open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pyhän Sylvesterin ritarikunta

**Pyhän Syvlesterin ritarikunta** () on Pyhän istuimen jakama ritarikunta, joka perustettiin vuonna 1905, kun se erotettiin kultaisen kannuksen ritarikunnasta paavi Pius X:n käskyllä.

Alkujaan sillä palkittiin sellaisia katolilaisia henkilöitä, jotka olivat ansioituneet kirkon arkisten asioiden hoidossa. Sillä palkittiin myös sellaisia virkamiehiä, taiteilijoita, tutkijoita ja muita ammattilaisia, joiden palvelus oli hyödyttänyt katolista kirkkoa. Nykyään saajan ei enää tarvitse olla katolilainen, ja kunnianosoitusta voidaan jakaa myös naisille.

Kunniamerkkiä jaetaan neljässä luokassa:

*  suurristin ritari
*  komentajaritari tähdellä
*  komentajaritari
*  ritari

## Lähteet
Tapparan SM-sarjakausi 1964–1965

Tapparan kausi 1964–1965 oli ehkäpä huonoimpia, mitä seura on historiansa aikana nähnyt, sillä hallitseva Suomen mestari sijoittui sarjassa viimeiseksi ja täten putosi alemmalle sarjatasolle. Kauden vaikeaksi teki se, että Tapparan luottopelaajat Esko Luostarinen ja Seppo Liitsola siirtyivät muihin tehtäviin, ja kauden aikana useampi pelaaja oli loukkaantunut ja pelikiellossa. Tappara sai 18 pelistä ainoastaan 4 voittoa ja pisteitä 9. Tämä sijoitti Tapparan viimeiselle sijalle, sillä toisiksi viimeisenä olevalla HJK:lla oli 4 pistettä enemmän.

## Sarjataulukko
Lähde: 

## Tapparan ottelut

1. SaiPa–Tappara (6-5)

2. Tappara–Karhut (2-4)

3. Tappara–Lukko (5-4)

4. Tappara–HIFK (4-4)

5. Tappara–Ilves (3-4)

6. RU-38–Tappara (3-0)

7. TPS–Tappara (4-1)

8. HJK–Tappara (4-2)

9. TK-V–Tappara (2-5)

10. Tappara–TK-V (1-2)

11. Tappara–TPS (6-3)

12. Lukko–Tappara (2-3)

13. Tappara–HJK (2-5)

14. Tappara–RU-38 (2-4)

15. Ilves–Tappara (5-3)

16. HIFK–Tappara (2-0)

17. Tappara–SaiPa (4-7)

18. Karhut–Tappara (2-1)

## Muutto Hakametsän jäähalliin

Suomen ensimmäinen jäähalli saatiin valmiiksi 1965 tammikuussa ja ensimmäinen peli pelattiin tammikuun viimeisenä päivänä. Vastakkain tässä historiallisessa pelissä oli Tapparan paikallisvastustaja Tampereen Ilves. Peli oli tiukka, mutta loppujen lopuksi Ilves voitti Tapparan lukemin 5-3. Tästä alkoi suomalaisessa jääkiekossa uusi aikakausi, kun kaikki joukkueet alkoivat siirtyä jäähalleihin ja suomalainen jääkiekko otti askeleen lähemmäksi ammattilaisuutta.

## Lähteet
Färsaaret Eurovision laulukilpailussa

**[[Färsaaret]]** ei ole osallistunut kertaakaan Eurovision laulukilpailuun, mutta Färsaarten yleisradioyhtiö Kringvarp Føroya (KvF) aikoo hakea EBU:n jäsenyyttä vuonna 2023. Jäsenyys mahdollistaisi Färsaarten osallistumisen tuleviin Eurovision laulukilpailuihin. Färsaaret on aikaisemmin hakenut jäsenyyttä vuonna 2010, jolloin hakemus kuitenkin hylättiin. Kun KvF:n entinen toimitusjohtaja Dia Midjord kuitenkin vuosia myöhemmin tutki asiaa hän huomasi, ettei itsenäisyys ole edellytys jäsenyyteen. Keskustelut ovat kuitenkin olleet lakkautettuna vuodesta 2018. Vuonna 2023 KvF laittoi asian takaisin käsittelyyn, kun färsaarelainen artisti Reiley voitti Dansk Melodi Grand Prix 2023 -laulukilpailun ja edusti Tanskaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa.

## Lähteet
Timo Reina

**Timo Reina** on suomalainen virkamies ja poliittinen taustavaikuttaja. Reina toimii Kuntaliiton varatoimitusjohtajana.

Vuosina 2003–2006 Reina työskenteli alue- ja kuntaministeri Hannes Mannisen erityisavustajana, 

Vuosina 2012–2016 Reina toimi Hämeen maakuntajohtajana. Tätä ennen hän työskenteli Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen hallintojohtajana. Vuonna 2016 Reina valittiin Kuntaliiton varatoimitusjohtajaksi.

Reina on naimisissa Kallion kirkkoherra Riikka Reinan kanssa. Reina on koulutukseltaan varatuomari ja oikeustieteen maisteri. Kunnallisia luottamustehtäviä Reina on hoitanut Petäjävedellä ja Järvenpäässä, jossa hän asuu. Timo Reina on taustaltaan keskustalainen.

## Lähteet
Leila Kostiainen

**Leila Kostiainen** (s. 1950) on suomalainen järjestövaikuttaja ja ammattiyhdistysjohtaja. Kostiainen työskenteli STTK:n pääsihteerinä vuodesta 2007 lähtien. Kostiainen on toiminut vuodesta 2017 lähtien lainsäädännön arviointineuvoston puheenjohtajana.

Kostiainen aloitti työuransa fysioterapeuttina. Samalla hän kiinnostui ammattiyhdistystoiminnasta ja nousi 28-vuotiaana ammattiliittonsa puheenjohtajaksi. Vuonna 1982 Kostiainen oli mukana perustamassa ammattiliitto Tehyä jonka palveluksessa hän toimi pitkään. Ammattiyhdistystoiminnan myötä Kostiainen ryhtyi lukemaan oikeustieteitä. 36-vuotiaana hän valmistui varanotaariksi ja oikeustieteiden kandidaatiksi 42-vuotiaana. Vuonna 2000 Kositianen valittiin STTK:n työmarkkinayksikön johtajaksi. Kostiainen on toiminut Sinikka Mönkäreen valtiosihteerinä vuonna 2005 ja Tuula Haataisen valtiosihteerinä 2005-2007.

## Lähteet
Hampuri-Finkenwerderin lentoasema

**Hampuri-Finkenwerderin lentoasema** on Airbusin omistama lentokenttä ja lentokonetehdasalue Finkenwerderin alueella Hampurissa, Saksassa. Kentälle ei ole kaupallisia lentoja, vaan sitä käytetään lentokoneiden testaamiseen ja niiden osien kuljettamiseen. Airbusin tehtaassa kokoonpannaan A320 -sarjan lentokoneita, jonka lisäksi tehdas valmistaa rungon osia A330 ja A350 -sarjojen koneisiin.

## Lähteet
Volodymyr Horbulin

**Volodymyr Pavlovytš Horbulin** (; s. 17. tammikuuta 1939 Zaporižžja) on ukrainalainen professori ja tekniikan tohtori. Hän on Ukrainan tiedeakatemian (NANU) varapuheenjohtaja.

Horbulin väitteli tekniikan tohtoriksi 1994 ja on ollut vuodesta 1995 NANU:n professori ja vuodesta 1997 informaatio-osaston (informaatioteknologia ja strateginen turvallisuus) tutkija. Hän on ollut vuodesta 2015 NANU:n ensimmäinen varapuheenjohtaja.

## Tunnukset
* Ruhtinas Jaroslav Viisaan ritarikunnan kunniamerkki (1. lk)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Egyptin 9. dynastia

**Egyptin 9. dynastia** hallitsi Egyptiä ensimmäisen välikauden aikana. Dynastian hallintokaupunkina oli Herakleopolis Megale.
Meryibre Khety I

**Meryibre Khety I**, myös **Khety I**, **Akhtoy I** tai **Achthoes**, oli muinaisen Egyptin 9.dynastian faarao. Pappi ja historioitsija Manethon mielestä Khety oli julma hallitsija. Tarinan mukaan krokotiili olisi syönyt Khetyn hänen pudottuaan Niiliin. Khety lienee ollut alun perin Ylä-Egyptin XX:n nomoksen nomarkki tai prinssi, joka omaksui 8. dynastian sammumisen jälkeen Egyptin hallitsijan aseman. Khety perusti hallintonsa Herakleopolikseen.

## Lähteet
Elokuvateollisuus

**Elokuvateollisuus** on elokuvantekoa, johon kuuluvat kaupallisesti elokuvia tekevät henkilöt ja yritykset. Elokuvateollisuus sisältää tekniset ja kaupalliset instituutiot eli tuotantoyhtiöt, elokuvastudiot, elokuvauksen, animaation, tuotannon, käsikirjoittamisen, esi- ja jälkituotannon, elokuvajuhlat, elokuvien jakelun ja näyttelijät.

Elokuvateollisuus kattaa kaikki henkilöt, jotka osallistuvat lavastamiseen tai kuvaamiseen, joissa tehdään elokuvia, televisio-ohjelmia, dokumentteja tai mainoksia. Se kattaa kaikki jakelumuodot filmistä digitaalisiin muotoihin. Elokuvateollisuus ei kata henkilöitä, jotka ottavat valokuvia tai kuvaavat henkilökohtaiseen epäkaupalliseen käyttöön tai julkiseen esitykseen.

Ennen elokuvateollisuuden syntyä projektori, sen käyttäjä ja esitettävä lyhytfilmi olivat yksi kokonaisuus. Noin vuodesta 1897 alkaen projektoreita ja filmejä myytiin erikseen kiertäville esittäjille, jotka siirtyivät paikasta toiseen kun uutuudenviehätys yhdessä kohteessa väheni. Esittäjät ostivat kertaluontoisia lyhytfilmejä ja koostivat niistä esityksiä, joihin liittyi kerrontaa, ääniefektejä ja musiikkia, joka oli varhaista muotoa editoinnille ja esittäjät olivat varhaisia ohjaajia.

## Katso myös
* Viihdeteollisuus
* Independent-elokuva

## Lähteet
Luettelo Suomen julkisista muistopuista ja -metsistä

**Luettelo Suomen muistopuista ja -metsistä** sisältää Suomessa olevat jonkun tapahtuman, aiheen tai henkilön muistoksi julkiselle paikalle istutetut muistopuut, puuryhmät ja muistometsät. Ne voivat sijaita valtion, kunnan, yritysten tai liikelaitosten maalla. Tyypillisimpiä muistopuita ovat esimerkiksi yhteisöjen istuttamat tapahtumien muistopuut ja itsenäisyyden kuusen jälkeläiset ja muut kuuset, joita on istutettu Suomen itsenäisyyttä juhlistamaan tasavuosikymmeninä.

Suomen itsenäisyyden 50 vuoden kunniaksi vuonna 1967 istutettiin itsenäisyyskuusia yli 30&nbsp;000. Nämä kuuset ovat peräisin Helsingin Kaivopuistoon istutetun Itsenäisyyden kuusen siemenistä.

## Luettelo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fabio Wibmer

**Fabio Wibmer** (s. 30. kesäkuuta 1995 Kals am Großglockner, Itävalta) on itävaltalainen pyöräilijä, stunt-esiintyjä ja tubettaja. Hän harjoittelee pääasiassa katuajoja ja alamäkiajoa. Hän tekee nettivideoita, jotka ovat verrattavissa Danny MacAskillin videoihin. Häntä sponsoroi energiajuomayhtiö Red Bull. Hän voitti maastopyöräilyn kansalliset mestaruuskilpailut vuonna 2016 ja on myös osa SICKia! Wibmerin kanavalla oli helmikuussa 2026 yli 8 miljoonaa tilaajaa ja 1,7 miljardia katselukertaa.

## Lähteet
Herralan koulu

**Herralan koulu** on Ilmajoen kirkonkylässä sijaitseva peruskoulu. Se perustettiin Ilmajoen ensimmäisenä kansakouluna vuonna 1860. Koulussa on luokat 1–6.

Herralan koulu avattiin 19. elokuuta 1860. Oppilaita oli tuolloin 65, joista poikia oli 42 ja tyttöjä 23. Se oli Ilmajoen ainoa kansakoulu 25 vuoden ajan Västilän koulun avaamiseen saakka. Ilmajoelle vuonna 1924 perustettu oppikoulu toimi osittain Herralan koulussa vuokratiloissa muutaman vuoden ajan. Vuonna 1987 Herralan ja Palonkylän koulupiirit palautettiin yhdeksi Keskikunnan koulupiiriksi.

Herralan koulun vanhan puurakennuksen lähelle rakennettiin arkkitehti Into Pyykön suunnittelema kaksikerroksinen tasakattoinen koulurakennus vuosina 1959–1960.

## Lähteet
*
### Viitteet
Christian Theodor Holtfodt

**Christian Theodor Holtfodt** (17. lokakuuta 1863 Kristiania – 24. helmikuuta 1930 Aker) oli norjalainen kenraali ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan puolustusministerinä vuosina 1914–1919.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rudolf Peersen

**Rudolf Elias Peersen** (28. huhtikuuta 1868 Kristiansand – 5. helmikuuta 1949 Kristiansand) oli norjalainen juristi ja Venstren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1913–1918 ja 1930–1936 sekä toimi Norjan puolustusministerinä vuonna 1919. Vuosina 1938–1940 ja 1945 hän oli Kristiansandin pormestari.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Renwez

**Renwez** on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista luoteeseen.

Notre-Damen kirkko on rakennettu 1300-luvulla. Vuonna 1478 kirkko tuhoutui burgundilaisten hyökkäyksessä. Tuolloin koko kylä sytytettiin tuleen, ja myös kirkko paloi maan tasalle mukanaan paikalliset talonpojat, jotka olivat hakeneet sieltä turvapaikkaa. Porcienin kreivi Philippe I de Croÿ rakennutti kirkon uudelleen 1400-luvun lopulla ja 1500-luvun alussa.

Renwezin metsämuseo (*Musée de la Forêt de Renwez*) on 11 hehtaarin alueella sijaitseva museo, missä voi tutustua metsätalouteen ja ardennilaisten esi-isien elämään metsän keskellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vikebladet Vestposten

**Vikebladet Vestposten** (edeltäjät 1929–1989 *Vestposten* ja 1973–1989 *Vikebladet*) on norjalainen vuonna 1989 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Ulstein. Se ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Polaris Media -konserniin. Lehti muodostui, kun *Vestposten* yhdistyi vuonna 1989 *Vikebladet*-lehden kanssa.

Vikebladet in Ulstein.jpg|Lehden toimitus Ulsteinissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Rinat Fahretdinov

**Rinat Rašitovitš Fahretdinov** (, , s. 28. syyskuuta 1991 Saransk) on tataaritaustainen venäläinen vapaaottelija, joka kilpaili UFC:ssä vuodesta 2021 vuoteen 2025. Fahretdinov tunnetaan tehokkaasta ”giljotiinikuristus”-liikkeestään.

## Ammattilaisottelut

## Lähteet
Osteopetroosi

**Osteopetroosi** on harvinainen perinnöllinen sairaus, jossa luut kasvavat liian tiheiksi. Tämä johtaa lisääntyneeseen murtumaherkkyyteen. Lisäksi luut voivat olla normaalia suuremmat ja epämuodostuneet. Muutokset kallon koossa ja tiheydessä voivat johtaa sokeutumiseen, kuuroutumiseen tai kasvohalvaukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Osteopetrosis
Loukkola

**Loukkola** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Jaakko Loukkola (1987–2023), näyttelijä, muusikko ja ohjaaja
* Marjo Loukkola (o.s. *Multasuo*, 1977–2014), maastohiihtäjä
* Satu Loukkola (s. 1957), kuvanveistäjä.
Saariaho

**Saariaho** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Jaakko Saariaho (1877–1951), poliitikko, kansanedustaja (Nuorsuomalaiset), opettaja ja kirjakauppias
* Kaija Saariaho (o.s. *Laakkonen*, 1952–2023), säveltäjä
* Kerttu Saariaho (o.s. *Marjala*, 1918–2004), posliinitaiteilija
* Matti Saariaho (1930–2001), kirjailija
* Urho Saariaho (1911–1981), poliitikko, kansanedustaja (Kokoomus), seiväshyppääjä ja sosiaalineuvos
MUMPS

**MUMPS** (Massachusetts General Hospital Utility Multi-Programming System) tai **M** on ohjelmointikieli, joka kehitettiin 1960-luvulla Massachusetts General Hospitalin käyttöön. MUMPS on proseduraalinen, tulkattu ohjelmointikieli, jonka erikoisuus on kieleen kiinteästi liittyvä ei-relaatiotietokantajärjestelmä.

Kielen ominaisuuksia on hyvä merkkijonojen käsittely ja moniulotteiset assosiaatiotaulut.
Merkkijonoja voi ajaa ohjelmakoodina. Muuttujille ei ole tyypitystä, vaan niitä käytetään automaattisesti merkkijonoina tai lukuina. Ohjelmointikielessä on myös monen käyttäjän ja moniajon tuki. MUMPS suunniteltiin siirrettävyyttä varten ja tietokantoja voi siirtää eri toteutusten välillä, sillä ne ovat pelkkää tekstiä. Varhaiset MUMPS-toteutukset PDP-11:lle ja IBM PC:lle olivat kokonaisia käyttöjärjestelmiä. Myöhemmät ajetaan normaalin käyttöjärjestelmän alla.

MUMPSia on historiallisesti käytetty lähinnä tekstipohjaiselta komentoriviltä. 1990-luvulla MUMPS-järjestelmiin lisättiin esim. ODBC-tuki. Micronetics Design Corporation on kehittänyt MUMPSista OLE-kontrollerin ja lisäsi 1997 web-tuen ja pääsyn MUMPS-tietokantoihin Javasta.

MUMPSia käytetään historiallisista syistä lähinnä sairaaloiden potilastietojärjestelmissä Yhdysvalloissa ja Suomessa (Apotti).
Toisaalta kieltä on käytetty myös pankkien sovelluksissa. Kielellä on toteutettu myös järjestelmiä varustamojen ja kuljetusyritysten käyttöön, erilaisia lipunvaraus- ja paikanvaraus- ja jäsentenhallintajärjestelmiä.

MUMPSin kehittivät Neil Pappalardo, Robert Greenes ja Curt Marble Harvard Medical Schoolista Massachusettsin yleisen sairaalan G. Octo Barnettin johtamassa tietokonelaboratoriossa Bostonissa vuosien 1966&ndash;1967 välillä DEC:in PDP-sarjan minitietokoneille. MUMPS kehitettiin Yhdysvaltain liittovaltion rahoituksella, joten se julkaistiin public domainiin.

MUMPS-teknologian liikevaihto oli vuonna 1991 maailmanlaajuisesti miljardi dollaria. Kielen toteutuksia oli saatavissa kahdeltatoista yhtiöltä.

MUMPS on standardoitu standardissa ANSI X11.1-1995.

## Lähteet
Terhi Lehtonen

**Terhi Lehtonen** on suomalainen EU-virkamies ja poliittinen taustavaikuttaja. Lehtonen on työskennellyt hallituskaudella 2019–2023 vihreiden ilmasto- ja ympäristöministereiden Krista Mikkonen, Emma Kari ja Maria Ohisalo valtiosihteerinä. Ennen valtiosihteerin pestiä Lehtonen työskenteli Brysselissä yli 20 vuoden ajan ympäristö- ja ilmastoasioiden parissa. Lehtonen on toiminut vuosina 2001-2003 europarlamentaarikko Heidi Hautalan toimistopäällikönä, europarlamentin vihreiden ympäristöpoliittisena neuvonantajana 14 vuoden ajan 2004–2018 sekä Euroopan komission ilmastopääosastolla kansainvälisiin neuvotteluihin liittyivssä tehtävissä vuosina 2018–2019.

Lehtonen oli perustamassa Turun ja Varsinais-Suomen Eurooppa-toimistoa vuonna 1988 ja työskenteli toimistossa vuoteen 2001 saakka. Lehtonen on työskennellyt Suomen Brysselin suurlähetystössä harjoittelijana vuonna 1997 sekä vuoden 1999 EU-puheenjohtajakauden avustajana.

## Lähteet
Helgelandin käräjäoikeus

**Helgelandin käräjäoikeus** (norj. *Helgeland tingrett*) on yksi Norjan 23 käräjäoikeudesta ja kuuluu Hålogalandin laamanninoikeuden alaisuuteen. Se perustettiin vuonna 2021 yhdistämällä aiemmat Alstahaugin, Brønnøyn ja Ranan käräjäoikeudet. Käräjäoikeudet toimipisteet sijaitsevat Brønnøysundissa, Mo i Ranassa ja Sandnessjøenissä.
## Tuomiopiiri
Käräjäoikeuden tuomiopiiri koostuu seuraavista kunnista:

* Alstahaug
* Bindal
* Brønnøy
* Dønna
* Grane
* Hattfjelldal
* Hemnes
* Herøy
* Leirfjord
* Lurøy
* Nesna
* Rana
* Sømna
* Træna
* Vefsn
* Vega
* Vevelstad

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Käräjäoikeuden verkkosivut
Laihian baptistiseurakunta

**Laihian baptistiseurakunta** oli vuonna 1879 perustettu ja 1800-luvun lopulla toiminut baptistiseurakunta Laihialla. Jurvan baptistiseurakunnan tavoin baptismi saapui Laihialle vuonna 1878 purmolaisen Henrik Naarsin ja kortesjärveläisen Anders Lillirsin toimesta. Naars osasi suomea ja hänen julistustyönsä johti seurakunnan perustamiseen vuonna 1879. Perustamiskokouksessa oli läsnä 11 henkilöä. Laihian baptistiseurakunta toimi läheisessä yhteydessä Jurvan baptistien kanssa, joista muodostuikin Etelä-Pohjanmaan baptistien keskus. Laihian baptistit liittyivät eriuskolaislain astuessa voimaan 1889 Jurvan seurakuntaan. Baptistit järjestivät Laihialla seuroja ja matkasaarnaajat kiersivät tunnettujen baptistien taloissa.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Tapparan SM-sarjakausi 1965–1966

Kaudella 1965–1966 Tappara pelasi ykkösdivisioonassa (nyk. Mestis), tiputtuaan viime kaudella SM-sarjasta. Vaikka Tappara viime kauden huonoista peli suorituksista huolimatta putosi ykkösdivisioonaan, onnistui Tappara säilyttämään heidän huippu pelaajiaan joukkueessa, joka teki Tapparan nousu haaveista takaisin SM-sarjasn paremmat. Kaudella Tappara pelasi 14 ottelua ja voitti näistä 12 ja pelasi kaksi ottelua tasapeliin, yhteensä Tappara kerrytti 26 pistettä, joka riitti parempaan tulokseen kuin sarjan toisena olevan TP-V:n 23 pistettä, ja voitettuaan ykkösdivisioonaan, nousi Tappara takaisin SM-sarjaan. Tappara pelasi myös kaudella Suomen Cuppia, sijoittuen hopealle.

## Suomen Cup
Suomen Cupin ensimmäisellä kierroksella Tappara sai vastaansa Jämsäkosken Ilveksen, Tappara voitti pelin helposti maalein 14-2. Toisella kierroksella vastaan tuli paikallisvastustaja Tampereen Ilves, Tappara voitti paikallispelin maalein 7-4. Kolmannella kierroksella vastaan tuli Rauman Säppi, ottelu päättyi Tapparan voittoon 6-1. Välierissä Tapparaa vastaan tuli Rovaniemen Palloseura, mutta Tappara eteni suoraan finaaleihin, sillä RoPS antoi Tapparalle luovutusvoiton. Finaaleissa vastaan tuli Lahden reipas. Tapparan ja Lahden reippaiden varsinainen peliaika päättyi tasatilanteessa kun maalit olivat 5-5, täten siirryttiin jatkoeriin. Suomen Cupissa jatkoeriä pelattiin 20 minuuttia ja erä ei katkennut vaikka olisi tullut maali. Tapparan ja Lahden reippaan peli saatiin päätökseen kun peliä oltiin jatkettu kahdella jatkoerällä, ottelu päättyi Lahden reippaan voittoon maalein 8-6.

## Tapparan ottelut ykkösdivisioonassa
1 Tappara-HPK(15-0)

2 TPV-Tappara(4-4)

3 Tappara-TuKV(23-1)

4 Hokki-Tappara(1-6)

5 PitT-Tappara(1-9)

6 Tappara-HTarmo(8-2)

7 Tappara-VehU(10-0)

8 VehU-Tappara(1-7)

9 Tappara-PitT(16-3)

10 Tappara-Hokki(8-3)

11 TuKV-Tappara(1-7)

12 HTarmo-Tappara(1-1)

13 Tappara-TPV(2-0)

14 HPK-Tappara(0-13)

## Lähteet
Jouko Kallio (maanviljelysneuvos)

**Jouko Kalervo Kallio** (9. syyskuuta 1939 Nivala – 8. kesäkuuta 2024 Nivala) oli suomalainen maanviljelijä ja osuustoimintavaikuttaja, joka on saanut maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Kallion vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Veikko Kallis Kallio, presidentti Kyösti Kallion poika, ja Maria Hautala. Hän avioitui 1964 Pirkko Maija Komun kanssa. Jouko Kallio kävi maamieskoulun ja valmistui maatalousteknikoksi Ahlmannin maanviljelysopistosta. Hän oli maanviljelijä Heikkilän tilalla Nivalassa 1967–1995 ja tilan omistaja 1973–1995. Kalliolla oli useita osuustoiminnallisia ja muita liike-elämän luottamustehtäviä, mukaan lukien Nivalan Osuuspankin hallintoneuvosto 1967–1994 ja sen puheenjohtajuus 1973–1994,  Nivalan Osuuskaupan hallitus 1972–1983, Nivalan Osuusmeijerin hallitus 1972–1995 ja sen puheenjohtajuus 1973–1995 sekä Nivalan Leipä Oy:n hallituksen puheenjohtajuus 1974–1995.

Kallion muita luottamustehtäviä olivat Osuuskunta Pohjolan Maidon hallitus 1980–1995 ja sen varapuheenjohtajuus 1982–1989 ja puheenjohtajuus 1990–1995, Valion rehuneuvottelukunnan puheenjohtajuus 1980–1993, hallintoneuvosto 1988–1992 ja hallitus 1992–1995 sekä Keski-Pohjanmaan Osuuskaupan hallintoneuvosto 1985–1988. Hän oli myös Suomen Maatalouden Laskentakeskus Oy:n hallituksessa 1986–1992, Normilk Oy:n hallituksen puheenjohtaja 1990–1993 ja Kuivamaito Oy:n hallintoneuvoston jäsen 1994–1995, samoin kuin useiden maa- ja kotieläintalousjärjestöjen johtoelinten jäsen. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Kallio sai 1996.

## Lähteet
Luettelo televisiosarjan Kesäterassi jaksoista

Tämä on **luettelo [[Kesäterassi]]-televisiosarjan jaksoista ja vieraista.**

## Ensimmäinen tuotantokausi (2017)

## Toinen tuotantokausi (2018)

## Kolmas tuotantokausi (2019)

## Neljäs tuotantokausi (2020)

## Viides tuotantokausi (2021)

## Kuudes tuotantokausi (2022)

## Seitsemäs tuotantokausi (2023)

## Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Kesäterassin'' menneitä jaksoja Telsu-ohjelmaoppaassa
Parikkalan baptistiseurakunta

**Parikkalan baptistiseurakunta** on entinen baptistiseurakunta Parikkalassa. Seurakunta toimi vuosina 1872–1942. Parikkalan seurakunta oli Karjalan ensimmäinen baptistiseurakunta ja se perustettiin vuonna 1872. Seurakunnassa oli 1920-luvulla voimakasta herätystä Antti Kormanon kaudella. Seurakunnan toiminta loppui toisen maailmansodan myötä.

## Historia
Baptismi saapui Parikkalaan vuonna 1866, kun paikkakunnan luterilainen kirkkoherra John Hymander oli saanut käsiinsä Ruotsin baptistien *Evangelist*-lehden. Tämän seurauksena hän aloitti kirjeenvaihdon ruotsalaisen baptistisaarnaaja Anders Wibergin kanssa. Lokakuussa 1871 Hymander lähetti Tuomiokapituliin eroilmoituksensa ja matkusti kesäkuussa 1872 Ruotsiin baptistien konferenssiin. Täällä Hymander kastettiin yhdessä tyttärensä kanssa.

Ruotsista palattuaan Hymander kastoi vaimonsa sekä muita uskoon tulleita. Tämän jälkeen he perustivat Parikkalan baptistiseurakunnan, jonka työ kuitenkin hiljeni Hymanderin kuollessa 1877. 1890-luvun lopulla (1898) seurakunnan toiminta kuitenkin jälleen elpyi ja siihen liittyi 16 jäsentä. Vuonna 1907 seurakunta ilmoitettiin Etelä-Suomen suomenkielisten baptistien piiriyhdistyksen jäseneksi.

Antti Kormano muutti vaimonsa kanssa Parikkalaan vuoden 1919 lopulla ja hän piti kokouksia monissa Parikkalan kylissä. Vuoden 1920 alussa uutisoitiin sadan ihmisen uskoontulosta Parikkalassa ja kolmenkymmenen ihmisen kasteesta. Seurakunta keräsi varoja ompeluseuratyöllä ja Kormano antoi rakentaa talonsa yhteyteen seurakunnan rukoushuoneen. Talo sijaitsi lähellä Tiviän pysäkkiä ja sinne pääsi helposti junalla.

Parikkalan baptistiseurakunnan työ loppui 1940-luvulla toisen maailmansodan myötä.

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Suomen Baptistikirkko

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Vaajakosken Uimaseura

**Vaajakosken uimaseura** (VaajUS) on Vaajakoskella Jyväskylässä sijaitseva uimaseura. Seura on perustettu Jyväskylän Maalaiskunnassa vuonna 1946. Seura harjoittelee pääasiassa Uimahalli Wellamossa ja keskittyy pääasiassa nuorten uintiharrastukseen ja kilpailemiseen.

## Lähteet
Pyhä Hallvard

**Hallvard Vebjørnsson** eli **Pyhä Hallvard** (n. 1020 – 1043) on norjalainen pyhimys. Tarun mukaan hän kuoli vuonna 1043 nuolen osumaan pelastaessaan raskaana olevaa naista, jonka kimppuun oli käyty Drammenvuonossa. Hallvardin ruumis upotettiin vuonoon myllynkivi kaulassa, mutta se nousi myöhemmin kellumaan painosta huolimatta. Hänet haudattiin ensin Lieriin ja pyhäinjäännökset siirrettiin ensimmäiseen Oslon tuomiokirkkoon 1100-luvulla. Hallvard on edelleen Oslon suojelupyhimys ja häntä juhlitaan vuosittain 15. toukokuuta.

Oslo komm.svg|Pyhä Hallvard Oslon vaakunassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guatemalankalliandra

**Guatemalankalliandra** (*Calliandra emarginata*, syn. *Calliandra tergemina* var. *emarginata*) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon ja kalliandrojen (*Calliandra*) sukuun kuuluva kasvilaji tai *[[Calliandra tergemina]]*-lajin muunnos.

Guatemalankalliandra on ainavihanta pensas, joka kasvaa yhdestä kolmeen metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat parilehdykkäisiä ja niissä on 0,5–3 cm pitkät ruodit. Lehdet ovat aluksi oransseja, mutta muuttuvat kehittyessään kirkkaanvihreiksi. Kukat sijaitsevat lehtihangoissa ja niissä on 1,5–3 cm pitkät kukkaperät. Kukat ovat väriltään kirkkaanpunaisia. Hedelmät ovat litteitä, 5–10 cm pitkiä ja noin 0,7 cm leveitä palkoja. Kussakin palossa on kuudesta kahdeksaan tummanruskeaa siementä. Siementen kypsyttyä palot halkeavat auki ja lennättävät siemenet useiden metrien päähän.

Guatemalankalliandra kasvaa luontaisena Meksikosta Venezuelaan ulottuvalla alueella. Se kasvaa jokivarsien metsissä, laaksoissa ja vuorten rinteillä merenpinnan tasosta noin 1000 metrin korkeuteen asti.

Guatemalankalliandraa voi kasvattaa koristekasvina, ja tropiikissa se kukkii lähes ympäri vuoden. Sitä lisätään siemenistä, joita tulee pitää ennen istutusta yhden vuorokauden ajan vedessä. Siemenet istutetaan hiekkaiseen sekä runsashumuksiseen maahan ja kasvupaikan lämpötilan tulee olla +20°C – +24°C. Siementen itäminen vie yhdestä kolmeen viikkoa ja kasvi alkaa kukkia  kaksivuotiaana.

## Lähteet
Kuopion baptistiseurakunta

**Kuopion baptistiseurakunta** on entinen suomalainen baptistiseurakunta, joka toimi Kuopiossa. Seurakunta perustettiin vuonna 1886. Seurakunta perustettiin 30 henkilön voimin ja sen perustamiskokousta johtivat Johan Liljestrand ja Erik Jansson. Seurakunnan toimintaa leimasi nopea kasvu ja sisäinen jakautuminen.

## Historia
Baptismi saapui Kuopioon kolmen luotolaisen kalastajan mukana, jotka kävivät kauppaa Kuopion torilla ja jakoivat kertomuksia uskostaan. Yksi luotolaisista oli Janne Blomqvist. Huhtikuussa 1886 Kuopiossa vietettiin kastejuhlaa, jossa aviopari Hedborg ja veljet Rissanen ja Tudér kastettiin. Samana vuonna Kuopioon perustettiin baptistiseurakunta 30 henkilön voimin. Perustamistilaisuutta johtivat ruotsinkieliset Johan Liljestrand ja Erik Jansson. Seurakunnan jäsenet olivat pääosin suomenkielisiä.

Alkuaikoina baptistiseurakunta kokoontui Hedborgin Tulliportinkadun ja Vuorikadun kulmaan rakennuttamassa talossa. Tämän vuoksi rakennusta alettiin kutsua *Heipporin kirkoksi*. Baptistit kokivat alkuaikoina vastusta luterilaisen kirkon kirkkoherran taholta.

Perustamisen jälkeen Kuopion seurakuntaa alkoi leimaamaan sisäiset ristiriidat. Tähän aikaan seurakunnan johtajana toimi Johan Anders Hedborg ja seurakunnan toiminta virkosi evankelista Jenny Korhosen kokouksien kautta. Kevättalvella 1904 seurakuntaan perustettiin nuorisoseura tehostamaan nuorten työtä ja sen johtajaksi valittiin Betty Hedborg. Vuonna 1907 seurakunnan johtajaksi saapui Daavid Jokinen Viipurista.

Kuopiosta käsin työtä tehtiin myös muualla Pohjois-Savossa, kuten Kajaanissa ja Kaavilla. Kaavilla oli aktiivista kokoustoimintaa ja useita jäseniä. Avainhenkilönä paikkakunnalla toimi Helena Miettinen. Kaaville ei kuitenkaan perustettu omaa seurakuntaa, vaan se säilyi osana Kuopion seurakunnan työtä. Kaaville suunnattua työten varten kerättiin avustuksia useina vuosina. 1920-luvulla Kuopion baptistit yrittivät toimia yhteistyössä helluntaiystävien kanssa, mutta yhteistyöyritykset kariutuivat. Vähitellen seurakunnan toiminta hiipui.

## Katso myös
* Uskonto Kuopiossa
* Baptismi Suomessa
* Luettelo Suomen baptistiseurakunnista

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Taina Syrjämaa

**Taina Elina Syrjämaa** (s. 1. lokakuuta 1966 Ahlainen) on suomalainen historioitsija, joka on toiminut yleisen historian professorina Turun yliopistossa vuodesta 2010 alkaen. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 1997.

Syrjämaa keskittyy tutkimuksissaan ihmisten ja eläinten vuorovaikutuksen historiaan, liikkuvuuteen, kaupunkeihin ja materiaaliseen kulttuuriin. Aiemmin hän on tutkinut myös Italian historiaa.

## Julkaisuja
* Syrjämaa, Taina (toim.): *Matkakuumetta: Matkailun ja turismin historiaa*. Turun yliopisto 1994.
* Syrjämaa, Taina: *Visitez l'Italie: Italian state tourist propaganda abroad 1919–1943. Administrative structure and practical realization*. Diss. Turun yliopisto 1997.
* Syrjämaa, Taina (toim.): *Arjen muisti ja unohdus: Jokapäiväinen elämä historian valoissa ja varjoissa*. Turun yliopisto 1999.
* Syrjämaa, Taina – Tunturi, Janne (toim.): *Eletty ja muistettu tila*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2002.
* Syrjämaa, Taina (toim.): *Vallan juhlat: Juhlivan vallan kulttuuri antiikista nykypäivään*. Kirja-Aurora 2003.
* Syrjämaa, Taina ym.: *Kleion ja yliopiston palveluksessa: Turun Historiallinen Yhdistys 1923–2003*. Turun Historiallinen Yhdistys 2003.
* Syrjämaa, Taina ym.: *Matkailijan ihmeellinen maailma: Matkailun historia vanhalta ajalta omaan aikaamme*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2004.
* Syrjämaa, Taina: *Constructing Unity, Living in Diversity: A Roman Decade*. Suomalainen Tiedeakatemia 2006.
* Koivunen, Leila – Syrjämaa, Taina - Söderholm, Ilse-Mari (toim.): *Turistin tilat: tilallisuus modernin matkustajan kokemuksena*. Turun Historiallinen Yhdistys 2006.
* Syrjämaa, Taina: *Edistyksen luvattu maailma: Edistysusko maailmannäyttelyissä 1851–1915*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2007.
* Kostiainen, Auvo – Syrjämaa, Taina (toim.): *Touring the past: Uses of history in tourism*. Joensuun yliopisto 2008.
* Folke Henningsen, Anne – Koivunen, Leila – Syrjämaa, Taina (toim.): *Nordic perspectives on encountering foreignness*. Turun yliopisto 2009. Teoksen verkkoversio.
* Koivunen, Leila – Syrjämaa, Taina (toim.): *Samanaikaisuuksia: Kansainvälisiä näköaloja vuoden 1911 maailmaan*. Turun yliopisto 2010.
* Räsänen, Tuomas – Syrjämaa, Taina (toim.): *Shared Lives of Humans and Animals: Animal Agency in the Global North*. Routledge 2017.

## Lähteet
Djelfan maakunta

**Djelfan maakunta** () eli wilaya on hallintoalue Algerian pohjoisessa keskiosassa. Sen keskus on Djelfan kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 32&nbsp;256,35 neliökilometriä. Asukkaita on 1&nbsp;508&nbsp;500 henkeä (vuonna 2018, arvio).

Vuonna 1974 perustettu maakunta rajoittuu pohjoisessa Tissemsiltin ja Médéan, idässä M’Silan ja Ouled Djellalin, etelässä Ouarglan ja Ghardaïan sekä lännessä Laghouatin ja Tiaretin maakuntiin. Pohjoisessa ovat Ain Ousseraksi kutsuttu ylätasanko sekä Zahrez Cherguin ja Zahrez Gherbin suolajärvien täyttämä vajoama. Keskiosassa sijaitsee Ouled Naïlin vuorijono, joka kohoaa 1&nbsp;613 metrin korkeuteen. Etelässä on Saharan reuna-alue.  Hyötykaivannaisiin kuuluvat kalkkikivi, dolomiitti, savi, kipsi, hiekkakivi, hiekka, kivisuola ja tuffi. Vuotuinen sademäärä on 200–500 millimetriä pohjoisessa ja alle 200 millimetriä etelässä. Vesistöjä ovat Ourakin ja Touilin vadit maakunnan pohjoisosassa.

Maakunta jakautuu hallinnollisesti 12 piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu 36 kuntaa. Piirikuntien keskukset ovat Aïn El Ibel, Aïn Oussera, Birine, Charef, Dar Chioukh, Djelfa, El Idrissia, Faidh El Botma, Had Sahary, Hassi Bahbah, Messaad ja Sidi Ladjel.

Djelfan kautta kulkevat maantiet RN1 ja RN46. Maakunnassa harjoitetaan karjanhoitoa ja maanviljelyä sekä tuotetaan espartohöyhenheinää. Elintarvike-, rakennustarvike- ja muu teollisuus on vähäistä. Djelfassa toimii Ziane Achourin yliopisto.

Nähtävyyksiä ovat kalliopiirrokset, roomalaisen Castellum Dimmidin rauniot Messaadissa, kuumat lähteet ja suolajärvet. Hotelleja on Djelfassa ja Aïn Ousserassa.

## Lähteet
Ammoniumsulfamaatti

**Ammoniumsulfamaatti** (NH4SO3NH2) on ammonium- ja sulfamaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään esimerkiksi palonestoaineena.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa ammoniumsulfamaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja lisäksi hieman etanoliin. Vesiliuokset ovat lievästi happamia. Kuumennettaessa ammoniumsulfamaatin vesiliuosta se hajoaa ammoniumvetysulfaatiksi.

Ammoniumsulfamaattia valmistetaan ammoniakin ja sulfamiinihapon reaktiolla. Myös ammoniakin ja rikkitrioksidin reaktiota on käytetty.
:NH3 + HSO3NH2 → NH4SO3NH2

Ammoniumsulfamaattia käytetään paperin ja tekstiilien palonestokäsittelyissä, apuaineena nahkojen parkituksessa ja rikkaruohomyrkkynä. Euroopan unionin alueella ammoniumsulfamaatin käyttö rikkaruohomyrkkynä ei ole sallittua.

## Lähteet
Tutta Palin

**Tutta Palin** (s. 1963) on suomalainen taidehistorioitsija ja sukupuolentutkija, joka on toiminut Turun yliopiston taidehistorian oppiaineen professorina vuodesta 2017 lähtien. Palin väitteli filosofian tohtoriksi taidehistorian alalta Turun yliopistossa vuonna 2004 tutkimuksellaan *Oireileva miljöömuotokuva. Yksityiskohdat sukupuoli- ja säätyhierarkian haastajina.*  Turun yliopiston lisäksi hän on työskennellyt Suomen Akatemian tutkijatohtorina ja akatemiatutkijana sekä taidehistorian ja sukupuolentutkimuksen yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa. Hänellä on lisäksi dosentuurit sekä Turun yliopistossa että Åbo Akademilla.

Palin keskittyy tutkimuksessaan "kuvataiteeseen Suomessa, erityisesti 1880-luvun naturalismista 1900-luvun puolivälin täysmodernismiin pohjoismaisine ja mannereurooppalaisine konteksteineen."

## Julkaisuja

* Tutta Palin: *Oireileva miljöömuotokuva. Yksityiskohdat sukupuoli- ja säätyhierarkian haastajina* (väitöskirja). Helsinki: Taide, 2004.
* Tutta Palin (toim.): *Modernia on moneksi. Kuvataiteen, taideteollisuuden ja arkkitehtuurin piirteitä maailmansotien välisen ajan Suomessa*. Helsinki: Taidehistorian seura, 2004.
* Tutta Palin: *Modernin muotokuvan merkit. Kuvia 1800- ja 1900-luvuilta Taidekoti Kirpilässä*. Helsinki: Suomen Kulttuurirahasto, 2007.
* Tom Backmansson, Marie-Sofie Lundström, Tutta Palin ja Marju Rönkkö: *[[Hugo Backmansson – taiteilija, upseeri ja seikkailija]]*. Helsinki: Otava, 2010.
* Tutta Palin: *[[Ester Helenius]] – Värihurmion palvoja*. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2016.

## Lähteet
Viipurin baptistiseurakunta

**Viipurin baptistiseurakunta** oli Viipurissa toiminut baptistiseurakunta. Seurakunta perustettiin vuonna 1894 jolloin ruotsinkieliset baptistit kulkivat kaupungin kautta Pietariin ja halusivat perustaa baptistiseurakunnan. Seurakunnan perustamiskokouksessa oli läsnä yhdeksän henkilöä.

Viipurissa oli vaikuttanut jo aiemmin Fredrik Nyreenin 1885 aloittama vapaakirkollinen herätys. Viipurin baptistiherätyksen kasvun aikana seurakunnan toiminta oli kaksikielistä. Viipurin työ oli monikulttuurista: kaupungin baptistit kokoontuivat suomenkielisissä, ruotsinkielisissä, saksankielisissä ja venäjänkielisissä ryhmissä yhdessä ja erikseen. Venäjän Baptistiunionin perustaja Ivan Kargel asui Viipurissa 1890-luvulla, ja hänen saarnatessaan saksankielellä puhe tulkattiin suomeksi ja ruotsiksi. Yhteys venäjänkielisiin baptisteihin oli tuolloin kiinteää.

Seurakunta uudelleenjärjestäytyi vuonna 1908 ja vuonna 1909 seurakunnan toiminta oli pirteämpää ja seurakunnan pyhäkoulussa kävi 60 lasta sekä kokousten kävijämäärä nousi selvästi. Tuolloin seurakunnan johtajana toimi Anders Kaikko ja se kokoontui vuokrahuoneistossa Ainankatu 32:ssa.

## Katso myös
* Baptismi Suomessa

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Suomen Taekwondoliitto

**Suomen Taekwondoliitto ry** on taekwondon kattojärjestö Suomessa. Yhdistys perustettiin vuonna 1980. Suomen Taekwondoliitto kuuluu  World Taekwondoon (WT) ja European Taekwondo Unionin (ETU).

Yhdistyksen toiminnanjohtaja on Tatu Iivanainen. Liiton jäsenenä on 71 seuraa.

## Talous
Suomen Taekwondoliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 1&nbsp;033&nbsp;500 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 165&nbsp;000 euroa.

## Lähteet
Anna Sivula

**Anna Kristiina Sivula** (s. 1964) on suomalainen kulttuurintutkija ja historioitsija, joka on toiminut kulttuuriperinnön tutkimuksen professorina Turun yliopistossa 1. kesäkuuta 2019 lähtien. Hän väitteli filosofian tohtoriksi yleisestä historiasta Turun yliopistossa vuonna 2006. Hänen tutkimuskohteitaan ovat muun muassa "teollinen kulttuuriperintö ja paikalliset identiteetit".

Vuonna 2021 ministeri Annika Saarikko nimitti Sivulan jäseneksi ohjausryhmään, joka valmisteli Suomen ensimmäisen valtakunnallisen kulttuuriperintöstrategian.

## Julkaisut

* Sami Louekari ja Anna Sivula (toim.): *Historioita ja historiallisia keskusteluja*. Turun Historiallinen Yhdistys 2004.
* Anna Sivula: *Kysymyksiä ja voimaviivoja: [[Marc Bloch]]in historiantutkimuksellisen tuotannon metodologinen perintö* (väitöskirja). Turun yliopisto 2005.
* Maarit Grahn ja Anna Sivula (toim.): *Noormarkun historiaa: erämaasta eletyksi paikaksi*. Noormarkun kunta 2008.
* Pertti Grönholm ja Anna Sivula (toim.): *Medeiasta pronssisoturiin: kuka tekee menneestä historiaa?* Turun Historiallinen Yhdistys 2010.
* Suvi Aitto-Oja ja Anna Sivula (toim.): *Karhu, kirves ja punainen kukko: Porin Vapaaehtoinen Palokunta 1863–2013*. Turun yliopisto 2013.
* Anna Sivula (toim.): *Kuunarin kryssi: merikarvialaisten historiaa 1860-luvulta 2000-luvulle*. Merikarvian kunta 2017.
* Anna Sivula ja Anni Ruohomäki (toim.): *Virtaava sydän: Euran ja euralaisten historiaa 1860-luvulta 2000-luvulle*. Euran kunta 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Anna Sivula: Historia, kulttuuriperintö ja yhteisön identiteetti – Sivulan professoriluento 11.3.2020
Liikehäiriö

**Liikehäiriö** on neurologinen oireisto, joka vaikuttaa ihmisen kehon liikkeisiin. Kaksi suurta liikehäiriöiden kategoriaa ovat hyperkinesia (liikkeiden lisääntyminen) ja hypokinesia (liikkeiden väheneminen). Hyperkineettiseen liikehäiriöön usein kuuluvat toistuvat pakkoliikkeet. Hypokineettinen liikehäiriö voi aiheuttaa liikkeen vähenemistä ja hidastumista sekä jäykkyyttä. Liikehäiriöiden syyt liittyvät yleisesti ottaen tyvitumakkeeseen, ekstrapyramidaalijärjestelmään ja pikkuaivoihin.

Liikehäiriöitä aiheuttavien sairauksien joukossa ovat essentiaalinen vapina, Parkinsonin tauti, dystonia, ataksiat ja Huntingtonin tauti. Tunnetaan myös harvinaisia kohtauksittain ilmeneviä liikehäiriösairauksia, kuten kohtauksittainen kinesigeeninen dyskinesia. Täsmällinen diagnoosi ja oireet määrittävät hoidon. Eri liikehäiriösairauksissa hoitoina voidaan käyttää esimerkiksi lääkkeitä ja laiteavusteisia hoitomuotoja, kuten syväaivostimulaatiota. Useimmissa liikehäiriöissä myös puheen tuotto saattaa muuttua. 

Joidenkin liikehäiriöiden oireita voivat lievittää pienet alkoholimäärät, mutta erilaisia liikehäiriöitä saattaa ilmetä alkoholismissa ja alkoholivieroitusoireyhtymässä.

## Lähteet
Tomás Martín Etcheverry

**Tomás Martín Etcheverry** (s. 18. heinäkuuta 1999 La Plata) on argentiinalainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut parhaimmillaan ATP-listalla kaksinpelissä sijalle 28 tammikuussa 2024.

Etcheverry eteni ATP-turnauksen loppuotteluun ensimmäisen kerran Santiagossa 2023, jossa hävisi Nicolás Jarrylle. Toisen loppuottelupaikkansa hän saavutti Houstonissa 2023, häviten siellä Frances Tiafoelle. Vuoden 2023 Ranskan avoimissa Etcheverry eteni puolivälieriin voittamalla Jack Draperin, Alex de Minaurin, Borna Ćorićin sekä Yoshihito Nishiokan. Puolivälierissä hän hävisi Alexander Zvereville.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Anne Heimo

**Anne Heimo** (s. 1964) on suomalainen folkloristi, joka on toiminut folkloristiikan professorina Turun yliopistossa joulukuusta 2020 lähtien. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 2010.

Heimo on kiinnostunut "muistamiseen ja historiantuottamiseen liittyvistä kysymyksistä". Hän on tutkinut esimerkiksi Suomen sisällissodan muistamista, suomalaisten siirtolaisten muistoja, perhemuistoja sekä digitaalista kulttuuriperintöä.

## Julkaisut

* Outi Fingerroos, Riina Haanpää, Anne Heimo ja Ulla-Maija Peltonen (toim.): *Muistitietotutkimus: Metodologisia kysymyksiä*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2006.
* Anne Heimo: *Kapina [[Sammatti|Sammatissa]]: vuoden 1918 paikalliset tulkinnat osana historian yhteiskunnallisen rakentamisen prosessia* (väitöskirja). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2010.
* Anne Heimo, Tuomas Hovi ja Maria Vasenkari (toim.): *[[Pyhä Urho]]: fakeloresta folkloreksi*. Turun yliopisto 2012.
* Tiina Lintunen ja Anne Heimo (toim.): *Sisällissodan jäljet*. Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura 2018.
* Pekka Hakamies ja Anne Heimo (toim.): *Folkloristics in the digital age*. Suomalainen Tiedeakatemia 2019.
* Sami Suodenjoki, Kirsti Salmi-Niklander, Mikko-Olavi Seppälä, Päivi Salmesvuori, Anna Rajavuori, Mikko Pollari ja Anne Heimo (toim.): *Lannistumaton: [[Matti Kurikka|Matti Kurikan]] haaveet ja haaksirikot kolmella mantereella*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Anne Heimo: Folklore ja muistaminen vernakulaarina toimintana – Heimon professoriluento 24.5.2021
Kohtauksittainen kinesigeeninen dyskinesia

**Kohtauksittainen kinesigeeninen dyskinesia** (PKD) eli **paroksysmaalinen kinesigeeninen koreoatetoosi** on harvinainen sairaus, joka aiheuttaa kohtauksellisesti ilmenevän liikehäiriön. Kohtausten välillä sairaus ei aiheuta oireita.

Kohtauksittainen kinesigeeninen dyskinesia ilmenee yleensä jo lapsuus- tai nuoruusiässä. Kohtauksia laukaisee äkillinen liikkeelle lähteminen, ja ne kestävät yleensä vain alle minuutin kerrallaan, mutta saattavat toistua kymmeniä kertoja päivittäin. Sairaus voi esiintyä suvuittain autosomin kautta vallitsevasti periytyvänä tai satunnaisena. Hoitona käytetään usein karbamatsepiinia, jonka lisäksi fenytoiinin on havaittu tehoavan.

Kohtauksittaisen kinesigeenisen dyskinesian syy ei ole tarkalleen tiedossa, mutta tauti on paikannettavissa tyvitumakkeisiin. Sairauden on epäilty kuuluvan monimuotoiseen neurologisten oireiden ja tautien ryhmään, jolle ominaisia ovat kohtaukselliset oireet ja ionikanavan toimintahäiriö. Samalla henkilöllä tai samassa suvussa saattaa esiintyä kohtauksittaisen kinesigeenisen dyskinesian ohella esimerkiksi epilepsiaa ja migreeniä. Kohtauksittaisen kinesigeenisen dyskinesian ohella muita kohtauksellisia liikehäiriösairauksia ovat kohtauksittainen nonkinesigeeninen dyskinesia ja kohtauksittainen liikunnan aiheuttama dyskinesia. Joskus vastaava oirekuva voi olla sekundaarinen vaiva, jonka taustalla saattaa olla esimerkiksi aivoverenkiertohäiriö.

## Lähteet
Dinamo-Altai Barnaul

**Dinamo-Altai Barnaul** () on venäläinen jääkiekkojoukkue Barnaulin kaupungista. Seura pelaa tällä hetkellä maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL-liigassa.

## Joukkue kaudella 2025–2026

### Valmennus & Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja:** Vladimir Gusev 
* **Apuvalmentaja:** Aleksandr Usatšjov 
* **Maalivahtivalmentaja:** Aleksandr Lukjanov 
* **Maalivahtivalmentaja:** Sergei Nekljudov 
* **Huoltopäällikkö:** Andrei Petrijev 
* **Jääkiekkotoiminnanjohtaja:** Ruslan Tšaikin 
* **Toimitusjohtaja:** Artemi Lakiza 
* **Joukkueenjohtaja:** Roman Romanov 

*Lähde: EliteProspects*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran kotisivut
Top Gear Suomi

***Top Gear Suomi*** on keväällä 2024 Nelonen-kanavalla ja Ruudussa alkanut suomalainen autoja käsittelevä viihdeohjelma, joka perustuu brittiläiseen samannimiseen sarjaan. Ohjelman Neloselle tuottaa Rabbit Films.

Ohjelman suomalaisversion juontajakolmikkoon kuuluvat Teemu Selänne, Ismo Leikola sekä Christoffer Strandberg. Mukana on myös brittiversiosta tuttu salaperäinen testikuljettaja, Stig. Alkuperäistä brittiläisformaattia juonsivat mm. Jeremy Clarkson, Richard Hammond sekä James May.

## Formaatti
Ohjelmassa nähdään juontajakolmikon välisiä leikkimielisiä kilpailuja siitä, kuka heistä on paras autoilija. Juontajat voivat joutua esimerkiksi ajamaan kilpaa maastoautoilla, tai kisaamaan siitä, kenellä on paras satunnaiselle keikkakuskille sopiva auto, tai kuka pääsee pisimmälle mahdollisimman päästöttömällä kulkuvälineellä.

### Tehokierros
Kilpailujen lisäksi ohjelmassa esitellään markkinoiden uusimpia ja kuumimpia autoja, ja *Top Gear*in ajoradalla Malmin lentokentällä niitä testaa ohjelman testikuljettaja Stig, Tehokierros-nimisessä osiossa. 

### Ratakierroskilpailu
Ratakierroskilpailu osiossa joka jaksossa yksi julkisuudesta tunnettu henkilö pääsee *Top Gear*in ajoradalle kokeilemaan ajotaitojaan Kia Riolla. Kierrosta puidaan jälkeenpäin studiossa, jolloin selviää kuinka nopea kukin kuljettaja oli. Kauden lopussa selviää myös kenen aika radalla oli kokonaisuudessaan nopein.

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi

### Toinen tuotantokausi

## Tuotanto
Ohjelman ensimmäisen kotimaisen 9-osaisen kauden studiokuvaukset tehtiin joulukuussa 2023 Vantaalla, lentokentän läheisyydessä, Veromiehen Helsinki Airport Studiosilla. Ohjelman esittäminen alkoi Nelosella helmikuussa 2024.

Ohjelman yksi juontajista, Ismo Leikola, kertoi *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomille]]* kovan kritiikin alla olevan ohjelman studiokuvausten alussa joulukuussa 2023, että juontajakolmikko on hänen mukaansa tehnyt ohjelmasta omanlaisensa, eivätkä he ole yrittäneet asettua alkuperäisen *Top Gearin* juontajien, Clarksonin, Hammondin tai Mayn "saappaisiin". Hän kertoi myös, että ensimmäisen kauden aikana juontajat pääsivät ajamaan monipuolisilla ajoneuvoilla BMW:istä superautoihin kuten Lamborghineihin.

Christoffer Strandberg on paljastanut ohjelman kuvauksissa, että hän pääsi ajamaan ensimmäisellä kaudella parhaimmillaan lähes 400&nbsp;000 euron hintaisilla autoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset nettisivut
Kärväskylä

**Kärväskylä** on yksi Pihtiputaan kunnan muodostavista kylistä. Se sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Pihtiputaan keskustasta sen itäpuolella. Kylä on Koliman rannalla ja kuivatun Kärväsjärven alueella.

Kärväskylä on suosittu asuinlähiönä.

## Lähteet
Synnynnäinen peililiikehäiriö

**Synnynnäinen peililiikehäiriö** (CMM) on harvinainen neurologinen sairaus. Sen aiheuttamalle liikehäiriölle tyypillisiä ovat yhden käden pakkoliikkeet, jotka peilaavat toisen käden tahdonalaisia liikkeitä. Peililiikkeet ovat yleisiä myös terveiden alle 7-vuotiaiden kehityksessä, mutta poikkeavia ovat aikuisuuteen asti jatkuvat peililiikkeet. Lisäksi muut sairaudet saattavat aiheuttaa vastaavia pakkoliikkeitä.

Synnynnäisen peililiikehäiriön yleisiä oireita ovat pakkoliikkeiden lisäksi koordinaation vaikeudet ja kohonnut väsymistaipumus. Sairauden oireet ilmenevät jo varhaislapsuudessa tai lapsuudessa. Sillä ei ole vaikutusta elinikään eikä älykkyystasoon. Synnynnäinen peililiikehäiriö periytyy yleensä autosomissa vallitsevasti, mutta harvinaisissa tapauksissa autosomissa peittyvästi. Myös sporadisia tapauksia esiintyy. Sairauteen on yhdistetty muutoksia geeneissä RAD51, DCC, DNAL4 ja NTN1. 

Synnynnäisen peililiikehäiriön on arvioitu esiintyvän harvemmalla kuin yhdellä ihmisellä miljoonasta. Synnynnäisestä peililiikehäiriöstä Yhdysvalloissa kärsivien määrä on arvioitu vähäisemmäksi kuin tuhat. On kuitenkin esitetty, että lievästi oireilevia potilaita jää diagnosoimatta.

## Lähteet
Johan Castberg

**Johan Castberg** (21. syyskuuta 1862 Brevik – 24. joulukuuta 1926 Oslo) oli norjalainen juristi ja poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1901–1909, 1913–1921 ja 1924–1926 sekä toimi Norjan oikeusministerinä 1908–1910, kauppaministerinä 1913 ja ensimmäisenä sosiaaliministerinä 1913–1914. Hänet muistetaan erityisesti Katti Anker Møllerin kanssa laatimistaan avioliiton ulkopuolisten lasten oikeuksia lisänneistä laeista. ”Castbergin lait” antoivat oikeuden muun muassa perintöön sekä isän sukunimeen. Castberg kuului Venstren radikaaliin siipeen ja siirtyi myöhemmin Arbeiderdemokratene-puolueeseen, jota oli itse perustamassa.

Castberg on haudattu Oslon Vestre gravlund -hautausmaalle.

## Kuvia

Castbergske barnelover.jpg|Castberg pilakuvassa vuodelta 1915.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fosna-Folket

**Fosna-Folket** on norjalainen vuonna 1964 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Brekstadissa Ørlandin kunnassa. Lehti kuuluu Polaris Media -konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut