open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suomen Nato-jäsenyys

**Suomen Nato-jäsenyys** alkoi, kun Suomi hyväksyttiin sotilasliiton jäseneksi 4. huhtikuuta 2023. 

Suomi haki Pohjois-Atlantin puolustusliitto Naton täysjäseneksi toukokuussa 2022. Jäsenyys vahvistui, kun Turkin ulkoministeri Mevlüt Çavuşoğlu toimitti Yhdysvaltain ulkoministerille Antony Blinkenille Suomen Nato-jäsenyyden ratifiointipäätöksen Naton 30 jäsenmaasta viimeisenä. Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti ja luovutti Suomen liittymiskirjan Blinkenille samana päivänä. Nato-jäsenyys päätti Suomen pitkäaikaisen sotilaallisen liittoutumattomuuden.

## Suomen Nato-jäsenyyden haku ja ratifiointi

17. toukokuuta 2022 eduskunta hyväksyi äänin 188-8 hallituksen selonteon, joka esitti Nato-jäsenyyttä. Nato-jäsenyyttä vastaan äänestivät kuusi Vasemmistoliiton kansanedustajaa, yksi perussuomalainen sekä Valta kuuluu kansalle -puolueen Ano Turtiainen. Vielä samana iltana presidentti Niinistö teki asiasta lopullisen päätöksen ja ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti jäsenyyshakukirjeen Natolle.

Suomi haki Nato-jäsenyyttä samanaikaisesti Ruotsin kanssa 18. toukokuuta 2022. Maat kutsuttiin liittymisneuvotteluun 29. kesäkuuta. Syynä neuvottelujen viivästymiselle pidettiin Turkin ja Unkarin vastustusta. Unkarin parlamentti hyväksyi 27. maaliskuuta 2023 Suomen Nato-jäsenyyden äänin 182-6. Turkin parlamentti hyväksyi 30. maaliskuuta 2023 Suomen Nato-jäsenyyden äänin 276-0.

## Jäsenyyden alku

Suomi hyväksyttiin Naton jäseneksi 4. huhtikuuta 2023. Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti Suomen liittymiskirjan noin kello 14 Suomen aikaan Naton päämajassa Brysselissä. Liittymiskirja luovutettiin vähän yli tuntia myöhemmin, kello 15.45, Yhdysvaltojen ulkoministerille Antony Blinkenille, minkä myötä Suomesta tuli Naton jäsenmaa. Liittymiskirjan luovutuksen jälkeen Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg ja Suomen presidentti Sauli Niinistö pitivät erikseen lyhyet puheet, minkä jälkeen Suomen lippu nostettiin salkoon Naton päämajan ulkopuolella kello 16.50 Maamme-laulun soidessa.

Suomessa samaan aikaan nostettiin Naton lippuja lipputankoihin Suomen ulkoministeriön edustalla. Sauli Niinistö myös julkaisi Nato-jäsenyyteen liittyvän lausunnon, jossa hän totesi, että Suomen sotilaallisen liittoutumattomuuden aikakausi päättyy.

## Reaktioita

Venäjä on suhtautunut kielteisesti Suomen Nato-jäsenyyteen. Venäjän presidentin tiedottajan Dmitri Peskovin mukaan se loukkaa Venäjän turvallisuutta ja Venäjän on pakko ryhtyä vastatoimiin. Puolustusministeri Sergei Šoigun mukaan Suomen liittyminen Natoon loi uhan konfliktin laajenemisesta.

Liittymispäivänä eduskunnan, pääministerin, VTT:n ja HSL:n verkkosivuja vastaan kohdistettiin palvelunestohyökkäykset, mutta tilanne normalisoitui illalla. Hyökkäyksen oli vihjannut tehneensä venäläinen hakkeriryhmä. Myös Ylen verkkosivuihin kohdistui hyökkäys.

## Kannatus
Suomalaisista 82 % suhtautui myönteisesti Nato-jäsenyyteen vuonna 2024. Kielteisesti suhtautuvia oli eniten vasemmistoliitossa (29 %) ja perussuomalaisissa (17 %).

## Katso myös
* Atlantismi
* Naton sotilasoperaatiot
* Ruotsin Nato-jäsenyys
* Ruotsin Nato-jäsenhakemus
* Suomen Nato-keskustelu

## Lähteet
Univ

**Univ** () on historiallisesti merkittävä galitsialainen luostarikeskus Ukrainassa. Asukkaita oli aikoinaan 1&nbsp;300. Keskuksessa harjoitettiin julkaisu- ja kirjapainotoimintaa. Toisen maailmansodan jälkeen sen nimeksi tuli Mižhirja, mutta nimi Univ otettiin uudelleen käyttöön vuonna 2003. Nykyisin paikalla on kylä (468 asukasta vuonna 2001), ja se kuuluu Peremyšlin piiriin Lvivin alueella.

Ortodoksinen kirkko perusti luostarin 1300-luvulla, ja se ympäröitiin linnoitusmuureilla. Vuonna 1618 luostarissa julkaistiin liikuteltavalla painokoneella painettua julkaisua. Pysyvä kirjapaino tuotiin Lvivistä. Luostarin kirjapaino julkaisi kaikkiaan 60 typografisesti korkealaatuista kirjaa. Painotoiminta päättyi 1770 riitoihin veljeskunnan kanssa. 1900-luvulla luostariin perustettiin painokoulu ja kirjansitomo, ja luostari julkaisi vuosina 1935–1939 kuukausijulkaisua. Kun neuvostojoukot valtasivat 1939 Galitsian, kammiot muutettiin vankiselleiksi ja muut tilat vanhainkodiksi. Luostari perustettiin uudestaan 1990-luvun alkupuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sanni Ylimäki

**Sanni Ylimäki** (o.s. **Vainio-Hynnilä**, s. 23. tammikuuta 1987 Ilmajoki) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Ylimäki edusti urallaan Superpesiksessä Peräseinäjoen Toivetta, Ylihärmän Pesis-Junkkareita, Porin Pesäkarhuja ja PeTo-Jusseja. Ylimäki saavutti yhden SM-hopean kaudella 2008 ja yhden SM-pronssin kaudella 2009. Ylimäki pelasi yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 2008. Hän pelasi ulkokentällä siepparina. 

Ylimäki pelasi 122 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja 18 tavallista juoksua, toi 120 juoksua ja keräsi 393 kärkilyöntipistettä. Ylimäki pelasi 37 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja kaksi tavallista juoksua, toi 33 juoksua ja keräsi 108 kärkilyöntipistettä. Ylimäki pelasi yhdeksän Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin, toi 12 juoksua ja keräsi 30 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Torgny Wickman

**Torgny Wickman** (22. huhtikuuta 1911 Lund – 23. syyskuuta 1997 Katrineholm) oli ruotsalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän aloitti uransa jo 1940-luvun lopulla, mutta tuli kansainvälisesti tunnetuksi 1970-luvun vaihteen aikuisille suunnatuista seksivalistuselokuvista, joita hän teki yhdessä tanskalaisen seksologipariskunnan Inge ja Sten Hegelerin kanssa ollessaan jo noin 60-vuotias. Näistä *[[Rakkauden kieli (elokuva)|Rakkauden kieli]]* (1969) levitettiin kymmeniin maihin ja sai Suomessakin arviolta 350&nbsp;000 teatterikatsojaa, mikä teki siitä Suomen elokuvasäätiön vuonna 2019 kokoamalla listalla Suomen kaikkien aikojen katsotuimman ruotsalaiselokuvan ja katsotuimman dokumenttielokuvan. Muita Wickmanin aikanaan kohuttuja ja monissa maissa sensuurin hampaisiin joutuneita valistuselokuvia ovat *Rakkauden kieli II* (1970, esitettiin Suomessa 400 metrillä lyhennettynä) ja *Rakkauden XYZ* (1972). Valistuselokuvien ohella hän teki samanaiheisia mutta näytelmällisempiä seksploitaatioelokuvia.

Wickmanin elokuvia esitettiin monissa maissa, ja ne loivat osaltaan ruotsalaisille mainetta seksuaalisesti vapaamielisenä kansana. Muita samantapaisia elokuvia olivat Vilgot Sjömanin *[[Olen utelias – keltainen]]* (1967) ja *Olen utelias – sininen* (1968).

## Filmografiaa
*1948: Olympiad i vitt (dokumentti vuoden 1948 talviolympialaisista)
*1954: Flicka utan namn
*1954: Yö kummituslinnassa (*En Natt på Glimmingehus*)
*1969: Eeva – nuori nautiskelija (*Eva – den utstötta*)
*1969: Kirkkoherra (*Kyrkoherden*)
*1970: Yön 1000 silmää (*Skräcken har 1000 ögon*)
*1969: Rakkauden kieli (*Ur kärlekens språk*)
*1970: Rakkauden kieli II (*Mera ur kärlekens språk*)
*1971: Ratsumestarin aika (*Lockfågeln*)
*1971: Rakkauden XYZ (*Kärlekens XYZ*)
*1972: Fantastiset esileikit (*Kär-lek, så gör vi – brev till Inge och Sten*)
*1973: Anita – raportti 17-vuotiaasta nymfomaanista (*Anita*)
*1974: Nauti minusta (*Inkräktarna*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kansainvälinen romaniliitto

**Kansainvälinen romaniliitto** () on kansainvälinen järjestö, joka ajaa romanien oikeuksia. Järjestö perustettiin Orpingtonissa, Englannissa vuonna 1971. Tällöin se perustettiin kuitenkin vielä nimellä kansainvälinen romanikomitea: nimi vaihdettiin seuraavassa kongressissa vuonna 1978 nykyiseen. Järjestön ylin päättävä elin on kongressi, joka on kokoontunut historiansa aikana kymmenen kertaa. Viimeisin kerta oli vuonna 2016, jolloin Zoran Dimov valittiin järjestön puheenjohtajaksi.

## Lähteet
Venaus

**Venaus** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 905 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Trifluorimetyylifenyylipiperatsiini

**3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiini** (**TFMPP**) on fenyylipiperatsiinien ryhmään kuuluva synteettinen psykoaktiivinen aine ja substituoitu piperatsiini. Sitä on myyty metyleenidioksimetamfetamiinin ("MDMA", "Ekstaasi") korvikkeena tai sen tilalla ainakin Yhdysvalloissa, yleensä muiden piperatsiinien kuten bentsyylipiperatsiinin (BZP) kanssa.

3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiinilla on rooli ksenobioottina, ympäristökontaminanttina, psykotrooppisena lääkkeenä ja serotonergisenä agonistina.

## Farmakologia

## Sivuvaikutukset
Bentsyylipiperatsiinin ja 3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiinin yhdistelmään on liitetty useita sivuvaikutuksia, kuten unettomuutta, ahdistusta, pahoinvointia ja oksentelua, päänsärkyä ja lihassärkyä, jotka voivat muistuttaa migreeniä, kohtauksia, impotenssia ja harvoin psykoosia.

## Laki
### Suomi
Ilmoitettu hallituksen asetuksessa kuluttajamarkkinoilta kielletyistä psykoaktiivisista aineista.

### Uusi-Seelanti
EACD:n suosituksen pohjalta Uuden-Seelannin hallitus on säätänyt lainsäädännön, joka sijoittaa BZP:n yhdessä muiden piperatsiinijohdannaisten TFMPP:n, mCPP:n, pFPP:n, MeOPP:n ja MBZP:n kanssa Uuden-Seelannin huumeiden väärinkäyttölain (New Zealand Misuse of Drugs Act 1975) C-luokkaan. Kiellon oli tarkoitus tulla voimaan Uudessa-Seelannissa 18. joulukuuta 2007, mutta lainmuutos ei tullut voimaan ennen seuraavana vuonna, ja BZP:n ja muiden lueteltujen piperatsiinien myynti laittoi Uudessa-Seelannissa 1. huhtikuuta 2008. Näiden huumeiden hallussapitoa ja käyttöä koskeva armahdus oli voimassa lokakuuhun 2008 asti, jolloin niistä tuli täysin laittomia.
## Johdannaiset
* Flibanseriini, lääke

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiini PubChem-tietokannassa. 
* TFMPP Erowid-päihdetietokannassa.
Janne Jukkola

**Janne Petteri Jukkola** (s. 1977 Lohtaja) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko ja kansanedustaja. Jukkola on Kokkolan kaupunginvaltuuston jäsen. Hän toimii myös juustomestarina perheyrityksessä. Jukkola valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Jukkola harrastaa maanpuolustustoimintaa Keski-Pohjanmaan maakuntajoukoissa.

Jukkola piti eduskuntavaalikampanjassaan esillä maaseudun ja metsien asiaa sekä huoltovarmuutta.

## Työura
Ennen valintaansa kansanedustajaksi Janne Jukkola toimi perheyrityksessä juustomestarina. Yritys on perustettu vuonna 1991 ja sukupolvenvaihdos toteutettiin vuonna 2014. Yritys valmistaa tuotteita Lohtajan meijerin tiloissa. 

## Näkemykset
### Arvot
Jukkola sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Jukkola sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Jukkola on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). HS:n vaalikoneeseen Jukkolan antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

### Yrittäjyys ja elinkeinoelämä
Jukkola toimii kokoomuksen yrittäjyys- ja elinkeinopolitiikan verkoston puheenjohtajana. Hän pitää aluetalouden elinvoiman perustana kotimaista yritystoimintaa sekä teollisuuden ja viennin kehittämistä. Hän näkee erityisesti puolustusteollisuuden ja Nato-yhteistyön tarjoavan uusia mahdollisuuksia työllisyyteen ja huoltovarmuuteen.

### Kansallinen turvallisuus ja huoltovarmuus
Jukkola on perustanut eduskunnan huoltovarmuusryhmän, joka keskittyy kriisivalmiuteen, kotimaisen ruokaturvan ja energiantuotannon turvaamiseen. Hän suhtautuu myönteisesti vahvaan puolustuspolitiikkaan ja pitää Nato-jäsenyyttä taloudellisen ja turvallisuuspoliittisen yhteistyön välineenä. Jukkola on pitänyt yllä myös lähiruoan merkitystä osana ruokaturvaa ja huoltovarmuutta.

## Yksityiselämä
Jukkola on naimisissa Eve Jukkolan kanssa. Heillä on viisi lasta.
### Uskonto
Jukkola pitää kristinuskoa osana suomalaisuutta ja pitää kristillistä kulttuuria perustana länsimaisille arvoille. Jukkola uskoo Jumalaan ja pitää uskonnollisia elementtejä tärkeinä keskeisissä elämäntapahtumissa. Hän näkee kirkolla ja uskonnollisilla toimituksilla tärkeän roolin hengellisyyden harjoittamisessa, ja pitää mahdollisena uskonnollisten tai hengellisten ihmeiden tapahtumista.

## Vaalit
### Vaalimenestys
#### Eduskuntavaalit

#### Aluevaalit

#### Kuntavaalit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Anna Laetitia Barbauld

**Anna Laetitia Barbauld**  (20. kesäkuuta 1743 – 9. maaliskuuta 1825) oli englantilainen runoilija, toimittaja ja kirjailija, jonka tärkeimmät teokset liittyvät politiikkaan ja sosiaalisiin aiheisiin.

Barbauld oli unitaariteologi John Aikinin tytär, ja eli ikävuodet 15–30 Warringtonissa, missä hänen isänsä opetti unitaarien akatemiassa. Isän kollegat rohkaisivat Annaa kehittämään kirjallisiia lahjojaan.  Hänen ensimmäinen kokoelmansa "Poems" ilmestyi vuonna 1773 ja sai hyvän vastaanoton.

Vuonna 1775 hän meni naimisiin ranskalaisen pappismiehen, Rochemont Barbauldin kanssa. He muuttivat Suffolkiin, missä mies perusti poikakoulun. Barbauld kirjoitti siellä lapsille tarkoitetun Jumalan teoista kertovan lukukirjan *Hymns in Prose for Children*, josta tuli erittäin suosittu - siitä otettiin 30 painosta vuoteen 1849 mennessä.

Barbauld tunnetaan parhaiten virrestä  “Life! I Know Not What Thou Art,” mutta hänen tärkeimpiin runoihinsa kuuluvat “Corsica” (1768) ja “The Invitation” (1773).

Barbauldin romanttiset runot olivat keskeisiä romantiikan kirjallisuuden käynnistyessä Englannissa.  Vuonna 1812 hän julkaisi sodanvastaisen runon nimeltä 1811. Sitä pidettiin epäisänmaallisena, ja Barbauld lopetti uransa siihen.

## Lähteet
Reinilä

**Reinilä** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* E. J. Reinilä (1879–1951), rehtori ja siirtolapuutarhatoiminnan uranuurtaja
* Edit Reinilä-Hellman (1877–1935), kotitalousopettaja ja Kotiruoka-keittokirjan tekijä
* Juhani Reinilä (1904–2002), sosiaalineuvos, rovasti ja päätoimittaja sekä Oulun Diakonissalaitoksen johtaja
* Laura Reinilä (s. 1950), diplomaatti
* Torsten Reinilä (1886–1964), juristi ja Oulun oikeuspormestari
* Yrjö Reinilä (1916–2010), kaupunkineuvos ja Raahen kaupunginjohtaja.
André Berglönn

**André Berglönn** (s. 11. marraskuuta 1994 Ruotsi) on ruotsalais-unkarilainen jääpalloilija. Hän edustaa ruotsalaista GT/76:a.

Berglönn on pelannut jääpallouransa pääosin 3. korkeimmalla sarjatasolla eli 1. Divisioonassa. Pääosin hän on edustanut Tukholman seudun seuroja eli juniorina Hammarbytä ja aikuisena Tellusta, AIK:ta, Djurgårdenia ja GT/76:ta. Näistä hän pelasi Telluksessa viisi Elitserien-ottelua kaudella 2016-2017. 

Sukujuuriensa perusteella Berglönn on saanut edustaa Unkaria kausilla 2021 ja 2023 MM-kisojen B-sarjassa. Hänet valittiin vuoden 2021 kisoissa B-sarjan parhaaksi puolustajaksi.

## Saavutukset
**Maajoukkueessa**
* 2 kertaa MM-kisoissa Unkaria edustaen 2021 ja 2023. 

## Lähteet
*Bandysidan-sivusto

### Viitteet
Anne Rintamäki

**Anne Rintamäki** (s. 29. lokakuuta 1963 Lapua) on suomalainen perussuomalainen poliitikko. Rintamäki on Vaasan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen ja Pohjanmaan aluevaltuutettu. Siviiliammatiltaan Rintamäki on poliisi ja yrittäjä. Hän toimii rikostutkijana Vaasan pääpoliisiasemalla. Hän on perustanut puolisonsa kanssa kaksi tapahtuma- ja ravintola-alan yritystä. Hänellä on neljä lasta. Rintamäki valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Poliittinen toiminta
Rintamäki oli keskustan ehdokkaana vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiirissä, mutta ei päässyt eduskuntaan. Hän on ollut keskustan kunnanvaltuutettuna sekä Kauhavan valtuustossa että Vaasan valtuustossa. Vuonna 2020 hän erosi keskustasta ja loikkasi perussuomalaisiin.

## Näkemykset
### Arvot
Rintamäki sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Rintamäki sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Rintamäen näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Rintamäen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Lähteet
Pia Sillanpää

**Pia Sillanpää** (o.s. **Biskop**, s. 11. helmikuuta 1978 Kokkola) on suomalainen perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Sillanpää on Keski-Pohjanmaan hyvinvointialuevaltuutettu ja hyvinvointialueen kansalliskielilautakunnan jäsen. Siviiliammatiltaan hän on kätilö ja synnytysvalmennuksia pitävä pienyrittäjä. Sillanpää valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Tausta
Pia Sillanpää syntyi Kokkolassa vuonna 1978. Hän valmistui ylioppilaaksi Kokkolan ruotsalaisesta lukiosta vuonna 1998. Lukioaikana hän suoritti vaihto-oppilasvuoden Michiganissa. Yhdysvalloissa.

Sillanpää on valmistunut kätilöksi Oulun seudun ammattikorkeakoulusta vuonna 2003.

## Työura
Sillanpää aloitti työskentelyn kätilönä Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä vuonna 2003. Vuodesta 2018 hän on tehnyt yrittäjänä myös Profylax-synnytysvalmennuksia.

Sillanpää on profiloitunut rokotekriittisenä kansanedustajana ja suhtautunut epäilevästi maailman terveysjärjestö WHO:hon.  Sillanpää on syyttänyt sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajaa Krista Kiurua eduskunnan työskentelyn jarruttamisesta ja suoranaisesta työpaikkakiusaamisesta.

## Näkemykset
### Arvot
Sillanpää sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Sillanpää sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Sillanpään näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Sillanpään antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Yksityiselämä
Sillanpää on naimisissa ja hänen perheeseen kuuluu kolme lasta. Hän on kaksikielinen.

## Lähteet
Onar Onarheim

**Onar Selmer Onarheim** (15. lokakuuta 1910 Kvinnherad – 2. huhtikuuta 1988 Stord) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän toimi Norjan kalastusministerinä Lyngin lyhytaikaisessa hallituksessa syksyllä 1963. Lisäksi hän oli Stordin pormestari 1954–1964 ja 1980–1982. Koulutukseltaan hän oli kemia-alan insinööri.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Onar Onarheim'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Mikko Polvinen

**Mikko Polvinen** (s. 18. tammikuuta 1979 Kuhmo) on suomalainen keskustalainen poliitikko. Polvinen on Kuhmon kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja, maakuntavaltuuston puheenjohtaja ja Kainuun hyvinvointialueen kolmas varapuheenjohtaja. Koulutukseltaan Polvinen on insinööri (YAMK) ja siviiliammatiltaan ammatillinen opettaja. Polvinen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

## Poliittinen ura
Polvinen valittiin vuoden 2023 eduskuntavaaleissa kansanedustajaksi Perussuomalaisten listalta yhteensä 4&nbsp;291 äänellä. Polvisen äänesti Oulaskankaan sairaalan yöpäivystyksen säilyttämistä koskevan kansalaisaloitteen puolesta vuoden 2025 lokakuussa. Tämän seurauksena Polvinen erotettiin Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä kolmeksi kuukaudeksi. Polvinen ilmoitti ettei hae Perussuomalaisten eduskuntaryhmään takaisin. Vuoden 2026 helmikuussa Polvinen ilmoitti liittyvänsä Keskustan eduskuntaryhmään.

## Näkemykset
### Arvot
Polvinen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Polvinen sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Polvisen näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN).

HS:n vaalikoneeseen Polvisen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin kansalliskonservatiiviset mielipiteet. HS:n vaalikoneen perusteella Polvinen sijoittuu eduskuntaryhmänsä vasempaan siipeen kaudella 2023–2027.

## Yksityiselämä

Hänellä on kaksi lasta, ja hän harrastaa metsästystä.

Käräjäoikeus määräsi Polvisen lähestymiskieltoon entisen puolisonsa suhteen sen jälkeen kun Polvinen oli häiriköinyt naista epäasiallisilla ja ahdistavilla viesteillä. Polvinen väitti käräjäoikeudelle, että osa viesteistä olisi väärennetty, mutta tätä oikeus ei uskonut.

## Lähteet
Ester Boserup

**Ester Talke Boserup** (o.s. **Børgesen**; 18. toukokuuta 1910 Kööpenhamina, Tanska – 24. syyskuuta 1999 Geneve, Sveitsi) oli tanskalainen taloustieteilijä.

## Ura

Boserup työskenteli Tanskan valtiolle vuosina 1935–1947 ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiolle vuosina 1947–1965. Tämän jälkeen hän työskenteli Tanskassa konsulttina, useiden komiteoiden jäsenenä ja tiedekirjailijana.

Boserupin merkittävimmät teokset olivat *The Conditions of Agricultural Growth* (1965) ja *Woman's Role in Economic Development* (1970). Ensimmäisessä hän esitti väestönkasvun johtavan maataloustuotannon kasvuun, koska väestönkasvu pakottaa ihmiset kehittämään ja omaksumaan uusia maatalouden tekniikoita. Jälkimmäisessä hän vaati yhteiskunnallisia kehitysohjelmia ottamaan paremmin huomioon naisten roolin kehitettävissä maissa.

## Julkaisut

* Ester Boserup: *The Conditions of Agricultural Growth: The Economics of Agrarian Change Under Population Pressure*. Routledge, 1965.
* Ester Boserup: *Woman's Role in Economic Development*. St. Martin's Press, 1970.
* Ester Boserup ja Ignacy Sachs: *Foreign Aid to Newly Independent Countries*. Mouton, 1971.
* Ester Boserup: *Population and Technological Change: A Study of Long-Term Trends*. University of Chicago Press, 1981.

## Lähteet
Gjesdalbuen

**Gjesdalbuen** (lyh. **GB**) on norjalainen vuonna 1990 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Gjesdal. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Hans Borgen

**Hans Borgen** (24. syyskuuta 1908 Fet – 12. syyskuuta 1983 Nord-Odal) oli norjalainen keskustapoliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1950–1969 ja toimi Norjan maatalousministerinä lyhytaikaisessa Lyngin hallituksessa syksyllä 1963.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Hans Borgen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Antti Kangas (kansanedustaja)

**Antti Kangas** (s. 12. tammikuuta 1987 Sievi) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana vuodesta 2023 alkaen.

## Poliittinen toiminta
Kangas on toiminut keskustalaisena kunnanvaltuutettuna. Myöhemmin hän liittyi perussuomalaisiin. Kangas valittiin kansanedustajaksi vuoden 2023 eduskuntavaaleissa, kun hän sai Oulun vaalipiirissä 5&nbsp;566 ääntä. Hän kuuluu eduskunnassa talousvaliokuntaan sekä maa- ja metsätalousvaliokuntaan.

Antti Kangas kertoi äänestävänsä Oulaskankaan yöpäivystyksen puolesta hallituksen esitystä vastaan, mutta hän jättäytyi pois äänestyksestä jossa Oulaskankaan päivystys lakkautettiin täpärästi 101–96. Kertomansa mukaan Kangas jäi äänestyksestä pois sairausloman takia. 

## Näkemykset
### Arvot
Kangas sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Kangas sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Kankaan näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Kankaan antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Yksityiselämä

Siviiliammatiltaan Kangas on maatalousyrittäjä. Hän asuu Sievissä. Hänellä on avovaimo ja kolme lasta.

## Lähteet
Pia Hiltunen

**Pia Hiltunen** (s. 1991 Oulu) on suomalainen poliitikko. Hiltunen valittiin SDP:n kansanedustajaksi Oulun vaalipiiristä vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Hän on eduskunnassa sivistysvaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsen sekä ympäristövaliokunnan varajäsen. Lisäksi Hiltunen toimii Oulun kaupunginvaltuutettuna.

## Elämä

### Opinnot
Koulutukseltaan Hiltunen on kasvatustieteen maisteri (KM). Hiltunen on opiskellut tutkintonsa Oulun yliopistossa, taide- ja taitoainepainotteisessa luokanopettajakoulutusohjelmassa. Sen lisäksi Hiltunen on erikoistunut opetushallintoon, esi- ja alkuopetukseen, terveystietoon, liikuntaan sekä erityispedagogiikkaan.

### Ura
Ennen valintaansa kansanedustajaksi Hiltunen työskenteli luokanopettajana Oulussa. Sen lisäksi Hiltunen on työskennellyt Otavalla oppimateriaalien markkinointi- ja kehittämistehtävissä. Hiltusella on myös työkokemusta asiakaspalvelu- ja liikunnanohjaustehtävistä.

### Vapaa-aika
Nuorena Hiltunen on urheillut monipuolisesti. Harrastuksiin on kuuluneet mm. joukkuevoimistelu, telinevoimistelu, taitouinti, kilpacheerleader ja tanssi. Hiltunen on tanssinut SM- ja MM-tasolla asti. Hiltunen on opiskellut peruskouluaikansa liikuntaluokilla. 

## Politiikka

### Arvot
Hiltunen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Hiltunen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Hiltusen näkemykset keskellä. HS:n vaalikoneeseen Hiltusen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin kansallismielisyyttä koskevat mielipiteet.

### Äänestyskäyttäytyminen
Hiltunen tuki eduskunnassa esitystä irtautua kansainvälisestä henkilömiinat kieltävästä Ottawan sopimuksesta.

Sosiaalidemokraattien eduskuntaryhmästä poiketen Hiltunen äänesti ainoana puolueen edustajana työntekijän irtisanomista helpottaneen lain eli niin kutsutun ”potkulain”, puolesta. Hiltunen on perustellut puolueensa linjasta poikennutta äänestypäätöstä sillä, että lain tavoitteena oli madaltaa irtisanomiskynnystä henkilöperusteisissa irtisanomis­tilanteissa. Hiltunen sai äänestyspäätöksensä seurauksena huomautuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajalta.

### Potkulakiäänestykseen liittynyt kiista
Vuonna 2026 sosiaalidemokraattien eduskuntaryhmän ympärillä nousseen häirintäkohun yhteydessä Hiltunen kertoi julkisuudessa kokeneensa sosiaalidemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja Tytti Tuppuraisen toimineen häntä kohtaan epäasiallisesti. Hiltusen mukaan tilanne liittyi hänen päätökseensä äänestää ainoana puolueensa kansanedustajana työntekijän irtisanomista helpottaneen lain, niin sanotun ”potkulain”, puolesta. Hiltusen mukaan Tuppurainen oli sanonut hänelle: ”Ketään ei kiinnosta Pia Hiltunen, muista se” äänestyspäätökseen liittyvän keskustelun yhteydessä.

## Lähteet
Olga Oinas-Panuma

**Olga Oinas-Panuma** (s. 1999 Pudasjärvi) on suomalainen keskustalainen poliitikko ja kansanedustaja. Oinas-Panuma on Pudasjärven kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Siviiliammatiltaan Oinas-Panuma on toimittaja ja poronhoitaja. Hän on filosofian maisteri. Oinas-Panuma valittiin eduskuntaan vuoden 2023 vaaleissa nuorimpana vaaleissa valittuna kansanedustajana. Oinas-Panuma on työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen sekä tulevaisuusvaliokunnan varajäsen. Lisäksi hän toimii Arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin Suomen valtuuskunnan puheenjohtajana. 

## Koulutus
Olga Oinas-Panuma on valmistunut Oulun yliopistosta filosofian maisteriksi pääaineenaan suomen kieli.

## Ura
Aikaisemmalta ammatiltaan Oinas-Panuma on talous- ja yhteiskuntatoimittaja. Oinas-Panuma on toiminut muun muassa Ilta-Sanomien toimittajana. Tämän lisäksi hän on tehnyt töitä matkailualalla.

Nykyisin Oinas-Panuma toimii kansanedustajana ja Pudasjärven kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Aiemmin hän on ollut Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuutettuna sekä Kuntaliiton pienten kuntien neuvottelukunnan puheenjohtajana.

## Näkemykset
### Arvot
Oinas-Panuma sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Oinas-Panuma ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Oinas-Panuma on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Oinas-Panuman antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin mielipiteet koskien maaseudun vahvempaa roolia.

### Kannanotot
Olga Oinas-Panuma on kritisoinut Temu-verkkokaupan halpatuontia, jota hän pitää ympäristölle haitallisena ja kulutuskulttuuria vahvistavana. Hän on korostanut nuorten ympäristötietoisuuden merkitystä ja toivonut kannustimia kestävämpiin valintoihin. Oinas-Panuma kuvaa itseään "metsäerävihreäksi" ja painottaa ympäristötietoisuuden olevan osa keskustan perinteisiä arvoja.

Oinas-Panuma tuki eduskunnassa esitystä Suomen irtautumisesta kansainvälisestä henkilömiinat kieltävästä Ottawan sopimuksesta.

## Vaalimenestys

### Kuntavaalit
* 2021: 157 ääntä (Pudasjärvi, valittiin)

### Aluevaalit
* 2022: 895 ääntä (Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue, valittiin)

### Eduskuntavaalit
* 2023: 5173 ääntä (Oulun vaalipiiri, valittiin)

## Lähteet
Alexa Grasso

**Karen Alexa Grasso Montes** (9. elokuuta 1993 Guadalajara) on meksikolainen vapaaottelija ja UFC:n entinen naisten kärpässarjan mestari.

## Ura
Grasso otteli uransa ensimmäisen ammattilaisottelunsa joulukuussa 2012, jolloin hän voitti Sandra del Rinconin. Vuonna 2013 Grasso voitti kolme ottelua. Syyskuussa 2014 Grasso teki debyyttinsä Invicta FC:ssä, kun hän otteli Invicta FC 8 -tapahtumassa Ashley Cumminsia vastaan. Grasso voitti ottelun yksimielisellä päätöksellä. Grasso otteli vielä kolmesti Invictassa: Invicta FC 10:ssä hän voitti Alida Grayn tyrmäyksellä, Invicta FC 11:ssä Mizuki Inouen yksimielisellä päätöksellä ja Invicta FC 18:ssa Jodie Esquibelin yksimielisellä päätöksellä.

Elokuussa 2016 ilmoitettiin, että Grasso siirtyy ottelemaan UFC:hen. Hän kohtasi ensimmäisessä ottelussaan marraskuussa 2016 Heather Jo Clarkin. Grasso voitti ottelun yksimielisellä päätöksellä. Grasso koki uransa ensimmäisen tappion, kun hän hävisi helmikuussa 2017 Felice Herrigille. Herrig voitti yksimielisellä päätöksellä. Grasso kuitenkin palasi voittokantaan voitettuaan hajaäänituomiolla Randa Markosin saman vuoden elokuussa. Grasson vuoden 2018 ainoa ottelu päättyi tappioon Tatiana Suarezille, kun Suarez voitti kuristamalla Grasson ensimmäisessä erässä.

Vuonna 2019 Grasso otteli kaksi ottelua. Hän voitti kesäkuussa Karolina Kowalkiewiczin yksimielisellä päätöksellä, mutta hävisi syyskuussa Carla Esparzalle enemmistöpäätöksellä. Grasson piti otella UFC 246 -tapahtumassa Claudia Gadelha vastaan, mutta hän painoi viisi paunaa painorajan yli. Ottelu jouduttiin perumaan, kun Nevadan urheilukomissio peruutti ottelun vedoten sääntöön, jonka mukaan korsisarjassa ottelijoiden painojen ero saa olla korkeintaan kolme paunaa. Grasso siirtyi tämän jälkeen ottelemaan painoluokkaa korkeammalle kärpässarjaan.

Elokuussa 2020 Grasso otteli Ji Yeon Kimia vastaan voittaen ottelun yksimielisellä päätöksellä. Grasso voitti myös vuoden 2021 ainoan ottelunsa, kun hän oli Maycee Barberia parempi yksimielisellä päätöksellä. Vuoden 2022 ensimmäisessä ottelussaan Grasso kohtasi Joanne Woodin. Grasso voitti ottelun ensimmäisessä erässä luovutuksella. Saman vuoden lokakuussa Grasso voitti Viviane Araújon yksimielisellä päätöksellä. Maaliskuussa 2023 Grasso pääsi ottelemaan kärpässarjan mestaruudesta kirgisialais-perulaista Valentina Ševtšenkoa vastaan UFC 285:ssa. Grasso voitti ottelun neljännessä erässä, kun hän onnistui kuristamaan Ševtšenkon.

## Ammattilaisottelut

## Lähteet
Andrea Leadsom

**Andrea Jacqueline Leadsom** (os. **Salmon**; s. 13. toukokuuta 1963) on brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko. Hän on istunut kansanedustajana Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneessa vuodesta 2010 lähtien sekä toiminut ympäristöministerinä, alahuoneen johtajana ja kauppaministerinä.

Andrea Salmon syntyi Aylesburyssä. Hän opiskeli politiikan tutkimusta Warwickin yliopistossa ja valmistui vuonna 1987, minkä jälkeen hän aloitti työt Barclaysilla velkakirjakaupankäyjänä. Barclaysilla hän eteni projektijohtajaksi, kunnes hän vuonna 1997 siirtyi De Putron -rahastoyhtiön toimitusjohtajaksi. Vuosina 1999–2009 hän työskenteli Invesco Perpetual -sijoitusyhtiössä.

Vuosina 2003–2007 Leadsom istui South Oxfordshiren hallintopiirin valtuustossa. Vuoden 2005 parlamenttivaaleissa hän pyrki alahuoneeseen Knowsley Southin vaalipiiristä, muttei tullut valituksi. Hänet valittiin alahuoneeseen vuoden 2010 vaaleissa South Northamptonshiren vaalipiiristä. Vuosina 2014–2015 hän toimi valtiovarainministeriössä taloussihteerinä eli käytännössä apulaisministerinä. Vuosina 2015–2016 hän toimi apulaisenergiaministerinä. Vuoden 2016 EU-kansanäänestyksessä Leadsom kannatti brexitiä eli Yhdistyneen kuningaskunnan eroa Euroopan unionista. 

David Cameronin erottua pääministerin virasta ja konservatiivipuolueen puheenjohtajan toimesta Leadsom asettui ehdolle puolueen puheenjohtajavaaliin. Häntä äänesti vaalin ensimmäisellä kierroksella 66 puolueen kansanedustajaa, minkä myötä hän sijoittui toiseksi. Hän eteni Theresa Mayn ja Michael Goven kanssa toiselle kierrokselle, jossa hän sai 84 ääntä. Ratkaisevassa äänestyksessä valinnan Leadsomin ja Mayn välillä olisivat tehneet konservatiivipuolueen jäsenet. Leadsom kuitenkin vetäytyi vaalista, ja Theresa Maystä tuli puolueen puheenjohtaja ja pääministeri.

Vuosina 2016–2017 Leadsom toimi ympäristö-, ravinto- ja maaseutuministerinä. Vuosina 2017–2019 hän toimi alahuoneen johtajana. Vuosina 2019–2020 hän toimi kauppa-, energia- ja teollisuustrategiaministerinä. Vuonna 2019 Theresa Mayn eron jälkeen hän pyrki jälleen konservatiivipuolueen puheenjohtajaksi mutta sai puheenjohtajavaalin ensimmäisellä kierroksella vain 11 ääntä eikä edennyt toiselle kierrokselle. Vuoden 2022 kummassakin konservatiivipuolueen puheenjohtajavaalissa Leadsom tuki Penny Mordauntia ja toimi ensimmäisessä vaalissa tämän kampanjapäällikkönä.

Vuonna 2021 Leadsom lyötiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan ritarikomentajaksi (DBE).

## Lähteet
Timo Mehtälä

**Timo Veikko Mehtälä** (s. 1. joulukuuta 1965 Nivala) on suomalainen keskustan poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana vuodesta 2023 alkaen. Mehtälä on koulutukseltaan agrologi ja asuu Haapavedellä. Hän on toiminut maanviljelijänä pelto- ja lihatilalla yli 30 vuotta. 

## Koulutus
Mehtälä kävi maatalousoppilaitoksen Haapajärvellä ja valmistui agrologiksi Ilmajoelta vuonna 1986.

## Ura
Mehtälä toimii omistamansa maatalousyritys TH Mehtälä oy:n toimitusjohtajana. Aikaisemmin Mehtälä on toiminut myös maataloussihteerinä sekä sivutoimisena tuntiopettajana.

Mehtälä valittiin kansanedustajaksi vuoden 2023 eduskuntavaaleissa, kun hän sai Oulun vaalipiirissä 5&nbsp;497 ääntä. Mehtälä ei ollut sitä ennen osallistunut politiikkaan.

## Näkemykset
### Arvot
Mehtälä sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. Ylen vaalikoneessa hän sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Mehtälä on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). Mehtälän HS:n vaalikoneeseen antamissa vastauksissa korostuvat voimakkaimmin arvokonservativiiset mielipiteet.

### Sosiaali- ja terveydenhuolto
Mehtälä vastustaa huumeidenkäyttöhuoneiden käyttöönottoa.

### Maahanmuutto
Mehtälä kannattaa työperäisen maahanmuuton määrän kasvattamista. 

## Yksityiselämä
Mehtälä on naimisissa, ja hänellä on 15 lasta, yhdeksän tytärtä ja kuusi poikaa.

### Uskonto
Mehtälä kuuluu lestadiolaiseen herätysliikkeeseen. Hän uskoo Jumalaan ja pitää uskonnollisia elementtejä tärkeinä keskeisissä elämäntapahtumissa. Hän näkee kirkolla ja uskonnollisilla toimituksilla tärkeän roolin hengellisyyden harjoittamisessa, ja uskoo myös uskonnollisten tai hengellisten ihmeiden tapahtumiseen.

## Lähteet
Manuela Levorato

**Manuela Levorato** (s. 16. maaliskuuta 1977 Dolo) on italialainen pikajuoksija, joka kilpaili pääasiassa 100 metrillä ja 200 metrillä. Hän on pitänyt vuodesta 2001 lähtien hallussaan Italian naisten 100 metrin ennätystä 11,14.

Levorato saavutti vuonna 1997 Italian 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestijoukkueessa pronssia Barin Välimeren kilpailuissa ja Turun alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Vuonna 1999 hän voitti Göteborgissa U23 Euroopan-mestaruuden sekä 100 metrillä että 200 metrillä.

Levorato juoksi 4. heinäkuuta 2001 Lausannessa 100 metriä ajalla 11,14, joka on edelleen Italian naisten kaikkien aikojen ennätys. Saman vuoden Välimeren kilpailuissa Tunisissa hän sai 100 metrillä hopeaa häviten niukasti turkkilaiselle Nora Günerille. Münchenin EM-kilpailuissa 2002 Levorato saavutti pronssia sekä 100 että 200 metrillä.

Levorato osallistui viisiin MM-kilpailuihin ja eteni välieriin 200 metrillä Sevillassa 1999 sekä 100 ja 200 metrillä Edmontonissa 2001. Hän voitti vuosina 1998–2011 yhteensä 15 Italian mestaruutta, joista 5 ulkoradoilla ja 10 sisäradoilla.

## Henkilökohtaiset ennätykset
Lähde: 

**Ulkoradat**

**Sisäradat**

## Lähteet
Kakkosen kausi 2023

**Kakkosen kausi 2023** on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Se pelataan kolmessa kahdentoista joukkueen lohkossa. 

## Joukkueet ja lohkojako

## Sarjataulukot

### Lohko A

 
Lähde: Palloliitto 

### Lohko B

 
Lähde: Palloliitto 

### Lohko C

Lähde: Palloliitto 

## Parhaat maalintekijät

Lähde: https://tulospalvelu.palloliitto.fi/category/M2!spljp23/statistics/points 

## Lähteet
Chaviva Reiková

**Chaviva Reiková** (s. **Marta**) (21. heinäkuuta 1914 Nadabula, Itävalta-Unkari – 20. marraskuuta 1944 Banská Bystrica, Slovakian tasavalta) oli slovakianjuutalainen vastarintataistelija, joka otti osaa Slovakian kansannousuun Ison-Britannian salaisen palvelun agenttina. Saksan armeija teloitti hänet marraskuun lopulla 1944.

## Elämä

### Varhaisvuodet
Reiková syntyi köyhään juutalaiseen suurperheeseen nykyään Rožňavaan kuuluvassa Nadabulan kylässä Itävalta-Unkarin keisarikunnassa. Noin vuonna 1930 hän liittyi sionistiseen Hashomer Hacair nuorisojärjestöön. Tähän aikaan hän myös vaihtoi nimensä Chavivaksi.

### Palestiinassa
Vuoden 1939 lopulla Reiková muutti miehensä kanssa Ison-Britannian hallitsemaan Palestiinaan, jossa he edistivät juutalaisten siirtokuntien perustamista. Toisen maailmansodan kiihtyessä hän liittyi puolisotilaalliseen Hagana-järjestöön, jonka kautta hänet värvättiin brittien SOE-tiedusteluyksikön agentiksi. Reikován ryhmä koulutettiin luomaan tiedustelutukikohtia Saksan vasallivaltiona olleeseen Slovakiaan. Tukikohtien tehtävänä oli muun muassa auttaa liittoutuneiden lentäjiä pakenemaan akselivaltojen vankileireiltä.

### Slovakiassa
Syyskuussa 1944 Reiková pudotettiin laskuvarjojoukkojen kanssa lähelle Zvolenia. Hän osallistui Slovakian kansannousuun, mutta sen kukistumisen jälkeen pakeni Keski-Slovakian vuorille, jonne perustettiin leiri vainotuille juutalaisille. Reiková jäi väijytykseen 31. lokakuuta, ja Saksan armeija teloitti hänet kuukauden kestäneiden kuulusteluiden jälkeen.

## Muistaminen
Reiková haudattiin ensiksi Banská Bystricaan, mutta heti sodan jälkeen hänet siirrettiin Prahan Olšanskýn hautausmaalle. Vuonna 1952 hänet siirrettiin Israelin hallituksen pyynnöstä Israeliin, jonne hänet on haudattu Herzl-vuoren kupeeseen.

Reikován mukaan on nimetty useita katuja ja saksalainen rauhanpalkinto Haviva Reik – Friedenspreis. Hän sai postuumisti Banská Bystrican kunniakansalaisuuden sekä mitalin osallisuudestaan Slovakian kansannousuun.

## Lähteet
Pekka Nuorti

**J. Pekka Nuorti** (s. 1960) on suomalainen epidemiologi, joka toimii epidemiologian professorina Tampereen yliopistossa. Aiemmin hän on työskennellyt myös Kansanterveyslaitoksessa, Yhdysvaltain tautikeskuksessa ja Maailman terveysjärjestössä.

Nuorti väitteli lääketieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2000. Hän tutkii muun muassa tartuntatautien epidemiologiaa ja ehkäisemistä, tautien estämistä rokotteilla ja tautien puhkeamista.

## Julkaisut

* Pekka Nuorti: *Epidemiology of Invasive Pneumococcal Disease in Adults: Implications for Prevention* (väitöskirja). Kansanterveyslaitos, 2000. http://urn.fi/URN:ISBN:952-91-2710-3
* Eija Kela, Pekka Holmström ja Pekka Nuorti (toim.): *Tartuntataudit Suomessa 1995–1999*. Kansanterveyslaitos, 2000. https://urn.fi/URN:ISBN:951-740-167-1

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tampereen yliopiston tutkimusportaali
* Google Scholar
Tarja Pösö

**Tarja Pösö** (s. 1957) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut sosiaalityön professorina Tampereen yliopistossa vuodesta 1998 lähtien. Hän väitteli tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 1993. Hän on erikoistunut lastensuojelun tutkimukseen.

## Julkaisut

* Tarja Pösö: *Kolme koulukotia: tutkimus tyttöjen ja poikien poikkeavuuden määrittelykäytännöistä koulukotihoidossa* (väitöskirja). Tampereen yliopisto, 1993.
* Arja Jokinen, Kirsi Juhila ja Tarja Pösö: *Sosiaalityö, asiakkuus ja sosiaaliset ongelmat: konstruktionistinen näkökulma*. Sosiaaliturvan keskusliitto, 1995.
* Arja Jokinen, Kirsi Juhila ja Tarja Pösö (toim.): *Constructing Social Work Practices*. Ashgate, 1999.
* Synnöve Karvinen, Tarja Pösö ja Mirja Satka (toim.): *Reconstructing social work research: Finnish methodological adaptations*. Jyväskylän yliopisto, 1999. http://urn.fi/URN:ISBN:978-951-39-5899-2
* Synnöve Karvinen, Tarja Pösö ja Mirja Satka (toim.): *Sosiaalityön tutkimus: metodologisia suunnistuksia*. Jyväskylän yliopisto, 2000. http://urn.fi/URN:ISBN:978-951-39-5900-5
* Eija Paavilainen ja Tarja Pösö (toim.): *Lapset, perhe ja väkivaltatyö*. WSOY, 2003.
* Markku Jahnukainen, Taru Kekoni ja Tarja Pösö (toim.): *Nuoruus ja koulukoti*. Nuorisotutkimusseura, 2004.
* Tarja Pösö: *Vakavat silmät ja muita kokemuksia koulukodista*. Stakes, 2004.
* Taru Kekoni, Manu Kitinoja ja Tarja Pösö: *Erityinen huolenpito koulukodeissa*. Stakes, 2008. https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201204193659
* Mikko Mäntysaari, Anneli Pohjola ja Tarja Pösö (toim.): *Sosiaalityö ja teoria*. PS-Kustannus, 2009.
* Hanna Lagström, Tarja Pösö, Niina Rutanen ja Kaisa Vehkalahti (toim.): *Lasten ja nuorten tutkimuksen etiikka*. Nuorisotutkimusseura, 2010. https://www.nuorisotutkimusseura.fi/julkaisut/verkkokauppa/kirjat/294-Etiikka
* Riitta Haverinen, Marjo Kuronen ja Tarja Pösö (toim.): *Sosiaalihuollon tila ja tulevaisuus*. Vastapaino, 2014.
* Marit Skivenes, Ravinder Barn, Katrin Kriz, Tarja Pösö (toim.): *Child Welfare Systems and Migrant Children: A Cross Country Study of Policies and Practice*. Oxford University Press, 2015.
* Kenneth Burns, Tarja Pösö ja Marit Skivenes (toim.): *Child Welfare Removals by the State: A Cross-Country Analysis of Decision-Making Systems*. Oxford University Press, 2016.
* Rosi Enroos, Tarja Heino ja Tarja Pösö (toim.): *Huostaanotto: Lastensuojelun vaativin tehtävä*. Vastapaino, 2016.
* Sauli Hyvärinen ja Tarja Pösö (toim.): *Lasten haastattelu lastensuojelussa*. PS-Kustannus, 2018.
* Kay Biesel, Judith Masson, Nigel Parton ja Tarja Pösö (toim.): *Errors and Mistakes in Child Protection: International Discourses, Approaches and Strategies*. Policy Press, 2020.
* Tarja Pösö, Marit Skivenes ja June Thoburn: *Adoption from Care: International Perspectives on Children’s Rights, Family Preservation and State Intervention*. Policy Press, 2021.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tampereen yliopiston tutkimusportaali
PinkNews

**PinkNews** on brittiläinen HLBT-yhteisölle suunnattu verkkolehti. Lehden perusti Benjamin Cohen heinäkuussa vuonna 2005 ja sen kohderyhmänä on brittiläinen sekä maailmanlaajuinen yleisö. Lehden sisältö koostuu HLBT-oikeuksien kansainvälisen kehityksen seuraamisesta sekä julkisuuden henkilöiden ja poliittisten vaikuttajien haastatteluista. 

Vuodesta 2006 PinkNewsistä julkaistiin printtiversio, mutta se lakkautettiin vuonna 2007. PinkNews oli vuodesta 2008 ensimmäinen HLBT-julkaisija Snapchatissä. Lehden liikevoitto vuonna 2021 oli 2 miljoonaa puntaa. PinkNews on laajalevikkisimpiä HLBT-julkaisuja kansainvälisesti.

## Lähteet
Ready to Be

**Ready to Be** on eteläkorealaisen Twicen kahdestoista EP, joka julkaistiin 10. maaliskuuta 2023. Albumi sisältää seitsemän kappaletta, mukaan lukien singlet ”Set Me Free” ja ”Moonlight Sunrise”.

*Ready to Be* menestyi kaupallisesti hyvin, se myi julkaisuviikkonaan yli 1,4 miljoonaa kappaletta. Albumi nousi Billboard 200 -listan toiselle sijalle julkaisun jälkeen. Albumi nousi myös Billboardin World Albums -listalla ja yhtye nousi Artist 100 -listalla.

## Kappaleet

## Lähteet
Konstruktori

**Konstruktori** eli **rakentaja** tai **muodostin** on olio-ohjelmoinnissa käytetty termi luokan erikoistyyppiselle metodille, joka sallii olion konfiguroimisen välittömästi sen luomisen yhteydessä. Konstruktorit ottavat yleensä parametreinaan arvoja, joita se asettaa luodun olion jäsenmuuttujien arvoiksi, valmistellakseen olion käyttöä varten, mutta se voidaan myös kirjoittaa olemaan ottamatta lainkaan ulkoisia parametreja.

Konstruktori muistuttaa instanssimetodia, mutta toisin kuin metodilla, rakentajalla ei ole selkeää palautusarvoa, se ei ole implisiittisesti periytynyt ja sitä yleensä koskevat erityiset säännöt näkyvyysmääreiden kohdalla. Konstruktorit nimetään useimmiten samalla nimellä kuin luokat, joista ne löytyvät. Konstruktori alustaa olion muuttujat sekä rajaa olion tilaan liittyvät tiedot.

Useimmat ohjelmointikielet sallivat konstruktorin kuormituksen, joka tarkoittaa useamman samalla nimellä olevan konstruktorin kirjoittamista, jotka kuitenkin saavat argumentteinaan eri tyyppiset tai eri määrän parametreja, tällöin sallien luokan instanssien luomisen käyttäen eri parametreja.

## Konstruktori tyypit
Olio-ohjelmoinnissa on useita erilaisia konstruktorityyppejä, joista jokaisella on omat ainutlaatuiset ominaisuutensa:

### Oletuskonstruktorit
Olio-ohjelmointikielissä (kuten Javassa), kun ohjelmoija ei eksplisiittisesti määrittele konstruktoria, kääntäjä luo sellaisen. Periaatteessa oletuskonstruktorit asettavat tiedot oletusarvoihin. Yleensä se on nullary konstruktori, jota voidaan kutsua ilman argumentteja. Lisäksi oletuskonstruktori puuttuu lähdekooditiedostosta ja se luodaan .class-tiedostoon käännösvaiheessa.

### Parametroidut konstruktorit
Konstruktoria, joka ottaa yhden tai useamman argumentin, kutsutaan parametroiduiksi konstruktoriksi. Parametrisoidun konstruktorin käytettäessä konstruktorifunktion on hyväksyttävä alkuarvot argumenteiksi. Joissakin olio-ohjelmointikielissä parametrisoitu konstruktori voidaan kutsua kahdella eri tavalla: eksplisiittisesti ja implisiittisesti. Javassa eksplisiittisen kutsun aikana käytetään "new" avainsanaa ja vaaditut arvot välitetään argumentteina konstruktorille. Implisiitti (eli shorthand) menetelmä toisaalta parantaa suuresti syntaksin tiiviyttä ja koodin luettavuutta.

### Kopiomuodostimet
Erityinen konstruktorityyppi, jota käytetään uuden olion luomiseen saman luokan olemassa olevan olion kopiona, kutsutaan kopiomuodostimeksi. Kopiomuodostin ottaa yleensä viitteen saman luokan olioon argumenttina, ja sen yleinen tavoite on luoda identtinen kopio argumentiksi otetusta oliosta. Javassa toinen tapa kopioida olio on Cloneable-rajapinnan toteuttamisen kautta, joka on matalan tason kopiointitekniikka.

### Muunnosrakentajat
Jotkin olio-ohjelmointikielet (ensisijaisesti C++) sisältävät myös muunnosrakentajia, joiden avulla kääntäjä voi implisiittisesti luoda luokkaan kuuluvan olion toisesta tyypistä. Muunnosrakentajia voidaan kutsua myös eksplisiittisesti.

## Lähteet