open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saint-Germain-Lembron

**Saint-Germain-Lembron** on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Couze d'Ardes -joen varrella, noin 10 kilometriä Issoiren kaupungista etelään.

Kunnan keskustassa oleva aukio Place du Désert on ollut aina kohtaamis- ja kauppapaikka. Aukion poikki kulki aikoinaan roomalainen tie. Kunnan keskustassa oleva Saint-Germainin kirkko on peräisin keskiajalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Do Rzeczy

**Do Rzeczy** on puolalainen vuonna 2013 perustettu uutisviikkolehti. Se ilmestyy maanantaisin ja on linjaltaan kansalliskonservatiivinen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lehden verkkosivut
Madis Üürike

**Madis Üürike** (s. 12. helmikuuta 1943) on virolais-ruotsalainen poliitikko ja talousasiantuntija.

Madis Üürike on syntyi maailmansodan aikaan saksalaisten miehittämässä Virossa. Perhe pakeni vuonna 1944 Itämeren yli Ruotsiin syksyllä 1944. Aikuistuttuaan Ruotsissa hän opiskeli Tukholman yliopistossa ja valmistui vuonna 1964 filosofian ja taloustieteen maisteriksi. Vuosina 1965–1975 hän opetti Uppsalan yliopiston liiketalouden laitoksella. Vuosina 1975–1980 Üürike toimi ruotsalaisen rakennusmateriaalivalmistajan Olsson & Rosenlunds AB:n talousjohtajana ja varatoimitusjohtajana. Vuosina 1981–1992 hän toimi vuonna 1992 konkurssiin menneen ruotsalaisen kiinteistöyhtiö BGB AB:n toimitusjohtajana.

Üürike muutti Viroon vuonna 1992, jolloin hänestä tuli valtiovarainministeri Mart Laarin I hallituksessa lokakuusta 1992 tammikuuhun 1994. Laarin tavoin hän kuului konservatiiviseen kokoomuspuolueeseen "Isänmaa" (). Ministeriyden jälkeen hän työskenteli vuonna 1994 konsulttina Viron valtiovarainministeriössä. Vuosina 1994–1996 hän toimi Viron pääministerien Indrek Tarandin ja Tiit Vähin neuvonantajana.

Lisäksi Madis Üürike on toiminut useiden yritysten ja instituutioiden hallituksissa ja hallintoneuvostoissa. Vuodesta 2005 lähtien hän on toiminut Viron Helsingissä toimivan Pohjoismaiden Investointipankin (NIB) hallituksen jäsenenä.

## Lähteet
Vännäsby

**Vännäsby** on taajama Vännäsin kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1&nbsp;763 asukasta.

## Tunnettuja henkilöitä
* Sverker Olofsson (s. 1947), televisiojuontaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eidomene

**Eidomene** () eli **Idomene** () oli antiikin aikainen kaupunki Makedoniassa nykyisen Pohjois-Makedonian alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Marvincin kylää paikassa, joka tunnetaan nimellä Isar.

## Maantiede

Eidomene sijaitsi Bottiaiassa, joka tunnettiin roomalaisella kaudella Emathiana. Emathian kaupunkien joukossa sen mainitsee Klaudios Ptolemaios. Kaupunki oli Aksios (nyk. Vardar) -joen varrella sen itäpuolella. Kaupungin arkeologinen alue tunnetaan nykyisin nimellä Isar tai Isar-Marvinci läheisen kylän mukaan. Paikka on Marvincista lounaaseen.

Eidomene sijaitsi tiellä, joka johti Thessalonikesta pohjoiseen Stobin ja Dardanian kautta. *[[Tabula Peutingeriana]]*, jossa kaupunki esiintyy nimimuodolla *Idomenia*, sijoittaa Eidomenen 12 roomalaisen mailin päähän Stenasta (*Stenae*) eli nykyisin nimellä ”Rautaportti” (, ) tunnetusta kapeasta solasta, josta Vardar virtaa, ja joka sijaitsee lähellä nykyistä Demir Kapijan kaupunkia; ja 20 mailin päähän Taurianasta.

Hierokles mainitsee kaupungin Macedonia priman (Illyricum prima) kaupunkien joukossa varhaisella bysanttilaisella kaudella. Kaupunki sijaitsi lähellä Doberosta, jonka jälkeen Hierokles mainitsee sen luettelossaan. Se sijoitetaan Eidomenestä itään. Joskus Doberos on kuitenkin yhdistetty Isariin Eidomenen sijasta.

Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina toimi kukkula, jonka korkeus on 131 metriä merenpinnasta laskettuna. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä, ja se sai vettä paitsi Aksioksesta myös lähteistä nykyisessä Janova Cesmassa.

## Historia

Isarina nykyisin tunnetulla paikalla on ollut asutusta viimeistään rautakaudelta lähtien. Antiikin aikana sen asuttivat etelästä tulleet helleenit. Kaupunki oli osa Makedonian valtakuntaa Filippos II:n ajasta lähtien.

Ensimmäinen maininta Eidomenestä historiassa on Thukydideellä. Hän kertoo, että Sitalkes ylitti vuonna 429 eaa. matkallaan Traakiasta Makedoniaan Kerkine (nyk. Belasitsa, Kerkíni) -vuoren, jättäen paionit oikealle puolelleen sekä sintit ja maidit vasemmalleen, ja laskeutui Aksioksen varrelle Eidomenessä. Eidomenen mainitsevat myös muun muassa Strabon ja Plinius vanhempi. Viimeinen, joka mainitsee kaupungin, on Hierokles.

Isarista löydettiin muinaisjäänteitä ensimmäisen kerran ensimmäisen maailmansodan aikana. Paikalla suoritettiin ensimmäisiä arkeologisia kaivauksia vuonna 1961. Laajemmat kaivaukset alkoivat vuonna 1977 ja ovat jatkuneet 2000-luvun puolellakin.

## Rakennukset ja löydökset

Nykyisestä Isarista on löydetty muun muassa muurien jäänteitä ja temppeli sekä paljon muita kaupungin jäänteitä, kuten asuintaloja ja hautoja. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, reliefikoristeltuja hautakiviä ja muita reliefejä, terrakotasta tehtyjä figuriineja eli pienoispatsaita, metalliesineitä sekä koruja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Europos (Almopia)

**Europos** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Klaudios Ptolemaioksen mukaan se sijaitsi Almopiassa. Se sijoitetaan nykyisen Almopían kunnan alueelle lähelle nykyistä Chrysín kylää.

Almopian Europosta ei tule sekoittaa toiseen, tunnetumpaan Europoksen kaupunkiin Bottiaiassa eli Emathiassa. Sekä Klaudios Ptolemaios että Plinius vanhempi vahvistavat, että Bottiaian Europos oli eri kaupunki kuin Almopian Europos.

Almopian Europos vaikuttaa Hierokleen perusteella olleen tunnettu myöhempinä aikoina vain nimellä *Almopia*, mikä viittaa siihen, että se oli muinaisen Almopian alueen keskus.

## Lähteet
Gortynia (Makedonia)

**Gortynia** (, myös , , ) oli antiikin aikainen kaupunki Makedoniassa nykyisen Pohjois-Makedonian alueella. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Gevgelijan kaupunkia, joka sijaitsee Pohjois-Makedonian eteläosassa lähellä Kreikan rajaa.

Thukydides mainitsee Gortynian paikaksi, jonka kautta Sitalkeen joukot kulkivat marssiessaan Eidomenen sekä Kyrrhoksen ja Pellan tasankojen välillä. Näin sen voidaan päätellä sijainneen Aksios (nyk. Vardar) -joen ylemmässä laaksossa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Gordyniatēs* ().

Nykyisen Gevgelijan läheltä on löydetty muurein ympäröidyn asutuksen jäänteet, jonka tärkeimmät rakennusvaiheet ovat 500–400-luvut eaa. ja 400–300-luvut eaa. Viimeksi mainittuun vaiheeseen lukeutuvat jonkun julkisen monumentaalirakennuksen rauniot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sverker Olofsson

**Sverker Olofsson** (s. 14. huhtikuuta 1947) on ruotsalainen toimittaja, joka tuli tunnetuksi SVT:n *Plus*-kuluttajaohjelman juontajana vuosina 1987–2010. Hän on kotoisin Vännäsbystä.

Myös Olofssonin tytär Linda Olofsson on televisiojuontaja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gordonia

**Gordonia** voi tarkoittaa seuraavia:

* Gordonia, Gortynia, antiikin aikainen kaupunki Makedoniassa
* gordonia, laakerikameliat, teekasvien heimoon kuuluva kasvisuku
* 305 Gordonia, päävyöhykkeen asteroidi.
Horma

**Horma** () oli antiikin aikainen kaupunki Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Klaudios Ptolemaioksen mukaan se sijaitsi Almopiassa, mutta sen tarkempaa sijaintipaikkaa ei tiedetä.

## Lähteet
Ikhnai

**Ikhnai** (, ) eli **Akhnai** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Se sijaitsi nykyisen Chalkidónan kunnan alueella lähellä nykyistä Koufálian kaupunkia.

## Maantiede

Ikhnain kaupunki sijaitsi Bottiaiassa, joka tunnettiin roomalaisella kaudella Emathiana, länteen Aksios (nyk. Axiós) -joesta. Herodotos sanoo sen sijainneen Pellan tavoin Bottiaian kapealla rannikkokaistaleella. Ikhnain kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Se rajautui lounaassa Pellan alueeseen, etelässä Allanten alueeseen ja luoteessa Tyrissan alueeseen. Idässä Aksioksen toisella puolella sijaitsi Herakleia.

## Historia

Ikhnain kaupunki oli olemassa arkaaiselta roomalaiselle kaudelle. Kaupungin arvellaan nimistön perusteella olleen alun perin paionialainen asutus, johon tuli jo arkaaisella kaudella kreikkalaisia siirtokuntalaisia etelämpää. Ikhnai löi omaa hopearahaa 400-luvulla eaa. ennen makedonialaisvalloitusta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Ikhnaios* ().

Makedonialaisella kaudella väestöön tuli makedonialaisia. Ikhnailaiset osallistuivat muiden makedonialaisten ohella Amfipoliin perustamiseen. Ikhnaista ei ole säilynyt rakennusjäänteitä sen paikalla harjoitetun maanviljelyn vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fågelvikshöjden och Brunn

**Fågelvikshöjden och Brunn** on taajama Värmdön kunnassa Tukholman läänissä Uplannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 4&nbsp;223 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Europos

**Europos** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Dura eli Europos (Dura-Europos), kaupunki Mesopotamiassa
* Europos, kaupunki Bottiaiassa/Emathiassa Makedoniassa; tunnetumpi Makedonian Europoksista
* Europos, kaupunki Almopiassa Makedoniassa
* Euromos eli Europos, kaupunki Kaariassa Vähässä-Aasiassa
Europos (Bottiaia)

**Europos** (, ) eli **Oropos** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Se sijaitsi nykyisen Paionían kunnan alueella heti nykyisen Evropóksen kylän eteläpuolella.

## Maantiede

Europoksen kaupunki sijaitsi Bottiaiassa, joka tunnettiin roomalaisella kaudella Emathiana, Eidomenen sekä Kyrrhoksen ja Pellan tasankojen välissä. Se oli rakennettu Aksios (nyk. Axiós) -joen länsipuolelle. Europoksen poliksen hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Se rajautui lounaassa Pellan alueeseen, kaakossa Ikhnain alueeseen ja pohjoisessa Gortynian alueeseen.

Bottiaian Europosta ei tule sekoittaa toiseen Europoksen kaupunkiin Almopiassa. Sekä Klaudios Ptolemaios että Plinius vanhempi vahvistavat, että Bottiaian Europos oli eri kaupunki kuin Almopian Europos.

## Historia

Europoksen kaupunki oli olemassa arkaaiselta kaudelta myöhäisantiikkiin. Se vaikuttaa olleen merkittävä kauppapaikka Aksioksen laakson alueella. 400- ja 300-luvuilla eaa. Europos vaikuttaa löytöjen perusteella olleen Bottiaian kehittynein ja parhaiten linnoitettu kaupunki. Antiikin lähteistä kaupungin historiasta ei tiedetä muuta kuin Thukydideen maininta siitä, että Sitalkes ja traakialaiset piirittivät sitä vuonna 429 eaa., mutta eivät onnistuneet valtaamaan kaupunkia. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Eurōpaios* () ja *Eurōpios* ().

Nykyinen Evropóksen kylä on nimetty antiikin aikaisen kaupungin mukaan, samoin kuin Paionían kunnan Evropóksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta.

## Rakennukset ja löydökset

Europoksen paikalta on tunnistettu muun muassa akropolis sekä nekropolis eli hauta-alue. Thukydideen kuvauksen perusteella Europos tai ainakin sen akropolis on ollut suojattu muurein viimeistään vuonna 429 eaa. Kaupungissa tiedetään erään piirtokirjoituksen perusteella olleen ainakin Artemis Elafebolokselle omistettu kultti ja näin oletettavasti myös pyhäkkö. Toinen, roomalaisaikainen piirtokirjoitus mainitsee akveduktin.

Esinelöytöjä on tehty erityisesti nekropoliilta. Niihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, figuriineja eli pienoispatsaita, aseita, työkaluja, koruja ja rahoja. Merkittävin yksittäinen löytö on myöhäiselle arkaaiselle kaudelle 500-luvun eaa. lopulle ajoittuva kuros-patsas, joka on tehty kykladisesta marmorista. Kuros ja muut esinelöydöt ovat Kilkíksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Louisianan kansalliskaarti

**Louisianan kansalliskaarti** () on Yhdysvaltain kansalliskaartin alainen osavaltion sotilaallinen reservi. Kansalliskaartin komentajana toimii Louisianan kuvernööri, ellei Yhdysvaltain presidentti ole sitä erikseen ottanut komentoonsa. Kuvernööri komentaa kansalliskaartia kenraaliadjutantin kautta.

Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen kansalliskaartia johtivat muun muassa kenraaliadjutantit James Longstreet (1870–1872) ja P. G. T. Beauregard (1878–1888). Kansalliskaarti on toiminut  Mississippijoen tulvien vuoksi kriisinhallintatehtävissä ainakin vuosina 1890, 1922 ja 1927. Vuonna 1928 kuvernööri Huey Long nimitti kenraaliadjutantiksi Raymond H. Flemingin, jonka johdolla kansalliskaartin olemassa olevia tiloja korjattiin ja uusia pystytettiin. Fleming toimi kenraaliadjutanttina vuodet 1928–1948, 1952–1956 ja 1960–1964.

Louisianan ilmakansalliskaarti perustettiin vuonna 1941.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Fant

**Fant** on norjalainen Tancred Ibsenin ohjaama elokuva vuodelta 1937. Se perustuu Gabriel Scottin samannimiseen romaaniin.
## Juoni

Orvoksi jäänyt nuori nainen Josefa (Sonja Wigert) karkaa setänsä (Einar Tveito) luota ja lähtee Fændrik-nimisen kiertolaisen (Alfred Maurstad) matkaan tämän veneellä. Hurmaavalta vaikuttava Fændrik osoittautuu kuitenkin väkivaltaiseksi ja välinpitämättömäksi. Samaan aikaan Josefan poikaystävä Oscar (Oscar Egede-Nissen) ja Fændrikin sisko Mathilde (Guri Stormoen) etsivät yhdessä Josefaa ja Fændrikiä tietämättä, että nämäkin ovat yhdessä. Siispä kun Mathilde löytää veljensä, Oscar jatkaa matkaa yksinään. Mathilden ja Fændrikin välille syntyy tappelu, ja Mathilde haavoittuu puukoniskusta. Myöhemmin Oscar löytää Fændrikin ja Josefan. Fændrik ampuu Oscaria ja varastaa tämän moottoriveneen. Kovassa aallokossa hän kuitenkin putoaa sen kyydistä ja hukkuu. Elokuvan lopussa Josefa on toipuvan Oscarin sängyn vieressä ja he ovat uudelleen rakastuneet toisiinsa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Svensk Filmdatabas
Connecticutin kansalliskaarti

**Connecticutin kansalliskaarti** () on Yhdysvaltain kansalliskaartin alainen osavaltion sotilaallinen reservi. Kansalliskaartin komentajana toimii Connecticutin kuvernööri,  ellei Yhdysvaltain presidentti ole sitä erikseen ottanut komentoonsa. Yhdessä Connecticutin ilmakansalliskaartin kanssa Connecticutin kansalliskaarti muodostaa Connecticutin puolustusvoimat ().

## Lähteet
Jan Stenbeck

**Jan Stenbeck** (s. 14. marraskuuta 1942 – 19. elokuuta 2002) oli ruotsalainen liikemies. Hänet tunnettiin erityisesti ruotsalaisen perheyhtiö Kinnevikin johtajana ja tietoliikenne- sekä media-alan vaikuttajana.

Liiketoimintansa lisäksi Stenbeck herätti huomiota erikoisella persoonallisuudellaan. Häntä on kuvailtu muun muassa omaa polkuaan kulkeneeksi suorapuheiseksi miljardööriksi sekä "Ruotsin kauhukakaraksi", joka järjesti usein villejä juhlia omistamassaan tukholmalaisbaarissa.

## Elämä
Stenbeckin isä oli liikemies Hugo Stenbeck ja hän oli perheensä nuorin lapsi. Stenbeck opiskeli lakia Uppsalan yliopistossa, valmistui myöhemmin Harvardista ekonomiksi ja työskenteli Morgan Stanley -investointipankissa. Hugo Stenbeckin kuoltua 1970-luvun lopulla perheen sisällä käytiin valtakamppailu Kinnevikin johdosta, joka päättyi Jan Stenbeckin voittoon.

Aikaisemmin metsä- ja terästeollisuuteen keskittynyt Kinnevik laajeni Jan Stenbeckin johdolla nopeasti tietoliikenne- ja mediabisnekseen. Stenbeckin johtamien yhtiöiden vaikutuspiiriin kuuluivat vuosituhannen vaihteessa muun muassa teleyhtiöt Tele2 ja Millicom sekä mediakonsernit Modern Times Group ja Metro International.

Bloomberg Businessweek arvioi vuonna 2001 Stenbeckin omaisuuden arvoksi noin 800 miljoonaa dollaria. Tämä teki Stenbeckistä yhden Ruotsin rikkaimmista henkilöistä.

Stenbeck kuoli sydänkohtaukseen Pariisissa elokuussa 2002.

## Lähteet
Liejuryömijät

**Liejuryömijät** (Oxudercidae) on tokkokalojen lahkoon (Gobiiformes) kuuluva kalaheimo.

Lijuryömijöiden heimo koostuu neljästä alaheimosta, joissa on noin 86 sukua ja 600 lajia. Heio on laajalle levinnyt lauhkeilla ja trooppisilla alueilla, ja lajeihin kuuluu sekä merissä että makeassa vedessä viihtyviä. Tyypillisesti ne elävät rannikon läheisyydessä hiekka- ja hietapohjilla ja sietävät vaihtelevaa suolapitoisuutta. Jotkin lajit nousevat kokonaan vedestä ja voivat liikkua rantaa pitkin.

## Alaheimot

* Luikerotokot Amblyopinae Günther, 1861
* Pikkutokot Gobionellinae Bleeker, 1874
* Liejuryömijät Oxudercinae Günther, 1861
* Kiipijätokot Sicydiinae T.N. Gill, 1860
## Lähteet
Kansasin kansalliskaarti

**Kansasin kansalliskaarti** () on Yhdysvaltain kansalliskaartin alainen osavaltion sotilaallinen reservi. Kansalliskaartin komentajana toimii Kansasin kuvernööri ellei Yhdysvaltain presidentti ole sitä erikseen ottanut komentoonsa.

Kansasin kansalliskaari koostuu maa- ja ilmakansalliskaarteista. Maakansalliskaarti osallistuu esimerkiksi hätätilanteisiin, taistelutehtäviin, huumeidenvastaisiin operaatioihin ja jälleenrakennukseen. Ilmakansalliskaartissa palvelee noin 2&nbsp;300 henkilöä. Ilmakansalliskaartin päämaja sijaitsee Forbes Fieldissä, Topekassa. Ilmakansalliskaartilla on kaksi pääyksikköä: 184. lennosto Wichitassa ja 190. ilmatankkauslennosto Topekassa. Lisäksi 184. lennoston alaisuudessa toimii Smoky Hillin harjoitusalue Salinassa. Ilmakansalliskaarti johtaa resursseja osavaltion hätätilanteissa, tulkitsee USA:n ilmavoimien ja ilmakaartin ohjeita sekä tarjoaa arvioita ja ratkaisuehdotuksia.
## Lähteet
Maison ja Atelier Horta

**Maison ja Atelier Horta** on belgialaisen arkkitehdin Victor Hortan vuonna 1898 suunnittelema rakennus Brysselissä, joka toimi hänen kotinaan ja arkkitehtitoimistonaan.

Horta hankki vuonna 1898 kaksi tonttia, joille hän rakensi kotinsa ja ateljeensa. Kokonaisuus valmistui vuonna 1901, Art Nouveaun loiston aikana. Jo vuonna 1919, kun tyylisuunta alkoi menettää suosiotaan, Horta luopui rakennuksista ja muutti arvostetummalle Avenue Louisen alueelle. Rakennus jäi unohduksiin, kunnes Saint-Gillesin kunta osti sen vuonna 1961. Ensimmäisen restauroinnin jälkeen museo avattiin vuonna 1969. Ateljee, joka oli välillä muutettu asuintaloksi, yhdistettiin takaisin kotitaloon vuonna 1971. Vuosina 1989–2014 toteutettiin laaja toinen restaurointi Françoise Aubryn ja Barbara Van der Ween johdolla, jolloin rakennus palautettiin alkuperäiseen loistoonsa ja mukautettiin museokäyttöön. Vuonna 2016 museo laajeni naapuritaloon, Jules Brunfaut’n vuonna 1900 suunnittelemaan rakennukseen. Tämä paransi yleisöpalveluja ja mahdollisti näyttelytoiminnan laajentamisen.

Rakennus on yksi varhaisimmista ja tunnetuimmista art nouveau -tyylin arkkitehtuuriesimerkeistä, ja siinä korostuvat kaarevat muodot, koristeellinen rauta- ja lasityö sekä tarkkaan viimeistelty puusepäntyö. Nykyään rakennus toimii Horta-museona, ja se on säilytetty mahdollisimman alkuperäisessä asussaan. Museossa esitellään sekä Hortan arkkitehtuuria että aikakauden sisustustyyliä ja keräilyesineitä. Talo on suunniteltu poikkeamaan tavanomaisesta kaupunkitalomallista muun muassa avoimemman tilaratkaisun ja eri kerrosten välisen yhteyden kautta.

Maison ja Atelier Horta on osa belgialaista arkkitehtuuriperintöä ja edustaa aikansa ylemmän keskiluokan asumis- ja työympäristöä. Se on myös osa laajempaa keskustelua art nouveaun roolista arkkitehtuurin historiassa ja sen suhteesta modernismiin.

## Lähteet
Hôtel van Eetvelde

**Hôtel van Eetvelde** on Belgian pääkaupungissa Brysselissä sijaitseva historiallinen kaupunkitalo, joka edustaa arkkitehti Victor Hortan art nouveau -kauden huippua.

Brysselin päärautatieaseman lähellä sijaitsevan talon suunnittelu ja rakentaminen toteutettiin vuonna 1895 lähes rajattomalla budjetilla, joten materiaaleissa ja käsityössä ei säästelty.

Horta suunnitteli talon Edmond van Eetveldelle, joka oli Kongon vapaavaltion hallinnonjohtaja. Van Eetvelde pääsi käsiksi Kongon luonnonvaroihin, jotka todellisuudessa kuuluivat henkilökohtaisesti kuningas Leopoldille. Kongon väestö joutui kovaan hyväksikäyttöön, ja kuolonuhrien määräksi arvioidaan 5–10 miljoonaa. Tämä herättää ristiriitaisia tunteita, sillä juuri tämän rahan turvin Hôtel van Eetvelde rakennettiin. Vuonna 1898 Horta suunnitteli talolle myös laajennuksen, jossa oli autotalli, toimisto ja asuinhuoneistoja.

Talo oli aikanaan uraauurtava myös teknisesti, sillä siinä käytettiin teollisia materiaaleja kuten terästä ja lasia julkisivussa sekä keskellä taloa sijaitsevassa kupolikatossa, joka valaisee sisätiloja. Talon sisätila keskittyy kahdeksankulmaiseen rotundaan, jonka kupolissa on värillisiä lasi-ikkunoita. Rotunda toimii olohuoneen ja liikkumisalueen yhdistelmänä.

Nykyään belgialaisen kaasu- ja sähkönjakeluyhtiö Synergridin omistama rakennus on yksi Hortan tärkeimmistä töistä ja on kuulunut  vuodesta 2000 lähtien. Vuonna 2023 Hôtel Van Eetvelde avattiin yleisölle osana art nouveau -vuoden tapahtumia. Samalla valmistui rakennuksen lasikupolin restaurointi, ja rakennukseen perustettiin uusi art nouveaun tiedotus- ja tulkintakeskus LAB·AN. Keskus tarjoaa näyttelyitä, seminaareja ja työpajoja, joissa esitellään art nouveau -tyylin ominaisuuksia sekä sen historiallisia yhteyksiä.

## Lähteet
Messe Nord/ZOB:n rautatieasema

**Messe Nord/ZOB** on rautatieasema Berliinin Charlottenburg-Wilmersdorfin kaupunginosassa. Se sijaitsee Ringbahnilla, jota palvelevat S-Bahnin linjat S41, S42 ja S46. Se sijaitsee noin 200 metrin päässä Kaiserdammin metroasemasta linjalla U2. 15. joulukuuta 2024 asti aseman nimi oli Messe Nord/ICC (Witzbelen).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marja-Liisa Julkunen

**Marja-Liisa Julkunen** o.s. **Heiskanen** (31. joulukuuta 1943 Varkaus – 25. syyskuuta 2019 Joensuu) oli suomalainen  opettaja ja kasvatustieteen professori.

Marja-Liisa Julkunen syntyi piiritarkastaja Arvo Fredrik Heiskasen ja toimistosihteeri Kirsti Maria Janhusen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 oli lehtori Kyösti Julkunen (k. 2004). Marja-Liisa Julkunen tuli ylioppilaaksi Joensuun tyttölyseosta 1963 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 1968. Hän valmistui Joensuun korkeakoulusta filosofian lisensiaatiksi 1979 ja väitteli Joensuun yliopistosta filosofian tohtoriksi 1984. 

Julkunen oli äidinkielen lehtori Siilinjärven yhteislyseossa ja Joensuun lyseossa 1970–1975. Joensuun yliopistossa, vuoteen 1984 korkeakoulussa, hän oli äidinkielen didaktiikan lehtorina 1975–1990, vt. yliassistenttina 1981–1984 ja vt. apulaisprofessorina 1984–1990. Kasvatustieteen, erityisesti peruskouludidaktiikan, professorina hän toimi 1990–2007. Hän oli myös kasvatustieteen didaktiikan dosentti Kuopion yliopistossa. 

Julkusella oli useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Hän julkaisi tutkimusten lisäksi oppi- ja tietokirjoja. Tutkijana hän paneutui erityisesti lukemaan oppimiseen ja luetun ymmärtämiseen.
Tutkimusalansa ulkopuolelta hän on kirjoitti Joensuun kaupunginteatterin historiikin *Katsomosta kulisseihin – satavuotias Joensuun kaupunginteatteri*.

## Lähteet
Lugnet

**Lugnet** voi tarkoittaa seuraavia:

* Lugnet, urheilu- ja vapaa-ajankeskus Falunissa, Ruotsissa
* Lugnet och Skälsmara, taajama Värmdön kunnassa, Ruotsissa
* Lugnet, Kaupunginkallion osa-alue Espoossa, Suomessa
* Lugnet, entinen neuvolarakennus Siuntiossa, Suomessa
* Lugnet, nyk. Friden, entinen posti- ja puhelinkeskus Siuntiossa, Suomessa
* Lugnet, Ferdinand von Wrightin asuintalo Haminalahden hovin tilalla Kuopiossa, Suomessa
* Lugnet, *[[Näköala Haminalahdelta]]*, Ferdinand von Wrightin maalaus vuosilta 1856–1857.
Västlänken

**Västlänken** on rakenteilla oleva rautatielinja Göteborgissa, Ruotsissa. Se koostuu 8 kilometriä pitkästä rautatielinjasta, josta 6 kilometriä sijaitsee tunnelissa. Tunneliin rakennetaan kolme uutta asemaa: Centralen, Haga ja Korsvägen. Hankkeen tarkoituksena on lisätä lähi- ja kaukojunien kapasiteettia ja lyhentää matka-aikoja. Centralenin rautatieaseman on määrä avautua joulukuussa 2026 ja muiden asemien on tarkoitus avautua joulukuuhun 2030 mennessä. 

## Hankkeen syyt
Länsilinkki-hanke käynnistettiin Göteborgin päärautatieaseman kapasiteettiongelmien ratkaisemiseksi, sillä se toimii päätepysäkkinä, jossa ei ole tilaa ylimääräisille junille ruuhka-aikoina. Tämä rajoitus on estänyt pyrkimykset laajentaa junaliikennettä sekä rakentaa uusi rautatieyhteys alueen toiseksi suurimpaan kaupunkiin Borosiin, joka on tällä hetkellä yhteydessä Göteborgiin pääasiassa tiheällä bussiliikenteellä. Hankeen tarkoitus on muuttaa  päärautatieasema pääteasemasta läpikulkuasemaksi.

Hanke on osa Länsi-Ruotsin rahoituspakettia ()*,* ja sen arvioidaan maksavan 24,1–27,1 miljardia kruunua (vuoden 2009 hintataso). Rakennustöihin kuuluu kallioperän räjäytys, saven louhinta, ja ratainfrastruktuurin asennus. Alun perin linjan oli tarkoitus avautua kokonaan vuoteen 2026 mennessä, mutta sen odotetaan valmistuvan vasta joulukuuhun 2030 mennessä.

Vastaavia tunneleita Ruotsin muissa suurimmissa kaupungeissa ovat Malmössä vuonna 2010 valmistunut Citytunneln ja Tukholmassa vuonna 2017 valmistunut Citybanan.

## Katso myös

* Citytunneln
* Citybanan

## Lähteet
Sanna Salminen

**Sanna Salminen** (s. 1974 Ruovesi) on jyväskyläläinen kuoronjohtaja sekä musiikkikasvatuksen yliopistonopettaja Jyväskylän yliopistossa. Salminen johtaa kansainvälisesti tunnettua Vox Aurea-kuoroa (2009–) ja on perustanut Ruamjai-kuoron (2000–2009). 

Tutkijana Salminen on keskittynyt kuoropedagogiikkaan ja kuoroharrastukseen yhteisöllisyyden ja osallisuuden lisääjänä. 

Vuonna 2024 Sulasol palkitsi Salmisen Klemetti-palkinnolla.

## Lähteet
Albaniansärki

**Albaniansärki** (*Pachychilon pictum*) on Albanian rajoilla sijaitsevissa vanhoissa Ohrid- ja Skutarijärvissa ja niihin yhteydessä olevissa vesistöissä endeemisenä elävä karppikalalaji. Se on hieman särkeä muistuttava, solakka ja paksuhuulinen selästään tummalaikkuinen kalalaji, joka kasvaa nin 15 cm mittaiseksi. Sen ruokavalioon kuuluvat erilaiset pikkueläimet. Taloudellinen merkitys on vähäinen eikä lajia tunnettu vuonna 2000 kovin tarkasti. Laji on arvioitu silmälläpidettäväksi. Lajia on istutettu jonkin verran Italiaan ja Ranskaan. 

## Lähteet
Defcon Zero

**Defcon Zero** on ovat brittiläinen punk rockyhtye.

Defcon Zero perustettiin 17 Stitches ja Throw Bricks At Coppers jäänteistä. Leo Stich laujana, Seamus O'Hooligan bassossa sekä Ben Zero kitarassa ja Monkey Boy rummuissa. Vuosina 2011-2013 Jyrki "Spider" Hämäläinen toimi toisena kitaristina. Hämäläinen tuli myöhemmin tutuksi Killing Joke historiikistaan.

Debyyttialbumi *Music For Gluesniffers, Terrorists & The Mentally Ill* julkaistiin 4. marraskuuta 10. *Big Cheese* lehti kuvasti sitä englanniksi "fucking angry and bloody good at it." ja antoivat sille 3/5 tähteä. Albumin nimi itsessään oli otettu arvostelusta. Toinen arvostelu kuvaa albumi englanniksi "thrashy hardcore with topical lyrics that aren’t afraid to make a point".

Albumi on sijalla 9 *Kymmenen aliarvostetun UK punk-albumin* joukossa Metal Hammer lehdessä.

Yhtye on kiertänyt Suomea pariin otteeseen muun muassa Kivesveto Go Go:n kanssa.

## Diskografia

* *Rats* EP (2007)
* *Music For Gluesniffers, Terrorists & The Mentally Ill* albumi (2011)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Defcon Zero esittelyssä Big Cheese-lehdessä.
Jan Gehl

**Jan Gehl** (s.  17. syyskuuta 1936 Kööpenhamina) on tanskalainen arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija.

Gehl toimi professorina Tanskan Taideakatemiassa vuosina 1966–2006 sekä arkkitehtina perustamassaan arkkitehtitoimistossa Gehl Architects vuosina 2000–2016. Gehl on kirjoittanut useita kirjoja kaupungeista ja kaupunkisuunnittelusta, kuten *Livet Mellom Husene* (1971) ja *Byer for mennesker* (2010), jotka on käännetty yli 40 kielelle. Gehl Architects -toimisto on osallistunut useisiin kaupunkien kehityshankkeisiin muun muassa Kööpenhaminassa, Melbournessa, Sydneyssä, Lontoossa, Moskovassa ja New Yorkissa.

Gehl on saanut lukuisia arvostettuja palkintoja työstään kaupunkisuunnittelijana. Hän on Edinburghin, Toronton, Varnan ja Halifaxin yliopistojen kunniatohtori. Gehl jäi eläkkeelle arkkitehtitoimistostaan vuonna 2016, mutta on jatkanut työtään parempien kaupunkiympäristöjen edistämisen parissa muun muassa esitelmöimällä eri tilaisuuksissa.

## Suomennetut teokset
* Ihmisten kaupunki. Helsinki. Rakennustieto Oy, 2018. 

## Lähteet
Aatu Raitala

**Aatu Raitala** (s. 3. kesäkuuta 1979 Lappeenranta) on suomalainen stand up -koomikko ja käsikirjoittaja. Hän aloitti stand up-komiikan vuonna 2012. Vuonna 2013 hänet palkittiin muiden koomikoiden toimesta Vuoden tulokkaan Jorma-palkinnolla ja vuonna 2018 Vuoden koomikko -Jormalla.

Hän pyörittää Takakeno-komediaklubia Helsingin Mascot-ravintolassa ja englanninkielistä Used To Be Eric's Comedy Clubia yhdessä Jamie MacDonaldin kanssa. Hän on myös koomikkokollektiivi Paukutusjengin jäsen.

Aatu Raitala on yksi *[[Kovan viikon ilta]]* -ohjelman panelisteista. Hän on esiintynyt ohjelmissa *[[Pitääkö olla huolissaan?]]*, *[[Posse (televisiosarja)|Posse]]*, *Stand Up!*, *[[Komediaklubi]]*, *[[Naurun tasapaino]]* ja *[[Noin viikon studio]]*.

Ennen koomikon uraansa Raitala opiskeli elokuva-alaa Balkanilla ja valmensi nyrkkeilyä Helsingin Tarmossa.

## Lähteet
Kiia Laine (ohjaaja)

**Kiia Laine** (s. 6. kesäkuuta 1988) on suomalainen teatteriohjaaja. Hän on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun ohjauksen koulutusohjelmasta vuonna 2023. Laine ohjasi Teatterikorkeakoulun taiteellisena opinnäytetyönään Liila Jokelinin käsikirjoittaman teoksen *leipuriakatemia*, joka kantaesitettiin Teatteri Takomossa 2022.

Laineen ohjaamia teoksia ovat *Rouva C* (2024) Kuopion Kaupunginteatterissa, *Fucking Åmål* (2024) Kajaanin kaupunginteatterissa. Laineen muita ohjauksia on esitetty muun muassa Rovaniemen kaupunginteatterissa, Teatteri Vanha Jukossa sekä Ylioppilasteatterissa.

## Lähteet
Eugenyyliasetaatti

**Eugenyyliasetaatti** (C12H14O3) on estereihin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa. Luonnossa eugenyyliasetaattia esiintyy muun muassa mausteneilikan ja kanelien eteerisissä öljyissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa eugenyyliasetaatti on valkoista kiteistä ainetta tai kellertävää nestettä, jolla on makeahko neilikkaa muistuttava tuoksu. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen, ja liukenee paremmin muun muassa etanoliin.

Eugenyyliasetaattia valmistetaan eugenolin ja etikkahappoanhydridin välisellä esteröintireaktiolla.

Eugenyyliasetaattia käytetään hajusteissa, erityisesti kukkaistuoksuissa, tuomaan niihin neilikankaltaista tuoksua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Human Metabolome Database (HMDB): Aceteugenol 
* Food Component Database (FooDB): Aceteugenol 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 	Acetyleugenol 
* [PheroBase: Floral Compound - eugenyl acetate 4-Allyl-2-methoxyphenyl acetate] 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Eugenyl-acetate
Rein Miller

**Rein Miller** (2. elokuuta 1938 – 10. huhtikuuta 2017) oli virolainen talousasiantuntija, poliitikko ja urheiluvaikuttaja. 

Rein Miller valmistui vuonna 1957 Kiviõlin lukiosta ja 1962 Tarton valtionyliopistosta pääaineenaan rahoitus ja luototus.

Vuosina 1962–1963 hän työskenteli taloustieteilijänä Tallinnan kaupungin talousosastolla ja vuosina 1963–1966 Tallinnan merenkulkupiirin apulaisjohtajana ja talousosaston päällikkönä. Vuosina 1966–1990 hän työskenteli Neuvosto-Viron valtiovarainministeriössä, jossa hän toimi kaupan ja palvelujen rahoitusosaston päällikkönä, valvonta- ja tarkastushallituksen päällikkönä, valtion verohallinnon päällikkönä ja budjettihallituksen päällikkönä.

Vuosina 1990–1992 hän toimi valtiovarainministerinä Edgar Savisaaren hallituksessa. Hallituksen noustessa valtaan huhtikuun alussa 1990 Viro oli Neuvostoliiton osa; talous oli osa Neuvostoliiton keskusvallan budjettia. Viron edustajat, pääministeri Savisaar ja valtiovarainministeri Miller, neuvottelivat Neuvostoliiton pääministeri Valentin Pavlovin kanssa Viron taloudellisesta asemasta. Neuvotteluja ilman selvää ratkaisua käytiin aina elokuun 1991 vanhakantaisten kommunistienvallankaappaukseen asti. 

Savisaaren hallitus istui uuden itsenäistymisen jälkeen tammikuuhun 1992. Sen seuraajaksi muodostettiin Tiit Vähin johtama hallitus, jossa Miller jatkoi valtiovarainministerinä. Merkittävin tapahtuma Millerin kannalta Tarandin hallituskauden aikana oli valuuttauudistus, jossa Viro luopui ruplasta ja siirtyi omaan kruunuvaluuttaan. Tämä tapahtui kesäkuussa 1992.

Ministeriuran jälkeen Miller toimi vuosina 1993–1994 AS Eesti Sotsiaalpankin johtokunnan puheenjohtajana, vuosina 1994–1996 venevalmistaja AS Naviplastin pääjohtajana ja vuosina 1992–2008 turvallisuusyhtiö Falck Balticin talousjohtajana.

Nuoruudessaan Rein Miller harrasti jääkiekkoa. Harrastuksen myötä hän toimi vuosina 1976–1999 Neuvosto-Viron ja edelleen Viron jääkiekkoliiton puheenjohtajana. Toiminnastaan jääkiekon piirissä hän sai vuonna 1999 Suomen Jääkiekkoliiton ansiomitalin, 2008 Viron jääkiekkoliiton ansiomitalin ja vuonna 2017 valittiin Viron jääkiekon "Hall of Fame"en.

Rein Millerin tyttärentytär on Viron kansainvälinen tennispelaaja Anett Kontaveit. Miller kuoli vuonna 2017.

## Lähteet
Vili Still

**Vili Still** (s. 5. elokuuta 2005) on suomalainen pesäpalloilija. Still edustaa Superpesiksessä pelaavia Pattijoen Urheilijoita. Hänen kasvattajaseuransa on Napapiirin Pesis. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana ja kotiuttajana ja ulkokentällä polttolinjassa. Still on pelannut 20 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän lyönyt kymmenen tavallista juoksua, tuonut viisi juoksua ja kerännyt 50 kärkilyöntipistettä. Still on pelannut viisi Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin, tuonut yhden juoksun ja kerännyt kahdeksan kärkilyöntipistettä. Uran tilastot päivitetty 15. toukokuuta 2025.

## Lähteet
Ilvesjärvi (Hyrynsalmi)

**Ilvesjärvi** on matala metsäjärvi Hyrynsalmella Kainuussa. Kuntansa itäosassa Mikitänjoen reitillä sijaitsevan Ilvesjärven pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 70 kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Etäisyys Ilvesjärven länsiosasta itäosan Suolahden pohjukkaan on noin 2,5 kilometriä. Järven koillisosan muodostaa Talaslahti, jonka länsipuolisen Koiraniemen kohdalla järven leveys on noin puoli kilometriä. Ilvesjärven länsirannalla sijaitsee Kokkojoki-niminen asutus ja etelärannalla on Ilves-niminen asutus. Järven kaakkoispuolella levittäytyy Kovalaisensuo. Noin 85 prosenttia Ilvesjärvestä on enintään neljä metriä syvää ja noin seitsemän prosenttia on vähintään kuusi metriä syvää. Syvin kohta, noin kymmenen metriä, sijaitsee järven itäosassa.

Ympäristötietojärjestelmä Hertan mukaan Ilvesjärvi on saareton, mutta kartan mukaan saaria on muutama. Laajin niistä on noin puolen hehtaarin kokoinen Kalmansaari järven syvimmän kohdan länsipuolella.

Ilvesjärven merkittävin tulouoma on Mikitänjoki, joka laskee idästä Mikitänjärveltä (182,6 metriä merenpinnan yläpuolella). Ilvesjärven vedet virtaavat Mikitänjokea luoteeseen Luvanjärvelle (171,1 metriä mpy). Mikitänjärven ja Ilvesjärven välissä Mikitänjokeen yhtyvät etelästä virtaavat Karhujoki ja Kylkijoki.

Ilvesjärven vesitilavuus on 3&nbsp;753&nbsp;000 kuutiometriä.

Ilvesjärvi (59.731.1.002) kuuluu Mikitänjoen alaosan alueeseen (59.731), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Mikitänjärven alue (59.73) ja ensimmäinen jakovaihe on Luvanjoen valuma-alue (59.7). Ilvesjärvi on laajin Mikitänjoen alaosan alueen vakavesistä.

## Lähteet
Harhan ja varianssin välinen kompromissi

**Harhan ja varianssin välinen kompromissi** kuvaa tilastotieteessä ja koneoppimisessa mallin kompleksisuuden, sen antamien ennusteiden ja sen yleistettävyyden välistä suhdetta. Yleistettynä, mitä enemmän mallissa on sovitettavia parametreja, sitä joustavampi malli on ja sitä paremmin malli on sovitettavissa opetusdataan. Tällöin mallin harhaisuus on pienempi. Toisaalta mitä joustavampi malli on, sitä suurempi vaihtelu uudella opetusdatan otannalla tehdyllä sovituksella tyypillisesti on. Tällöin sovitettujen parametrien varianssi on suurempi. Kompromissi siis syntyy siitä, että tyypillisesti ei samanaikaisesti pystytä minimoimaan sekä mallin harhaisuutta että sovitettujen parametrien varianssia.

Vaikka harhan ja varianssin välinen kompromissi pätee yleisesti niin kutsulla klassisella alueella, jossa mallin vapaiden parametrien määrä on pienempi kuin datapisteiden määrä opetusdatassa, osoittautuu, että niin kutsulla yliparametrisoidulla alueella, jossa parametreja on enemmän kuin datapisteitä, on mahdollista samanaikaisesti minimoida sekä mallin harhaisuus että sovitettujen parametrien varianssi. Tätä ilmiötä kutsutaan kaksoislaskuilmiöksi.

## Lähteet
Hiekka-akku

**Hiekka-akku** on uusiutuvaan energiaan perustuva energian varastointiratkaisu, joka hyödyntää hiekkaa energian säilyttämiseen. Kyseessä on ekologinen innovaatio, joka tähtää fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen erityisesti kaukolämmön ja teollisuuden korkealämpötilaisen lämmöntarpeen alueilla. Ensimmäiset kaupalliset pilotit on rakennettu Suomessa, ja ratkaisu on herättänyt kansainvälistä kiinnostusta hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.

## Toimintaperiaate
Hiekka-akun keskeinen osa on terässäiliö, joka täytetään hiekalla. Hiekka lämmitetään sähkövastusten avulla noin 500–600 °C:n lämpötilaan. Säiliöön on integroitu lämmönsiirtojärjestelmä, joka mahdollistaa lämmön tehokkaan siirron joko kaukolämpöverkkoon tai suoraan teollisiin prosesseihin.

Sähkö voidaan muuttaa lämmöksi erityisesti silloin, kun sähkön hinta on alhainen, esimerkiksi yöaikaan tai silloin, kun uusiutuvan sähkön tuotanto on suurta. Lämpö siirretään hiekasta kuumana ilmana, jota voidaan käyttää esimerkiksi teollisuusuunien lämmitykseen. Jäähtynyt ilma voidaan palauttaa järjestelmään tai ohjata muuhun lämmön hyötykäyttöön.

## Käyttökohteet
Hiekka-akku soveltuu erityisesti teollisuudenaloille, joissa tarvitaan korkeita lämpötiloja, kuten puunjalostus-, rakennus-, elintarvike- ja metalliteollisuudessa. Näissä sovelluksissa hiekka-akku voi korvata nestekaasun tai maakaasun käytön, ja näin vähentää päästöjä merkittävästi.

Lisäksi hiekka-akku mahdollistaa halvan sähkön hyödyntämisen ajankohtina, jolloin sitä muuten ei voitaisi käyttää tehokkaasti. Tämä parantaa energiatehokkuutta ja vähentää riippuvuutta fossiilisista energialähteistä. Suomessa teollisuuden lämmöntarve on arviolta kaksinkertainen kaukolämpöön verrattuna, mikä tekee ratkaisuista kuten hiekka-akusta erityisen kiinnostavia päästövähennysten näkökulmasta.

## Lähteet

* Cabeza, L.F., et al. (2015). "Advances in Thermal Energy Storage Systems: Methods and Applications." *Energy*, 85, 28-39.
* Zhai, X., et al. (2017). "Thermal Energy Storage Technologies and Applications in Industrial Processes." *Applied Energy*, 204, 1446-1462.
* International Energy Agency (IEA). (2023). *The Role of Thermal Energy Storage in Decarbonizing Industry*.
* Suomen ympäristökeskus (SYKE). (2022). *Kaukolämmön rooli Suomen energiajärjestelmässä*.
* Yle Uutiset. (2024). "Uusi hiekka-akku voi mullistaa teollisuuden energian käytön."
* VTT Technical Research Centre of Finland. (2023). *High-Temperature Thermal Storage for Industrial Applications*.
Arbëresh

**Arbëresh** (albaniaksi: *Arbërisht*, italiaksi: *Arberesco*, *Lingua Albanese d'Italia*, *Italo-albanese*) on  albanian kielen murre, jota puhutaan Etelä-Italiassa. Sen puhujia eli arbëreshëja on noin 70&nbsp;000 – 100&nbsp;000.

Murteen käyttö on ollut laskussa erityisesti nuorten keskuudessa, joista monet käyttävät mieluummin italiaa tai paikallisia murteita. UNESCO on luokitellut arbëreshin murteen luokituksella *Definitely endangered*.

## Lähteet
Kovat miehet

**Kovat miehet** on suomalainen vuonna 1999 julkaistu lyhytelokuva. Sen on ohjannut Maarit Lalli ja käsikirjoittanut Leo Viirret. Se on saavuttanut kulttimainetta humoristisella kuvauksellaan suomalaisista miehistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kovat miehet - Yle Areena
André Cluysenaar

**André Edmond Alfred Cluysenaar** (1872–1939) oli belgialainen taidemaalari. Hänet tunnetaan etupäässä maalamistaan muotokuvista ja naishahmoista. 
## Lyhyt elämäkerta
André Cluysenaar syntyi taiteelliseen brysseliläiseen perheeseen. Hänen isoisänsä oli arkkitehti ja isänsä taidemaalari. Taiteellisen alkuopetuksensa hän sai isältään. 

Aluksi Cluysenaar halusi kuvanveistäjäksi. Valmistuttuaan taidekoulusta hän perusti vuonna 1897 kuvanveistoateljeen. Se ei ollut mitenkään menestyksekäs, sillä hän ei saanut viiden vuoden aikana ainuttakaan työtään näyttelyihin. Avioliiton hän solmi samana vuonna englantilaisen Frances Alce Pymin kanssa. Heidän pojastaan Johnista tuli myös kuvataiteilija.

Vuonna 1902 Cluysenaar esitteli näyttelyssä vaimonsa muotokuvan, jossa tämä poseeraa pariskunnan tyttärien kanssa. Maalaus sai ylistävät arviot, minkä jälkeen Cluysenaar päätti keskittyä ainoastaan maalaustaiteeseen. Hyvät arviot toivat taiteilijalle paljon asiakkaita Brysselin yläluokasta. Lisäksi hän maalasi asetelmia, maisemia ja vertauskuvallisia maalauksia, jotka kävivät kaikki hyvin kaupaksi. Hän sai myös tehtäväkseen maalata Saint Gillesin kaupungintaloon kattomaalaukset. 

Ammatillista tunnustusta seurasi vuonna 1907, jolloin hänet palkittiin Salon des artistes français`ssa kunniamainilla.

Ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheissa vuonna 1914 Saksa valtasi Belgian. Cluysenaar oli tuolloin menestyvä brysseliläinen muotokuvamaalari. Vaimon sukulaissuhteiden ansiosta Cluysenaar pääsi perheineen sotapakolaiseksi Englantiin. Aika pakolaisuudessa ei ollut mitenkään epämiellyttävää. 
Pakolaisuutensa aikana Cluysenaar sai aseman Lontoon yläluokan muotokuvamaalarina. Hänen mallinaan istuivat muun muassa pääministeri Herbert Asquith ja Arthur Balfour. Maalaus on nykyään The National Portrait Galleryn kokoelmissa. Hänen taidettaan on myös Pariisissa Musée du Luxembourgin kokelmissa ja Brysselin ja Gentin museoiden kokoelmissa.  

Pakolaisuudessa Cluysenaar maalasi myös isänmaallisia maalauksia. Hän maalasi vuonna 1915 teoksen "Britannia ja Belgian pakolaiset". Siinä kypäräpäinen, Britanniaa kuvaava symbolinen naishahmo ottaa suojiinsa uupuneelta näyttävän äidin lapsineen. 

Sodan päätyttyä Cluysenaar palasi Belgiaan, missä jatkoi uraansa paikallisen yläluokan muotokuvamaalarina. Vuodelle 1922 päivitetty dokumentti antaa vihjeen, että Cluysenaar olisi ollut mukana kolmiodraamassa. Cluysenaar mainitaan Herbert Walter Acland-Troyten ja Marjorie Florencen avioerodokumenteissa. Tämän jälkeen Cluysenaarin vaimo Frances olisi ottanut eron ja Cluysenaar olisi mennyt vihille Marjorien kanssa. Belgian valtio myönsi hänelle kunniamerkit vuosina 1919 ja 1934.

Cluysenaarin maalaamista muotokuvista on todettu, että hän ei ollut paras eikä edes teknisesti erityisen taitava maalari. Sen sijaan hänellä oli taito saada mallinsa näyttämään eleganteilta ja lumovoimaisilta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.npg.org.uk/collections/search/person/mp06799/andre-cluysenaar
Widdern

**Widdern** on pikkukaupunki Baden-Württembergin osavaltion pohjoisosassa lounaisessa Saksassa. Se sijaitsee Jagst-joen varrella Heilbronnin piirikunnan koilliskolkassa noin 62 kilometriä Stuttgartista pohjoiskoilliseen.

## Historia
Widdern oli asutettu jo roomalaisaikana, kuten naapurikuntansakin. Ensimmäinen kirjallinen maininta Widdernistä on vuodelta 775 (Lorschin koodeksi) ja kaupunkioikeudet se sai 1200-luvulla. Widdernin asukkaista suuri osa kuoli kolmikymmenvuotisen sodan aikana. Kaupunki oli osavaltionsa pienin vuonna 2023.

Vanhan Zyllhardtin linnan paikalla sijaitsee nykyisin raatihuone. Itse linnasta on säilynyt vain vähäinen osa. Dörnlen kappelin historia on pitkä. Tarun mukaan metsään eksynyt linnanneito löysi perille kappelin kellojen soiton kuultuaan. Muita historiallisia kohteita ovat Widdernin linnan rauniot, Gemmingenin linna (Gemmingensche Schloss Widdern), useat ristikkotalot ja niin edelleen.

## Talous ja liikenne
Widdernin elinkeinoja on viininviljely. Widdernin halki kulkee moottoritie Bundesautobahn 81.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Widdern, Baden-Württemberg, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Kition (Makedonia)

**Kition** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Se sijaitsi jossakin Pellan ja Beroian välisellä alueella, mutta sen tarkempaa sijaintipaikkaa ei tunneta.

Kition sijaitsi sillä tasangolla, jonka edustalla Perseus tarkasti armeijansa ennen kuin marssi Thessaliaan, ja tunnetaan vain Liviuksen tätä koskevasta maininnasta. Kaupungin nimi on ilmeisesti foinikialaista alkuperää, kuten myös Kyproksen tunnetumman Kitionin, mikä voisi viitata siihen, että foinikialainen siirtokunta olisi saattanut muinoin asettua Thermainlahden pohjukan hedelmälliselle alueelle.

William Martin Leake sijoitti Kitionin nykyiseen Náousaan.

## Lähteet
Shtime

**Shtime** (, ) on kaupunki ja kunta Kosovossa. Se sijaitsee Ferizaj’n piirissä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väkiluku oli 27&nbsp;324 asukasta.

Vuoden 2011 väestönlaskennassa Shtimen 27&nbsp;324 asukkaasta 26&nbsp;447 oli albaaneja, 750 aškaaleita, 41 romaneja, 49 serbejä, 23 romaneja, 20 bosniakkeja, 2 goraneita ja 1 turkkilainen. 13 asukasta kuului muihin etnisiin ryhmiin ja 19 ei määritellyt etnisyyttään.

## Huomautukset

## Lähteet
Uuden Musiikin Kilpailu 2026

**Uuden Musiikin Kilpailu 2026** (**UMK26**) järjestettiin 28. helmikuuta 2026 Tampereen Nokia Areenalla. Se oli 15. *[[Uuden Musiikin Kilpailu]]*, ja siinä valittiin Suomen edustaja vuoden 2026 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailun voitti Linda Lampeniuksen ja Pete Parkkosen kappale ”Liekinheitin”, joka sai yhteensä 570 pistettä.

## Formaatti
Kilpailun kappalehakuvaihe järjestettiin 18.–24. elokuuta 2025. Hakuvaiheessa kappaleita lähetettiin 491. Hakijoiden joukosta valittiin kilpailuun seitsemän kilpailijaa, jotka julkistettiin 14. tammikuuta. Kilpailijoiden kilpailukappaleet julkaistiin yksitellen 15.–23. tammikuuta.

## Kilpailijat

## Finaali
Uuden Musiikin Kilpailu järjestettiin 28. helmikuuta 2026 Tampereen Nokia Areenalla. Kyseessä oli 15. *[[Uuden Musiikin Kilpailu]]*, ja siinä valittiin Suomen edustaja vuoden 2026 Eurovision laulukilpailuun.
Kilpailun voittaja päätettiin laskemalla yleisöäänet ja kansainvälisen raadin antamat pisteet yhteen. Yleisöäänten painoarvo oli 75&nbsp;prosenttia ja kansainvälisen raadin 25&nbsp;prosenttia. Kilpailun juonsi toimittaja Sami Sykkö, tanssikoreografi Jorma Uotinen ja juontaja Jasmin Beloued, joista viimeisin juonsi Uuden Musiikin Kilpailua toista vuotta peräkkäin. Kilpailun järjestäjä Yle ilmoitti, että UMK:n voittajan ei tarvitse osallistua Euroviisuihin, jos artisti kokee mahdottomaksi kilpailla Israelin kanssa.

Kilpailun esiintymisjärjestys julkistettiin 9. helmikuuta 2026.

Lopulliset tulokset:

= Etta sijoittui kokonaistuloksissa Kikin edelle, koska tasatilanteessa yleisöäänet ratkaisevat sijoituksen.

## Televisiointi
Kilpailun televisiointi lähetettiin suorana lähetyksenä Yle TV1 -kanavalta. Lähetys tavoitti parhaimmillaan 2,5 miljoonaa katsojaa. Finnpanelin mukaan lähetystä seurasi keskimäärin 1,8 miljoonaa katsojaa. Molemmat luvut oli Uuden Musiikin Kilpailun ennätyksiä. Lisäksi lähetystä pystyi seuraamaan Yle Areenassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Maikki (omena)

**Maikki** on tarhaomenapuun (*Malus domestica*) lajike, jonka omenat ovat tuoreina syötäviä ja kypsyvät elo-syyskuun vaihteessa. Hedelmät ovat keskikokoisia ja maku on aromikas, mehukas ja miedosti hapokas. Pohjaväri on keltavihreä ja peiteväri hehkuvanpunainen. Puu on hillittykasvuinen ja runsassatoinen.

Hedelmät ovat alttiita taudeille, joten istuttamista kotipihaan ei suositella.

## Lähteet
Kyrrhos

**Kyrrhos** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Kyrrhos, kaupunki Makedoniassa
* Kyrrhos, kaupunki Syyriassa
Rydaholm

**Rydaholm** on taajama Värnamon kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1&nbsp;477 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla