open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Storebrand

**Storebrand ASA** on norjalainen holdingyhtiö, joka hallitsee rahoitus- ja vakuutusalan yrityskonserni Storebrand Groupia. Yhtiön kotipaikka on pääkaupunki Oslon kupeessa sijaitseva Lysaker. Storebrandin osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin.

Yritys oli sijalla 1161 yhdysvaltalaisen talousjulkaisun *Forbesin* maailman suurimpien pörssiyritysten Forbes Global 2000 -listalla vuonna 2022. Yhtiön edellisvuoden liikevaihto oli noin 13,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, jolla se teki 363,2 miljoonan dollarin liikevoiton. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Scatec

**Scatec ASA** on norjalainen uusiutuvan energian tuotantolaitosten  suunnitteluun, rakentamiseen ja omistamiseen sekä ylläpitoon keskittynyt pörssiyhtiö. Sen osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin. 

Vuonna 2022 yhtiöllä oli 20–100 prosentin osuus noin 30 uusiutuvan energian tuotantolaitoksesta eri puolilla maailmaa. Kappalemääräisesti eniten oli aurinkoenergian tuotantolaitoksia, mutta omistuksiin kuului myös muutamia vesi- ja tuulivoiman tuotantolaitoksia. Yhtiöllä on yli 50 MW:n tuotantolaitoskapasiteettia muun muassa Ukrainassa (5 aurinkovoimalaitosta), Etelä-Afrikassa (4 kpl aurinkovoima), Filippiineillä (4 kpl vesivoimalaitosta), sekä yksittäisiä yli 50 MW:n voimalaitoksia (tai niiden osuuksia) Laosissa (vesivoima), Egyptissä (aurinkovoima), Ugandassa (vesivoima), Malesiassa (aurinkovoima), Brasiliassa (aurinkovoima), Argentiinassa (aurinkovoima) ja Hondurasissa (aurinkovoima). Lisäksi useissa muissa maissa on merkittäviä pienempien (9-47 MW) voimalaitosten omistusosuuksia.

Yritys on rakentanut energialaitoshankkeitaan muun muassa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) myöntämällä rahoituksella. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan vaikutuksesta yhtiö kirjasi Ukrainan aurinkovoimalaitoksia (5 kpl, yhteiskapasiteetiltaan 366 MW) koskevan tappiovarauksen keväältä 2022.

## Lähteet
Nordic Semiconductor

**Nordic Semiconductor ASA** on norjalainen puolijohdealan pörssiyhtiö, joka on keskittynyt  vähän virtaa tarvitseviin langattoman viestintäteknologian komponentteihin, joita käytetään muun muassa tietokoneiden ja mobiililaitteiden langattomissa oheislaitteissa ja esineiden internetin (Internet of Things) tuotteissa. Yhtiön osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin.

Yhtiön valmistamia elektroniikan komponetteja käytetään muun muassa PC-tietokoneiden langattomissa oheislaitteissa, pelilaitteissa, matkapuhelimen oheislaitteissa, kuluttajaelektroniikan, -terveydenhoidon ja -automatiikan tuotteissa.


Logitech M210 - Nordic Semiconductor nRF24LE1-2428.jpg|Esimerkiksi Logitech M210 -hiiressä on Nordic Semicoductorin valmistama mikropiiri.
NRF51822 Bluetooth 4.0 Modul.jpg|Nordic Semin Bluetooth 4.0 -moduuli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
MPC Container Ships

**MPC Container Ships ASA** on norjalainen alueiden sisäisessä liikenteessä liikennöivien konttilaivojen varustamotoimintaan keskittynyt, vuonna 2017 perustettu ja huhtikuussa  2018 operatiivisen liiketoiminnan aloittanut pörssiyhtiö. Sen osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin.

Yhtiö on keskittynyt erityisesti käytettyinä hankittaviin, kooltaan pieniin ja keskisuuriin, 1&nbsp;000–5&nbsp;000 TEU:n konttialuksiin, joita liikennöidään alueiden sisäisessä ja alueiden välisessä liikenteessä. Yhtiöllä on yksi tämän kokoluokan suurimmista jakelualuslaivastoista maailmassa. Syksyllä 2022 varustamon laivastoon kuului 69 alusta, joiden arvo oli yhteensä 725 milj. USD. Yhtiön perustajiin ja pääomistajiin kuuluu saksalainen sijoitusyhtiö MPC Capital (MPC Münchmeyer Petersen Capital AG). 

Pyrkiessään pienentämään laivastonsa hiilidioksidipäästöjä, yhtiö kertoi kesällä 2022 tilanneensa kaksi uutta hiilineutraaleiksi väitettyä 1&nbsp;300 TEU:n konttialusta kiinalaistelakalta. Loppuvuodesta 2024 valmistuvat alukset varustetaan kahta polttoainetta (myös metanolia) käyttämän kykenevillä laivamoottoreilla ja aikarahdataan eli vuokrataan eli 15 vuodeksi North Sea Container Line AS (NCL) -yhtiölle.
  
## Lähteet
Oryx (verkkosivusto)

**Oryx** tai **Oryxspioenkop** on hollantilainen avoimen lähdekoodin tiedustelupalvelun (OSINT) puolustusanalyysisivusto  ja sodankäynnin tutkimusryhmä. Sitä johtavat Stijn Mitzer ja Joost Oliemans. Molemmat ovat työskennelleet aiemmin hollantilaisessa Bellingcatissa. Oliemans työskenteli myös Janes Information Servicesissä, brittiläisessä avoimen lähdekoodin sotilastiedusteluyrityksessä.

Oryx aloitettiin vuonna 2013, ja se keskittyi alun perin Syyrian sisällissotaan. Mitzer ja Oliemans ovat myös kirjoittaneet kaksi kirjaa Korean kansanarmeijasta. Oryxin mukaan termi *spionkop* ( afrikaansiksi "vakoojamäki") "tarkoittaa paikkaa, josta voi seurata tapahtumia ympäri maailmaa".

Blogi saavutti kansainvälistä näkyvyyttä työllään Venäjän vuonna 2022 aloittaman hyökkäyksen aikana Ukrainaan, ja se laskee ja seurasi aineellisia menetyksiä visuaalisten todisteiden ja sosiaalisen median avoimen lähdekoodin tiedustelutietojen perusteella. Sitä on siteerattu säännöllisesti suurimmissa tiedotusvälineissä, mukaan lukien Reuters, BBC News, *[[The Guardian]]*, *[[The Economist]]*, *[[Newsweek]]*, CNN, ja CBS News. *[[Forbes]]* on kutsunut Oryxia "toistaiseksi luotettavimmaksi lähteeksi konfliktissa" ja kutsunut sen palveluita "erinomaisiksi". Koska Oryx raportoi vain visuaalisesti vahvistetut häviöt, laitehäviöiden luvut ovat muodostaneet absoluuttiset vähimmäisperusviivat vahinkoarvioille.

## Lähteet
Reino Saarinen

**Reino Kaarlo Saarinen** (2. heinäkuuta 1924 Salmi – 30. joulukuuta 1994 Seinäjoki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Saarisen vanhemmat olivat puuseppä Kalle Saarinen ja Edla Kesseli ja puoliso vuodesta 1952 Alli Marjatta Puro. Saarinen kävi kauppakoulun, kolme luokkaa keskikoulua ja Rovaniemen kauppaoppilaitoksen sekä suoritti liikealan kursseja ja LIFIM:in liikkeenjohdon kurssin 1969–1970. Hän oli T:mi V. J. Auvisen perillisten myyjä Leppävirralla 1940–1943, Tie- ja vesirakennuslaitoksen Lapin piirin työmaakirjuri ja työnjohtaja 1945–1946 ja Keskon palveluksessa varastomies, apualaisvarastohoitaja ja myyjä Rovaniemellä 1948–1952, piirineuvoja 1952–1955, apulaisosastopäällikkö 1958–1961, Joensuun konttorin konttoripäällikkö 1961–1962, neuvottelukunnan sihteeri 1961–1964, kenttäpäällikkö 1963–1964, Myllymäen konttorin johtaja Ähtärissä 1964–1965 ja Seinäjoen konttorin johtaja vuodesta 1965. Hän oli myös Lakeuden Leipä Oy:n perustajia ja kuului yhtiön hallitukseen. Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen Saarinen oli  1968–1972 ja hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Talvisotaan, jatkosotaan ja Lapin sotaan osallistunut Saarinen oli sotilasarvoltaan reservin ylikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1975.

## Julkaisuja
* *Maakunnassa on voimaa*, 1983, Martti Kaakisen ja Raija Nyrhisen kanssa

## Lähteet
Deerfield

**Deerfield** tarkoittaa seuraavia asioita:
* Deerfield, Chicagon esikaupunki Yhdysvaltain Illinoisissa
* Deerfield, kaupunki Yhdysvaltain Massachusettsissa
* Deerfield, kaupunki Rockinghamin piirikunnassa Yhdysvaltain New Hampshiressa
Rivalba

**Rivalba** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1&nbsp;151 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guy Stenbäck

**Guy Olof Jerker Stenbäck** (27. heinäkuuta 1924 Porvoo – 4. lokakuuta 2017 Kauniainen) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Stenbäckin vanhemmat olivat teknillinen johtaja Axel Stenbäck ja Mary Nordberg ja puoliso vuodesta1949 Ingrid Maria Bergroth, kauppaneuvos Carl-Martin Bergrothin tytär. Stenbäck tuli ylioppilaaksi 1943 ja valmistui diplomiekonomksi Svenska handelshögskolanista 1950. Hän oli Oy Alftan Ab:n toimitusjohtaja vuodesta 1947 ja appensa perustaman Oy Elektro-Diesel Ab:n toimitusjohtaja vuodesta 1956, samoin kuin Oy Edalf Ab:n toimitusjohtaja vuodesta1971. Stenbäckillä oli myös useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1971.

## Lähteet
Raimo Halonen

**Raimo Pietari Halonen** (17. huhtikuuta 1925 Kuopio – 23. marraskuuta 1998) oli suomalainen SOK:n piirissä elämäntyönsä tehnyt yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Halosen vanhemmat olivat talonomistaja Pekka Halonen ja Hanna Väänänen ja puoliso vuodesta 1952 agronomi Ilmi Anja Kaarina Eloranta. Halonen tuli ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1945 ja valmistui agronomiksi 1951. Hän oli SOK:n omistaman Oy Tuote-Välityksen harjoittelija 1952, SOK:n maatalousosaston tuotekaupan neuvoja 1952, Oy Tuote-Välityksen toimistonhoitaja Kotkassa 1952–1953, SOK:n Kotkan konttorin piirisihteeri 1953–1954, Oy Tuote-Välityksen apulaisjohtaja 1955–1957 ja toimitusjohtaja 1958–1969 sekä johtokunnan jäsen vuodesta  1957 ja puheenjohtaja 1958–1969, samoin kuin SOK:n maatalousosaston osastopäällikkö ja johtaja 1958–1983 ja johtokunnan jäsen 1969–1983. Halosella oli myös useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin korpraali. Kauppaneuvoksen arvonimen Halonen sai 1975.

## Lähteet
Harmoisten työväentalo

**Harmoisten työväentalo** sijaitsee Kuhmoisten Harmoisten kylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas.

## Historia
Harmoisten työväenyhdistys on perustettu vuonna 1907. Työväentalon tontin on ostanut yhdistyksen toimihenkilö B. Heinonen J. Toivoselta Visalan Töyrynmäeltä. Hän on sitten myynyt tontin työväenyhdistykselle ehdolla, että saa asua siinä edelleen vuokralaisena. Vuonna 1917 on pohjatukkien teko annettu urakalla tehtäväksi Robert Lutoselle. Vuonna 1919 tontille on rakennettu tanssilava ja katettu näyttämö. Vuonna 1922 on taloon tehty ensimmäinen hirsikerros. Talon rakentamista on jatkettu vuonna 1923, ja se on valmistunut vuonna 1924.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on huopa. Rakennuksen perusta on harmaakivestä. Talon ulkoväri on tummanruskea, ja siinä on valkoiset ikkunanpielilaudat.
  
## Toimintaa työväentalolla
Talo oli vuonna 1979 yksityisasuntona. 

## Lähteet
Leppäkosken työväentalo

**Leppäkosken työväentalo** sijaitsee Kuhmoisten Leppäkosken kylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas.

## Historia
Leppäkosken työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Rakennustoimikunta aloitti työväentalon hankkimisen vuonna 1916, mutta vuonna 1918 syksyllä konstaapeli Unnaslahti laittoi myyntiin kaikki hankitut rakennustarpeet. Oikeusteitse yhdistys sai pienen korvauksen menetetyistä rakennustarpeista. Vasta vuonna 1939 yhdistys ryhtyi uuteen yritykseen. Yhdistys osti lainavaroin Mäntymäki-nimisen tontin ja sillä sijainneet rakennukset. Talon vihkiäiset pidettiin heinäkuussa vuonna 1939. Velat saatiin maksettua pois vuonna 1946.

Toiminta oli aluksi vilkasta, ja taloa vuokrattiin myös ammattiosastolle ja seuratoimintaan sekä häihin ja muihin perhejuhliin. Vuonna 1947 talossa  pidettiin Leppäkoskelle perustetun OTK-laisen osuusliikkeen perustava kokous. 1950-luvulla toiminta hiipu, ja talo myytiin tontteineen yksityiselle.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on pelti. Rakennuksen perusta on harmaakivestä. Talon ulkoväri on punamulta, ja siinä on valkoiset ikkunanpielilaudat. Rakennuksen perustana on vanha rakennus, jota on korotettu.

Talossa on sali näyttämöineen, keittiö, eteinen, kaksi asuinhuonetta ja uuden omistajan rakentama sauna. Pihapiirissä on kaivo, puuvaja ja wc:t.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan yksityisasuntona.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuhmoisten Sappeen työväentalo

**Kuhmoisten Sappeen työväentalo** sijaitsee Kuhmoisten Sappeen kylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas.

## Historia
Työväenyhdistys osti tontin Saima Peltoselta työväentaloa varten. Työväentalo rakennettiin entisestä vesivoimalla pyörivästä meijeristä, joka sijaitsi nykyisellä Myllypihalla. Yhdistys oli talousvaikeuksissa 1920-luvulla. Työväenyhdistyksen toimihenkilö Yrjö Järvinen oli takaajana yhdistyksen lainassa. Kun Tampereen Työväen Säästöpankki sanoi lainan irti, hän joutui myymään oman kotitalonsakin pakkohuutokaupassa. Samassa pakkohuutokaupassa työväenyhdistys myi työväentalon Sappeen nuorisoseuralle.

Sappeen nuorisoseura teki talossa remonttia ja rakensi pihalle puuvajan. Nuorisoseura myi sitten talon yksityiselle kesämökiksi. Uusi omistaja rakensi entisestä narikasta ja eteisestä saunan. Lisäksi hän rakensi pihamaalle autotallin ja kaivon.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on pelti. Rakennuksen perusta on harmaakivestä. Talon ulkoseinät on käsitelty jäteöljyllä. Sisäänkäynteihin on tehty katokset uusien omistajien aikana.

Talossa on sali näyttämöineen, kamari, keittiö, eteinen, ravintola ja entisen eteisen ja narikan tilalle rakennettu sauna. Pihapiirissä on kaivo, puuvaja ja autotalli.
 
## Toimintaa työväentalolla
Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan yksityisellä kesämökkinä.

## Lähteet
Laukaan kirkonkylän työväentalo

**Laukaan kirkonkylän työväentalo** sijaitsee Laukaan kirkonkylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas.

## Historia
Laukaan kirkonkylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906 Kuntalassa. Vuonna 1911 ostettiin tontti Tiehuhdanmaalta. Vuonna 1913 ostettiin lautaa Suolahden sahalta ja rakennettiin väliaikainen rakennus, jonka urakoi Otto Lehtonen. Myös talkoita tehtiin. Tämä rakennus oli vain kesäaikaan käytössä. Se oli yksihuoneinen lautarakennus, ja se paloi vuonna 1913. Heti palon jälkeen ryhdyttiin hankkimaan uutta taloa. Yhdistys osti Joonas Viljaselta Leinolasta tuparakennukset. Se pystytettiin palaneen rakennuksen kivijalalle. Työ tehtiin pääosin talkoilla. Ensin rakennettiin sali, joka valmistui vuonna 1914. Vuonna 1917 työväentaloa laajennettiinu. Salia jatkettiin, ja lisäksi rakennettiin vahtimestarin huone, puffetti ja eteinen ja todennäköisesti myös näyttämö.

Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalolla säilytettiin punavankeja Laukaasta ja Laukaan ympäristöstä. Vankileiri oli talolla kymmenen viikkoa.

Vuonna 1944 työväentalon ravintola ja näyttämö oli linnoitusporukan ruokalana, ja työväentalon tontille oli rakennettu parakkikylä.

Vuonna 1969 työväentalo myytiin kunnossapitovaikeuksien vuoksi ja käytön vähentyessä.

## Rakennus
Talo on osittain hirsi- ja osittain lautarunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena oli aluksi päre, ja se on myöhemmin vaihdettu huopaan. Rakennuksen perusta on harmaakivestä ja betonista.

Talossa on sali näyttämöineen, ravintola, keittiö, narikka ja eteinen ja portaat yläkertaan, missä on vahtimestarin huone. Vuoden 1954 remontissa tehtiin keittiöstä ja narikasta uusi keittiö, pieni eteinen hävisi ja lisäksi rakennettiin elokuvahuone. Pihapiirissä on sauna, ja aiemmin siellä oli myös putka sekä wc:t.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan ollut yksityisellä varastona.

## Lähteet
Keuruun Suolahden Mäkikylän työväentalo

**Keuruun Suolahden Mäkikylän työväentalo** on Keuruulla Suolahden Mäkikylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa aikakaudelleen ja työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.

## Historia
Talon on rakentanut Keuruun Suolahden Mäkikylän työväenyhdistys.
## Rakennus
Työväentalo on osittain hirsirunkoinen satulakattoinen rakennus. Perustana on harmaakivipilarit. Katteena on huopa. Talon ulkoväri on punamulta. Taloon on 1960-ja 1970-lukujen taitteessa rakennettu eteinen laudasta.

Talossa on sali näyttämöineen, sisäeteinen, narikka, kamari ja keittiö sekä myöhemmin rakennettu ulkoeteinen. Pihapiirissä on sauna ja wc:t.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on autio ja huonokuntoinen vuonna 1979.  

## Lähteet
Äijälän työväentalo

**Äijälän työväentalo** sijaitsee Laukaan Äijälän kylässä. Se edustaa ajankohdalle ja työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti ja historiallisesti arvokas.

## Historia
Äijälän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905 ja toiminta tapahtui vuokratiloissa. Ennen sotia yhdistyksellä oli avotanssilava Ketunkankaalla. Työväentalon tontti ostettiin vuonna 1945 Martti Hyvöseltä. Työväentalo rakennettiin samana vuonna talkoilla. Se jäi kuitenkin kehikkovaiheeseen. Yhdistys joutui myymään talon ja tontin vuonna 1949–1950 Jussi Kauppiselle.

Uusi omistaja muutti sisätiloja rakentaen entisen näyttämön paikalle kattilahuoneen. Yläkertaan hän teki huoneen ja entisen narikan paikalle varastohuoneen. Salia on käytetty verstaana.

Työväenyhdistyksen toiminta loppui työväentalon myyntiin, ja yhdistys liitettiin varoineen Laukaan kirkonkylän työväenyhdistykseen.

## Rakennus
Talo on lautarunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on vihreä huopa. Rakennuksen perusta on betonista. Taon ulkoväri on punainen, ikkunanpuitteet ovat valkoiset.

Talossa on sali, jonka päässä oli aluksi näyttämö ja nyt kattilahuone, entisen narikan paikalla on nyt varasto. Talon toisessa päässä on asuntotilat ja yläkerrassa vahtimestarin huone. Pihapiirissä on sauna ja puuvaja.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan ollut yksityisellä autokorjaamona ja yksityisasuntona.

## Lähteet
Iso-Äiniön työväentalo

**Iso-Äiniön työväentalo** oli Asikkalan kunnan Iso-Äiniössä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Iso-Äiniön työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo rakennettiin vuosien 1914–1917 aikana. Hirret saatiin lähiseudun maanomistajilta lahjoituksina. Yhdistyksen jäsenmäärä vuonna 1937 oli 16.

Alkuvuodesta 1932 työväentalolle murtauduttiin rikkomalla ikkuna. Murtautujat, joita arveltiin Lapuan liikkeen kannattajiksi, tuhosivat talon irtaimistoa: huonekaluja, näyttämön kulisseja, uunien luukkuja ja keittiötarvikkeita, kuten kahvikuppeja ja -pannuja. Lisäksi he naulasivat talon ulko-ovet kiinni. Ilmeisesti syyllisiä ei koskaan saatu selville.

Talo oli Asikkalan Sosialidemokraatit ry:n toimitiloina 1990-luvulle saakka. Vuonna 2014 se myytiin uudelle omistajalle.

## Toimintaa työväentalolla
Työväenyhdistys järjesti talossa kokouksia, tansseja ja juhlia. Lisäksi ainakin ennen sotia siellä toimi opintokerho sekä kirjasto, jossa oli 1930-luvulla noin 160 kirjaa. Opintokerhossa opiskeltavia aiheita olivat muun muassa kunnallislait, järjestötyö sekä ”vapaa-aineina” puhe, lausunta ja kertomuksenlukuharjoittelu. Myös näytelmäseura toimi talolla vilkkaasti, ja työväentalon lavalla esitettiin muun muassa Minna Canthin *[[Anna Liisa]]a*.

## Rakennus
Talossa oli alun perin 160 m²:n kokoinen juhlasali. 1960-luvulla taloa laajennettiin 80-neliöisellä keittiösiivellä. Toisen lähteen mukaan talon kokonaispinta-ala olisi kuitenkin vain 192 m². Laajennustyöt tehtiin talkoina, ja talkootunteja kertyi yhteensä 500–600. Vanha osa talosta oli hirsirunkoinen, laajennusosa rankorakenteinen. Talo vuorattiin laudoilla ja maalattiin vaaleaksi vuonna 1965. Vuonna 1972 vaihdettiin alkuperäinen pärekatto peltiin. Talossa ei ainakaan vuonna 1982 ollut vesijohtoa tai viemäröintiä, ja se oli puulämmitteinen.

## Lähteet
Lauri Kaarta

**Lauri Kaarta (käytti myös nimeä Kaarto)** (23. tammikuuta 1907 Kalajoki – 11. maaliskuuta 1940 Viipuri) oli suomalainen ampuja. 

Lauri Kaarta asui Kalajoella ja harrasti ammuntaa paikallisen suojeluskunnan riveissä aseenaan sotilaskivääri. Paras menestys tuli vuoden 1939 MM-kisoissa Helsingissä, jossa hän saavutti kaksi henkilökohtaista pronssimitalia. Lisäksi joukkuekilpailussa tuli myös pronssimitali. Seuraavissa MM-kisoissa Luzernissa hän oli myös mukana ja saavutti henkilökohtaisen ja joukkueena hopeamitalin. 

Kaarta osallistui Talvisotaan JR7:n riveissä tarkka-ampujana. Taistelut kulkivat Summan kautta perääntyen Viipuriin, jossa hän kaatui Viipurin Tervaniemessä kranaatin osuessa häneen.

## Mitalit MM-kisoissa

### Henkilökohtainen kilpailu

;Kultaa

;Hopeaa
*300 m sotilaskivääri, pysty (1939 Luzern)
;Pronssia
*300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m sotilaskivääri, polvi

### Joukkuekilpailu

;Kultaa
*300 m sotilaskivääri, makuu (1937 Helsinki)
;Hopeaa
*300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m sotilaskivääri, asennot (1939 Luzern)
;Pronssia
*300 m sotilaskivääri, polvi (1937 Helsinki)

Kaartan suvussa on ollut myös muita, kuten Laurin veljenpoika Veikko ja hänen poikansa Mika, jotka ovat saaneet kivääriammunnassa SM-mitaleita.

## Lähteet
Luhangan työväentalo

**Luhangan työväentalo** sijaitsee Luhangan Lempään kylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas.

## Historia
Luhangan työväenyhdistys on perustettu uudelleen vuonna 1919. Toiminta oli katkennut sisällissodan aikana vuonna 1918, kun yhdistyksen johtohenkilöitä vangittiin. Omaa taloa varten ostettiin vuonna 1926 Onni ja Ida Lepistöltä Ryyttylän tilasta Hakosen perintötilaa oleva palsta Lahti-Lempää-Kesäniemi-välisen maantien risteyksestä. Taloa rakennettiin talkoilla Iivari Karilan ollessa rakennusmestarina. Rakennustarpeet saatiin pääosin lahjoituksina. Iltamia pidettiin ennen talon valmistumista Aholassa, ja iltamatuloilla rahoitettiin talon rakentamista. Työväentalo valmistui vuonna 1926, mutta ensimmäiset iltamat pidettiin vasta seuraavana kesänä. Kun 1930-luvulla putka tuli pakolliseksi, sellainen rakennettiin. Putka purettiin myöhemmin.

Sotien jälkeen talolle asennettiin sähköt.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on ollut aluksi päre, nyt pelti. Rakennuksen perusta on harmaakivestä. Talon ulkoväri on punamulta.

Talossa on sali, jonka päässä on näyttämö. Salissa on lankkulattia, katossa valkoinen paneeli, salin seinät ovat paneelia ja pahvia ja siniseksi maalattu. Talon toisessa päässä on keittiö, ravintola ja eteinen. Vahtimestari on asunut lähistöllä omassa talossaan.
 
## Toimintaa työväentalolla
Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan omassa käytössä.

## Lähteet
Palokan työväentalo Tarmola

**Palokan työväentalo Tarmola** sijaitsee Jyväskylässä Keski-Palokassa.

## Historia
Talon on rakentanut SKDL:n Palokan Työväenyhdistys.

## Rakennus
Työväentalo on runkorakenteinen, ja se on vuorattu laudoilla ja maalattu punaiseksi. Talon katteena oli aluksi päre, mutta vuonna 1977 laitettiin peltikatto. Sisäkatto vuorattiin lastulevyillä vuonna 1977. Samaan aikaan myös sisäseiniin laitettiin lastulevyt. Talossa oli aluksi uunilämmitys. Vuonna 1976 asennettiin sähkölämmitys. Ikkunat, ovet ja kuistit on muutettu vuonna 1977.

Talossa on juhlasali, jossa on ollut näyttämö. Näyttämö purettiin vuonna 1976. Lisäksi talossa on keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto. Pihapiirissä on käymälät. Talossa ei ole vesijohtoa eikä viemäriä.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja juhlia.

Tarmolan pohjoispäässä on Voimistelu- ja urheiluseura Palokan Pyry ry:n omistama tila, joka on rakennettu 1950-luvulla seuran kokoontumistilaksi ja "painikämpäksi". Tilan käyttötarkoitus muutettiin 1980-luvun lopulla. Sisätilat purettiin ja yhtenäisen salin tilalle rakennettiin saunatilat, pieni keittiösyvennys ja takkahuone. Pyryn toimitilassa on vakituinen vuokraaja eikä se ole tällä hetkellä  vuokrattavissa muuhun käyttöön.  Koko talon katto uusittiin 2000-luvun alkupuolella.

## Lähteet
Kivistön (Halssilan) työväentalo

**Kivistön (Halssilan) työväentalo** oli Jyväskylässä Kivistön asuinalueella Vaajakoskentien varrella sijainnut työväentalo. Rakennus purettiin vuoden 2024 lopussa.

## Historia
Rakennus on alun perin ollut saksalaisparakki. Se on hankittu vuonna 1946 Oulun Tuirasta ja siirretty nykyiselle paikalle. Työ tehtiin talkoilla.

## Rakennus
Työväentalo oli rakennettu levyelementeistä ja laudoista. Ulkovuorauksena oli pystylaudoitus. Talo oli maalattu tummanvihreäksi. Katteena on huopa. Sisäkattona oli lautasäleikkö. Sisäseinät oli vuorattu kuitulevyillä. Taloa on aluksi lämmitetty halkokamiinalla, myöhemmin asennettiin öljylämmittimet.

Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto sekä kokoushuone ja naulakko. Talossa ei ollut vesijohtoa eikä viemäriä.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, teatteriesityksiä ja juhlia.

## Lähteet
Haarajärven työväentalo

**Haarajärven työväentalo** sijaitsee Multian Sahrajärven kylässä. Se edustaa aikakaudelle ja  työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas.

## Historia
Haarajärven työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Työväenyhdistys perustettiin Munnisperän Haarajärvelle, josta sen toiminta siirtyi Sahrajärvelle. Yhdistys piti kokouksia ennen työväentalon rakentamista Sauna-aholla, Honkalassa, Hetemäessä ja Konttiahossa Nikaranperällä. Työväentalon tontti ostettiin Hetemäestä. Keuruun puolelta Munninperältä ostettiin Etelämäen talon vanha rakennus. Siitä kunnostettiin työväentalo vuonna 1938, ja se on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Laudasta rakennettiin eteinen samana vuonna. Rakentaminen tehtiin talkoilla.

Työväentalon tontilla on saunarakennus, jossa on käymälät. Siinä on ollut myös putka.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on huopa 1960-luvulta lähtien. Rakennuksen perusta on luonnonkivestä.

Talossa on sali, jonka päässä on näyttämö. Talon toisessa päässä on keittiö ja ravintola. Talon edessä on laudasta tehty eteinen ja narikka.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan omassa käytössä.

## Lähteet
Bangweulujärvi

**Bangweulujärvi** on Sambian koillisosissa sijaitseva suojainen järvi, jonka ympärillä on laajat suoalueet. Järven vedenpinnan korkeus vaihtelee sadekausien mukaan, mutta järvi kattaa suunnilleen 9&nbsp;800 neliökilometrin alueen. Järvessä on kolme asutettua saarta, joiden lisäksi suoalueella on paljon matalia saaria.

David Livingstone oli ensimmäinen järven nähnyt eurooppalainen. Hän löysi järven vuonna 1868 ja kuoli sen eteläiselle rannalle vuonna 1873.

Bangweulujärvestä pyydettyä kalaa kuivataan ja viedään myyntiin erityisesti Copperbeltin alueelle, joka sijaitsee noin 160 kilometrin päässä lännessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suolahden Kansantalo

**Suolahden Kansantalo** on Äänekosken Suolahden keskustassa sijaitseva vuonna 1954 rakennettu työväentalo.

## Historia
Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu osittain lainoituksella ja osittain lahjoituksilla ja järjestöjen omalla rahoituksella.

## Rakennus
Talo on rankorakenteinen. Ulkoseinät on pystylaudoitettu. Katteena on huopa. Sisäseinät on vuorattu kovalevyllä ja lastulevyllä. Sisäkatto on vuorattu laudoilla ja kovalevyllä. Alkuperäiset puulla lämmitetyt uunit on korvattu vuonna 1962 öljylämmityksellä. Samana vuonna asennettiin vesijohto, viemäri ja rakennettiin wc:t.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, teatteriesityksiä ja juhlia(1982).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sydänmaan työväentalo

**Sydänmaan Työväentalo** sijaitsee Pihtiputaalla Sydänmaan kylässä.

## Historiaa
Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu jäsenten avustuksilla.

## Rakennus
Talossa oli juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia.

## Lähteet
Koivuranta (työväentalo)

**Koivuranta** on työväentalo Jyväskylässä Halssilassa.

## Historia
Talon on piirtänyt Kaj Michael vuonna 1957. Työ on tehty osittain urakalla ja osittain talkoilla.

## Rakennus
Talo on rankorakenteinen ja laudoitettu, ja se on maalattu keltaiseksi. Katteena on huopa. Sisäkatto on laudoitettu ja sisäseinät paneloitu. Taloon on asennettu vesijohto ja viemäri sekä wc vuonna 1958. Vuonna 1968 asennettiin kuumailmapuhallin.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kesäisin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa ja urheiluharjoituksia.

## Lähteet
Jyskän työväenjärjestöjen talo

**Jyskän työväenjärjestöjen talo** sijaitsee Jyväskylässä Jyskässä.

## Historia
Talon on piirtänyt Tapio Siekkinen. Talo on rakennettu talkoilla.

## Rakennus
Talo on ulkoa pystylaudoitettu. Väri on ollut alun perin keltainen. Vuonna 1977 talo on maalattu punaiseksi. Katteena oli aluksi päre, joka  vuonna 1975 vaihdettiin peltiin. Sisäseinät on vuorattu aaltopahvilla ja sisäkatto pahvilla. Osa ovista on muutettu vuonna 1978. Talossa aluksi ollut puulämmitys vaihdettiin sähkölämmitykseen vuonna 1975.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteriesityksiä ja juhlia.

## Lähteet
Vehniän työväentalo

**Vehniän työväentalo** sijaitsee Laukaassa Vehniän kylässä haja-asutusalueella.

## Historia
Talo on rakennettu 1945–1946 talkoilla ja rahoitettu aluksi pankkilainalla. Materiaalia on hankittu keräyksillä. Laajennukset ja remontit on tehty omalla rahoituksella.

## Rakennus
Työväentalo on rankorakenteinen, ja se on maalattu punaiseksi. Katteena on ollut aluksi päre, joka korvattiin vuonna 1962 peltikatolla. Sisäkatto on vuorattu maalatulla kuitulevyllä. Myös sisäseinien verhoiluna on maalatut kuitulevyt. Laajennusosassa on lastulevyt. Laajennuksia on tehty vuosina 1975–1977. Alkuperäinen puulämmitys on korvattu vuonna 1976 öljy- ja sähkölämmityksellä. Viemäri on rakennettu vuonna 1977. Vesijohtoa ei ole.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen, kokoushuone, näyttämöhuone ja varasto. Ulkorakennuksessa on käymälä ja puuvaja.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia ja juhlia.

## Lähteet
Säynätsalon Salorinteen työväentalo

**Säynätsalon Salorinteen työväentalo** oli Säynätsalon Muuratsalossa sijainnut työväentalo. Rakennus valmistui talkoilla vuonna 1946 ja se purettiin vuonna 2020.

## Historia
Työväentalo on rahoitettu huvitoiminnalla saaduilla varoilla ja lahjoituksilla. Se rakennettiin talkoilla.

Talon toiminnan ansiosta on voitettu vuonna 1950 Tukholman rauhanvetoomuksen nimienkeruussa valtakunnallinen ensimmäinen sija.

Talo jäi tyhjilleen ja pääsi rapistumaan huonokuntoiseksi. Rakennuksen ostanut yksityishenkilö sai sille purkuluvan vuonna 2020 ja purki sen pois omakotitalon tieltä.

## Rakennus
Talo oli rakennettu sementtitiilestä ja rapattu. Talon ulkoväri oli harmaa. Kate oli ensin huopa, vuonna 1957 siihen laitettiin peltikatto. Sisäkatto ravintolassa ja eteisessä oli rapattu lauta, salissa oli puupalkit ja levyt. Talossa oli aluksi kamiinalämmitys, vuodesta 1955 öljykamiina ja sähköistys. Vesijohto ja viemäri sekä wc:t laitettiin vuonna 1978. Talon ulko-ovet ja kuisti muutettiin vuonna 1978.

Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Eri rakennuksessa oli talonmiehen huoneen ja keittiön käsittävä asunto.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteria, juhlia ja näyttelyitä.

## Lähteet
Bangweulun suoalue

**Bangweulun suoalue** ( tai *Bangweulu Wetlands*) on laaja suomaan, tulvatasangon, jokien ja suojaisten järvien muodostama alue Sambian pohjoisosissa. Alueen kokonaispinta-ala on noin 790000 hehtaaria, josta 520000 hehtaaria on pysyvää suoaluetta.

Suoalueelle tulee vettä Chambeshi-joen kautta koillisesta ja ylimääräinen vesi virtaa lounaasta Luapula-jokea pitkin pois. Alueen vedenpinnan taso vaihtelee vuoden aikana voimakkaasti, mutta ennustettavasti, ja vuosien väliset vaihtelut ovat suhteellisen pieniä. Alueen vesistö on vähäravinteista (oligotrofista) ja veteen liuenneen kiintoaineksen määrä on yleisesti ottaen pieni. Suoalueen runsas kasvillisuus, erityisesti papyruskaisla, käyttää suurimman osan Chambeshi-joen alueelle tuomista ravinteista ja näin ikään kuin suodattaa ravinteet pois vedestä.

Suoalueen vesiväylien varsilla kasvaa papyrussädekaislaa (*Cyperus papyrus*) laajoina kasvustoina ja kasvustojen reunoilla kasvaa vyöhykkeinä pilliluikkia (*Eleocharis*) sekä lumpeita (*Nymphaea*). Hiekkaisilla rannoilla ja vesiväylillä kasvaa puolestaan järviruokoa (*Phragmites australis*) sekä kastanjaluikkaa (*Eleocharis dulcis*). Maaperältään kiinteämpää maa-ainesta olevilla alueilla kasvaa erilaisia saroja (*Carex*), leinikkejä (*Ranunculus*) ja riisejä (*Oryza*) sekä "virtahepoheinäksi" kutsuttua *[[Vossia cuspidata]]* -heinälajia.

## Lähteet
Urajärven työväentalo

**Urajärven työväentalo** oli Asikkalan kunnan Urajärven kylässä sijainnut työväentalo. Se paloi vuonna 1946.

## Historiaa
Urajärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys sai yhden lähteen mukaan talon vuonna 1916. Tuolloin yhdistys oli Asikkalan suurin, vaikkakin jäsenmäärä oli vain 16. Talon vihkiäisiä tosin vietettiin jo vuonna 1914, joten se oli ainakin käyttökunnossa jo tuolloin, vaikka olisikin valmistunut vasta myöhemmin. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, kaksi huonetta ja eteinen. 1920–1930-lukujen vaihteessa yhdistyksen jäsenmäärä oli kymmenen paikkeilla.

Vuonna 1932 yhdistys määrättiin lakkautettavaksi kommunistilakien nojalla. Se oli 1920-luvun alussa kuulunut Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vaikka yhdistys oli sittemmin eronnut puolueesta, sen tulkittiin olleen edelleen kommunistinen. Työväentalo päätyi paikalliselle nuorisoseuralle.

Vuonna 1946 hyväksyttiin eduskunnassa laki, jonka perusteella 1930-luvulla takavarikoituja työväentaloja palautettiin työväenyhdistyksille. Pian tämän jälkeen Urajärven työväentalo tuhoutui tulipalossa, joka todettiin tahallaan sytytetyksi. Palon sytyttäjiksi epäiltiin nuorisoseuran jäseniä, sillä heidän kerrottiin puhuneen, että talon annettaisiin mieluummin vaikka palaa kuin palautettaisiin sitä työväenyhdistykselle.
 
Urajärven työväenyhdistys osti keskeltä kylää uuden tontin, jolle suunniteltiin uutta, entistä ehompaa taloa. Suunnitelman toteutumisesta ei kuitenkaan ole tietoa. 

## Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1915 talolla järjestettiin iltamat, joiden yhteydessä pidettiin näytelmäkilpailu. Kilpailuun osallistui Urajärven työväenyhdistyksen lisäksi Hollolan Vesikansan työväenyhdistys. Näytelmien taso ei *[[Työmies]]*-lehden selostuksen mukaan ollut kovin korkea. Esimerkiksi Urajärven oma näytelmäseura oli joutunut jättämään harjoittelun viimeiseen iltaan, sillä seurueen jäsenet asuivat kovin kaukana toisistaan. Niinpä kilpailussa ei jaettu ensimmäistä palkintoa ollenkaan, kun todettiin, ettei esityksistä mikään ollut tarpeeksi tasokas.

## Lähteet
Loimaan Kojonperän työväentalo

**Loimaan Kojonperän työväentalo** oli Loimaan kaupungin Kojonperän  kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Työväentalo rakennettiin vuosien 1908 ja 1909 vaiheilla. Aluksi työväenyhdistys vuokrasi tontin ja lunasti sen omaksi myöhemmin.

## Rakennus
Rakennusmestarina toimi Oskar Nieminen. Rakennusmateriaalina oli pääasiassa vanha hirsi. Talon pohjakaava oli alkujaan muodoltaan vinkkeli. Sisäkulmaukseen tehtiin eteisrakennelma 1930-luvulla. Talo oli maalattu punaiseksi ja julkisivut olivat rimalaudoitetut. Matala kivijalka oli tehty tasakokoisista luonnonkivilohkareista.

## Lähteet
Loimaan Sulajoen työväentalo

**Loimaan Sulajoen työväentalo** oli Loimaan kaupungin Sulajoen  kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Työväentalo rakennettiin vuoden 1909 vaiheilla. Työväenyhdistys vuokrasi aluksi tontin ja lunasti sen omaksi vuokrakauden päätyttyä. Vuonna 1916 talon ympärille istutettiin kuusiaita. Talo oli vuonna 1978 ränsistynyt.

## Rakennus
Rakennustarpeiksi ostettiin vanha maalaistalo. Talossa oli pärekatto, ja talo laudoitettiin 1930-luvulla. Julkisivut oli vuorattu vaakaponttilaudoituksella ja ullakkokerros oli pystylaudoitettu. Sokkeli oli avoin ja tehty epätasaisista luonnonkivipilareista.

## Lähteet
SKDL:n Äänekosken työväentalo

**Äänekosken Kansantalo** sijainnut Äänekosken keskustassa. Se purettiin vuoden 2001 tammikuussa.

## Historia
Talo rakennettiin talkoilla ja oli rahoitettu osaksi lainoilla ja osaksi omalla rahoituksella. Se rakennettiin vuonna 1950, ja siihen tehtiin laajennusosa vuonna 1963.

## Rakennus
Työväentalo oli rankorakenteinen. Ulkoseinät on rapattu. Katteena oli käytetty peltiä ja bitumia. Vanhan osan sisäseinät olivat halltexia ja paneelia ja laajennusosassa lastulevyä. Sisäkatto oli vanhassa osassa halltexia ja laajennusosassa betonia. Alkuperäiset puu-uunit oli vaihdettu öljypoltinkattilaan vuonna 1963 ja samana vuonna asennettiin vesijohto, viemäri ja rakennettu wc:t. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen, pioneerihuone, punttisali ja kahden huoneen ja keittiön asunto. Käymälä ja puuvaja olivat ulkorakennuksessa.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia ja juhlia. Loppuaikoina siellä oli bändien harjoitustiloja, järjestettiin erilaisia myyntitapahtumia, mutta kun rakennus meni huonoon kuntoon se lopulta purettiin tammikuussa 2001.

## Lähteet
Kantvikin koulu

**Kantvikin koulu** on Kirkkonummen Kantvikissa sijaitseva alakoulu. Koulu perustettiin vuonna 1983, ja suunniteltiin alun perin vain 80 oppilaalle, mutta sitä on tämän jälkeen laajennettu vuonna 1992 uudella lisäsiivellä. 

Koulurakennuksessa on myös hammashoitola, sekä 345m2 kokoinen koulun, sekä paikallisten liikuntajärjestöjen käytössä oleva liikuntasali.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          24.396515,
          60.090636
        ]
      }
    }
  ]
}


## Kantvikin lähiliikunta-alue
Koulun vieressä sijaitsee vuonna 2021 valmistunut Kantvikin lähiliikunta-alue, joka on aktiivisessa käytössä koulun liikuntatunneilla. Alueella on tenniskenttä, katukoriskenttä, katusählykenttä, valaistu jääkiekkokaukalo ja luistinkenttä, ulkokuntoilulaitteita, lasten leikkipaikka, sekä hiekkapohjainen jalkapallokenttä. Lähiliikunta-alueen rakentaminen maksoi 906 000€. Koulun viereisessä metsässä sijaitsee myös pururata, jota käytetään talvisin myös hiihtolatuna. Pururadan viereen valmistui vuonna 2022 Frisbeegolfharrastaja Tero Raunion suunnittelema 9-väyläinen frisbeegolfrata. 

## Lähteet
Mellilän työväentalo

**Mellilän työväentalo** on Loimaan kaupungin Mellilän kylässä sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Mellilän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903. Työväentalo valmistui vuonna 1907. Sitä laajennettiin vuosina 1928-1930 lisäsiivellä, johon tuli kahvitila ja näyttelijöiden pukuhuone. Vuonna 1944 talo siirtyi ilmeisesti yhdistyksen mukana SKDL:lle. Nykyään talo on edelleen Mellilän työväenyhdistyksen omistuksessa, ja sitä vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia.

## Rakennus
Talo oli alun perin suorakaiteen muotoinen, mutta lisäosien rakentamisen myötä siitä tuli vinkkelinmuotoinen. Alkuperäisen talon rakennusaineena käytettiin vanhaa hirttä. Talon lisäosa on lautarakenteinen. Talo on punainen. Julkisivut on vuorattu rimalaudoitukselle ja ullakkokerros pystyllä helmiponttilaudoituksella. Myöhemmin rakennetun osan kaksi julkisivua on vuorattu vaakaponttilaudoituksella. Alkuperäisen talon kivijalka oli tehty luonnonkivipilareista, joiden välejä ni myöhemmin täytetty betonilla, lisäosan kivijalka on tehty betonista. Talon kokonaispinta-ala on noin 185 m².

## Lähteet
Hohtopetoahven

**Hohtopetoahven** (*Hemibates stenosoma*) on kirjoahventen heimoon ja petoahventen sukuun kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariokalana. Se voi kasvaa enintään 30 senttimetrin mittaiseksi.

Hohtopetoahventa tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä. Laji elää syvissä vesissä ja on parvia muodostava pohjakala. Se käyttää ravinnokseen pääasiassa muita kaloja ja katkarapuja. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee hohtopetoahvenen elinvoimaiseksi lajiksi.

## Lähteet
Hyytelökölijalkaiset

**Hyytelökölijalkaiset** (Pterotracheidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Hyytelökölijalkaiset jaetaan kahteen sukuun, jotka ovat *[[Firoloida]]* (yksi laji) ja *[[Pterotrachea]]* (neljä lajia). Heimon lajit voivat kasvaa suurimmillaan 20&ndash;30 cm pitkiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat sukkulamaisia ja läpikuultavia. Täysikasvuisilla hyytelökölijalkaisilla ei ole kuorta, mutta nuorilla yksilöillä on pieni kuori. Selässä on evämäinen uloke. Osaa lajeista ympäröi hyytelömäinen limakerros. 

## Levinneisyys ja elintavat
Hyytelökölijalkaisia tavataan lämpimistä meristä. Heimon lajit ovat petoja, jotka syövät kaloja ja nilviäisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Pterotracheidae 
* UniProt: Taxonomy - Pterotracheidae 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Pterotracheidae
Mustjärven työväentalo

**Mustjärven työväentalo** oli Asikkalan kunnan Mustjärven kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Mustjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1908 yhdistys osti torpan. Ulkorakennuksesta muokattiin juhlasali, tuvasta ravintola. Työt tehtiin talkoilla. Yhdistyksen miesväki hoiti rakennustyöt, naiset toivat sammalta ja tilkitsivät hirsien rakoja.

Yhdistyksen jäsenistöön kuului etenkin torppareita. Vuonna 1916 yhdistys ilmoitti SDP:n tilastoon, että sillä oli vain kolme jäsenmaksun maksanutta jäsentä. Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen jäsenmäärä lähti väliaikaisesti kovaan kasvuun, ja Mustjärven työväenyhdistyksessä oli jopa toistasataa jäsentä.

Sisällissodan aikaan talo oli takavarikossa, ja se saatiin takaisin vuonna 1919. Yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja se lakkautettiin vuonna 1923. Talo päätyi Suomen Ammattijärjestölle, joka puolestaan luovutti sen vuonna 1927 Maa-, metsä- ja uittotyöväen liiton osaston nro 4 käyttöön. Suomen Ammattijärjestö lakkautettiin ja talo suljettiin vuonna 1930 kommunistilakien nojalla. Myöhemmin se pakkohuutokaupattiin Mustjärven pienviljelijäyhdistykselle.

Vuonna 1944 perustettiin SKP:n Mustjärven osasto, joka ryhtyi anomaan taloa itselleen. Vuonna 1949 anomus oli jälleen hylätty, ja talo pysyi pienviljelijäyhdistyksen omistuksessa. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. 

## Toimintaa työväentalolla
Jo syyskuussa 1908 talolla päästiin viettämään Mustjärven ja Vuoren työväenyhdistysten yhteistä vuosijuhlaa. Ohjelmassa oli muun muassa viisiottelu ja 10&nbsp;000 metrin juoksu sekä iltaohjelmana runonlausuntaa, puheita, näytelmiä ja tanssia. Asikkalalaissyntyinen Eetu Salin puhui usein talolla.

## Lähteet
Hemibates

**Petoahvenet** (*Hemibates*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Suvussa oli pitkään vain yksi laji, hohtopetoahven, mutta nykyisin siihen kuuluu myös vuonna 2017 tieteelle kuvattu kulmapetoahven. Kumpikin laji elää kotoperäisenä Tanganjikajärvessä.

## Lajit
Sukuun kuuluu seuraavat kaksi lajia:
**[[Hemibates koningsi]]* Schedel & Schliewen, 2017 – kulmapetoahven
**[[Hemibates stenosoma]]* (Boulenger, 1901) – hohtopetoahven

## Lähteet
Emma Ribom

**Emma Ribom** (s. 29. marraskuuta 1997) on ruotsalainen maastohiihtäjä ja MM-mitalisti.

Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Ribom saavutti 14. sijan 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Pekingin olympialaisissa 2022 Ribom sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä kuudenneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Ribom saavutti maailmanmestaruuden vapaan hiihtotavan parisprintissä yhdessä Jonna Sundlingin kanssa ja hopeaa perinteisen hiihtotavan sprintissä. Lisäksi hän hiihti avausosuuden Ruotsin pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 Ribom sijoittui yhdistelmäkilpailun yhdenneksitoista ja voitti kultaa viestissä. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kymmenenneksi ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 13:nneksi.

Maastohiihdon maailmancupissa Ribom on saavuttanut 1# palkintopallisijaa. Kaudella 2020–2021 hän sijoittui kolmanneksi Val di Fiemmen perinteisen hiihtotavan sprintissä ja kaudella 2021–2022 Lahden vapaan hiihtotavan sprintissä toiseksi. Kaudella 2022-2023 Ribom saavutti ensimmäisen osakilpailuvoittonsa voittamalla Rukan perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti myös Lillehammerin vapaan hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui Livignon vapaan hiihtotavan sprintissä kolmanneksi. Les Roussesin perinteisen hiihtotavan sprintissä hän sijoittui toiseksi. Kaudella 2023–2024 hän voitti Rukan perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui kolmanneksi Trondheimin vapaan hiihtotavan sprintissä. Hän sijoittui kolmanneksi Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli samalla kaudella yhdeksäs. Kaudella 2025–2026 hän sijoittui Trondheimin perinteisen hiihtotavan sprintissä toiseksi. Tour de Skillä hän sijoittui Toblachin 5 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa toiseksi.

## Lähteet
Feles

**Feles** on miehen etunimi. Se on Felix-nimen saamelainen vastine, joka sisältyy professori Pekka Sammallahden laatimaan pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin. Felesin nimipäivä on 6.&nbsp;syyskuuta.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2022 mennessä tilastoitu alle 10 Feles-nimistä miestä.

## Lähteet
Martin Modéus

**Nils Martin Modéus** (s. 1. maaliskuuta 1962) on ruotsalainen pappi, joka on toiminut 4. joulukuuta 2022 alkaen Ruotsin kirkon arkkipiispana.

## Tausta ja yksityiselämä
Modéus syntyi vuonna 1962 Jönköpingssä. Hän on opiskellut teologiaa Lundin yliopistossa ja valmistui Pastoralinstitutetista (nyk. Svenska kyrkans utbildningsinstitut) vuonna 1985. Hän väitteli teologian tohtoriksi Lundin yliopistossa vuonna 2007 väitöskirjalla, joka käsitteli eksegetiikkaa. Lisäksi Modéuksella on kandidaatintutkinto Tukholman yliopistosta, jossa hän opiskeli sosiaaliantropologiaa vuonna 1998.

Modéus on naimisssa Marianne Langby Modéuksen kanssa. Parilla on viisi aikuista lasta. Myös hänen veljensä Fredrik Modéus on pappi ja toimii Växjön piispana.

## Ura pappina

Modéus vihittiin papiksi vuonna 1986 Växjön seurakunnassa. Modéus aloitti Linköpingin hiippakunnan piispana 6. maaliskuuta 2011. Hänet vihki piispaksi silloinen arkkipiispa Anders Wejryd.

Arkkipiispa Antje Jackelén ilmoitti loppuvuodesta 2021 jäävänsä eläkkeelle. Seuraaja on perinteisesti valittu virassa olevien piispojen keskuudesta. Modéus valittiin uudeksi arkkipiispaksi 8. kesäkuuta 2022, kun hän sai arkkipiispanvaalissa 59&nbsp;% annetuista äänistä. Hänet otettiin vastaan arkkipiispan virkaan 4. joulukuuta 2022 Uppsalan tuomiokirkossa.

## Lähteet
Jonas Buhl Bjerre

**Jonas Buhl Bjerre** (s. 26. kesäkuuta 2004) on tanskalainen shakin suurmestari. Bjerren vahvuusluku on 2616, jolla hän on Tanskan vahvin aktiivipelaaja ja maailmanlistan sijalla 162.

## Ura
Bjerre pelasi ensimmäiset Elo-kelpoiset turnauspelinsä helmikuussa 2013. Helmikuussa 2016 hän ylitti vahvuusluvun 2400 ja saavutti samana vuonna FIDE-mestarin arvonimen. Vuonna 2017 Bjerre voitti alle 14-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden tuloksella 7,5/9.

Heinäkuussa 2018 Bjerre sai kansainvälisen mestarin arvonimen. Saman vuoden shakkiolympialaisissa hän pelasi Tanskan vitoslaudalla tuloksella 4,5/9. Vuonna 2019 Bjerre sijoittui Tanskan mestaruuskisoissa toiseksi hävittyään loppuottelussa Allan Stig Rasmussenille.

Bjerre saavutti vuoden 2019 FIDE Grand Swiss -turnauksen aikana viimeisen suurmestarin arvonimeen vaadittavan kriteerin, kaikkien aikojen nuorimpana tanskalaisena. Maailman shakkiliitto FIDE nimitti hänet suurmestariksi maaliskuussa 2020.

Maaliskuussa 2022 Bjerre ylitti ensimmäistä kertaa vahvuusluvun 2600. Shakkiolympialaisissa 2022 hän nousi Tanskan ykköslaudalle ja keräsi yhdeksässä pelaamassaan pelissä kuusi pistettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Vahakkaat

**Vahakkaat** on ryhmä vaaleaitiöisiä helttasieniä. Vahakkaita sisältäviä sukuja ovat helovahakkaat (*Hygrocybe*), metsävahakkaat (*Hygrophorus*), niittyvahakkaat (*Camarophyllus*) ja savuvahakkaat (*Camarophyllopsis*). Vahakas-nimitys tulee sienten paksuista ja vahamaisen tuntuisista heltoista.

## Lähteet