Mysteerien huvila

**Mysteerien huvila** () oli antiikin aikainen villa eli roomalainen huvila Pompejissa Italiassa. Sen rauniot ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta.

## Historia

Niin kutsutun Mysteerien huvilan vanhin osa on peräisin 100-luvulta eaa. Se sai nykyisen muotonsa noin vuosina 80–70 eaa. Rakennus vaikuttaa olleen alun perin rikkaan perheen esikaupunkihuvila. Rakennus on saanut nykyisen nimensä sen asuin­osassa sijaitsevasta niin kutsutusta Mysteerisalista. Se ajoitetaan noin vuosiin 80–70 eaa.

Ensimmäisellä vuosisadalla jaa., ilmeisesti vuoden 62 jaa. maanjäristyksen jälkeen, huvilasta tuli enemmän maaseutuhuvila, joka toimi maatilana, ja siihen lisättiin tähän liittyneitä tuotantorakennuksia. Se tuotti erityisesti viiniä. Rakennus hautautui vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkauksessa, mutta säilyi suhteellisen hyvässä kunnossa.

Huvilan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1909–1910 ja 1929–193.

## Rakennus

Huvila sijaitsi Pompejin luoteispuolella. Se oli maaseutuhuvila eli samanaikaisesti sekä asuinhuvila että maatila. Suuri osa asuinosasta oli rakennettu cryptoporticuksen päälle. Se tasoitti maaston kaltevuutta ja mahdollisti pylväskäytävän rakentamisen sekä merelle avautuvat näkymät.

Asuinosassa sijaitsi Mysteerisali, joka oli triclinium, jonka kolmella seinällä kulkee poikkeuksellisen hyvin säilynyt yhtenäinen fresko, joka muodostaa sarjan teatraalisia kohtauksia ja esittää Dionysoksen kulttiin liittyvää salaperäistä vihkimysrituaalia. Keskiseinällä Dionysos on kuvattuna Ariadnen kanssa, ja sivuseinillä nähdään naishahmoja, fauneja, mainadeja ja siivekkäitä olentoja erilaisissa rituaalitoiminnoissa.

Huvilan muissa huoneissa on toisen ja kolmannen tyylin arkkitehtonisia seinämaalauksia ja tablinumissa egyptiläisvaikutteisia pienoismaalauksia. Huvilaan kuului myös viinintuotantoalue puupuristimineen. Tilalla oli myös kaksi keittiötä suurine uuneineen ja suuri käymälä sekä varastokäyttöön muutettu varhainen kylpylä.

### Dionysos-fresko

Dionysos-aiheinen fresko etenee myötäpäivään sisäänkäyntiin nähden vasemmalta seinältä alkaen. Siinä kuvatuista kohtauksista on useita erilaisia tulkintoja, mutta laajimmin hyväksytyn tulkinnan mukaan ne esittävät vihkimysrituaalia Dionysoksen eli roomalaisittain Bacchuksen mysteereihin. Erään toisen tulkinnan mukaan ne voisivat esittää morsiamen valmistautumista häihin yhdistettynä mytologisiin viittauksiin Ariadnen ja Dionysoksen häistä.

* Seinä 1: Rituaalin alku – Nuori nainen (ehkä vihittävä tai morsian) kulkee eteenpäin palvelijattarien saattamana. Istuva matroona seuraa tapahtumaa. Alaston nuorukainen lukee kääröstä, ehkä rituaalia ohjaavaa pyhää tekstiä.
* Seinä 2: Uhrauksia ja valmisteluja – Papitar paljastaa korista pyhän esineen (ehkä falloksen, Dionysoksen hedelmällisyyden symbolin). Silenos, Dionysoksen seuralainen, soittaa lyyraa, ja kaksi satyyria imettää vuohenkiliä.
* Keskiseinä: Jumalallinen ilmestys – Sommitelman keskuksessa esiintyy Dionysos itse, puolialastomana ja seppelöitynä, lepäämässä morsiamensa Ariadnen sylissä. Tämä jumalan ilmestyminen on rituaalin huipentuma.
* Seinä 3: Ruoskinta ja tanssi – Siivekäs hahmo kohottaa ruoskaa ja on lyömäisillään polvistunutta, alastonta nuorta naista. Rituaalinen ruoskinta symboloi ehkä hengellistä kuolemaa ja uudestisyntymää. Lähellä hurmioitunut, alaston nainen tanssii ja soittaa symbaaleja, ilmentäen iloa ja vapautumista. Hän on suorittanut rituaalin ja syntynyt uudelleen mysteereihin vihittynä.
* Seinä 4: Täyttymys – Viimeisessä kohtauksessa palvelijat valmistelevat morsiamen. Hän istuu mietteliäänä. Hän on saattanut päätökseen vihkimysmatkansa ja on valmis avioliittoon – tai kenties ”mystiseen avioliittoon” jumalan kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla