Digimarkkinasäädös

**Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925** eli **digimarkkinasäädös** (, **DMA**) on Euroopan unionin (EU) asetus, jonka tarkoituksena on varmistaa korkeampi kilpailu Euroopan digitaalisilla markkinoilla estämällä suuria yhtiöitä käyttämästä väärin markkinavoimaansa ja sallimalla uusien toimijoiden tulon markkinoille. DMA:ssa säädetään useita velvoitteita, joita nimettyjen portinvartijoiden tulee noudattaa. Jos sääntöjä ei noudateta, käytössä on seuraamusmekanismeja, mukaan lukien sakot, jotka ovat enintään 10 prosenttia maailmanlaajuisesta liikevaihdosta.

Maaliskuuta 2022 Euroopan parlamentin ja neuvoston neuvottelijat pääsivät alustavasti sopuun asetuksen tekstistä. Asetus astui voimaan 1. marraskuuta 2022 ja tuli sovellettavaksi 2. toukokuuta 2023.

Säädös koskee Euroopan unionin suurimpia digitaalisia alustoja. Niitä kutsutaan säädöksessä ”portinvartijoiksi”, ja tullakseen nimitetyksi tällaiseksi yhtiöllä täytyy olla ”vakiintunut ja kestävä” markkina-asema tiettyyn luokkiin kuuluvilla digitaalisilla alustoilla ja täyttää myös tietyt käyttäjien määrään, liikevaihtoon tai pääomaan liittyvät kriteerit. 

Euroopan komissio julkaisi syyskuussa 2023 portinvartijat, joita DMA tulee koskemaan. Niiden joukossa on neljä sosiaalisen median verkostoa (TikTok, Facebook, Instagram, LinkedIn); kuusi ”välittäjäpalvelua” (Google Maps, Google Play, Google Shopping, Amazon-verkkokauppa, iOS App Store, Meta-verkkokauppa); kolme ADS- eli mainosjakelujärjestelmää (Google, Amazon ja Meta); kaksi selainta (Chrome, Safari); kolme käyttöjärjestelmää (Google Android, iOS, Windows PC OS); kaksi N-IICS tai pikaviestintäjärjestelmää (WhatsApp, Facebook Messenger); yksi hakukone (Google); ja yksi videoiden jakojärjestelmä (YouTube).

Säädöksen nojalla portinvartijoiden on muun muassa varmistettava perustoimintojen yhteensopivuus eri palveluiden välillä. Portinvartijat eivät saa suosia omia palveluitaan ja tuotteitaan esimerkiksi hakutuloksissa.

## Vaikutus
Yelpin väitteiden mukaan muutoksella on päinvastaiset vaikutukset kuin on tavoitteena. Tavoitteena on ohjata enemmän käyttöä suurten yritysten kilpailijoihin, mutta muutoksien jälkeen kuluttajat pysyvät entistä enemmän suurten yritysten asiakkaina. Googlen mukaan he ovat tehneet yli 20 muutosta, jotta Yelpin kaltaisilla palveluilla on enemmän mahdollisuuksia näkyä tuloksissa. Yelpin liikevaihdosta alle yksi prosentti on peräisin Yhdysvaltain ulkopuolelta.

Brave Software, Mozilla ja Vivaldi ovat kertoneet selaimiensa asennusmäärien kasvusta säädöksen tultua voimaan. Vivaldin toimitusjohtaja Jon von Tetzchner kritisoi tilannetta, koska se ei vielä vaikuta laajempaan Eurooppaan, kuten Norjaan ja Islantiin.

Open Web Advocacy (OWA) on kiinnittänyt huomiota erilaisiin sovellusohjelmiin integroituihin selaimiin. Open Web Advocacyn mukaan sovelluksiin integroidut selaimet toimivat eri säännöillä kuin itsenäiset verkkoselaimet. Muun muassa Tim Berners-Lee on kirjoittanut suljettujen järjestelmien haitoista.

## Toimeenpano
Kesäkuussa 2024 Euroopan komissio syytti Applea kilpailun rajoittamisesta sovelluskauppa App Storessa. Komissio ilmoitti alustavassa lausunnossaan katsovansa, että sovelluskaupan säännöt ovat ristiriidassa DMA:n kanssa.

## Katso myös
* Digipalvelusäädös

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925 (digimarkkinasäädös), EUR-Lex
* EU:n digimarkkinasäädös ja digipalvelusäädös lyhyesti, Euroopan parlamentti
* EU:n digimarkkinasäädös varmistaa oikeudenmukaiset ja avoimet digitaalialan markkinat, Euroopan komissio