Thisbe (kaupunki)

**Thisbe** (; lat.) eli **Thisbai** (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Thívan kunnan alueella nykyisen Thísvin kylän paikalla.

## Maantiede

Thisben kaupunki sijaitsi Boiotian lounaisosassa noin neljä kilometriä sisämaahan Korintinlahden rannasta ja etelään Helikon (nyk. Elikónas) -vuoresta. Se oli idänpuolisen Thespiain ja pohjoisenpuoleisen Koroneian alueiden rajaseutua.

Kaupunki sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinen Thísvin kylä. Se oli rakennettu nykyisen kylän pohjois- ja eteläpuolella oleville kukkuloille sekä erityisesti niiden väliseen painaumaan, jossa nykyinen kylä sijaitsee. Pohjoisempi kukkula tunnetaan nykyisin nimellä Palaiókastro. Sitä on kutsuttu myös kaupungin ylemmäksi akropoliiksi. Se oli jyrkkärinteinen lukuun ottamatta osaa, joka yhdisti sen Helikoniin. Eteläisempi kukkula tunnetaan nykyisin nimellä Neókastro. Sitä on kutsuttu myös alemmaksi akropoliiksi. Kukkuloiden väliin jäi noin 350–700 metrin levyinen alue alakaupungille.

Thisben kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin myös nimellä *Thisbai*. Sen kooksi on arvioitu hieman yli 100 neliökilometriä. Se ulottui etelässä Korintinlahden rantaan, jossa sijaitsi kaupungin satama. Se oli lahdessa, joka tunnetaan nykyisin nimellä Vathý. Pausaniaan mukaan kaupungin lähellä oli tasanko, joka oli altis tulville, ellei keskelle olisi rakennettu patoa tai pengertietä, jonka ansiosta vesi ohjattiin vuosittain toiselle puolelle tasankoa ja toinen puoli jäi viljelykseen. Pato oli pohjois-eteläsuuntainen ja sijaitsi Thisben tasangon itäosassa. Siinä oli kaksi sulkuporttia, jotka sääntelivät veden kulkua. Satamaan johtanut tie kulki padon ylitse.

## Historia

Thisben paikalla on ollut asutusta varhaisella ja keskisellä helladisella kaudella. Thisben kaupunki oli olemassa viimeistään mykeläisellä kaudella. Arkeologisia löytöjä on tehty geometriselta, arkaaiselta ja klassiselta kaudelta.

Kreikkalaisen mytologian mukaan kaupunki sai nimensä nymfi Thisbestä, joka oli Asopoksen tytär. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* Laivaluettelossa, jossa sen epiteettinä on ”monikyyhkyinen” (), koska seudulla sanotaan olleen paljon villikyyhkyjä.

Thisbe kuului ensimmäiseen ja kolmanteen Boiotian liittoon. Klassisella kaudella aina vuoden 338 eaa. Khaironeian taisteluun saakka Thisbe muodosti osan yhdestä Thespiain alueista, ja sillä oli *[[sympoliteia]]*-sopimus Thespiain ja Eutresiin kanssa. Tämän jälkeen kaupunki oli itsenäinen, ja se esiintyy itsenäisenä poliksena ainakin hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Thisbaios* ().

Ksenofon mainitsee, että Spartan Kleombrotos marssi Thisben alueen läpi matkallaan Kreusiihin ennen vuoden 371 eaa. Leuktran taistelua. Kolmannen makedonialaissodan aikaan vuonna 172 eaa. thisbeläiset liittoutuivat Makedonian Perseuksen kanssa, mutta kaupunki joutui avaamaan porttinsa roomalaisille. Eräästä piirtokirjoituksesta tunnettu, lokakuussa 170 eaa. tehty senaatin päätös ratkaisi asian roomalaisten eduksi. Thisben mainitsevat sekä Plinius vanhempi että Klaudios Ptolemaios.

Strabon ja Stefanos Byzantionlainen sanovat, että Thisbessä oli paljon Homeroksen mainitsemia villikyyhkyjä myös myöhempinä aikoina. Myös roomalaiset runoilijat viittaavat kaupungin kyyhkyihin. Niinpä Ovidius mainitsee ”Thisben kyyhkyt” (”*Thisbaeae columbae*”), ja Statius kuvailee Thisbeä ”Dionen lintujen ympäröimäksi” (”*Dionaeis avibus circumsona*”).

Kaupunki säilyi olemassa myöhäisantiikkiin saakka. Paikka oli asuttu edelleen bysanttilaisella keskiajalla, jolloin antiikin aikaisia linnoitteita käytettiin linnoituksen pohjana. Keskiajalla asutuksen nimeksi tuli Kastório(n). Myöhäisellä bysanttilaisella kaudella kylän nimeksi tuli Kakósi.

Kaupungin paikalla on suoritettu arkeologisia tutkimuksia muun muassa vuosina 1889 ja 1958. Kakósin kylä nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan (nykykreikkalaisessa nimimuodossa) nimelle Thísvi vuonna 1915.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupunki oli ympäröity muurilla, joka ajoitetaan noin vuosiin 375–360/325 eaa. Sen pituus oli noin 2,5 kilometriä ja se sulki sisäänsä 48,5 hehtaarin kokoisen alueen. Muuri kiersi molempien kukkuloiden kautta ja sulki sisäänsä alakaupungin. Muuria on parhaiten säilynyt kaakkoispuolella Neókastrolla sekä itäsivulla.

Erityisesti Palaiókastron muurissa on havaittavissa useita eri rakennusvaiheita alkaen arkaaiselta kaudelta. Se on pääosin monikulmaisista kivistä tehtyä muurausta. Neókastrolla sen sijaan muurin ulkopinta muodostuu tasaisista kerroksista suuria, pitkänomaisia, suorakulmaisia kiviä, ja sisäosa on täytetty irtokivillä; tällainen muuraus ajoitetaan 300-luvulle eaa. Muuri oli varustettu suorakulmaisilla torneilla, joista seitsemän jäänteet on säilynyt; niitä on erityisesti Neókastrolla. Palaiókastrolla on jäänteet yhdestä pyöreästä tornista. Neókastrolla on tornin suojaaman portin jäänteet.

Parhaiten säilynyt Neókastron torneista oli kunnostettuna käytössä myös keskiajalla. Se on suorakulmainen ja sen koko on 6,1 × 6,1 metriä, ja sen muurien paksuus on alaosassa 1,36 metriä ja ylempänä vähemmän. Tornia on säilynyt 7,2 metrin korkeudelta, josta antiikin aikaista osaa on alimmat 4,5 metriä. Tornin kaakkoissivulla on keskiajalla tehty ovi, joka on tehty poistamalla antiikin aikaista kiveystä. Tästä tornista noin 300 metriä kaakkoon sijaitsee frankkivallan aikainen, 1200-luvulla rakennettu pyöreä torni. Sen halkaisija on viisi metriä ja sitä on säilynyt neljän metrin korkeudelta. Torni oli erillään muista linnoitteista.

Kaupungista ei ole löydetty talojen tai muiden varsinaisten rakennusten jäänteitä. Pausanias mainitsee Thisbessä vain yhden julkisen rakennuksen: Herakleelle omistetun temppelin, jossa vietettiin tämän juhlaa. Kaupungissa oli kultit ja näin oletettavasti pyhäköt myös Dionysokselle, Hermeelle ja Athenelle sekä mahdollisesti myös Demeter Akhaialle.

Kaupunginmuurin ulkopuolisissa kallioissa luoteessa ja etelässä on runsaasti hautaonkaloita. Löytöihin lukeutuu myös kolme mykeneläisaikaista kammiohautaa, jotka ajoittuvat 1300- tai 1200-luvulle eaa. Kaupungista tehtyihin esinelöytöihin lukeutuu myös suuri määrä reliefejä ja piirtokirjoituksia, jotka ajoittuvat 400-luvulta eaa. 200-luvulle jaa., sekä runsaasti keramiikkaa mykeneläiseltä kaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Löytöjä on esillä muun muassa Thívan arkeologisessa museossa.

## Lähteet