Kohti yhteistä hyvää

**Kohti yhteistä hyvää** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispojen maaliskuussa 1999 julkaisema puheenvuoro hyvinvointiyhteiskunnasta ja sen tulevaisuudesta. Kannanotossa evankelis-luterilaisen kirkon piispat ottavat kantaa hyvinvointivaltion puolesta ja esittävät huolestumisena järjestelmän tulevaisuudesta.

Julkaisun pohjatekstin kirjoittajia ovat Heikki Hiilamo ja Antti Raunio. Lopullisen tekstin ovat muotoilleet piispat. Kannanoton keskeisenä sanomana on pidetty sitä, että sosiaalista vastuuta kantava pohjoismainen yhteiskunta on saavutus, josta ei tule luopua. Piispat esittävät kannaotossa huolensa globalisaation ja vapaiden pääomaliikkeiden yhteiskunnallisista vaikutuksista. Piispat uskovat kiristyvän taloudellisen kilpailun johtavan myös syrjäytymiseen ja tuloerojen kasvuun.

Puheenvuoro ottaa kantaa kultaista sääntöä tulkitsemalla muun muassa markkinoiden epäeettisyyteen, talouden moraaliin sekä sosiaali- ja terveyspalveluiden yksityistämiseen. Arkkipiispa Jukka Paarman mukaan puheenvuorolla haluttiin vaikuttaa kevään 1999 hallituksen ohjelmaneuvotteluihin vetoamalla kirkon jäseniin ja omatuntoon.

Puheenvuoro herätti julkaisunsa jälkeen runsaasti huomiota. Kannanoton puolustajat ovat nähneet kannanoton kirkon tärkeimpänä yhteiskunnallisena puheenvuorona, kun taas arvostelijoiden piirissä kannanotto nähtiin paitsi poliittisena, myös yrittäjiä ja markkinataloutta vastaan suuntautuvana.

## Sisällysluettelo
* Kohti yhteistä hyvää
* Politiikan vaikutukset arvioitavaksi
* Hyvinvointivaltio selviytymismallina
* Kuljemme kohti verkostovaltiota
* Arvot ja kultainen sääntö
* Hyvinvoinnin moraalipohjan arviointia
* Moraali, etiikka ja sosiaalietiikka
* Voiko markkinoilla olla moraalia?
* Markkinat ja oikeudenmukaisuus
* Mielikuvien etiikka ei riitä
* Hyvin toimiva kilpailu vaatii sääntelyä
* Markkinatalous ja demokratia
* Elintasoerojen kasvu uhkaa hyvinvointiyhteiskunnan perustaa
* Pääoma kilpailuttaa myös valtioita ja alueita
* Valtiot ja kansalaisyhteiskunta markkinoiden sääntelijöinä
* Pohjoismaiset luterilaiset yhteiskunnat perusoikeuksien turvaajina
* Yhteisvastuu ja yhteiskunnan vastuu
* Luterilaisen sosiaaliajattelun periaatteita
* Hyvinvointia lähietäisyydeltä
* Matkalla kohti yhteistä hyvää

## Arvostelu
Julkaisu kohtasi kritiikkä sekä yhteiskunnallisten että kirkollisten toimijoiden taholta. Kannanottoa moititiin muun muassa yrittäjien unohtamisesta sekä poliittisuudesta. Sisältökysymyksissä mielipiteet jakautuivat voimakkaasti. Noin puolessa kirjoituksista piispojen huolta hyvinvointivaltiosta pidettiin aiheellisena, kun taas puolessa arvosteltiin raportin näkemyksiä markkinakilpailusta vanhentuneiksi ja yhteiskunnan vastuusta epärealistiksi.

Muun muassa Yhdyspankin entisen pääjohtajan Ahti Hirvosen mukaan puheenvuoro oli yritystoiminnan piirissä työskennelleille ”masentavaa luettavaa”. Kuopion piispa Wille Riekkisen mukaan kannaotossa ei unohdettu vaan puolustettiin yrittäjiä. Riekkisen mukaan kannanotto ”ei tuominnut markkinataloutta vaan kritikoi sellaista markkinataloutta, jossa yhteisöllisyyden ja yhteisvastuun aate katoaa.”

### Jälkiarviointi
Professori Vesa Kanniainen arvioi Helsingin yliopistolla vuonna 2014 julkilausumaa niin, että julkilausumasta sai vaikutelman eräänlaisesta hyvien ja pahojen välisestä mustavalkoisesta taistelusta. Arkkipiispa Kari Mäkinen (2010–2018) kiisti samassa keskustelussa, että julkilausumassa olisi mustavalkoista ajattelua.

Oulun piispa Jukka Keskitalo arvioi yrittäjien esittämää kannanoton arvostelua vuonna 2020 pitäen sitä vahvasti liioiteltuna, muttei kuitenkaan täysin aiheettomana. Uskontojournalisti Samuli Suonpää arvioi, että kannanotto jäi varsin kauas yrittäjien arjen kysymyksistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kohti yhteistä hyvää -puheenvuoro Suomen evankelis-luterilaisen kirkon verkkosivuilla