open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Káto Lefkós

**Káto Lefkós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kárpathoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 114 (2021).

Káto Lefkóksen kylä, suomeksi ”Ala-Lefkós”, sijaitsee Kárpathoksen länsirannikolla tietä pitkin noin 33 kilometriä luoteeseen saaren keskuksesta Kárpathoksen kaupungista eli Pigádiasta. Se on osa Mesochórin kyläyhdyskuntaa. Káto Lefkós on noin kolme kilometriä sisämaassa sijaitsevan Lefkóksen eli Páno Léfkoksen (”Ylä-Lefkós") kylän ja koko Mesochórin kyläyhdyskunnan satama. Se on nykyisin yksi saaren turistikylistä, ja turismiteollisuudessa usein juuri siihen viitataan nimellä ”Lefkós”. Kylän lähellä sijaitsee Sókastron saari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lefkós

**Lefkós** () eli **Páno Lefkós** (Πάνω Λευκός) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kárpathoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 90 (2021).

Lefkóksen kylä eli Páno Lefkós (”Ylä-Lefkós”) sijaitsee Kárpathoksen läntisissä sisäosissa tietä pitkin noin 33 kilometriä luoteeseen saaren keskuksesta Kárpathoksen kaupungista eli Pigádiasta ja noin kolme kilometriä sisämaahan saaren länsirannikosta. Se on osa Mesochórin kyläyhdyskuntaa. Usein nimellä Lefkós viitataan kuitenkin rannikolla sijaitsevaan alakylä Káto Lefkókseen (”Ala-Lefkós”), joka toimii Lefkóksen ja koko Mesochórin kyläyhdyskunnan satamana ja on nykyisin myös yksi saaren turistikylistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Livádia (Astypálaia)

**Livádia** () tai **Livádi** (Λιβάδι) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Astypálaian saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 159 (2021).

Livádian kylä sijaitsee Astypálaian länsiosan etelärannikolla olevan lahden pohjukassa noin kolme kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Astypálaian kylästä eli Chórasta. Kylän lähellä ovat saaren parhaat joskin vähäiset maanviljelysmaat. Kylän lähellä sijaitsee myös pieni saaren vesihuoltoa varten tehty tekojärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pantokrátoras (Zákynthos)

**Pantokrátoras** (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Zákynthoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 921 (2021).

Pantokrátorasin kylä, suomeksi ”Kaikkivaltias”, sijaitsee Zákynthoksen eteläisissä sisäosissa noin kymmenen kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Zákynthoksen kaupungista. Kylän vanha nimi on *Pisinóntas* (Πισινώντας). Nykyisen nimensä kylä on saanut siellä olevasta Kristus Vapahtajalle (*Sotíras*) tai Kaikkivaltiaalle (*Pantokrátoras*) omistetusta kirkosta, joka on entinen luostarikirkko ja ollut olemassa viimeistään vuonna 1491. Kylässä on myös Profeetta Elialle (*Profítis Ilías*) omistettu kirkko.

Pantokrátoras muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παντοκράτορος, *Dimotikí Koinótita Pantokrátoros*), johon kuuluu varsinaisen Pantokrátorasin kylän lisäksi Laganásin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on  (2021).

## Lähteet
Vasilikós

**Vasilikós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Zákynthoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 297 (2021).

Vasilikóksen kylä sijaitsee Zákynthoksen kaakkoiskärjessä noin 15 kilometriä kaakkoon saaren keskuksesta Zákynthoksen kaupungista. Vasilikós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βασιλικού, *Dimotikí Koinótita Vasilikoú*), johon kuuluvat varsinaisen Vasilikóksen kylän lisäksi kylät Ágios Ioánnis, Áno Vasilikós ja Xirokástello sekä Laganáksenlahdessa sijaitseva Kalonísin saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 728 (2021).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Volímes

**Volímes** (, ) eli **Káto Volímes** ( on Kreikan kylä, joka sijaitsee Zákynthoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 392 (2021).

Volímesin kylä eli Káto Volímes (”Ala-Volímes”) sijaitsee Zákynthoksen pohjoisissa sisäosissa noin 33 kilometriä luoteeseen saaren keskuksesta Zákynthoksen kaupungista ja linnuntietä noin 2,5 kilometriä sisämaahan saaren länsirannikosta. Se on rakennettu noin 430 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Volímesin lähellä sijaitsee Pyhän Georgioksen luostari (*Moní Agíou Georgíou ton Krimnón*). Kylän itäpuolella sijaitsee Áno Volímesin kylä (”Ylä-Volímes”).

Volímes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βολιμών, *Dimotikí Koinótita Volimón*), johon kuuluvat varsinaisen Volímesin kylän lisäksi kylät Ágios Nikólaos, Askós, Eliés, Koríthi ja Varvára sekä saaren luoteisrannikon edustalla sijaitseva Ágios Andréasin saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 534 (2021).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vittorio Arrigoni

**Vittorio Arrigoni** (4. helmikuuta 1975 Besana Brianza, Lombardia, Italia – 14. tai 15. huhtikuuta 2011 Gaza, Palestiina) oli italialainen ihmisoikeusaktivisti, pasifisti, toimittaja ja kirjailija, joka ajoi palestiinalaisten asiaa. 

## Jihadistien panttivanki
Arrigoni tuli meriteitse Gazaan vuonna 2008 tai 2009, jolloin Israel oli saartanut Gazan kaistan myös mereltä.  Vuonna 2011 Al-Qaidaan kuulunut jihadistiryhmä *Tawhid al-Jihad*  ("monoteismi ja jihad") kidnappasi hänet. Ryhmä vaati Gazaa hallinneelta islamistiselta Hamasilta lunnaiksi johtajansa Hesham al-Sa'eednin vapauttamista 30 tunnin kuluessa. Ryhmä kutsui Italiaa uskottomaksi valtioksi ja väitti, että Arrigoni oli saapunut Gazaan vain levittääkseen turmelusta ().  Hamas ei suostunut vaihtoon, jolloin jihadistit hirttivät Arrigonin.

## Poliittiset mielipiteet
Arrigoni kannatti Israelin ja Palestiinan konfliktin ratkaisemisessa yhden demokraattisen ja maallisen valtion mallia. Vuonna 2009 Arrigoni julkaisi kirjan “Ollaan ihmisiksi” (*Restiamo umani*)  Kirjan tuotot hän lahjoitti Demokratian ja konfliktienratkaisukeskukselle vakavasti loukkaantuneiden ja traumatisoituneiden lasten auttamiseksi Gazassa. Huolimatta houkuttelevista tarjouksista, kuten Italian kiertueesta Noam Chomskyn kanssa, hän sanoi päättäneensä "pysyä helvetissä täällä Gazassa".

Arrigonin "Guerilla Radio" oli radikaalien piirien pakollista luettavaa Italiassa. Arrigoni julkaisi intohimoisia kirjoituksia  palestiinalaisten ahdingosta ja rikoksista, joihin syyllistyi Tel Avivin sionistinen hallinto, "yksi maailman pahimmista apartheid-hallituksista". Hänen viimeinen viestinsä ylisti selviytymistaistelua, jota salakuljettajat kävivät Gazan tunneliverkostossa Egyptin rajan alla Israelin saartoa vastaan. Vittorio Arrigoni tiivisti näkemyksensä blogissaan 27. tammikuuta 2010:Tulee päivä, jolloin alueen maat joutuvat todistamaan sionistisen hallinnon tuhoa", julisti Iranin korkein johtaja ajatollah Ali Khamenei tänään. Olen täysin samaa mieltä hänen sanoistaan, kuten varmasti monet antisionistiset israelilaiset ja juutalaiset. Sionismi on inhottava, rasistinen ja kolonialistinen liike, ja on kaikkien edun mukaista, että se pyyhkäistään pois, kuten muutkin kolonialismin ja apartheidin ilmaukset. Sen korvaaminen ilman verenvuodatusta demokraattisella ja maallisella valtiolla, joka sijaitsee ehkä historiallisen Palestiinan rajoilla ja johon palestiinalaiset ja israelilaiset kuuluvat yhtäläisin kansalaisoikeuksin ilman etnistä ja uskonnollista syrjintää, on toive, jonka toivon pian toteutuvan - -  Ja sionistisen Israelin vastustaminen ei todellakaan tarkoita juutalaisten vastustamista, tervetuloa vieraat Teheraniin. 

## Lähteet
Brabantin tappajat

**Brabantin tappajat** (, ) olivat Belgiassa toimineita tunnistamattomia rikollisia, jotka tappoivat yhteensä 28 ihmistä valintamyymälöiden ryöstöjen yhteydessä vuosina 1981–1985. Belgian tiedotusvälineissä Brabantin tappajien tapausta on luonnehdittu maan 1900-luvun suurimmaksi rikosmysteeriksi. Iskut kohdistettiin Delhaize-kauppoihin, ja osa niistä tehtiin päiväsaikaan.

9. marraskuuta 1985 Aalstin kaupungissa tehdyssä hyökkäyksessä kuoli kahdeksan ihmistä. Kyse oli eniten kuolonuhreja vaatineesta iskusta, joka virallisesti on yhdistetty Brabantin tappajiin. Kyseisen iskun jälkeen ryhmän toiminta loppui äkillisesti. Rikoksista on pidätetty henkilöitä, mutta ei tuomittu ketään. Epäiltyihin ovat kuuluneet Madani Bouhouche ja Robert Beijer, jotka samoihin aikoihin tuomittiin muista rikoksista. Ryöstäjät saivat vuosien saatossa yhteensä noin 175&nbsp;000 euron arvoisen saaliin, minkä tulkittiin viittaavan siihen, että raha itsessään ei ollut motiivi 28 henkirikokseen. Yhtenä hypoteesina tutkinnassa on huomioitu äärioikeistolainen pyrkimys belgialaisen yhteiskunnan epävakauttamiseen. Yhden epäillyn sukulaisen antama televisiohaastattelu johti siihen, että syyttäjät avasivat tutkinnan uudelleen vuonna 2018. Eläkkeelle jäänyttä poliisia vastaan nostettiin vuonna 2019 syyte, joka koski muun muassa aseiden ja ammusten heittämistä kanaaliin. Juristi Kristiaan Vandenbussche väitti poliisin tehneen vahinkoa tutkinnalle syyllisiä suojellakseen. Tutkinta suljettiin kesäkuussa 2024.

Vuonna 2023 Brabantin tappajista tehtiin kahdeksanosainen televisiosarja *1985*, jonka käsikirjoitti Willem Wallyn ja ohjasi Wouter Bouvijn.

## Lähteet
Kamkars

**Kamkars** (, ) on iranilainen yhtye, joka yhdistää kurdien kansanmusiikin aineksia persialaisen musiikin vaikutteisiin. Yhtyeessä ovat käytössä molempiin perinteisiin kuuluvat soittimet.

Kamkars-yhtyeen perustivat yhden perheen seitsemän veljestä ja sisko, jotka ovat kotoisin Sanandajin kaupungista. Sisarukset saivat varhaisimman musiikkikasvatuksensa isältään Hassan Kamkarilta, joka oli säveltäjä, multi-instrumentalisti ja kansanmusiikin keräilijä. Kamkars on esiintynyt muun muassa WOMAD-festivaalilla ja New Yorkin SummerStage Festivalilla. Yhtye teki ensimmäiset esiintymisensä Amerikassa vuonna 1999. Kamkars on tehnyt levytyksiä Long Distance Recordsille, Real World Recordsille ja Kereshmeh Recordsille.

## Jäsenet
* **Hooshang** (s. 1947) on yhtyeen musiikillinen johtaja. Hän on opiskellut musiikkia Roomassa ja San Franciscossa.
* **Bijan** (s. 1949) on yhtyeen päälaulaja ja soittaa yleensä daf-lyömäsoitinta.
* **Pashang** (s. 1951) soittaa yhtyeessä santur-soitinta ja on johtanut yhtyeen konserttiesiintymisiä.
* **Ghashang** (s. 1953) on kokoonpanon ainoa naisjäsen. Hän soittaa siinä setaria.
* **Arjang** (s. 1956) toimii yhtyeessä tombak-rummun soittajana.
* **Arsalan** (s. 1960) on yhtyeen udinsoittaja ja on lisäksi toiminut Teheranin sinfoniaorkesterin ensiviulistina.
* **Ardeshir** (s. 1962) soittaa yhtyeessä kamancheh-soitinta.
* **Ardavan** (s. 1968) soittaa yhtyeessä santuria kehittämällään uudella, osittain pianistisella tekniikalla.

Yhtyeessä on lisäksi soittanut tar-luuttua Ghashang Kamkarin ja tämän puolison Mohammad Reza Lotfin poika Omid Lotfi (s. 1977).

## Lähteet
Hitlerin viittaus Armeniaan

Natsidiktaattori **[[Adolf Hitler]]in viittauksella [[Armenia]]an** tarkoitetaan Hitlerin väitettyjä kommentteja liittyen vuoden 1915 armenialaisten kansanmurhaan. Viimeisiä vedelleessä Ottomaanien imperiumissa turkkilainen nationalismi oli tehnyt esiinmarssin. Kansallismielisessä kiihkoilussa nostettiin turkkilaisuutta esille valtakunnan muiden kansojen kustannuksella. Muita kansoja, kuten esimerkiksi armenialaisia alettiin pitää epäilyttävinä ja heihin suhtauduttiin vihamielisesti. Armenialaisten epäiltiin liittyvän ympärysvaltoja edustaneiden venäläisten puolelle ensimmäisessä maailmansodassa. Keskusvaltoihin kuuluneet turkkilaiset käynnistivät lopulta laajan kansanmurhan, jossa murhattiin yli miljoona armenialaista. Ottomaanien joukoissa palveli myös saksalaisia, joiden on sanottu osallistuneen aktiivisesti armenialaisten kansanmurhaan turkkilaisten rinnalla. Armenialaisten totaaliseen tuhoon tähdänneen kampanjan on sanottu myöhemmin innostaneen natseja omissa kansanmurhissaan toisen maailmansodan aikana. 

Silminnäkijöiden mukaan Hitler olisi ennen Saksan hyökkäystä Puolaan todennut seuraavaa: 

Toteamuksen on sanottu liittyneen Hitlerin ja natsien havaintoihin, joiden mukaan isommat valloittajakansat eivät joutuneet vastuuseen kansojen totaalisista hävityksistä. Tämän näkökulman mukaan natsien tekemä holokausti sai sytykkeensä turkkilaisten vuoden 1915 kansanmurhakampanjasta. Vastakkaisissa mielipiteissä korostetaan sitä, että Armenia-viittaus perustuu kuulohavaintoihin, joista ei ole jäänyt kirjallisia todisteita. Norman M. Naimark esittää, että vaikka Hitler olisikin näin todennut, ei ole varmuutta, viitattiinko sillä armenialaisiin. Viittaus esitettiin toisaalta myös Puolaan tehtävän hyökkäyksen yhteydessä, jossa tähtäimessä oli puolalaisten tuhoaminen, pois elintilan tieltä. Tässä katsantakannassa ei uskota, että mahdollisella Armenia-viittauksella olisi ollut yhteyttä esimerkiksi juutalaisten joukkotuhon suunnittelussa. Näissä näkökulmissa myös korostetaan saksalaisten toteuttaman joukkotuhon ainutlaatuisuutta. Toisissa näkökulmissa taas tuodaan esille, kuinka natsit ihailivat nuorturkkilaisten kykyä joukkotuhoon vihollisiksi koettujen kansojen kohdalla.

## Lähteet
Šaahi on poissa

**Šaahi on poissa** () oli *[[Ettela’at]]*-lehden etusivun 16. tammikuuta 1979 käytetty otsikko, joka julkaistiin šaahi Mohammad Reza Pahlavin paettua maasta. Monarkia kaatui Iranissa vain muutamaa päivää myöhemmin. Merkittävän otsikosta tekee se, että siinä käytetään titteliä ’kuningas’ () eikä ’kuninkaiden kuningas’ (). Jälkimmäinen oli paljon yleisemmässä käytössä šaahin valtakaudella. Otsikkoa on kuvattu Iranin historian kuuluisimmaksi lehtiotsikoksi ja islamistivallankumouksen voitoksi.

Otsikkoa käytettiin myös šaahin vastustajien huudahduksena vallankumouksen aikana.

## Lähteet
Carl Wilhelm Westerlund

**Carl Wilhelm Westerlund** (13. marraskuuta 1809 Tukholma Ruotsi –  23. joulukuuta 1879 Oulu) oli ruotsalaissyntyinen Suomessa vaikuttanut näyttelijä, teatterinjohtaja ja raatimies.

Ruotsissa syntynyt Westerlund lienee tullut Suomeen jo 1826, mutta Suomen kansalaisuushakemuksen hän teki vasta 1845. Westerlund avioitui 1832 Maria Elisabeth Silfvanin (1802–1865), aiemmin Lemke, kanssa. Hänen toinen puolisonsa vuodesta  1868 oli taloudenhoitaja Katharina eli Kaisa Yrttiaho (1827–1887), jonka kanssa Westerlundilla oli yksi oma ja kaksi adoptoitua lasta.

Westerlundilla ei ilmeisesti ollut varsinaista koulutusta näyttelemiseen. Hän toimi silti näyttelijänä ja Helsingissä Johan Henrik Hallin teatteriseurueessa kaudella 1829–1830 ollessaan myös seurueen johtajana keväästä 1830, kun Hall oli jättänyt tehtävän. Westerlund sai samana keväänä vain 20-vuotiaana senaatilta yksinoikeuden esittää ruotsiksi näytelmiä kaikissa kaupungeissa Suomessa. Hänen johtamansa seurueen ohjelmistoon kuului muun muassa William Shakespearen, Pedro Calderónin ja Friedrich Schillerin teoksia. Yksi seurueen jäsenistä oli Maria Silfvan, jonka kanssa hän avioitui.

Kiertävää teatteriseuruettaan Westerlund johti noin yksitoista vuotta, kunnes luopui siitä 1841 ja muutti Ouluun ravintoloitsijaksi ja panimomestariksi. Sielläkin hän kuitenkin rakennutti 1849 talon paitsi ravintolalle ja tanssisalongille, myös teatterinäyttämölle, jossa esiintyivät sekä paikalliset näyttelijät että vierailevat seurueet. Oulussa Westerlund vaikutti myös raatimiehenä vuodesta 1869.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rehtilä

**Rehtilä** on Jokioisten kunnan Rehtijärven kylässä sijaitseva seurantalo. 

## Historiaa
Rehtijärven nuorisoseura perustettiin vuonna 1923. Rehtijärven nuorisoseura, nykyiseltä nimeltään Rehtilän nuorisoseura, rakensi yhdessä Jokioisten maamiesseuran kanssa seuratalo Rehtilän, joka valmistui vuonna 1933.

2 hehraarin suuruinen tontti talolle saatiin hankittua valtiolta 1000 markalla Kupparinmäeltä. Rakennus rakennettiin osin lahjoituksena saaduista hirsistä, osin tontin puista. Talon rakentaminen maksoi 140 000 markkaa.

Vuodesta 1938 lähtien rakennuksen hallinta on järjestetty Seuratalo Rehtilä Osakeyhtiön kautta.  

## Rakennus
Rakennus on hirsirunkoinen. Julkisivut on verhoiltu valkoiseksi maalatulla peiterimalaudoituksella. Pääsisäänkäynnin portaikkoa koristaa 1920-luvun klassismia mukaileva katos paneloituine pilareineen. Rakennuksessa on suuri juhlasali tynnyriholvimaisella katolla, sekä salin jatkeena korotettu näyttämö.

Varsinaisen rakennusrungon jatkeeksi toteutettiin 1960-luvulla laajennusosa, johon sijoitettiin pukuhuone, pesuhuone, sauna ja käymälät. Nykyisin talon WC-tilat, sauna ja peseytymistilat sijaitsevat kellarikerroksessa tilassa, jossa alun perin on ollut puuvarasto, talouskellari ja putka. 

## Toimintaa Rehtilässä
Seurat ovat alkuajoista lähtien järjestäneet Rehtilässä tansseja ja näytelmäkerhoja. Seurantalon vierestä hankitulle lisämaalle toteutettiin 1950-1960-luvuilla lisäksi urheilukenttä.

Rehtilässä järjestetään yhä teatteriesityksiä ja kylätapahtumia. Tämän lisäksi taloa vuokrataan yksityistilaisuuksiin. 

## Lähteet
Glow Festival

**Glow Festival** on Tampereella järjestettävä järjestettävä musiikkifestivaali. Tapahtuma järjestetään vuosittain elokuussa Nokia Arenalla. Tapahtuma on järjestetty ensimmäisen kerran vuonna 2024. Festivaalin tuotannosta vastaa Ohjelmatoimisto Kristalli Oy.

Tapahtumassa soitetaan kristillistä pop- ja rockmusiikkia. Tapahtumassa palkitaan myös hengellisen musiikin tekijöitä, artisteja ja taustavaikuttajia. Glow Festival järjestettiin ensimmäisen kerran elokuussa 2024. Ensimmäisen vuoden tapahtuma oli loppuunmyyty ja keräsi yli 9&nbsp;000 kävijää.

## Festivaalin artistit
### 2024

* bass’n Helen
* Eve & Ossi
* Lasse Heikkilä ja Gospel Power
* HB
* Tomas Höglund
* Ida Elina
* Immanuel
* Jippu
* Tommi Kalenius
* Petri Laaksonen
* Jukka Leppilampi
* Jaakko Löytty
* Maksetut Viulut
* Outi & Lee
* Jouko Mäki-Lohiluoma
* Pekka Simojoki ja Exit
* Petra
* Pro Fide
* Tera
* The Rain

### 2025

* Sami Asp
* Diandra
* Elämänpuu
* Eve & Ossi
* Immanuel
* Gospel Sisters
* Sami Haveri
* Harri Helenius
* Olli Helenius
* Tommi Kalenius
* Kls.
* Johanna Kultalahti
* Petri Lassila
* Jukka Leppilampi
* Miika Partala
* Make Perttilä Band
* Missa Concordiae
* Lasse Sakara
* Heidi Simelius
* Pekka Simojoki
* Sounds of Mercy
* Tanja Torvikoski

## Glow Gospel Awards -palkinnot
Glow Festivalin yhteydessä jaetaan Glow Gospel Awards -palkintoja hengellisen musiikin tekijöille, artisteille ja taustajavaikuttajille.

## Katso myös
* Dove-palkinto
* Suomigospel

## Lähteet
Aamu Riissanen

**Aamu Iiris Elmiina Riissanen** (s. 6. kesäkuuta 2005 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Riissanen pelaa ulkokentällä kopparina ja sisäpelissä vaihtajana.

Riissanen on edustanut urallaan kasvattajaseuransa Joensuun Mailan lisäksi Viinijärven Urheilijoita vuosina 2023-2024. Ensimmäisen Superpesis-ottelunsa hän pelasi heinäkuussa 2022.

Riissanen opiskelee Tulliportin normaalikoulun lukion matemaattis-luonnontieteellisellä linjalla Joensuussa. Hänen pikkusiskonsa Sole on myös pesäpalloilija.

## Lähteet
Kangasalan ja Jerusalemin runot

**Kangasalan ja Jerusalemin runot** on Jarkko Tontin vuonna 2024 ilmestynyt neljäs runokokoelma.

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* kirja-arvion mukaan ”Monipuolisena kirjailijana tunnetun Tontin runoille on ominaista satiirinen tykitys ja fabulointi. Varsinkin alter egon nimikkokokoelma Jacasser (2009) sisältää villiä aikamatkailua, muodonmuutoksia ja roolileikkejä. Tontin neljäs kokoelma *Kangasalan ja Jerusalemin runot* merkitsee Jacasserin paluuta, mutta seestyneenä ja rauhoittuneena.”

*Kulttuuritoimitukseen* teoksen arvioineen Jukka Ahtelan mukaan: ”Jarkko Tontti ja Jacasser ovat löytäneet hyvän lentokorkeuden. Teksti on vapautunutta ja katse on maailmassa, elämässä ja sen moninaisuudessa.”

Milka Luhtaniemi kirjoitti teoksesta *Kirjamaahan*: ”Runokirjassa jo esiintyneet vanhenemisen ja lahoamisen sekä rapistumisen teemat saavat armottomamman sävyn, kun kuvataan kaupunkia, jossa uskonnot ja etnisyydet ovat ajautuneet vaikeasti purettavaan konfliktiin.”

## Käännöksiä
Teoksen runoja on ilmestynyt hepreaksi *Hamusakh*-lehdessä Galit Hasan-Rokemin käännöksinä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Teoksesta kirjailijan sivuilla.
* Kirjailija kertoo teoksesta Arto Luukkasen Dosentti-ohjelman vieraana 10.8.2024.
* "Jerusalemin lapset leikkivät itsensä Jarkko Tontin runoon." Uutissuomalainen 24.12.2024.
Hurrikaani Milton

**Hurrikaani Milton** oli vuoden 2024 kolmastoista nimetty trooppinen myrsky ja yhdeksäs hurrikaani Atlantin hurrikaanikaudella, neljäs suuri hurrikaani ja toinen kategorian 5 hurrikaani.

Milton syntyi pitkään kehittyneestä trooppisesta säähäiriöstä, joka sai alkunsa Länsi-Karibianmereltä ja vahvistui Campechenlahdella 5. lokakuuta. Milton voimistui räjähdysmäisesti 5-luokan hurrikaaniksi 7. lokakuuta.  Milton heikkeni takaisin 4-luokan voimakkuuteen myrskyn silmän seinämän vaihtosyklin vuoksi ennen kuin se uudelleen vahvistui ja siitä tuli taas luokan 5 hurrikaani.   

Ennen Miltonin rantautumista Floridaan, myrskytuulet puhalsivat Meksikonlahdella noin 75 metriä sekunnissa. Myrskyn siirryttyä maihin tuulennopeus oli kovimmillaan noin 44 metriä sekunnissa Floridan länsiosissa.  Ennen rantautumishetkeä "landfall time" (kun hurrikaanin silmä ylitti rantaviivan), Milton aiheutti 126 tornadovaroitusta, josta 45 on vähintään vahvistettu. Aiempi ennätys on 120 Ivan hurrikaanilta vuodelta 2004, rikkoiko Milton ennätyksen? 

Milton aiheutti Floridassa vähintään 16 kuolemantapausta sekä tulvatuhoja, sähkökatkoja miljoonille ihmisille ja alustavien arvioiden mukaan noin 30–50 miljardin dollarin aineelliset tuhot. Se jäi voimakkuudeltaan ja kuolonuhreiltaan huomattavasti lievemmäksi kuin vain kaksi viikkoa aiemmin Floridaan iskenyt Helene.

## Lähteet
BBX

**BBX** on suomalaisen pääosin 80-luvulla toimineen kaiutinvalmistaja Bo-Box Oy:n tuotemerkki.

## Yrityksen historia
Pekka Liljavirta toimi sisaruksiensa kanssa 1950-luvulla perustetussa Salon Radiolaatikko Oy -perheyrityksessä. Salon Radiolaatikko Oy valmisti radio- ja TV-laitteiden koteloja. 1970-luvulla Salon Radiolaatikko perusti oman kaiutintuotemerkin, Saroy:n. 

Pekka Liljavirta on aloittanut oman, Salon Radiolaatikko Oy:stä irrallaan olevan, yritystoiminnan 70-luvun lopun ja 80-luvun alun vaiheissa. Patentti- ja rekisterihallituksen tietojen perusteella Pekka Liljavirta perusti yrityksensä 15.3.1978 (Y-tunnus: 9037652-9). Yrityksestä tuli Bo-Box Ky (6.10.1983). Bo-Box Ky vaihtoi yritysmuotoa 13.9.1989 Oy Bo-Box Ab:ksi, jonka liiketoiminta lakkasi 18.3.2009. Viimeisin toimiala oli konttori- ja myymäläkalusteiden valmistus.

BBX-Elektroniikka Oy perustettiiin 16.11.1988. Joitakin BBX-kaiutinmalleja on valmistettu BBX-Elektroniikan tuottamana. BBX-Elektroniikka Oy:n liiketoiminta lakkasi 2.7.1993.

## BBX tuotemerkin historia
Toiminnan alkuvaiheessa tuotemerkki oli Pro Hifi, joka myöhemmin vaihtui BBX:ksi.

BBX:n suosituimmat kaiutinmallit olivat silloisen Hifi-lehden toimittajan ja tutkimuspäällikön Pekka Tuomelan suunnittelemien "tee-se-itse"-kaiutinmallien kauppallistettuja versioita. Hifi-lehden silloinen kustantaja oli myynyt suunnittelemiensa kaiuttimien valmistusoikeudet Bo-Box Ky:lle.  Pekka Tuomela on käyttänyt hifi-kaiuttimien rakennusoppaissaan myös BBX-kaiuttimista mitattuja tuloksia.

## Suosio
Erityisesti Pekka Tuomelan suunnitelmiin pohjautuvat kaiutinmallit olivat Suomessa erittäin suosittuja. Hinta-laatu suhde oli erittäin hyvä ja kaiuttimet pärjäsivät kuuntelutesteissä vielä 90-luvun puolella.

85-sarjan kaiuttimia myytiin kaikkiaan tuhansia pareja, ja niitä valmistettiin jopa vientiin saakka. Kaiutinsarja on saavuttanut hifi-piireissä kulttimaineen. Monet harrastajat haluavat edelleen hankkia 85-sarjan kaiuttimet (B tai C -mallin), tai jopa rakentaa sellaisen itse. Elementtien saatavuus on nykyisin heikko.

## Eri kaiutinversiot
Kaiuttimen ominaisuuksien parantamiseksi ja myöhemmin komponenttien saannin vaikeutuessa 85-sarjan kaiuttimista suunniteltiin kaiken kaikkiaan neljä eri versiota (85/3, 85-B, 85-C ja 85-D), joista kaksi ensimmäistä oli BBX:n kaupallistamia malleja (485 BR ja 485 S BR). Bo-Box Oy suunnitteli myöhemmin jatkomallin 585 BR, joka sekin pohjautui 85-sarjaan, mutta elementit ja niiden järjestys olivat vaihtuneet. 

445 BR -kaiutin oli Pekka Tuomelan suunnitteleman 40/3 -kaiuttimen kaupallistettu versio. 445 BR oli 485-kaiuttimen pienempi versio 8" bassolla ja pienemmällä kotelolla. Myös tästä kaiuttimesta tuli myöhemmin päivitetty versio 545 BR.

## Kaiutinmalleja
Hifi-kaiuttimien lisäksi BBX-tuoteperheeseen kuului stereolaitteistoihin, mm ASA-merkkiin, kuuluneita kaiutinmalleja.

## Lähteet
Elokuun myrsky

**Elokuun myrsky** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Elokuun myrsky, Neuvostoliiton sotilasoperaatio elokuussa 1945
* Elokuun myrsky, 28. elokuuta 1890 Etelä-Suomessa ollut myrsky, joka mahdollisesti täytti hirmumyrskyn kriteerit
Mahabad

**Mahabad** () on kaupunki Āzārbāyjān-e Gharbīn maakunnassa Iranissa. Vuonna 2016 sen asukasluku oli 168&nbsp;393. Kaupunki sijaitsee kapeassa laaksossa 1&nbsp;302 metrin korkeudessa merenpinnasta Urmiajärven eteläpuolella. Mahabadin pohjoispuolella on Miandoab ja eteläpuolella Sardasht. Kaupungin halki virtaa Mahabadjoki.

Mahabadin historia ulottuu tuhansien vuosien taa. Ajalla ennen ajanlaskun alkua Mahabad oli Mannean (Mannai) valtakunnan keskus. Toisen maailmansodan päätyttyä alueelle julistettiin lyhytikäinen Mahabadin eli Kurdistanin tasavalta, joka toimi käytännössä Neuvostoliiton nukkehallintona ja jonka Iranin joukot kaatoivat vuonna 1946. Mahabad pysyi kurdinationalismin keskuksena ja oli lyhyen aikaa kurdien hallinnassa Iranin islamilaisen vallankumouksen aikana vuonna 1979. Mahabadin väestö koostuu pääasiassa kurdeista, jotka ovat sunnimuslimeja. Vähemmistöinä siellä asuu shiioja, armenialaisia kristittyjä ja juutalaisia.

Mahabad kuuluu yhteen Iraniin taloudellisesti kehittymättömimmistä alueista. Kaupungista on tieyhteydet Tabriziin, Urmiaan ja Irakin Mosuliin. Mahabadin seutuvilla sijaitsee Saholanin vesiluola.

## Lähteet
Al-Wihdatin pakolaisleiri

**Al-Wihdatin pakolaisleiri** () on palestiinalaispakolaisten leiri Jordanian pääkaupunki Ammanissa sen keskustan eteläpuolella. Vuonna 2023 leirissä asui 61&nbsp;795 virallisesti rekisteröityä pakolaista, joiden lisäksi sen alueella asuu tuhansia muita Ammanin asukkaita. Al-Wihdatista on muodostunut oman lähialueensa liike-elämän ja palveluiden keskus.

## Maantiede
Al-Wihdat sijaitsee Jordanian pääkaupunki Ammanissa noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Hallinnollisesti se on osa Ammanin Al-Jarmukin alueen Al-Awdan kaupunginosaa. Pinta-alaa leirillä on 0,48&nbsp;km².

## Historia
Yhdistyneiden kansakuntien UNRWA perusti Al-Wihdatin pakolaisleirin vuonna 1955 Israelin itsenäisyyssodan palestiinalaispakolaisille. Alkujaan leiri käsitti 1&nbsp;400 asumusta, joita rakennettiin vuonna 1957 1&nbsp;260 lisää. Asukkaita leirissä oli alkujaan noin 5&nbsp;000 ja he olivat pääosin lähtöisin Jaffan ja Jerusalemin väliseltä alueelta.

Al-Wihdatista tuli yski Jordanian palestiinalaisen liikkeen keskuksista 1960-luvulla. Tilanne palestiinalaisten ja Jordanian valtion välillä kärjistyi bvuonna 1970 yhteenotoiksi niinsanotun mustan syyskuun aikana. Jordanian turvallisuusjoukot valtasivat leirin yhteenottojen päätösvaiheessa. Palestiinan vapautusjärjestö menetti huomattavasti kannatusta leirin asukkaiden keskuudessa Oslon rauhanprosessin aikana 1990-luvulla. Sen sijaan kannatustaan kasvatti Muslimiveljeskunnan Jordanian poliittinen haara. Poliittisesti tämä johti niin sanottuun jordanialaistumiseen, Palestiinalainen liike menetti vaikutusvaltaansa, minkä johdosta esimerkiksi toinen intifada ei nostattanut suurempia väkivaltaisuuksia. 1970-luvun tapahtumien jälkeen leiriä myös rakennettiin kiinteämmäksi osaksi Ammanin metropolialuetta. Rakentaminen kiihtyi etenkin Persianlahden sodan seurauksena 1990-luvulla, kun satojatuhansia palestiinalaisia saapui Jordaniaan Kuwaitista ja muista Persianlahden maista. Al-Wihdat houkutteli uusia muuttajia halpojen asuntojensa avulla. Samalla siitä kehittyi Etelä-Ammanin liike-elämän ja palveluiden keskus. Työttömyys ja köyhyys ovat kuitenkin muodostaneet huomattavan ongelman.

## Väestö
Al-Wihdatissa asui UNRWAn mukaan vuonna 2023 61&nbsp;795 virallisesti rekisteröityä pakolaista. Palestiinalaispakolaisten ohella leirillä asuu tuhansia pakolaisia Irakista, siirtotyöläisiä Egyptistä ja paikallisia domeja eli romaneja.

## Lähteet
Anni Penttilä

**Anni Katri Penttilä** (s. 22. huhtikuuta 1993, Mikkeli) on helsinkiläinen vuorikiipeilijä, ammatiltaan markkinointiviestintäyrittäjä ja matkanjohtaja.

## Vuorikiipeilyura
Penttilä kiinnostui vuorivaelluksista ja -kiipeilystä 16 vuoden iässä vuonna 2009, kun hän luki *[[National Geographic (lehti)|National Geographic]]* -lehdestä jutun Annapurna Circuit -vaellusreitistä. Hän pääsi 27-vuotiaana Mount Everestin huipulle osana Phil Cramptonin johtamaa Altitude Junkies -ryhmää. Hän oli tuolloin 19. suomalainen ja nuorin tuolle vuorelle kiivennyt suomalainen nainen.

Penttilä on vuoden 2025 huhtikuuhun mennessä onnistunut kiipeämään viidelle Nepalissa sijaitsevalle yli 8&nbsp;000 metriä korkealle vuorelle.

## Tietoja kiipeilyistä

## Muuta
Penttilä on valmistunut kauppatieteiden maisteriksi vuonna 2017 ja kirjoitti gradunsa luottamuksesta vuorikiipeilyretkikunnissa ja peilasi tuloksia yritysmaailmaan.

## Katso myös
*Luettelo suomalaisista yli 8000 metriä korkeille vuorille kiivenneistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Anni Penttilän blogi
*
*
Iso maailma

**Iso maailma** () on yhdysvaltalainen lastenohjelma, jota esitettiin vuosina 2006–2010. Sarjan on luonut Mitchell Kriegman, jonka aiempaa tuotantoa on muun muassa *[[Sinisen talon nalle]]*.

Ensimmäiset 40 jaksoa esitettiin Yhdysvalloissa tammikuusta huhtikuuhun 2006. Suomessa Yleisradio osti sarjan esitysoikeudet, ja ohjelmaa alettiin esittää osana Yle TV2:n Pikku Kakkosta tammikuussa 2009. Uusintoja on nähty Yle TV2:lla vuosina 2011 ja 2012. Myönteisen vastaanoton takia sarjaa tuotettiin vielä seitsemän uutta jaksoa, jotka näytettiin Yhdysvalloissa marraskuusta 2009 tammikuuhun 2010.

*Iso maailma* sijoittuu Etelä-Amerikan viidakkoon. Sarjan päähenkilö on Unto-laiskiainen, joka asuu Puumaassa ystäviensä kanssa. Sarja opettaa lapsille tieteestä ja ympäristöstä musiikin ja huumorin avulla. Sarja on suunnattu 4–7-vuotiaille lapsille. *Iso maailma* on luotu Shadowmation-tekniikalla, joka on yhdistelmä bunraku-nukketeatteria ja tietokoneanimaatiota. Kriegman on sanonut alkaneensa kehittää sarjan konseptia syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen, kun hän halusi näyttää lapsille, että maailmalla on myös kaunis puoli.

## Hahmot
* Unto (Snook)
* Nuula (Smooch)
* Niilo (Winslow)
* Pasi (Bob)
* Tirpunen (Burdette)
* Martta (Madge)
* Riku (Ick)
* Oko (Oko)
* Samu (Wartz)

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi

### Toinen tuotantokausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sarjan verkkosivut (arkistoitu)
Alex Vlašić

**Alex Vlašic** (s. 5. kesäkuuta 2001 Wilmette, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Vlašic edustaa NHL-joukkue Chicago Blackhawksia.

Ennen NHL-uraansa hän pelasi Yhdysvaltain maajoukkueen kehitysohjelmassa ja Bostonin yliopiston joukkueessa. Chicago Blackhawks varasi hänen toisella kierroksella 43. varausvuorolla . Vlašic on pelannut 98 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja 17 syöttöä eli yhteensä 20 tehopistettä.  Uran tilastot päivitetty 9. lokakuuta 2024.

## Lähteet
Ełkin rautatieasema

**Ełkin rautatieasema** () on Puolan koillisosan Warmia-Masurian voivodikunnassa toimiva rautatieasema. Asema sijaitsee Ełkin keskustassa. 

Ełk on rautateiden risteysasema, jonne saapuu ratayhteys muun muassa Liettuan rajalta Suwałkin rautatieaseman kautta. Merkittävä ratayhteys yhdistää sen Białystokin rautatieaseman kautta Varsovan itäiselle asemalle. Ełkin ratapihaa on jo uudistettu merkittävästi rakenteilla olevan Rail Baltica -hankkeen puitteissa 2020-luvulla. Aseman merkityksen uskotaan kasvavan 2020-luvun lopulla ja 2030-luvun alussa Rail Baltican myötä.

Vuonna 2023 Ełkin rautatieaseman kautta kulki päivittäin keskimäärin 1&nbsp;500 matkustajaa (eli 0,57 milj. matkustajaa vuodessa). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ełkin rautateaseman aikatauluja  (portalpasazera.pl)
* #RailBaltica: Przebudowa stacji kolejowej Ełk  (youtube.com)
John Jumper

**John Michael Jumper** (s. 1985 Little Rock, Arkansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kemisti ja tietojenkäsittelytieteilijä, joka on ollut vuodesta 2018 mukana DeepMindilla AlphaFold-projektin vanhempana tutkijana. Hänen johtama ryhmänsä onnistui kehittämään AlphaFoldista version, joka pystyy tekoälyä hyödyntäen ennustamaan oikein proteiinin rakenteen. Jumper ja DeepMindin toimitusjohtaja Demis Hassabis saivat 2024 työstään Nobelin kemianpalkinnon.

## Elämäkerta
Jumper syntyi Little Rockissa 1985 ja suoritti 2007 Vanderbiltin yliopistossa alemman korkeakoulututkinnon fysiikasta ja matematiikasta. Hän jatkoi Cambridgen yliopiston tohtoriohjelmaan alanaan tiiviin aineen fysiikka. Hän ei kuitenkaan pitänyt alaa omanaan ja siirtyi työskentelemään D. E. Shaw Researchiin proteiinien tietokonesimulaatioiden parissa.

Jumper palasi 2011 väitöstutkimuksen pariin, tällä kertaa Chicagon yliopistossa teoreettisen kemian ohjelmassa. Väitöstyössään hän käytti koneoppimista proteiinien dynamiikan tutkimisessa. Jumper valmistui tohtoriksi 2017.

Jumper aloitti 2018 DeepMindin vanhempana tutkijana. Hän pääsi mukaan AlphaFold-projektiin ja esitti pian uusia ideoita AlphaFold2:ta varten. DeepMindin toimitusjohtaja Demis Hassabis vakuuttui Jumperin ajatuksista ja teki hänestä AlphaFold2-projektin johtajan. Hassabis uskoi, että Jumperin monialainen tausta proteiinifysiikasta ja koneoppimisesta auttaisi ohjelman kehittämisessä.

Jumperin ja Hassabisin johdolla AlphaFold suunniteltiin kokonaan uudestaan, ja he osallistuivat kakkosversiolla vuonna 2020 proteiinien rakennetta ennustavaan CASP-kilpailuun. AlphaFold2 voitti ylivoimaisesti kaikki kilpailijat ja pystyi ennustamaan proteiinirakenteen atomin tarkkuudella.

Jumperin johtama ryhmä paljasti toukokuussa 2024 AlphaFoldin kolmannen version, joka pystyi proteiinien lisäksi ennustamaan myös DNA- ja RNA-rakenteita.

## Tunnustukset
Jumper on saanut urallaan useita tunnustuksia proteiinirakenteen kolmiulotteisen rakenteen ennustamiseen kehitetyn teknologian keksimisessä. Hän jakoi 2023 Hassabisin kanssa Albert Lasker -palkinnon lääketieteellisestä perustutkimustyöstä. Vuonna 2024 hän sai Hassabisin kanssa puolet Nobelin kemianpalkinnosta. Toinen puoli myönnettiin David Bakerille.

## Lähteet
Aigítio

**Aigítio** (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dorídan kuntaan, Fokiin alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 3 (2021).

Aigítion kylä sijaitsee Mórnoksen tekojärven eteläpuolella linnuntietä noin 19 kilometriä ja tietä pitkin noin 50 kilometriä länteen Ámfissan kaupungista. Se on osa Pentápolin kyläyhdyskuntaa. Kylä on nimetty lähellä sijainneen antiikin ajan Aigitionin kaupungin mukaan. Nykyisen kylän alkuperäinen nimi oli *Stroúza* (Στρούζα). Vuonna 1927 sen nimeksi tuli *Pýrino(n)* (Πύρινο(ν)) ja jo vuonna 1928 *Aigítio*.

## Lähteet
Ampeláki (Aitolia-Akarnania)

**Ampeláki** (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 232 (2021).

Ampelákin kylä sijaitsee noin 54 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta, noin 79 kilometriä itään Prévezasta ja noin viisi kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Ampeláki muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Αμπελακίου, *Dimotikí Koinótita Ampelakíou*), johon kuuluvat varsinaisen Ampelákin kylän lisäksi kylät Amfilochikó Árgos, Ariáda, Kámpos ja Keramídi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 581 (2021).

## Lähteet
Amfilochikó Árgos

**Amfilochikó Árgos** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 135 (2021).

Amfilochikó Árgoksen kylä sijaitsee noin 53 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta, noin 63 kilometriä itään Prévezasta ja noin 4,5 kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Se on osa Ampelákin kyläyhdyskuntaa. Kylä on ottanut nimensä sen lähellä sijainneesta antiikin ajan Argos Amfilokhikonin kaupungista.

## Lähteet
Kállio

**Kállio** (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dorídan kuntaan, Fokiin alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 32 (2021).

Kállion kylä sijaitsee Mórnoksen tekojärven pohjoisrannalla linnuntietä noin 18 kilometriä ja tietä pitkin noin 62 kilometriä länteen Ámfissasta. Kylän aikaisempi slaavilaisperäinen nimi on *Veloúchovo* (Βελούχοβο). Se nimettiin vuonna 1916 uudelleen lähellä sijainneen antiikin ajan Kallionin kaupungin mukaan. Alkuperäinen kylä on vuodesta 1980 tekojärven pinnan alla, mutta sen rauniot paljastuvat esille järven pinnan laskiessa enemmän. Näin on tapahtunut esimerkiksi vuosina 1993 ja 2024. Nykyinen kylä on jäljelle jääneiden asukkaiden ylemmäksi perustama.

Kállio muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καλλίου, *Dimotikí Koinótita Kallíou*), johon kuuluvat varsinaisen Kállion kylän lisäksi kylät Klíma ja Trivídi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 36 (2021).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kandíla

**Kandíla** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Xirómeron kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 866 (2021).

Kandílan kylä sijaitsee Aitolia-Akarnanian läntisissä sisäosissa noin 88 kilometriä luoteeseen Mesolóngin kaupungista ja noin 62 kilometriä länteen Agríniosta. Se on rakennettu noin 70 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kandíla muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κανδήλας, *Dimotikí Koinótita Kandílas*), johon ei kuulu muita asutuksia.

## Lähteet
Kríkellos

**Kríkellos** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on  (2021).

Kríkelloksen kylä sijaitsee noin 54 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta ja noin kolme kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Se on rakennettu noin 24 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kríkellos on osa Loutrón kyläyhdyskuntaa. Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Olpain linnoitettu asutus.

## Lähteet
Limnaía

**Limnaía** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochian kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 37 (2021).

Limnaían kylä sijaitsee noin neljä kilometriä etelään Amfilochían kaupungista, jonka kaupunkiyhdyskuntaan se kuuluu, ja Amvrakikóslahden kaakkoiskulmassa olevan lahden rannasta. Se on rakennettu noin 56 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Limnaían vierestä kulkee A5-valtatie eli Joonian valtatie. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Limnaian kaupungista, jonka arkeologinen alue sijaitsee kukkulalla kylän ja Amfilochían kaupungin välillä.

## Lähteet
Loutró (Aitolia-Akarnania)

**Loutró** () on entinen Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se on nykyisin asumaton, eikä sitä ole tilastoitu kylänä väestönlaskennoissa.

Loutrón autiokylä sijaitsee noin 57 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta ja noin 5,5 kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Vaikka itse Loutrón kylä on nykyisin asumaton, se muodostaa edelleen oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Λουτρού, *Dimotikí Koinótita Loutroú*), johon kuuluvat kylät Kríkellos ja Xirákia. Kyläyhdyskunnan väkiluku on  (2021).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Loutró

**Loutró** (, ”Kylpy(lä)”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Loutró, kylä Sfakián kunnassa Chanián alueyksikössä Kreetan alueella
* Loutró, saari Kreetan etelärannikolla Loutrón kylän edustalla
* Loutró, kyläyhdyskunta ja entinen kylä Amfilochían kunnassa Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
Néa Kamarína

**Néa Kamarína** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Áktio-Vónitsan kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 41 (2021).

Néa Kamarínan kylä sijaitsee Amvrakikóslahden etelärannalla noin 19 kilometriä itäkaakkoon Prévezasta ja noin 75 kilometriä luoteeseen Agríniosta. Se on osa Vónitsan kaupunkiyhdyskuntaa. Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Anaktorionin kaupunki.

## Lähteet
Białystokin rautatieasema

**Białystokin rautatieasema** () on Puolan koillisosan Podlasian voivodikunnassa toimiva rautatieasema. Asema sijaitsee Białystokin kantakaupungissa. 

Białystokin on Puolan rataverkon risteysasema ja eräs Rail Baltica -ratayhteyden keskeinen puolalainen asema. Sinne johtaa ratayhteys muun muassa Liettuan rajalta Ełkin rautatieaseman kautta. Keskeinen ratayhteys kulkee Białystokista Varsovan itäiselle asemalle. Białystokin ratapihaa on 2020-luvulla uudistettu esimerkiksi kattamalla se; syksyllä 2024 avattiin ratapihan alikulku laitureille ja Białystokin linja-autoasemalle. Rakennustyöt ovat olleet osa pääosin EU:n rahoittamaa Rail Baltican Podlasian rataosuuksien uusimista; nämä työt ovat maksaneet yhteensä 3,4 miljardia zlotya. Aseman merkityksen uskotaan kasvavan 2020-luvun lopulla ja 2030-luvun alussa Rail Baltican edetessä.

Vuonna 2023 Białystokin rautatieaseman kautta kulki päivittäin keskimäärin 7&nbsp;200 matkustajaa (eli 2,6 milj. matkustajaa vuodessa). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Białystokin rautateaseman aikatauluja  (portalpasazera.pl)
* Stacja Białystok w nowej odsłonie (video, 1.10.2024)  (youtube.com)
Palaiománina

**Palaiománina** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Xirómeron kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 633 (2021).

Palaiománinan kylä sijaitsee noin 34 kilometriä luoteeseen Mesolóngista. Se on rakennettu noin 120 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Palaiománina muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Παλαιομανίνας, *Dimotikí Koinótita Palaiomanínas*), johon ei kuulu muita asutuksia.

Kylän lähellä sijaitsee antiikin aikaisten linnoitteiden raunioita, jotka on tulkittu Matropoliin kaupungin jäänteiksi, vaikkakin joskus niitä on esitetty myös antiikin Sauriaksi.

## Lähteet
Mýtikas (Aitolia-Akarnania)

**Mýtikas** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Xirómeron kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 708 (2021).

Mýtikasin kylä sijaitsee Aitolia-Akarnanian länsirannikolla vastapäätä Kálamoksen saarta, noin 81 kilometriä luoteeseen Mesolóngin kaupungista ja noin 62 kilometriä länteen Agríniosta. Mýtikas muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Μύτικα, *Dimotikí Koinótita Mýtika*), johon ei kuulu muita asutuksia.

Aitolia-Akarnanian Mýtikasta ei tule sekoittaa samalla rannikolla pohjoisempana Epeiroksessa sijaitsevaan Mýtikasin kylään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lundin kirkko (Kristiansand)

**Lundin kirkko** () on Kristiansandin kunnassa Norjassa sijaitseva kivikirkko vuodelta 1987.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ali Rahbari

**Alexander** eli **Ali Rahbari** (; s. 1948 Teheran tai Varamin) on iranilainen kapellimestari ja säveltäjä.

Rahbari aloitti viulunsoiton opiskelun viisivuotiaana. Hän valmistui Wienin musiikki- ja teatteriyliopistosta vuonna 1971. Hän sai sävellysopetusta Gottfried von Einemilta. Rahbari valmistui Hans Swarowskyn johdolla suorittamistaan orkesterinjohdon opinnoista vuonna 1974. Hän sai kansainvälisissä orkesterinjohtokilpailuissa kultamitalin Besançonissa vuonna 1977 ja hopeamitalin Genevessä vuonna 1978. Rahbari toimi Belgian radion ja television orkesterin pääkapellimestarina vuosina 1988–1996. Hän oli pääkapellimestarina myös Zagrebin filharmonisessa orkesterissa, Virtuosi di Praga -kamariorkesterissa ja vuosina 2000–2004 Málagan filharmonisessa orkesterissa. Rahbari oli Tšekin filharmonisen orkesterin päävierailija ja sai yhteistyöstään sen kanssa Dvořák-mitalin vuonna 1985.

Heinäkuusta 2022 lähtien Rahbari on esiintynyt säännöllisesti Mariinski-teatterissa Pietarissa. Hän perusti vuonna 1997 Persialaisen kansainvälisen filharmonisen orkesterin Bregenziin Itävaltaan. Se on koonnut yhteen iranilaistaustaisia muusikoita eri maista ja tehnyt levytyksiä, joihin kuuluu äänitys Rahbarin omasta viulukonsertosta *Nohe Khan*. Rahbari on tehnyt levytyksiä myös muun muassa Giuseppe Verdin ja Giacomo Puccinin oopperoista.

## Lähteet
Lundin kirkko

**Lundin kirkko** voi tarkoittaa seuraavia:

* Lundin kirkko, kirkko Kristiansandin kunnassa Norjassa
* Lundin kirkko, kirkko Lundin kunnassa Norjassa
* Lundin tuomiokirkko, kirkko Lundin kunnassa Ruotsissa
Kuusjoenperä

**Kuusjoenperä** on kylä Salon kaupungin Kuusjoella. Kylä sijaitsee Kuusjoen pohjoisosassa. Kylän keskus sijaitsee Kuusjoenperäntien ja Kosken tien risteysalueella.

Kuusjoen alkulähteet sijaitsevat Kuusjoenperällä. Kylän keskustassa on Antti-Teollisuuden tehdas, joka on Kuusjoen merkittävimpiä työnantajia. Valtaosa kylän alueesta on peltoa. Kylän ja samalla Kuusjoen rajalla on Nurmijärvi, jossa on uimaranta.

Asutus on saapunut Kuusjoenperälle todennäköisesti 1300-luvulla. Alueelle on raivattu kaksi tilaa, Kuusjoenperä ja Piiparpyöli, joista jälkimmäinen on sittemmin autioitunut. Kuusjoenperän yksinäistilasta on maininta vuodelta 1399. Hiljalleen kylä on kasvanut ja vuonna 1540 kylässä on ollut neljä tilaa. Isojako toteuttiin Kuusjoenperällä verrattain myöhään 1818–1826. Tuolloin kylässä oli seitsemän tilaa, sepän, räätälin ja sotilaan torpat sekä muita torppia. Kylän historiallinen rakenne on säilynyt kohtalaisen hyvin Kuusjoenperäntien varrella, jossa pääosa kantatiloista edelleen sijaitsevat.

1920-luvulla kylän pohjoisosat asutettiin uusilla pientiloilla ja kylään perustettiin kauppa. Ennen sotia kylässä toimi lyhyen aikaa saha. Sotien jälkeen kylä kasvoi voimakkaasti ja sinne perustettiin Vainion rautakauppa, Antti-Teollisuutta edeltänyt paja, sekä uusi kauppa, kunnalliskoti ja posti. 1900-luvun loppupuolen rakennemuutos hiljensi kylän. Viimeinen kauppa lopetti 2000-luvun alussa ja hoivakoti siirrettiin Saloon vuonna 2021.

## Lähteet
Gülsin Onay

**Gülsin Onay** (s. 12. syyskuuta 1954) on turkkilainen pianisti.

Onay on tullut kansainvälisesti tunnetuksi Ahmed Adnan Saygunin teosten tulkitsijana. Saygun myös omisti toisen pianokonserttonsa Onaylle, joka kantaesitti sen. Saygunin teoksilla on ollut merkittävä asema sekä Onayn konserttiohjelmistossa että levytuotannossa. Onay on esiintynyt kymmenissä eri maissa ja pitänyt esityksiä muun muassa Concertgebouw-salissa, Berliinin filharmoniassa, Wiener Konzerthausissa, Queen Elizabeth Hallissa, Wigmore Hallissa, Salle Gaveaussa, National Gallery of Artissa sekä Miller Theatressa.

## Lähteet
Faraj Sarkohi

**Faraj Sarkohi** (; s. 1947 Shiraz) on iranilainen kirjailija ja kirjallisuuskriitikko.

Sarkohi opiskeli Tabrizissa ja Teheranissa sosiologiaa ja persialaista kirjallisuutta. Hän toimi yhdentoista vuoden ajan iranilaisen kirjallisuuslehden *Adineh* päätoimittajana. Vuonna 1996 Sarkohi oli mukana tekemässä 134:n kirjailijan Iranin hallinnolle julkaisemaa aloitetta suuremman kielellisen vapauden puolesta ja sensuuria vastaan. Sarkohi joutui toistuvasti pidätetyksi ja sai kuolemantuomion. Hän kuitenkin pääsi kansainvälisen paineen ansiosta vapaaksi ja lähti maanpakoon vuonna 1998. Hän on sittemmin asunut Saksassa.

Sarkohi on Saksan PEN:n kunniajäsen. Häneltä on julkaistu Iranissa kaksi novellikokoelmaa ja kahden kokoelman verran kirjallisuuskritiikkiä. Sarkohi on kirjoittanut myös romaaneja ja poliittisia tekstejä. Hänen teoksiaan on käännetty ranskaksi, saksaksi, tanskaksi ja ruotsiksi.

## Lähteet