyvaltiopäivien päätöksiä kussakin tapauksessa erikseen säädetyn menettelyn mukaisesti.

## Maiden välisiä eroja

Joissakin maissa joissakin asioissa säätyjen enemmistön päätös saattoi riittää, kun taas toisenlaisessa järjestelmässä saatettiin edellyttää kaikkien säätyjen yksimielisyyttä. Säätyvaltiopäiville säätynsä edustajaksi pääsemisen tavat vaihtelivat maasta ja säädystä toiseen. Esimerkiksi Ruotsissa ja Suomessa aatelissäädyssä edustettuina oli jokainen valtakunnan aatelissuku, kun taas muihin säätyihin pääsemiseksi suoritettiin vaalit, joissa äänioikeus saattoi riippua säätyyn kuulumisen lisäksi varakkuudesta. Esimerkiksi porvarissäätyyn edustajia valittaessa vaalipiireinä toimivat kaupungit.

Useimmiten Euroopan historiassa tunnetuilla säätyvaltiopäivillä ovat olleet edustettuina aatelisto, papisto ja porvaristo, mutta Ruotsin ja sittemmin myös autonomian ajan Suomen tapauksessa maata omistanut talonpoikaisto muodosti edustuslaitoksen neljännen kamarin. 

Pohjolan valtakuntien ohella säätyvaltiopäivät ovat olleet osa esimerkiksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ja Puolan kuningaskunnan valtiollista historiaa.

## Ruotsin ja Suomen valtioyhteyden päättyminen

Vanhassa Ruotsin valtakunnassa kuten valtakunnan suomalaisten osien valtiopäivämiehet työskentelivät säätyvaltiopäivillä täysivaltaisina säätyjensä edustajina aina valtiopäivätoiminnan alkamisesta siihen asti kunnes Ruotsi menetti Suomen käydyssä Suomen sodassa 1808–1809 Venäjälle. 

Ruotsissa säätyvaltiopäivät jatkoivat toimintaansa tämän jälkeenkin ilman suomalaisia aina 1860-luvulla maassa tehtyyn valtiopäiväuudistukseen asti. Suomessa puolestaan ruotsalaiset perustuslait pysyivät voimassa myös autonomian ajalla, minkä takia maassa ryhdyttiin pitämään omia säätyvaltiopäiviään, joista ensimmäisinä on historiankirjoituksessa pidetty Porvoon maapäiviä 1809, vaikka säännöllinen valtiopäivätoiminta Suomessa alkoikin vasta vuoden 1863 avajaisista. 

Autonomisessa Suomessa säätyvaltiopäivistä luovuttiin eduskuntauudistuksessa 1906, kun yksikamarinen yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla valittava eduskunta korvasi monikamarisen edustuslaitoksen.

## Ruotsin valtiopäivien kokoontumisajat ja paikat

## Katso myös

* Ruotsin poliittinen järjestelmä
* Ruotsin vallan aika Suomessa
* Valtiopäivämies

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* https://www.riksdagen.se/en/how-the-riksdag-works/democracy/the-history-of-the-riksdag/ riksdagin historia (*<small>ruotsikielinen</small>*) viitattu 18.1.2022
* https://chydenius.kootutteokset.fi/kirjoitukset/relation-om-riksdagen-i-gavle-1792/  selostus Gävlen valtiopäiviltä. viitattu 18.1.2021
*Finländare närvarande vid riksdagen i Norrköping 1800, Norrköpings Tidningar Sveriges Släktforskarförbund (*<small>ruotsikielinen</small>*). viitattu 18.1.2022
*Luettelo Suomen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajista säätyvaltiopäivillä (pdf). viitattu 17.1.2022
*https://yle.fi/aihe/artikkeli/2013/11/14/saadyista-puolueiksi säädyt puolueiksi. viitattu 17.1.2022
*Luettelo valtiopäivämiehistä 1710–1800 (pdf) (*ruotsinkielinen*) viitattu 17.1.2022