open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ameriikan raitti (kirja)

**Ameriikan raitti** on Antti Tuurin kirjoittama romaani. Se on Tuurin Pohjanmaa-sarjan kolmas osa. Kirja julkaistiin Otavan kustantamana vuonna 1986. Kirja on käännetty venäjäksi, ruotsiksi, islanniksi ja viroksi.

Vuonna 1990 valmistunut elokuva *[[Ameriikan raitti]]* pohjautuu *Ameriikan raitti* -kirjaan. Elokuvan ohjasi Lauri Törhönen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Antti Tuuri: Ameriikan raitti – Hyväosaisilla veropakolaisilla on moraali höllässä Yle, 3.1.2017.
Elias Laaksonen

**Elias Rudolf (Rolle) Laaksonen** (3. toukokuuta 1903 Tampere – 9. kesäkuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen puutavara-alan kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Laaksosen vanhemmat olivat maanviljelijä, kauppias Tuomas Laaksonen ja Maria Katarina Ruuskanen ja puoliso vuodesta 1933 Aune Aalto. Laaksonen kävi keskikoulun Tampereen lyseossa 1913–1920 ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin. Hän oli Siuron Puuhiomon ja Kuljun Höyrysahan toimistovirkailija 1920–1923, monien eri liikkeiden palveluksessa 1924–1930, Riihimäen Saha Oy:n Helsingin myyntijohtaja 1931–1939, Hackman & Co:n Sorsakosken tehtaan Helsingin myyntipäällikkö 1939–1943, Kolho Oy:n Helsingin edustuksen hoitaja 1939–1944 ja Puukonttori Oy:n perustaja, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1944. Laaksosella oli myös oman alansa ja muita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1971. Laaksonen ja hänen vaimonsa olivat tunnettuja taiteen keräilijöitä, heidän taidekokoelmaansa säilytetään Helsingin kaupungin taidemuseossa. Heidän nimeään kantava erikoisrahasto on perustettu Liikesivistysrahastoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aune ja Elias Laaksosen kokoelma
Reino Lemmetty

**Reino Ensio Lemmetty** (14. maaliskuuta 1921 Muolaa – 7. kesäkuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen vaatetusalan kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Lemmetyn vanhemmat olivat poliisikonstaapeli Sulo Teodor Lemmetty ja Hilja Tyyni Laukkanen ja puoliso vuodesta 1946 johtaja Marja Halonen. Lemmetty tuli ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1942 ja harjoitti opintoja Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa 1944–1946. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Lemmetty oli Mikkelin Kansan Puku Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1946–1951 ja Valioasu Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1951–1989. Hän oli Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsen 1966–1971 ja kaupunginhallituksen jäsen 1968–1969. Jääpalloilijana tunnetulla Lemmetyllä oli liike-elämän luottamustehtävien ohella myös urheilun luottamustehtäviä, kuten Mikkelin Palloilijoiden johtokunnan varapuheenjohtajuus 1952–1962 ja puheenjohtajuus 1962–1971. Sotilasarvoltaan hän oli reservin yliluutnantti (1964). Lemmetty sai kauppaneuvoksen arvonimen 1971. Reino ja Marja Lemmetty muistetaan myös heidän Valioasu-yrityksensä nimissä tutkimuksen ja opetuksen hyväksi tekemästään lahjoituksesta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valioasun rahasto
Lemmetty

**Lemmetty** voi tarkoittaa ainakin seuraavia;

;Vesistöjä:
* Lemmetty, järvi Pirkanmaan Vesilahdella
* Pieni-Lemmetty, lampi Pihtiputaalla ja Keiteleellä

;Suomalaisia henkilöitä:
* Jukka Lemmetty (s. 1951), kirjailija ja kuvittaja
* Pasi Lemmetty, *Dingo*, rumpali, Technicolour-yhtyeen jäsen
* Reino Lemmetty (1921–2004), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos.
Jouko Vainionpää

**Jouko Olavi Vainionpää** (6. huhtikuuta 1913 Ähtäri – 5. syyskuuta 1989 Turku) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Vainionpään vanhemmat olivat maanviljelijä, räätäli Seth Vainionpää ja Vilhelmiina Niinimäki ja puoliso vuodesta 1946 opettaja Miila Mauranen. Vainionpää kävi maamieskoulun 1931 ja valmistui agrologiksi Mustialan maamiesopistosta 1938. Hankkijan Maataloustavarakauppakoulun kurssin hän suoritti 1940–1941 ja Rastorin liikkeenjohdon perus-, jatko- ja täydennyskurssit 1965–1969. Opintomatkoja Vainionpää teki useisiin Skandinavian maihin. Hän oli Varsinais-Suomen maanviljelysseuran ja Varsinais-Suomen tie- ja vesirakennuspiirin palveluksessa 1941–1944, Kauppakunta Kalannin maatalousosaston hoitaja ja apulaisjohtaja Uudessakaupungissa 1945–1947, Kauppakunta Tuotannon maatalousosaston hoitaja ja myymälöiden tarkastaja 1948–1949 ja Keskusosuusliike Hankkijan Vaasan konttorin koneosaston hoitaja 1949–1959 ja Kokkolan konttorin pitkäaikainen johtaja 1960–1975. Vainiopäällä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin ylikersantti. Vainionpää sai kauppaneuvoksen arvonimen 1971. 

## Lähteet
Karibianjatropa

**Karibianjatropa** (*Jatropha integerrima*) on jatropien (*Jatropha*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pensas tai ainavihanta pieni puu, joka voi korkeimmillaan kasvaa noin neljä metriä korkeaksi. Kasvatettuna se jää tavallisesti matalammaksi. Lehdet sijaitsevat vuorottain ja ovat 5–15 cm pitkiä ja 3–8 cm leveitä. Lehdet ovat väriltään kirkkaanvihreitä, mutta niiden muoto vaihtelee; tavallisesti lehdet ovat ehyitä, soikeita ja teräväkärkisiä, mutta joskus eri tavoin liuskaisia. Kukat kehittyvät 5–10 cm pitkien kukintoperien päissä sijaitseviin viuhkoihin. Kukat ovat yksineuvoisia, halkaisijaltaan noin 3 cm ja väriltään punertavia. Hedelmät ovat halkaisijaltaan noin 1–1,3 cm olevia kotia. Siemenet ovat puolestaan 8 mm pitkiä, vaaleanruskeita ja mustapilkkuisia. Koko kasvi on myrkyllinen, etenkin siemenet.

Karibianjatropa kasvaa luontaisena Kuubassa sekä Hispaniolan saarella. Siellä laji kasvaa hiekkaisella maaperällä melko kuivilla kasvupaikoilla sekä erilaisilla häirityillä kasvupaikoilla.

Karibianjatropaa kasvatetaan koristekasvina. Se on helppohoitoinen koristekasvi, jota lisätään siemenistä. Siemeniä tulee liottaa vedessä yön yli ennen niiden istuttamista maahan. Karibianjatropa menestyy trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla sekä paikoin myös temperaattisilla alueilla. Kasvit eivät kuitenkaan kestä yhtään pakkasta. Karibianjatropa menestyy monenlaisilla maaperillä ja täysikokoiset kasvit kestävät kuivia kausia. Kasvupaikan tulisi olla täydessä auringon valossa tai enintään vain kevyesti varjossa. Kasvupaikan lämpötilan tulisi pysyä mielellään yli +16°C:n. Kasvukauden aikana kasvia voi kastella keskimääräisesti, mutta talvikauden aikana sitä ei tarvitse kastella lainkaan, vaan maaperän voi antaa kuivua lähes kokonaan ennen seuraavan kasvukauden ja kastelun alkua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JSTOR Global Plants: ''Jatropha integerrima'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Jatropha integerrima'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Jatropha integerrima'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Jatropha integerrima'' (peregrina) 
* Flora of North America: ''Jatropha integerrima''
Saints Row: Gat out of Hell

**Saints Row: Gat out of Hell** on amerikkalaisen Volition kehittämä ja vuonna 2015 saksalaisen Deep Silverin julkaisema avoimen maailman toimintapeli, joka kertoo *3rd Street Saints* -jengin tarinasta. Pelissä ei ohjata liigan johtajaa.

## Pelaaminen
Pelissä on tehtävänä esimerkiksi kahdeksan *Hellblazing*-nimistä tehtävää, kolme *Torment Fraud* -tehtävää, kolme *Salvation*-tehtävää ja kolme *Mayhem*-tehtävää. Tehtävistä voi saada joko kultaa, hopeaa tai pronssia. *Hellblazing*-tehtävässä lennetään maaliin tietyssä aikarajassa. *Torment Fraud* -tehtävässä pitää loukkaantua mahdollisimman pahasti. *Salvation-*tehtävässä kerätään sieluja ilmassa. *Mayhem*-tehtävässä yritetään saada mahdollisimman paljon tuhoa aikaan. Pelissä on erikoisvoimia *Blast*, *Summons*, *Stomp* ja *Aura*.Kyseisiä erikoisvoimia pystyy kehittämään. Ajoneuvoina on esimerkiksi *Rampage*, *Rambulance* ja *Balls of fire*, joka syttyy palamaan.Pelissä on myös toisenlaisia tehtäviä, kuten Survial, Altars ja Spires. Survialissa. Survialissa ja Altar:ssa  täytyy tappaa tietty määrä vihollisia. Lisäksi Altars-haaste aloitetaan käyttämällä tiettyä supervoimaa. Spires-haasteessa pitää eliminoida Spire.Näistä tehtävistä ei saa mitalia eikä niitä voi toistaa, kerran jo voitettua haasteen.

## Juoni
Pelin alussa Saintsit viettävät Kinzien syntymäpäivää pelaamalla Ouija-lautaa. Kyseinen lauta alkaa kuitenkin toimia itsenäisesti ja lopulta Saintsien johtaja imeytyy sisään tuntemattomaan porttiin. Kinzien ja Johny Gatin tarkoituksena on pelastaa Saintsien johtaja.

## Lähteet
Kakkuri

**Kakkuri** tarkoittaa seuraavia:

* Kakkuri, järvi Ulvilassa
* 3597 Kakkuri, asteroidi
* Kakkuri, sukunimenä:
** Juhani Kakkuri (1933−2022), suomalainen geodeetti ja professori
** Kaija Salonen-Kakkuri (1915–1995), suomalainen pianisti
** Teemu Kakkuri (1960−2022), suomalainen teologi, pastori, toimitusjohtaja, rehtori ja kirjailija.
Assassin’s Creed Mirage

**Assassin’s Creed Mirage** on Ubisoft Bordeaux’n kehittämä ja Ubisoftin julkaisema toimintaseikkailupeli, joka julkaistiin 5. lokakuuta 2023 PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Windowsille, Xbox Onelle ja Xbox Series X/S:lle.

Peli sijoittuu 800-luvun Bagdadiin islamin kulta-ajalle. Pelin päähahmot ovat Basim ja Roshan.

## Pelaaminen
Aiempaan toimintapainotteiseen *[[Assassin’s Creed Valhalla]]an* verrattuna peli palaa sarjan juurille ja painottaa hiiviskelyä ja ketteryyttä. Peli sijoittuu aikaan sata vuotta ennen assassiinien veljeskunnan perustamista ja noin 300 vuotta ennen sarjan ensimmäisen pelin tapahtumia. Pelissä ei ole nykyaikaan sijoittuvia osuuksia eikä paljoa tieteisfiktiota. Peli keskittyy Basim Ibn Ishaqin tarinaan, joka on nuori varas Bagdadissa.

## Vastaanotto
Peli sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8/10. Juonta kutsuttiin liiallisen yksinkertaiseksi ja hahmot ovat enimmäkseen unohdettavia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sylvien talo

**Sylvien talo** (*Housekeeping*) on skotlantilaisen Bill Forsythin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1987. Marilynne Robinsonin romaaniin perustuvassa, 1950-luvulle sijoittuvassa tarinassa Idahon syrjäisessä pikkukylässä asuu orvoiksi jääneet kaksi teini-ikäistä sisarusta, joiden hoitajaksi isoäidin kuoltua ilmaantuu salaperäinen täti Sylvie (Christine Lahti). Tytöt alkavat omaksua Sylvien tapoja, jotka kummastuttavat kristillishenkisen kylän asujaimistoa. Tarina kerrotaan toisen tytön näkökulmasta.

## Tuotanto
Kanadassa kuvattu *Sylvien talo* oli skottiohjaaja Forsythin ensimmäinen Skotlannin ulkopuolella tekemä elokuva. Se piti alun perin tehdä Cannon-filmiyhtiön tuotantona pääosassa Diane Keaton. Tämä kuitenkin vetäytyi hankkeesta, jolloin myös Cannon menetti kiinnostuksensa. Uudeksi tuotantoyhtiöksi saatiin Columbia Pictures ja pääosanäyttelijäksi Christine Lahti.

## Vastaanotto
New York Film Critics Circle asetti Lahden ehdokkaaksi vuoden parhaasta naispääosasta. Elokuva  palkittiin Tokion elokuvajuhlilla.

*Helsingin Sanomien* elokuvakriitikko Helena Ylänen piti *Sylvien taloa* amerikkalaisia perusfilmejä huomattavasti hienommin käsikirjoitettuna, ohjattuna, kuvattuna ja näyteltynä ja kiitteli kaavamaisuuden ja opettavaisuuden välttelyä. Saman lehden Mikael Fränti ei tuoreeltaan juuri innostunut tästä ”pikkufilmistä”, mutta kirjoitti vuoden 1994 tv-esityksen alla Christine Lahden näyttelevän uljaan kauniisti, omalaatuista ajantajua ja elämän kapinaa säteillen. *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Kari Salminen antoi *Sylvien talolle* täydet viisi tähteä ja luonnehti sitä epätavalliseksi komediaksi, joka ylistää viattomuuden ja lapsuuden maagisuutta ja normeista poikkeamisen kauneutta.

## Lähteet
Kalifornianruusio

**Kalifornianruusio** (*Purshia stansburyana*) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, ruusioiden (*Purshia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta tai lähes ainavihanta pensas tai pieni puu, joka voi kasvaa noin kolme metriä korkeaksi ja leveäksi. Runko on yleensä runsasoksainen ja latvus on muodoltaan pyöreä. Lehdet sijaitsevat vuorottaisesti, mutta useimmiten ne kasvavat ryhminä nivelkohdissa. Lehdet ovat 3–9-liuskaisia ja 0,6–2,5 cm pitkiä. Yläpinnoiltaan lehtien väri vaihtelee vihreästä harmaanvihreään ja alapinnoiltaan lehdet ovat vaaleampia. Lehtien yläpinnoilla on vaaleita laikkuja. Kukat ovat valkoisia tai vaaleankeltaisia ja niissä on keltainen keskusta. Kukat ovat hauraita, viisiterälehtisiä ja halkaisijaltaan noin 2,5 cm. Kalifornianruusio kukkii loppukeväästä tai alkukesällä, mutta joskus myöhemminkin. Hedelmät ovat pähkylöitä, joita kehittyy kustakin kukasta viidestä kymmeneen kappaletta.

Kalifornianruusio kasvaa luontaisena Yhdysvaltojen kaakkoisosissa sekä Meksikon pohjoisosissa. Yhdysvalloissa lajia tavataan Idahon, Coloradon, Utahin, Nevadan, Arizonan, New Mexicon ja Kalifornian osavaltioissa.

Kalifornianruusion tieteellisen nimen lajinimi (*stansburyana*) viittaa 1806–1863 eläneeseen amerikkalaiseen Howard Stansburyyn.

## Lähteet
* Oregon State University: Landscape Plants: ''Purshia stansburiana'' 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Purshia stansburyana'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Purshia stansburiana'' 
* Flora of North America: ''Purshia stansburyana''
Ranskan ympäriajo 2023

**Ranskan ympäriajo 2023** oli järjestyksessään 110. Ranskan ympäriajo. Se alkoi 1. heinäkuuta Bilbaosta Espanjasta ja päättyi 23. heinäkuuta Pariisiin. Kilpailun kolme ensimmäistä etappia ajettiin Baskimaassa, Espanjassa. 

Kilpailun voitti jo toista vuotta peräkkäin tanskalainen Jonas Vingegaard. Hänen tallinaan oli Team Jumbo-Visma. Toiseksi kilpailussa tuli slovenialainen Tadej Pogačar, joka jäi Vingegaardista 7 minuuttia ja 13 sekuntia. Pogačarin talli oli UAE Team Emirates. Kolmanneksi tuli isobritannialainen Adam Yates, joka jäi kärjestä 10 minuuttia ja 56 sekuntia. Yates oli myös UAE Team Emirates -tallista. Tadej Pogačar voitti nuorten eli alle 25-vuotiaiden kilpailukategorian. Mäkikilpailun voitti italialainen Giulio Ciccone (Lidl-Trek). Pistekilpailun voitti belgialainen Jasper Philipsen (Alpecin-Deceuninck). Joukkuekilpailun voitti Team Jumbo-Visma.

## Kokonaiskilpailun lopputulos

## Joukkueet

## Etapit

## Kilpailukategoriat

## Katso myös
* Italian ympäriajo 2023

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eväkölijalkaiset

**Eväkölijalkaiset** (Carinariidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Eväkölijalkaiset jaetaan kolmeen sukuun ja lajeja on yhteensä kahdeksan. Eväkölijalkaiset ovat suhteellisen kookkaita nilviäisiä, esimerkiksi *[[Carinaria cristata]]* voi kasvaa 68 cm pitkäksi. Heimon lajien kuori on hyvin pieni, läpinäkyvä ja surkastunut. Jalka on eväkölijalkaisilla hyvin pitkä ja muodoltaan pitkänomainen. Jalassa on useita evämäisiä tai siipimäisiä ulokkeita. Kidukset ovat lajeilla suuret.

## Levinneisyys ja elintavat
Eväkölijalkaisia tavataan lämpimistä meristä. Heimon lajien ravintoa ovat pehmeäruumiiset kampamaneetit, meduusat ja salpat, äyriäisten poikaset ja kalat.

## Lähteet
Alavuden vapaaseurakunta

**Alavuden vapaaseurakunta** on Alavudella toimiva Suomen vapaakirkon jäsenseurakunta. Seurakunta on rekisteröitynyt vuonna 1990. Alavuden vapaaseurakunta tarjoaa myös ruoka-apua. Seurakunnan vanhimmiston puheenjohtajana toimii Matti Kähäri.

Seurakunnan tilaisuuksia lähetetään muun muassa TV7:n televisio- ja verkkokanavilla.

## Historia
Vapaakirkollinen toiminta saapui Alavudelle 1890-luvulla, joka oli vapaakirkollisten keskeinen herätyskohde.  Vapaakirkollisuuden synty liittyy kiinteisästi Stenbäckien sukuun: Alavudella syntyneet Väinö Stenbäck ja Lyydia Stenbäck olivat molemmat liikkeen evankelistoja.

Ensimmäisen kerran vapaakirkollisuus nousi esille luterilaisen seurakunnan kirkkoneuvostossa heinäkuussa 1894. Neuvosto kielsi vapaakirkollisia opettamasta, mutta kiellolla ei ollut varsinaista vaikutusta. 1800-luvun puolella vapaakirkollisuus sai kannatusta erityisesti kirkonkylässä ja Sapsalammilla. 1910-luvulla kannatus oli laajentunut myös Rantatöysään.

Vuoden 1930 tienoilla Rantatöysässä alkanut herätys jakaantui 1933 kahtia. Osa siirtyi helluntailiikkeeseen ja osa vapaakirkkoon. Rantatöysää pidettiin 1930-luvulla Alavuden vapaakirkollisten tukialueena.

## Katso myös
* Luettelo Suomen vapaaseurakunnista
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
Pirskurassikaisla

**Pirskurassikaisla** (*Fimbristylis bisumbellata*) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon, rassikaislojen (*Fimbristylis*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen, tiiviisti mätästävä kasvilaji, jonka varret voivat kasvaa 4–20 cm korkeiksi. Varret ovat sileitä ja kolmisärmäisiä. Varsien tyvellä on muutamia lehtiä. Lehdet ovat varsia lyhyempiä, ja lehtien lavat ovat 0,7–1,5 mm leveitä. Kukintona on useista tähkylämäisistä osakukinnoista koostuva rykelmä. Tähkylät sijaitsevat yksittäin ja kussakin tähkylässä on 10–20 kukkaa. Tähkylät ovat suurin piirtein munanmuotoisia, teräväkärkisiä, 2–7 mm pitkiä ja halkaisijaltaan 1–1,8 mm. Tähkylöiden uloimmat suojuslehdet ovat kalvomaisia, kolmisuonisia ja 1,2–2 mm pitkiä. Uloimmat suojuslehdet ovat väriltään ruskeita, mutta niiden alapinnoilla on vihreä kölimäinen selkä. Kukissa on yksi tai kaksi hedettä ja emi on kaksiluottinen. Hedelmänä oleva pähkylä on kellertävänvaalea, leveän munamainen ja noin 0,8 mm pitkä. Pirskurassikaisla kukkii ja tuottaa hedelmiä heinä–syyskuussa, mutta joskus marraskuulle asti.

Pirskurassikaisla kasvaa jokien ja purojen varsilla hiekkaisella maaperällä tai marskimaalla. Lisäksi lajia tavataan mäkien rinteiden märillä kasvupaikoilla. Pirskurassikaislaa tavataan Euroopassa, Afrikassa, suuressa osassa Aasiaa sekä Intian valtameren saarilla ja Australiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Fimbristylis bisumbellata''
* JSTOR Global Plants: ''Fimbristylis bisumbellata'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Fimbristylis bisumbellata'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Fimbristylis bisumbellata''
Alavuden baptistilähetys

**Alavuden baptistilähetys** on vuonna 1988 perustettu alavutelainen baptistiseurakunta. Seurakunnan kannatusyhdistys on perustettu vuonna 1990. Seurakunta on itsenäinen ja kuuluu Suomen baptistilähetyksen piiriin. Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluvat muun muassa nuortenillat ja sunnuntain jumalanpalvelukset. Seurakunta tukee lähetystyötä muun muassa Intiassa ja Espanjassa. Seurakunnan rukoushuone sijaitsee Alavuden asemakylässä. Seurakunnan johtajana toimii Leif Lindeman.

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Luettelo Suomen baptistiseurakunnista
* Alavuden seurakunta
* Alavuden helluntaiseurakunta

## Lähteet
Lehtimäki-Soinin vapaaseurakunta

**Lehtimäki-Soinin vapaaseurakunta** on Lehtimäen ja Soinin alueella toimiva Suomen Vapaakirkon jäsenseurakunta. Seurakunta on toiminut alueella 1950-luvulta lähtien ja se on järjestänyt useita telttakokouksia Leikkarin alueella. 1970-luvulla seurakunnan kokouksista tuli valtakunnallisia ja tilaisuudet kasvoivat suurimmillaan 700 henkilön kokoisiksi. Nykyään seurakunta toimii yhteistyössä Soinin evankelis-luterilaisen ja helluntaiseurakunnan kanssa. Seurakunta on järjestänyt 2010-luvulla yhteistyössä mm. *Soini Missiota*. Seurakunnan pastorina toimii Arto Leikkari.

## Katso myös

* Uskonto Etelä-Pohjanmaalla

## Lähteet
Comeback (elokuva)

**Comeback** on Petri Kotwican ohjaama suomalainen elokuva, joka tuli ensi-iltaan 6. lokakuuta 2023. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Petri Karra ja Aleksi Bardy.

Elokuva kertoo entisistä miljoonatilin tehneistä rokkareista, jotka ovat ajautuneet elämässä erilleen ja erilaisiin elämäntilanteisiin. He tapaavat jälleen tehdäkseen comebackin, mutta kaikki ei kuitenkaan suju niin kuin kukin on ajatellut.

Elokuvan pääosissa nähdään Mikko Leppilampi, Ville Myllyrinne, Paula Vesala ja Anni Iikkanen. Muissa rooleissa ovat Pamela Tola, Marja Packalén, Mari Perankoski, Kirsi Ylijoki, Armi Toivanen ja Vuokko Hovatta.

Monet kohtaukset on kuvattu Kotwican kotikaupungissa Paraisilla. Elokuvan tuotti Helsinki-filmi tuottajana Aleksi Bardy. Elokuvan levitti Aurora Studios.

Elokuvan tunnuskappale "Diving Deep" julkaistiin 24. elokuuta 2023. Kappaleen on sanoittanut Risto Asikaisen ja tuottanut/säveltänyt Jonas Olsson ja sen esittää Noora Louhimo. Kitaraa soittaa Nino Laurenne ja rumpuja Gas Lipstick.

## Arvosteluja
*  Tero Kartastenpää, *[[Suomen Kuvalehti]]*
*  Niko Ikonen, *[[Episodi (lehti)|Episodi]]*
*  Toni Keränen, *[[Katso]]*
*  Pekka Torvinen, *[[Helsingin Sanomat]]*
*  Krister Uggeldahl, *[[Hufvudstadsbladet]]*
*  Jussi Virratvuori, *[[Karjalainen (sanomalehti)|Karjalainen]]* 
*  Juha Rosenqvist, *[[Film-O-Holic.com|Film-o-holic]]*
*  Päivi Valotie, *[[Turun Sanomat]]*
*  Sonja Saarinen, *[[Iltalehti]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Comeback''-elokuvan traileri Youtubessa
Oswald Tippo

**Oswald Tippo** (1911–1999) oli yhdysvaltalainen kasvitieteilijä ja professori.

Tippo valmistui vuonna 1932 Massachusetts State Collegesta (nykyisin Massachusettsin yliopiston Amherstin kampus) ja väitteli kasvitieteen tohtoriksi Harvardin yliopistosta vuonna 1937. Tippo oli arvostettu kasvianatomian tutkija. Hän toimi uransa aikana useissa eri yliopistoissa Yhdysvalloissa. Vuonna 1964 Tippo palasi töihin samaan yliopistoon, josta oli itse valmistunut vuonna 1932. 1960-luvun lopulla yliopisto laajeni huomattavasti ja Tippo toimi siellä eri tehtävissä jääden lopulta eläkkeelle kesäkuussa 1982. Eläkkeelle jäämisen jälkeenkin Tippo kävi kuitenkin usein yliopistolla yhdessä vaimonsa Emmien kanssa aina kuolemaansa saakka.

## Lähteet
Kyrkslätts gymnasium

**Kyrkslätts gymnasium** on ruotsinkielinen lukio Kirkkonummella, Uudellamaalla. Lukio on perustettu vuonna 1870, jolloin sen nimi oli *Sahlbergska skolan*. Lukio on toinen Kirkkonummen kahdesta lukiosta.

Lukuvuonna 2021-2022 koulusta valmistui yli 50 ylioppilasta.

## Historia
Sahlbergska skolan perustettiin vuonna 1870 ja se toimi Helsingin Kruununhaassa vuoteen 1890. Tuolloin sen nimi vaihtui nimeen Svenska privata läroverket för flickor. Tyttökoulussa oli kaksiluokkainen esikoulu, ylempi oppiaste joka käsitti seitsemän luokkaa sekä jatko- ja lukio-opinnot jotka käsittivät kaksi luokka-astetta. Koulun virallinen nimi vaihtui vuonna 1959 Laurellska skolaniksi ja se siirtyi Kirkkonummelle. Vuonna 1966 koulun nimeksi vaihtui Kyrkslätts samskola ja vuodesta 1976 koulua on kutsuttu nimellä Kyrkslätts gymnasium.

## Lähteet
Kaupang

**Kaupang** oli Oslonvuonon länsirannalla nykyisen Larvikin kunnan alueella noin vuosina 780–950 sijainnut kaupunki ja kauppapaikka. Varhaisina viikinkiaikoina lähistöllä sijaitsi palvontapaikka (Skiringssal).

Kaupungin nimi on peräisin muinaisnorjan sanasta “Kaupangr”, kauppapaikka tai kaupunki. Kaupangia voidaan pitää Norjan vanhimpana kaupunkina. Se oli selvästi pienempi kuin esimerkiksi Birka ja Hedeby, mutta kuitenkin tärkeä kauppapaikka norjalaisille ja tanskalaisille viikingeille, jotka kävivät kauppaa ja tekivät ryöstöretkiä Länsi-Euroopassa ja Britteinsaarilla. Vuosien 2000–2002 arkeologiset tutkimukset ovat vahvistaneet, että Kaupang on ollut tyypillinen viikinkiaikainen kaupunki, jossa asutus oli jaettu tontteihin. Kaupangin kukoistuskausi oli suunnilleen 700- 850 jaa.

Kaupangin perustamisesta ei ole säilynyt kirjallisia lähteitä, mutta tutkimusten mukaan Vestfoldissa sijaitsi tärkeä valtakeskus ja markkinapaikka joskus 800-luvun alussa. Vestfold oli tuolloin Norjan vaurain alue, ja frankkien annaalit vuodelta 813 kertovat, että Tanskan kuninkaat yrittivät saada alueen hallintaansa. On oletettu, että kuningas Godfred olisi perustanut Kaupangin varmistaakseen Tanskan vaikutusvallan alueella.

Aiemmin oletettiin, että Kaupangissa ei ollut pysyvää asutusta, vaan se olisi ollut vain kausittainen markkinapaikka. Norjalaisen arkeologi Dagfinn Skren arkeologiset tutkimukset vuosina 2000–2007 ovat kuitenkin osoittaneet, että Kaupangissa asuttiin ympäri vuoden. Tutkimusten perusteella Kaupangissa ei ollut suojavarustuksia, toisin kuin Birkassa ja Hedebyssä. Kaupangissa asui pääasiassa kauppiaita, mutta alueen haudoista on löydetty myös maanviljelijöiden käyttämiä työkaluja. Kaivausten perusteella Kaupangissa oli lisäksi paikallista käsityötuotantoa, ja Kaupangissa myös sulatettiin hopeaa ja muita materiaaleja jälleenmyyntiä ja vientiä varten.

Kaupang oli suurimmillaan noin vuonna 875, jolloin siellä on ollut 400–1000 asukasta. Suurin osa sukuhaudoista on peräisin vuosilta 840–940. Paikalta on löytynyt myös jäänteitä polttohautauksista sekä haudattuja veneitä. Haudoista on löytynyt esineitä, jotka todistavat vilkkaasta kaupankäynnistä ja tiiviistä yhteyksistä muihin keskuksiin. Monet esineet ovat peräisin Länsi-Euroopasta ja Britteinsaarilta, mutta myös Tanskassa valmistettua keramiikkaa sekä viiniruukkuja Reinin alueelta on löytynyt. Lisäksi on löydetty jäänteitä vendien hunajasta, hiomakivistä eri puolilta Norjaa, frankkien ja anglosaksien valmistamia esineitä ja vaatteita sekä irlantilaisia koruja. Kaupangilla oli myös yhteyksiä viikinkien arktisten alueiden kauppiaisiin, mistä todistavat kaivauksissa löytyneet mursun syöksyhampaat. Lisäksi on löydetty kolikoita eri puolilta maailmaa.

Kaupang alkoi Birkan ja Hedebyn tavoin menettää merkitystään, kun lähistölle nousi uusia asutuskeskuksia. 900-luvulta peräisin olevia löytöjä on hyvin vähän, mikä viitaa siihen, että paikka hylättiin vähitellen. Eräät tutkijat olettavat, että lähistöllä sijainneet Tønsberg ja Skien syrjäyttivät Kaupangin kauppapaikkana.

## Lähteet
Formula 1 -kausi 2024

**Formula 1 -kausi 2024** oli Formula 1 -sarjan 75. maailmanmestaruuskausi. Kauden avauskilpailussa ei nähty ensimmäistä kertaa lajin historiassa ainuttakaan tulokaskuljettajaa.

## Kilpailukalenteri

Kauden 2024 kilpailukalenterissa on 24 osakilpailua. Kilpailukalenteriin palasi Kiinan osakilpailu, joka on ajettu viimeksi vuonna 2019.

## Tallit ja kuljettajat

### Kauden aikana vaihtuneet kuljettajat
* Oliver Bearman debytoi Formula 1 -sarjassa Saudi-Arabian osakilpailussa, koska Ferrarin Carlos Sainz joutui jättämään kilpailuviikonlopun kesken umpilisäkkeen tulehduksen vuoksi. Bearman ajoi kauden aikana myös Kevin Magnussenin tilalla Haasilla.
* Franco Colapinto debytoi Formula 1 -sarjassa Italian osakilpailussa, kun hän korvasi Williamsin Logan Sargeantin kesken kauden.
* Liam Lawson korvasi Daniel Ricciardon Yhdysvaltain osakilpailusta lähtien.
* Jack Doohan debytoi Formula 1 -sarjassa Abu Dhabin osakilpailussa korvattuaan kauden jälkeen tallia vaihtavan Esteban Oconin.

## Tulokset
### Osakilpailut

### DHL Fastest Pit Stop Award
Kaudesta  lähtien DHL on laskenut nopeimmat varikkopysähdykset MM-pisteinä, jolloin kyseisellä järjestelmällä DHL:n Nopein varikkopysähdys -palkinnon () saa eniten pisteitä kerännyt talli.

### Kuljettajat

 Osakilpailu, jossa ennen varsinaista kilpailua ajettiin sprinttikilpailu ja niiden kahdeksan parhaiten sijoittunutta saivat lisäpisteitä 8-7-6-5-4-3-2-1.

### Valmistajat

 Osakilpailu, jossa ennen varsinaista kilpailua ajettiin sprinttikilpailu ja niiden kahdeksan parhaiten sijoittunutta saivat lisäpisteitä 8-7-6-5-4-3-2-1.

## Huomautukset

## Lähteet
A Paranormal Evening with the Moonflower Society

**A Paranormal Evening with the Moonflower Society** on Avantasia-musiikkiprojektin studioalbumi, joka julkaistiin 21. lokakuuta 2022.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Tobias Sammet - laulu, taustalaulu, koskettimet, bassokitara
* Ronnie Atkins – laulu kappaleessa "Paper Plane" 
* Bob Catley - laulu kappaleessa "The Moonflower Society" 
* Floor Jansen - laulu kappaleissa "Kill the Pain Away" & "Misplaced among the Angels" 
* Michael Kiske - laulu kappaleissa "The Inmost Light" & "Arabesque" 
* Jorn Lande - laulu kappaleissa "I Tame the Storm" & "Arabesque" 
* Eric Martin - laulu kappaleessa "Rhyme and Reason" 
* Ralf Scheepers - laulu kappaleessa "The Wicked Rule the Night" 
* Geoff Tate - laulu kappaleessa on "Scars" 
* Sascha Paeth - rytmikitara, soolokitara, bassokitara
* Felix Bohnke - rummut
* Oliver Hartmann – soolokitara kappaleessa 4, taustalaulu kappaleissa 1, 3, 6 & 7 
* Michael Rodenberg - koskettimet kappaleissa 5 & 11

## Arvostelut
* Imperiumi: 8½/10
* Inferno: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Maggie O’Farrell

**Maggie O'Farrell** (s. 27. toukokuuta 1972) on irlantilainen kirjailija. Hän on kirjoittanut useita palkittuja romaaneja, lastenkirjoja sekä omaelämäkerrallisen teoksen *I am, I am, I am: Seventeen Brushes with Death*, joka ylsi ''The Sunday Times'' -lehden myydyimpien kirjojen ensimmäiselle sijalle ilmestymisvuonnaan. O'Farrell on voittanut useita kirjallisuuspalkintoja, muun muassa kansainvälisesti merkittävän Women’s Prize for Fiction -palkinnon teoksellaan *Hamnet* vuonna 2020.

O'Farrell on työskennellyt toimittajana sekä *[[The Independent|The Independent on Sunday]]* -lehden kirjallisuuden apulaispäätoimittajana Lontoossa. Hän on myös toiminut kirjoittamisen opettajana Warwickin yliopistossa ja Goldsmiths’ Collegessa. 

## Suomennetut teokset
* 
* 
* 

## Lähteet
Eino Jylhä

**Eino Kustaa Jylhä** (19. marraskuuta 1920 Kaustinen – 28. kesäkuuta 1981 Hämeenlinna) oli suomalainen osuustoiminnallisten liikeyritysten johtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Jylhän vanhemmat olivat maanviljelijä Anders Fridiof Jylhä ja emäntä Vieno Maria Jylhä ja puoliso vuodesta 1946 Marja Sawo. Jylhä kävi keskikoulun ja suoritti maataloustavarakaupan kursseja 1947–1948, opintoja Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa, Helsingin kauppakorkeakoulun tieteellisen liikkeenjohdon kurssin 1956 ja englannin kielen ja kansainvälisen kaupan ja maksuliikenteen kurssin Englannissa 1959 sekä opiskeli Lifimin liikkeenjohdon jatkokoulutuserikoisryhmässä 1969–1971. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Jylhä oli Puutavaraliike Th. Hanssonin mittaus- ja luovutustehtävissä 1945, Oulun läänin kansanhuoltopiirin piiritarkkailija 1945–1946, SOK:n Kokkolan konttorin maatalousosaston hoitaja, Oy Sokle Ab:n kustannuslaskenta-, myynti- ja markkinointitehtävissä 1947–1952, SOK:n Kuopion konttorin elintarvike- ja maatalousosastojen hoitaja ja konttorinjohtajan sijainen 1952–1955, SOK:n pääkonttorin elintarvikeosaston jaosto- ja apulaispäällikkö 1955–1962, SOK:n Kuopion konttorin johtaja 1962–1970 ja Turun Osuuskaupan toimitusjohtaja 1970–1979. Hän oli myös Oy Hamburger Börs Ab:n, Uudenmaanlinna Oy:n ja Oy Vähäväkiset Ab:n toimitusjohtaja. Jylhällä oli myös lukuisia osuustoiminnallisia, liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan molempiin sotiin osallistunut Jylhä oli reservin majuri (1975). Jylhä sai kauppaneuvoksen arvonimen 1972. 

## Lähteet
Elukkatehdas

**Elukkatehdas** (*Animal Factory*) on Steve Buscemin ohjaama elokuva joka perustuu Edward Bunkerin omaelämänkerralliseen romaaniin *The Animal Factory*, joka on julkaistu suomeksi vuonna 2003 elokuvan suomenkielisellä nimellä. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2000.

## Juoni
Elokuvassa 21-vuotias Ron Decker (Edward Furlong) saa huumeiden myynnistä suhteettoman kovan tuomion, vaikka se on hänen ensimmäinen tuomionsa, koska on vaalivuosi. Hän joutuu istumaan tuomiotaan San Quentin State Prisoniin, ja pelkää että hänet raiskataan siellä koska on nuori ja kokematon. Hän saa apua Earl Copenilta (Willem Dafoe) joka on istunut paljon vankilassa ja ottaa hänet suojelukseensa. Copen on vankilassa kuin kotonaan ja Decker pääsen tämän avulla vankilan sisäpiiriin, nauttimaan etuoikeuksista joita Copen järjestää, mutta samalla hän joutuu vartijoijoiden silmätikuksi.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* 
*
Poul Hartlingin hallitus

**Poul Hartlingin hallitus** oli Tanskan hallitus 19.12.1973–29.1.1975, minkä jälkeen se jatkoi toimitusministeristönä 13.2.1975 saakka. Se koostui pelkästään Venstrestä.

## Ministerit
**Pääministeri**
* Poul Hartling
**Ulkoministeri**
* Ove Guldberg
**Valtiovarainministeri**
* Anders Andersen
**Oikeus- ja kulttuuriministeri**
* Nathalie Lind
**Talous- ja ulkomaankauppaministeri**
* Poul Nyboe Andersen
**Kirkko- ja julkisten töiden ministeri** (liikenneministeri)
* Kresten Damsgaard
**Ympäristö- ja Grönlanti-ministeri**
* Holger Hansen
**Työ- ja asuntoministeri**
* Johan Philipsen
**Sisä- ja sosiaaliministeri**
* Jacob Sørensen
**Maatalous- ja kalastusministeri**
* Niels Anker Kofoed
**Opetusministeri**
* Tove Nielsen
**Puolustusministeri**
* Erling Brøndum

## Lähteet
Eva Gredal

**Eva Wilhelmsson Gredal** (19. helmikuuta 1927 Nørresundby – 2. elokuuta 1995) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1971–1975 ja 1977–1979 sekä toimi Tanskan sosiaaliministerinä 1971–1973 ja 1975–1978. Hän oli Euroopan parlamentin jäsen 1979–1989.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Eva Gredal'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla 
*
Norra Skåne

**Norra Skåne** on ruotsalainen vuonna 1899 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Hässleholm. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja kuuluu Gota Mediaan.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Madeline Miller

**Madeline Miller** (s. 24. heinäkuuta 1978 Boston) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän on opiskellut antiikin kieliä, draamaa ja antiikin tekstien muuntamista nykyaikaisiin muotoihin. Nykyisin hän opettaa Massachusettsissa lukiolaisille kreikkaa, latinaa ja Shakespearea. Hän kirjoitti esikoisromaaniaan *Akhilleen laulu* kymmenen vuotta, ja vuonna 2012 teos voitti The Orange Prize -kirjallisuuspalkinnon.

## Suomennetut teokset
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Madeline Millerin kotisivut 
* Kirkessä tuttu myytti saa uudet kasvot – Madeline Millerin toinen romaani on kioskifantasian yläpuolella Kulttuuritoimitus.fi. 16.04.2021.
FV104 Samaritan

**FV104 Samaritan** on brittiläinen, Alvis Vickersin valmistama telaketjullinen panssaroitu pelastusajoneuvo eli ambulanssi, jota voidaan hyödyntää sotatoimissa. Se tuli käyttöön vuonna 1970, ja siinä on alumiininen runko sekä panssarointi. Aluksi ajoneuvossa oli Jaguarin valmistama 4,2- litrainen bensiinimoottori, mikä vaihdettiin myöhemmin Cumminsin dieselmoottoriin joka oli 5,9 -litrainen. Kummankin teho oli 195 hevosvoimaa (142 kW). Enimmäisnopeus oli 72,5 km/h. Vaunun kantama on 480 km. 

Kuljetettavia potilaita mahtui ajoneuvoon 5-6 henkeä, miehistön määrä on 2. Tätä tyyppiä valmistettiin 101 kappaletta. FV104 kuuluu kokonaiseen ajoneuvoperheeseen, joista ensimmäinen oli FV101 Scorpion. 

## Lähteet
*https://www.military-today.com/apc/fv104_samaritan.htm 

### Viitteet
Taalintehtaan kansantalo

**Kansantalo Taalintehdas**, eli **Folketshus Dalsbruk**, on Kemiön saarella sijaitseva työväentalo. Talo rakennettiin 1930-luvun alun pula-aikana työväenyhdistysten käyttöön. 

## Historiaa
Taalintehtaan suomenkielinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1896. Paikkakunnalla oli toiminut myös ruotsinkielinen työväenyhdistys. Työväenyhdistykset yhdessä työväen voimistelu- ja urheiluseuran sekä ammattiosaston kanssa perustivat kansantalon rakentamista varten Kansantalo-nimisen osuuskunnan vuonna 1931. Talon rakentamista varten ostettiin vanha hotellirakennus, joka purettiin ja siirrettiin. Talon rakentamiseen on osallistunut talkoilla työttömiäkin. Talo vihittiin käyttöön 21.2.1932.. Osuuskunnassa, joka perustettiin 1.4.1931, oli mukana myös työntekijöiden sairaus- ja hautausavustuskassa.. Osuuskunnan 1&nbsp;000 markan hintaisia osuuksia oli yhdistyksillä seuraavasti: Taalintehtaan sairaus- ja hautausapukassa 10, Voimisteluseura Jäntevä 17, ruotsalainen työväenyhdistys 12, suomalainen työväenyhdistys 8 ja Metalliliiton ammattiosasto 2. Kansantalon saamat vuokra- ja ravintolatuotot olivat hyvät alusta alkaen, ja lainoja pystyttiin lyhentämään ripeällä tahdilla.

## Rakennus
Taloa alettiin rakentaa vuonna 1931, se valmistui 1931 ja lopullisesti 1935. Talo sijaitsi alun perin vuokratontilla, jonka vuokra-aika oli 50 vuotta. Taalintehtaan vanha hotelli ostettiin rakennustarpeiksi. Taalintehdas Oy myi hotellin korkeiden ylläpitokustannusten takia. Rakennuspiirustukset teki rakennusmestari Bror Korström, joka myös urakoi suuren osan talosta. Vuonna 1936 taloa laajennettiin, siihen rakennettiin juhlasali ja tilava näyttämö. Talon yläkerrassa oli ajan mukaisesti vahtimestarin asunto. Talo on peruskorjattu vuosina 1966–1968.. Voimisteluseura Jäntevällä oli talon ullakolla komea harjoitussali.

## Toimintaa työväentalolla
Ajanmukaiselle työväentalolle oli tarvetta, koska jo vuoden 1931 loppupuolella ennen sen valmistumista siellä alettiin järjestää mm. tansseja ja teatteriesityksiä.. Talolla on esiintynyt kiertueellaan vuonna 1949 suomalainen Teräsmies V. Hautaviita.

## Nykyinen käyttö
Nykyään talo tunnetaan nimellä Folkets Hus, ja sen omistaa Andelslaget Folkets Hus Dalsbruk.

## Lähteet
Kehämäiset liiketoimet

**Kehämäiset liiketoimet** (englannista  *round-tripping* tai *round-trip trading*), jotka tunnetaan myös nimityksillä ”edestakaiset liiketoimet” tai ”pyörivä tarjotin” on vaihtokaupan muoto, jossa yritys myy ”käyttämättömän omaisuuserän toiselle yritykselle, samalla kun se suostuu ostamaan takaisin saman tai samankaltaisen omaisuuden suunnilleen samaan hintaan”.  Omaisuuden edestakainen vaihtaminen kiertoteitse ei tuota mitään taloudellista nettohyötyä, mutta se voidaan vilpillisesti ilmoittaa osana hyödyllisiä myyntejä ja ostoja asianomaisten yritysten kirjanpidossa. Tämä on vastoin sisältö yli muodon -kirjanpitoperiaatetta. Yritykset näyttävät kasvavan ja olevan hyvin kiireisiä, mutta kehämäiset liiketoimet evät tuota voittoa. Kasvu houkuttelee spekulatiivisia sijoittajia, vaikka voittoja ei syntyisikään; tällaiset sijoitukset hyödyttävät yrityksiä ja kannustavat niitä toteuttamaan edestakaisen liiketoiminnan näennäistä kasvua.

Kehämäisillä liiketoimilla oli ratkaiseva rooli Enronin, CMS Energyn, Reliant Energyn, Dynegyn ja Wirecardin kaltaisten energiakauppiaiden markkina-arvon tilapäisessä paisuttamisessa.
Kansainvälisissä tilanteissa edestakaisia liiketoimia käytetään veronkiertoon ja rahanpesuun. 
## Katso myös
* Kuittikauppa
## Lähteet
Karoliina Timonen

**Karoliina Timonen** (s. 1977 Joensuu) on suomalainen kirjailija ja kääntäjä, joka on aikaisemmin pitänyt myös kirjablogia sekä podcastia. Hän on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi ja asuu perheensä kanssa Espoossa.

## Teokset
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karoliina Timonen kirjasampo-sivulla
* Karoliina Timonen goodreadsissa
* Päätalo on jälleen ajankohtainen - nyt Koillismaan kirjailija kiinnostaa myös akateemisia naisia (18.10.2017, Yle)
* Pää­ta­lo-har­ras­tuk­ses­ta tuli Ka­ro­lii­na Ti­mo­sel­le työ – Nyt hän kir­joit­ti kir­jei­tä Pää­ta­lon elämän nai­sil­le (04.07.2019, Koillissanomat)
Togg

**Togg** on turkkilainen autoyhtiö, joka perustettiin vuonna 2018 yhteisyritykseksi.

Turkkilainen Togg Car valmistaja luotiin yhteistyössä Anadolu Groupin (19 %), BMC (19 %), Kök Groupin (19 %), Turkcell (19 %), Zorlu Holding (19 %) ja TOBB (5 %) kanssa 25. kesäkuuta. 2018.

Yhtiö on ilmoittanut, että ensimmäiset autot ovat valmiita massatuotantoon vuoden 2022 loppuun mennessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Togg.com.tr
Péra Triovasálos

**Péra Triovasálos** (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Míloksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 649 (vuonna 2011).

Péra Triovasáloksen kylä sijaitsee Míloksen pohjoisosassa saaren pääkylän Plákan itäpuolella. Se on nykyisin kasvanut kiinni pohjoispuolella sijaitsevaan Triovasáloksen kylään, muodostaen kaksoiskylän, ja käytännössä myös Plákaan.
Péra Triovasálos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πέραν Τριοβασάλου, *Topikí Koinótita Péran Triovasálou*), johon kuuluvat varsinaisen Péra Triovasáloksen kylän lisäksi kylät Katsarónas ja Kómia. Koko yhdyskunnan väkiluku on 698.

## Lähteet
Píso Livádi

**Píso Livádi** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pároksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 108 (vuonna 2011).

Píso Livádin kylä sijaitsee Pároksen itärannikolla noin 17 kilometriä kaakkoon saaren keskuksesta Paroikián kaupungista. Se on osa Márpissan kyläyhdyskuntaa. Kylä on yksi Pároksen satamista ja kesäaikaan sieltä on yhteyksiä lähisaarille, kuten Náxokselle, Íokselle ja Santorínille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rogítika

**Rogítika** () eli **Roḯtika** (Ροΐτικα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Patraksen kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;288 (vuonna 2011).

Rogítikan kylä sijaitsee Patraksenlahden rannalla noin kymmenen kilometriä etelälounaaseen Patraksen kaupungista. Sen nimi viittaa Rogoín kylään Kalávrytassa. Kansan suussa käytetään edellen vanhempaa muotoa *Roḯtika*, joka on virallisesti korjattu muotoon *Rogítika* vuonna 1940.

Rogítika muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ρογιτίκων, *Topikí Koinótita Rogitíkon*). Vuodesta 1997 se kuului Paralían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Patraksen kunnan Paralían kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Sárti

**Sárti** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;156 (vuonna 2011).

Sártin kylä sijaitsee Chalkidikín niemimaalla Sithonían niemen itärannikolla eli Singitikóslahden rannalla. Kylä oli olemassa alun perin 1300–1600-luvuilla. Se on syntynyt uudestaan vuoden 1923 Kreikan ja Turkin väestönvaihdon myötä. Uuden kylän alkuperäinen nimi oli *Néa Afisiá* (Νέα Αφησιά, ”Uusi Afisiá”) evakkojen kotipaikan Avşan saaren, kreikaksi Afousía tai Afisiá, mukaan. Sittemmin kylä on nimetty uudelleen paikalla antiikin aikana sijainneen Sarten kaupungin mukaan. Nykyisin Sárti on kesäaikaan suosittu rantaturismin keskus.

Sárti muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Σάρτης, *Topikí Koinótita Sártis*). Vuodesta 1997 se kuului Torónin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sithonían kunnan Torónin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sarti Chalkidiki. Kylän turismisivusto.
Perdikóvrysi

**Perdikóvrysi** (; transl. myös *Perdikóvrisi*) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Vóreia Kynourían kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 102 (vuonna 2011).

Perdikóvrysin kylä sijaitsee vuoristossa Peloponnesoksen niemimaan itäosassa noin 31 kilometriä kaakkoon Trípolin kaupungista. Perdikóvrysin kyläyhdyskuntaan (Τοπική Κοινότητα Περδικόβρυσης, *Topikí Koinótita Perdikóvrysis*) kuuluu kylän lisäksi myös Johannes Kastajan luostari (*Moní Prodrómou*).

## Lähteet
Sykiá

**Sykiá** (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;903 (vuonna 2011).

Sykián kylä sijaitsee Chalkidikín niemimaalla Sithonían niemen eteläosan keskellä noin 190 kilometriä kaakkoon Thessalonikista. Sykiá on Sithonían vanhimpia kyliä. Se on perustettu 1300-luvulla nimellä *Longos*. Nykyisen nimen on selitetty joko viittaavan viikunapuihin (*sykí*) tai siihen, että kylä jää Áthos-vuoren varjoon (*skiá*).

Sykiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Συκιάς/Συκέας, *Dimotikí Koinótita Sykiás/Sykéas*), johon kuuluvat varsinaisen Sykián kylän lisäksi kylät Desteníka, Kalamítsi, Koufós, Paralía Sykiás, Pigadáki, Platánia, Toróni ja Valtí. Niemen itärannikolla eli Singitikóslahden rannalla sijaitseva Paralía Sykiás toimii Sykián satamana. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;397.  Vuodesta 1997 se kuului Torónin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sithonían kunnan Torónin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Tampere-aiheisista kappaleista

Tämä on **luettelo [[Tampere]]-aiheisista musiikkikappaleista**. Tampere-aiheisiksi lasketaan musiikkikappaleet, joiden nimessä tai sanoituksessa mainitaan Tampere tai jokin yksiselitteisesti Tampereeseen liittyvä paikka tai asia.

## Laulut

## Lähteet
Uljana Starosolska

**Uljana Starosolska** (, salanimi , U. Ljubovytš; 31. maaliskuuta 1912 Lviv, Itävalta-Unkari – 4. joulukuuta 2011 New York, Yhdysvallat) oli ukrainalainen toimittaja ja kirjailija. Hän asui vuodesta 1967 Yhdysvalloissa.

Starosolskan vanhemmat olivat Volodymyr Starosolskyi ja Darija Starosolska. Hänen veljiään olivat Juri Starosolskyi ja Ihor Starosolskyi. Starosolska oli 1936–1939 lviviläisten aikakauslehtien *[[Nova h’ata]]n*, *[[Na slid]]in* ja *Hospodarsko-kooperatyvnyi tšasopysin* päätoimittaja. Neuvostoviranomaiset karkottivat huhtikuussa 1940 hänet sekä hänen äitinsä ja veljensä Ihorin Kazakstaniin. Hänet vapautettiin vuonna 1946, ja hän pääsi Puolaan, josta hän muutti 1967 Yhdysvaltoihin. Hän julkaisi siellä muistelmansa *Rozkažu vam pro Kazahstan* (1969, ’Minäpä kerron teille Kazakstanista’), toimi naistenlehti *[[Our Life – Naše žyttja|Naše žyttja – Our Life]]n* päätoimittajana 1972–1984 ja 1987–1990 ja kirjoitti emigranttilehtiin kertomuksia, esseitä ja sketsejä.

## Huomautuksia

## Lähteet
Emil Kastehelmi

**Emil Kastehelmi** (ent. **Sillanpää**, s. 1993/1994) on suomalainen sotahistorian asiantuntija, valtiotieteiden kandidaatti ja tietokirjailija.

Kastehelmi aloitti tiiminsä kanssa helmikuussa 2022 Ukrainan sodan rintamakartan ylläpitämisen. Kartan tiedot ovat perustuneet avointen lähteiden tiedustelulla tehtyyn työhön. Kastehelmestä tuli Ukrainan sodan alettua kysytty asiantuntija suomalaisissa tiedotusvälineissä. Marraskuussa 2022 Kastehelmi aloitti vakituisen työskentelyn *[[Iltalehti|Iltalehden]]* ulkomaantoimituksen erikoistoimittajana. Hän on esiintynyt myös Ukrainan sodan käänteitä viikoittain käsitelleissä IL-TV:n tilannestudioissa.

Loppuvuodesta 2022 Kastehelmeltä ilmestyi hänen Aleksi Rikkisen kanssa kirjoittamansa sotahistoriallinen kirja *Sturmbock: tutkimusmatka Lapin sodan linnoitteisiin* (Atena Kustannus, 2022). Siinä käsitellään Lapin sodan aikaisen Sturmbock-puolustuslinjan linnoitteita. Kirjan tiedot perustuvat Kastehelmen ja Rikkisen viiden vuoden ajan tekemään tutkimukseen, jossa apuna käytettiin sekä arkistolähteitä että maastotutkimusta.

Kastehelmeltä ja Rikkiseltä ilmestyi loppuvuodesta 2025 heidän toinen kirjansa, *Operaatio Nordlicht: Lapin sodan arktinen loppunäytös*, joka käsittelee saksalaisten operaatio Nordlichtia ja Lapin sodan loppuvaiheita. Kirja perustuu ensimmäisen kirjan tavoin osin kaksikon omiin tutkimuksiin Lapissa.

Kastehelmi on työskennellyt myös viestintäalalla ja europarlamentaarikko Alviina Alametsän kotimaan avustajana.

## Politiikka
Kastehelmi on aktiivinen politiikassa ja on toiminut muun muassa Turun vihreiden nuorten ja opiskelijoiden puheenjohtajana. Vuonna 2017 hänet valittiin Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton liittohallitukseen. Kastehelmi oli vihreiden ehdokas vuoden 2017 kuntavaaleissa saaden 96 ääntä, mutta ei tullut valituksi.

Emil Kastehelmen vaimo Minerva Kastehelmi on vihreiden lahtelainen kaupunginvaltuutettu ja Päijät-Hämeen nuorin aluevaltuutettu. Minerva Kastehelmi toimii Päijät-Hämeen aluehallituksen jäsenenä. Minerva Kastehelmi oli vihreiden ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2023 ollen Hämeen vihreiden ääniharava.

## Kirjat
*
*

## Lähteet