open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Picenum

**Picenum** () oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue, joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Romagnan alueen.

## Maantiede

Picenum käsitti sille nimen antaneen Picenumin maakunnan eli pikeenien (*Piceni*) alueen sekä *[[Praetutii]]*-heimon alueen. Siihen kuului alue Italian niemimaan itärannikon pohjoisosissa Adrianmeren rannalla Aternus (nyk. Aterno) -joen suulta Aesis (nyk. Esino) -joen suulle. Sen länsipuolella sijaitsi Umbria (Regio VI) ja eteläpuolella Samnium (Regio IV). Picenumin pääteitä oli Roomasta  Asculumiin ja Castrum Truentinumiin tullut Via Salaria.

### Kaupunkeja

Picenumin alueen kaupunkeja olivat muun muassa:

* Adria
* Ancona
* Asculum
* Auximum
* Beregra
* Castrum novum
* Castrum Truentinum
* Cingulum
* Cluana
* Cupra maritima
* Cupra montana
* Falerio
* Firmum
* Interamnia Praetuttiorum
* Matrinum
* Novana
* Numana
* Pausulae
* Pollentia
* Potentia
* Ricina eli Helvia Ricina
* Septempeda
* Tolentinum
* Trea
* Urbs Salvia

## Historia

Picenumin alue perustettiin noin vuonna 7 eaa., kun keisari Augustus jakoi Italian yhteentoista alueeseen (*[[Augustuksen Italian alueet|regio]]*). Muiden alueiden tavoin siihen viitattiin alun perin lähinnä numerolla. Ajan kuluessa se sai myös nimen. Alue lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin ja sen alue tuli osaksi Italian diokeesiin kuulunutta Flaminia et Picenumin provinssia. Se jaettiin myöhemmin kolmeksi provinssiksi, jotka olivat Flaminia et Picenum annonarium, Picenum suburbicarium ja Valeria.

Näin tärkeimmät alueen hallinnossa ajan kuluessa tapahtuneet muutokset olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mynttorget

**Mynttorget** on Tukholman vanhankaupungin pohjoisosassa Västerlånggatanin ja Helgeandsholmenilla valtiopäivätalon läpi kulkevan Riksgatanin välissä sijaitseva aukio. Paikalla sijaitsi aiemmin kaupungin ainoa sisäänkäynti pohjoisesta, jykevä portti jossa oli laskusilta Helgeandsholmenille. Kun portti purettiin 1672, muodostui aukio, joka sai nimekseen Mynttorget sen laidalle asettuneen Myntverket-rahapajan mukaan. Rahapaja muutti 1849 Kungsholmenille ja rakennus siirtyi kuninkaan kanslian käyttöön.
## Rakennuksia

Gamla stan - KMB - 16001000027492.jpg|Vakuutusyhtiö Skandialle rakennettu uusrenessanssitalo vuodelta 1889.
Brandkontoret 2016.jpg|*Brandkontorets hus* valmistui 1679 ja sai uuden ulkoasun 1764. Siinä on vuodesta 1806 pitänyt konttoriaan Ruotsin vanhin vakuutusyhtiö.
Kanslihuset 2010.jpg|*Kanslihusetissa* on valtiopäivien toimitiloja. Rakennus on vuodelta 1935, mutta pylväikkö on peräisin Kustaa III:n ajalta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Umbria (Augustuksen alue)

**Umbria** (), myös **Umbria et Ager Gallicus**, oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue, joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Umbrian ja Marchen alueet.

## Maantiede

Umbria käsitti sille nimen antaneen Umbrian maakunnan eli umbrien (*Umbri*) alueen sekä gallialaisten senonien (*Senones*) asuttaman niin kutsutun Ager Gallicuksen. Ne sijaitsivat Italian niemimaan itäisissä keskiosissa. Alue ulottui Adrianmeren rannikolle, ja käsitti siitä Aesis (nyk. Esino) ja Ariminus (nyk. Marecchia) -jokien välisen alueen. Umbrian alueen luoteispuolella sijaitsi Aemilia (Regio VIII), länsipuolella Etruria (Regio VII), josta sen erotti Tiber-joki, kaakkoispuolella Samnium (Regio IV) ja itäpuolella Picenum (Regio V). 

Umbrian hallinnollinen keskus oli Hispellum. Alueen päätie oli Roomasta Umbrian läpi Adrianmeren rannikolle johtanut Via Flaminia.

### Kaupunkeja

Umbrian alueen kaupunkeja olivat muun muassa:

* Acerrae Vatriae
* Aesis
* Ameria
* Arna
* Asisium
* Attidium
* Cales
* Camerinum
* Carsulae
* Fanum Fortunae
* Forum Brentani
* Forum Flaminii
* Forum Julii
* Forum Sempronii
* Fulginiae (Fulginium)
* Helvillum
* Hispellum
* Iguvium
* Interamna Nahars
* Matilica
* Mevania
* Mevaniola
* Narnia eli Nequinum
* Nuceria
* Ocriculum
* Ostra
* Pisaurum
* Pitinum Mergens
* Pitinum Pisaurense
* Pitulum
* Plestia
* Prolaqueum
* Sarsina
* Sena Gallica
* Sentinum
* Sestinum
* Spoletium
* Suasa
* Tadinae eli Tadinum
* Tifernum Mataurense
* Tifernum Tiberinum
* Trebiae
* Tuder
* Tuficum
* Urbinum Hortense
* Urbinum Mataurense
* Vesionica

## Historia

Umbrian alue perustettiin noin vuonna 7 eaa., kun keisari Augustus jakoi Italian yhteentoista alueeseen (*[[Augustuksen Italian alueet|regio]]*). Muiden alueiden tavoin siihen viitattiin alun perin lähinnä numerolla. Ajan kuluessa se sai myös nimen. Alue lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin ja sen alue tuli Etrurian ohella osaksi Italian diokeesiin kuulunutta Tuscia et Umbrian provinssia.

Näin tärkeimmät alueen hallinnossa ajan kuluessa tapahtuneet muutokset olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Etruria (Augustuksen alue)

**Etruria** () oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue, joka vastasi paljolti Etrurian maakuntaa ja käsitti pääosin nykyisen Italian Toscanan alueen.

## Maantiede

Etruria käsitti sille nimen antaneen Etrurian maakunnan Italian niemimaan länsiosassa Tyrrhenanmeren ja Apenniinien välisellä alueella. Sen luoteispuolella sijaitsi Liguria (Regio IX), josta sen erotti Macra (nyk. Magra) -joki, pohjoispuolella Aemilia (Regio VIII), itäpuolella Umbria (Regio VI) ja Samnium (Regio IV), ja kaakkoispuolella Latium et Campania (Regio I), josta sen erotti Tiber-joki.

Etrurian pääteitä olivat rannikolla kulkenut, Roomasta Pisaeen johtanut Via Aurelia, sekä sitä jatkanut Via Aemilia Scauri ja sisämaassa kulkenut Via Cassia.

### Kaupunkeja

Etrurian alueen kaupunkeja olivat muun muassa:

* Alsium
* Anneianum
* Aquae Populoniae
* Arretium
* Blera
* Caere
* Capena
* Castrum novum
* Centumcellae
* Clusium
* Cortona
* Cosa eli Cosae
* Faesulae
* Falerii
* Ferentium
* Feronia eli Lucus Feroniae
* Fescennium
* Flavinium
* Florentia
* Forum Aurelii
* Forum Cassii
* Forum Clodii
* Fregenae
* Graviscae
* Herbanum
* Horta
* Luca
* Luna
* Massa eli Massa Veternensis
* Maternum
* Nepet
* Perusia
* Pisae
* Pistoriae
* Polimartium
* Populonia
* Portus Herculis
* Portus Pisanus
* Pyrgi
* Rusellae
* Sabate
* Salebro
* Salpinum
* Saturnia eli Aurinia
* Saena eli Saena Julia
* Statonia
* Suana
* Sudertum
* Sutrium
* Tarquinii
* Telamon
* Tuscana eli Tuscania
* Urbs Vetus
* Vada Volaterrana
* Veji
* Vetulonia
* Visentium eli Bisentium
* Volaterrae
* Volsinii
* Vulci

## Historia

Etruria oli vanhastaan pääasiassa etruskien asuttamaa aluetta, ja monet sen kaupungeista olivat vanhoja etruskikaupunkeja. Etrurian alue perustettiin noin vuonna 7 eaa., kun keisari Augustus jakoi Italian yhteentoista alueeseen (*[[Augustuksen Italian alueet|regio]]*). Muiden alueiden tavoin siihen viitattiin alun perin lähinnä numerolla. Ajan kuluessa se sai myös nimen pääalueensa mukaan. Alue lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin ja sen alue tuli Umbrian ohella osaksi Italian diokeesiin kuulunutta Tuscia et Umbrian provinssia.

Näin tärkeimmät alueen hallinnossa ajan kuluessa tapahtuneet muutokset olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henrik Berggren

**Henrik Berggren** (s. 1974) on ruotsalainen muusikko, joka tunnetaan erityisesti indie rock -yhtye Broder Danielin laulajana. Broder Danielin hajoamisen jälkeen Berggren on tehnyt musiikkia myös soolouralla.

Berggren vietti nuoruutensa Göteborgin Västra Frölundassa. Vuonna 1995 Broder Daniel julkaisi ensin debyyttisinglensä *[[Cadillac (Broder Danielin kappale)|Cadillac]]* ja myöhemmin debyyttialbuminsa *[[Saturday Night Engine]]*. Yhtye julkaisi yhteensä neljä studioalbumia, joista viimeiseksi jäi vuonna 2003 julkaistu *[[Cruel Town]]*.

Broder Danielin hajoamisen jälkeen Berggren on tehnyt jonkin verran musiikkia myös itsenäisesti. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa *[[Wolf's Heart]]* julkaistiin vuonna 2017. Albumi oli julkaisunsa jälkeen Ruotsin albumilistalla yhteensä kuusi viikkoa ja kävi korkeimmillaan listan sijalla kolme.

Berggren on sairastanut pitkään kroonista väsymysoireyhtymää, mikä on vaikeuttanut hänen musiikintekoaan.

## Diskografia
### Broder Daniel
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Soolona
* 

## Lähteet
J. E. Janatuinen

**Johan Emil Janatuinen** (6. helmikuuta 1891 Helsinki - 16. huhtikuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen kunnallisneuvos.

Kirjansitojan perheeseen syntynyt Janatuinen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta reaalilyseosta vuonna 1911, jonka jälkeen hän opiskeli kieliä Helsingin yliopistossa. Janatuinen työskenteli vt. kansakoulunopettajana Hyvinkäällä 1912-1913 ja Helsingissä 1913-1918. Janatuinen lähti työväenliikkeeseen 1910-luvun vaihteessa, jolloin hän liittyi Hermannin työväenyhdistykseen. Sisällissodan aikana Janatuinen toimi punaisten siviilihallinnossa Helsingin kansakouluntarkastajana ja kansakoulujohtokunnan sihteerinä sekä miliisilaitoksella rikosasiain kuulustelijana. Hän sai valtiopetoksesta 10 vuoden kuritushuonetuomion, jonka valtiorikosylioikeus alensi 2 vuodeksi.

Vapauduttuaan Janatuinen työskenteli Helsingin sosialidemokraattisen piirijärjestön toimistonhoitajana vuosina 1919-1953. Hän opetti myös Työväen Akatemiassa ja toimi Työväen Sivistysliiton luennoitsijana. Janatuinen oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1926-1950 ja sen varapuheenjohtaja 1934-1945. Lisäksi hän kuului Helsingin kaupunginhallitukseen. Vuonna 1949 Jantuiselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.

## Lähteet
Monivarsituenta

**Monivarsituenta** tarkoittaa auton pyöräntuentatyyppiä, jossa käytetään useaa tukivartta. Pyöräntuenta ja jousitus kuuluvat järjestelmään, jossa auto on yhteydessä tienpintaan ja sen toimintaan liittyy useita ominaisuuksia, jotka liittyvät ajettavuuteen kuten käsiteltävyyteen, vakauteen ja mukavuuteen. Näitä tavoitteita varten tarvitaan paljon suunnittelun vapautta, josta johtuen monivarsituentaa käytetään  pääasiassa korkean luokan autoissa. Toisaalta suunnittelun vapaus tekee geometrian suunnittelusta monimutkaisempaa.

Monivarsituennassa käytetään normaalisti viittä tukivartta, jolloin pyörän liike voidaan ratkaista täsmällisesti ja rengas on ideaalisessa asennossa jatkuvasti. Kun monivarsituentaa käytetään ohjaavassa pyörässä pyörä muuttaa asentoa itsensä ympäri eikä ulkoisen tukipisteen ympärillä. Monivarsituenta vaimentaa suuren osuuden melusta ja värinästä, joka parantaa mukavuutta. Monivarsituenta esiteltiin 1960-luvulla Mercedes-Benz C111 -prototyypissä ja otettiin massatuotantoon Mercedes-Benz W201 -mallissa.

## Lähteet
Kolmiovarsituenta

**Kolmiovarsituenta** tarkoittaa auton pyöräntuentaa erillisjousituksessa, jossa on kaksi päällekkäistä A-kirjaimen muotoista tukivartta (kutsutaan myös kaksois-A-varsituennaksi). Molemmilla tukivarsilla on kiinnitys auton runkoon tai koriin.
Yksittäistä A-vartta käytetään myös MacPherson-pyöräntuennan muunnelmissa.

Kahden kolmiotukivarren ratkaisua käytetään kalliimmissa autoissa tai kilpa-autoissa koska se tarjoaa paremman pidon ja vakauden kuin MacPherson-tuenta.

Ratkaisua käytetiin jo 1930-luvulla, jolloin Citroën ja Packard käyttivät sitä. Tuenta yleistyi myös kilpa-autojen etujousituksessa, jossa aerodynamiikka ja keveys ovat tärkeitä tekijöitä. Kahden kolmiotukivarren ratkaisussa jousituksen puristuminen kasvattaa negatiivista camber-kulmaa eripituisista varsista johtuen.

## Lähteet
Jorma Pärkö

**Jorma Juhani Pärkö** (24. lokakuuta 1912 Laitila – 5. marraskuuta 1999 Turku) oli suomalainen järjestöjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Pärkön vanhemmat olivat maanviljelijä Jussi Artturi Pärkö ja Saima Josefiina Pietilä ja puoliso vuodesta 1947 hammaslääkäri Anna Maissi Huhtala, aiemmin Haijanen. Pärkö tuli ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta 1933 ja valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1941. Hän oli maatalousministeriön asutusasianosaston palveluksessa viljelyskelpoisten maiden tarkastajana 1944–1945, Laitilan Osuuskaupan palveluksessa 1945, Varsinais-Suomen maanviljelysseuran maatalouskonsulentti 1946–1950 ja Maataloustuottajain Varsinais-Suomen Liiton toiminnanjohtaja 1950–1975. Turun työvoimapiirin päällikkönä Pärkö toimi  1948–1949, Oy Vehnän rehutehtaan tarkastajana vuodesta 1951 ja Oy Juurikassokerin rehutehtaan ja Hankkijan rehutehtaan tarkastajana vuodesta 1956. Hän oli myös Osuustukkukaupan Turun rehutehtaan tarkastaja ja hänellä oli useita maatalouden ja maatalouskaupan asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Pärkö sai 1975, jolloin myös taiteilija Liisa Tanner maalasi hänen muotokuvansa. 

## Julkaisuja
* *Varsinais-Suomen agronomien kerho 1933–1983*, 1983. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Garai

**Garai** oli unkarilainen aatelissuku, joka oli yksi Unkarin kuningaskunnan voimakkaimmista ja vaikutusvaltaisimmista 1300- ja 1400-luvuilla. Nimi tulee Gara-nimisestä paikasta (Gorjani) entisessä Valkón komitaatissa Slavoniassa, jonka kuningas Béla IV myönsi István Drusmalle (Garai) vuonna 1269. Garai-suvun omaisuus oli pääasiassa Tonavan ja Tiszan välisissä komitaateissa sekä Slavoniassa ja Syrmiassa. István I. Garain (1300) kuoleman jälkeen suku jakautui baanin ja palatiinin sukuhaaroihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuningas Sigismundin myötämä Garai-suvun vaakunan parannus 1416
* Garay-sukutaulu, Kroatia
Rosellin talo

**Rosellin talo** sijaitsee Orivedellä Eräjärven kylällä. Talo on Nikkilänjärven rannalla. Eräjärvi-Seuran Yrjö Johannes Rosellilta vuonna 2018 testamenttilahjoituksena saama tilan päärakennus sekä sen talousrakennus ovat muodostumassa Eräjärven kotiseutumuseoksi. 

## Eräjärven kotiseutumuseo
Aluetta on kunnostettu talkoilla vuodesta 2018 asti ja samalla on suunniteltu tulevia näyttelyitä. Tulevan kotiseutumuseon pihapiirissä on päästy järjestämään yleisölle jo muutamia tapahtumia ja itse rakennukseenkin on voinut tutustua. 

Tulevaisuudessa Rosellin taloa on tarkoitus käyttää kotiseutumuseon esineistön esittelyyn, vaihtuvien näyttelyiden järjestämiseen sekä luentojen ja tilaisuuksien järjestämiseen. 

Eräjärven kotiseutumuseon aiempi museorakennus on tuhoutunut tulipalossa. 

## Rakennukset
Rosellin talon hirsinen päärakennus on vuodelta 1909. Pihapiirin muita rakennuksia ovat navetta, 1930-luvun suuli sekä aitat. Perkiöntien varrella aiemmin sijainnut lato on purettu.   

Eräjärvi-Seuran omistukseen siirtymisen jälkeen rakennuksia on korjattu talkoovoimin sekä avustusten turvin. Pirkanmaan maakuntamuseon suosituksia noudattaen pihapiirissä on muun muassa korjattu aitan katto ja päärakennuksen piiput. Navettaan on rakennettu näyttelytila. Päärakennus ja navetta on maalattu. Osana korjauksia päärakennukseen asennettiin vesijohto.  

Rosellin talon viereistä peltoa on salaojitettu pysäköintialueen toteuttamiseksi. 

## Pirkanmaan kulttuuriympäristöpalkinto
Vuonna 2023 Eräjärvi-Seura ry palkittiin Pirkanmaan kulttuuriympäristöpalkinnolla. Palkinto myönnetään vaikuttavasta, esimerkillisestä ja pitkäjänteisestä pirkanmaalaisen kulttuuriympäristön hyväksi tehdystä työstä. Palkinnon myöntänyt Pirkanmaan maakuntamuseo toi myöntämisperusteina esiin muun muassa Eräjärvi-Seuran Rosellin talon korjausprojektissa esiin tulleet korjausrakentamisen taidot, museokokoelmista ja pihapiiristä huolehtimisen sekä oman yhteisön arvostuksen. 

## Lähteet
Kevyen musiikin vuosisata

**Kevyen musiikin vuosisata** (*All You Need Is Love: The Story of Popular Music*) on Tony Palmerin luoma brittiläinen television dokumenttisarja angloamerikkalaisen rytmi- ja populaarimusiikin eri tyylilajien kehityksestä 1900-luvun taitteesta 1970-luvun puoleenväliin. Sarja kattaa ragtimen, jazzin varhaisvaiheet, bluesin ja gospelin ja etenee sitten vaudevilleen ja music halliin, Broadway-musikaaleihin, swingiin, rhythm and bluesiin, countryyn ja folkiin ja päätyy lopulta rockmusiikkiin. Musiikkiesitysten lisäksi sarja kiinnittää populaarimusiikin tyylilajien kehityksen niiden synnyinvuosien yhteiskunnallisiin ilmiöihin.

17-osainen sarja julkaistiin alun perin vuonna 1977 ja sai pääosin ylistäviä arvosteluja eri puolilla maailmaa. Sitä kuitenkin kritisoitiin vahvasta rock-painotteisuudesta ja siitä, että se ohitti lähes täysin muun muassa diskomusiikin ja juuri nousussa olleen punk rockin. Ainakin jälkimmäisen poisjäänti harmitti Tony Palmeria itseäänkin, joka on kertonut anoneensa lisäyksille rahaa ja tuotantoaikaa mutta jääneensä ilman.

Suomessa sarja esitettiin ensi kerran syksyllä 1977 Yle TV2:n lauantain myöhäisilloissa saamatta kovin paljon katsojia, ja uudelleen avausjaksoa lukuun ottamatta seuraavan vuoden syksyllä Ylen ykköskanavan ohjelmistossa paremmalla ohjelmapaikalla torstain alkuilloissa. 

Vuonna 2008 sarja julkaistiin viiden DVD-levyn pakettina.

## Tuotanto
Sarja alkoi kehittyä John Lennonin ehdotettua sellaisen tekemistä elokuva-alan tuttavalleen Tony Palmerille vuonna 1974. Varmistettuaan sarjan rahoituksen Palmer alkoi kerätä harvoin nähtyjä elokuvatallenteita eri tyylilajien muusikoiden esiintymisistä ja matkustaa ympäri maailmaa tekemässä haastatteluja ja taustatutkimusta.

## Jaksot
# Sarjan esittelyjakso (*Introductory Programme*)
# Jumalan lapset (*God's Children: The Beginnings*)
# Ragtime (*I Can Hypnotise 'Dis Nation: Ragtime*)
# Jazz (*Jungle Music: Jazz*)
# Blues (*Who's That Comin'?: Blues*)
# Valkoinen viihde (*Rude Songs: [[Vaudeville]] & [[music hall|Music Hall]]*)
# Musiikkia liukuhihnalta (*Always Chasing Rainbows: [[Tin Pan Alley]]*)
# Musikaalien maailma (*Diamonds as Big as the Ritz: The Musical*)
# Swingin kulta-aika (*Swing That Music!: Swing*)
# Rhythm and blues (*Good Times: Rhythm and Blues*)
# Nashvillen äänet (*Making Moonshine: [[country|Country Music]]*)
# Folk-laulajat (*Go Down, Moses!: Songs of War and Protest*)
# Rock and roll (*Hail! Hail! Rock'n'Roll!*)
# The Beatles (*Mighty Good: The Beatles*)
# Katkera sointi (*All Along the Watchtower: Sour Rock*)
# Säihky rock (*Whatever Gets You Through the Night: Glitter Rock*)
# Uusia suuntia (*Imagine: New Directions*).

## Lähteet
Kellosalmen työväentalo Sötkö

**Kellosalmen työväentalo Sötkö** (joskus myös **Ilomäki**) oli Padasjoen kunnan Kellosalmen kylässä sijainnut työväentalo. Se tuhoutui tulipalossa vuonna 1994.

## Historiaa
Kellosalmen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1911. Talo rakennettiin vuonna 1927, mutta vielä vuonna 1931 se oli osaksi keskeneräinen. Tuolloin yhdistyksessä oli jäseniä 12. Rakennustyöt tehtiin talkoilla.

Vuonna 1994 talo tuhoutui salaman aiheuttamassa tulipalossa. Se oli ilmeisesti ollut jo jonkin aikaa vain kesäkäytössä. Yhdistys järjesti talolla kesäisin kokouksia ja tansseja.

## Rakennus
Talon pinta-ala oli noin 140 m². Se oli hirsirunkoinen ja vuoraamaton, alun perin myös maalaamaton. Vuonna 1976 talo maalattiin tummanpunaiseksi. Katto oli alun perin pärettä. Se vaihdettiin vuonna 1948 huopaan ja 1977 peltiin. Sisäseinät olivat vuoraamattomat. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen; näyttämö tosin purettiin jo vuonna 1946. Talon uunit purettiin vuonna 1970, ja se jäi ilman lämmitystä. Siellä ei myöskään ollut vesijohtoa, viemäriä tai sisä-wc:tä. 

## Lähteet
Juha Saarikko

**Juha Mikael Saarikko** (s. 1969) on toiminut Jyväskylän yliopistossa professorina. Hän on opiskellut ydinfyysikoksi Helsingin yliopistossa ja tullut sittemmin mukaan politiikkaan Hollolan Keskusta-puolueen edustajana. Nykyään hän on Lahden kaupungissa lehtorina.

## Työelämä
Saarikko oli mukana kehittämässä Jyväskylän yliopistossa raskasioni-kiihdytintä vuoteen 1990, eli samaan aikaan kun Cernissä valmistui ensimmäinen samanlainen.
Nykyään hän on töissä Lahden Tiirismaan yläkoulussa. Ennen opettajanuraansa hän aloitti pienimuotoisen maanviljely-yrittäjyytensä Hollolassa ja jatkaa sitä edelleen koittaen parantaa maanviljelijöiden toimeentuloa ja asemaa olemalla mukana politiikassa.

## Lähteet
* Jyväskylän yliopiston verkkosivut https://www.jyu.fi/fi/tule-opiskelemaan/kandidaatti-ja-maisteriohjelmat
* Hollolan Keskusta http://www.hollolankeskusta.fi/saarikko.html
Kalannin työväentalo

**Kalannin työväentalo**, myös **Voiton talo**, sijaitsee Uudenkaupungin Kalannin taajamassa. Kalanti oli vuoteen 1936 nimeltään Uusikirkko Tl. Talon omistaa Kalannin Työväenyhdistys Voitto ry. 

## Historia
Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja talo rakennettiin vuonna 1908.Talon tontin vuokrasi ja rakennutti talon omiin nimiinsä yhdistyksen varapuheenjohtaja O. Suominen. Myöhemmin hän myi talon yhdistykselle. Talo on peruskorjattu vuonna 1994

## Rakennus
Alkuperäinen talo oli suorakaiteen muotoinen. Toisessa päässä oli näyttämö, keskellä sali ja toisessa päässä keittiö ja eteinen. Vuosina 1922–1923 taloa laajennettiin. Koko alkuperäinen osa muutettiin saliksi ja uusi osa sijoitettiin talon toiselle pitkälle sivulle.
Lämmitysjärjestelmänä ovat sähköpatterit, puun poltolla toimiva ilmanpuhallin, katon säteilylämmittimet ja salissa kaksi ilmalämpöpumppua.

## Talon käyttö
Talon käyttö on ympärivuotista. Oman toiminnan ohella tiloja myös vuokrataan. Talolla on pidetty häitä, syntymäpäiviä ja muita juhlia.

## Lähteet
Tom Vraalsen

**Tom Eric Vraalsen** (26. tammikuuta 1936 Oslo – 13. syyskuuta 2021) oli norjalainen diplomaatti ja keskustapuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan kehitysapuministerinä 1989–1990, mitä ennen hän oli ollut Norjan YK-suurlähettiläs 1982–1989. Vuosina 1994–1996 hän oli suurlähettiläänä Lontoossa, 1996–2001 Washingtonissa ja 2001–2003 Helsingissä. Vuosina 2003–2004 hän osallistui Darfurin konfliktin rauhanneuvotteluihin ja 2005–2008 johti YK:n komissiota, joka valvoi Sudanin rauhansopimuksen täytäntöönpanoa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Tom Vraalsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Padasjoen kirkonkylän työväentalo

**Padasjoen kirkonkylän työväentalo** on Padasjoen kunnan kirkonkylässä sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Padasjoen kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903, ensimmäisenä Padasjoen työväenyhdistyksistä. Talo valmistui talkoilla vuonna 1911. Sisällissodan aikaan talo oli ensin punakaartin käytössä, sitten suojeluskunnalla takavarikossa. Talvisodan aikaan sitä taas käytti armeija. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 30.

## Toimintaa työväentalolla
Alkuaikoina talolla toimi muun muassa nuoriso-osasto, naisosasto ja näytelmäseura. 1980-luvun alussa siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä ja juhlia. 2020-luvulla talolla on pidetty muun muassa kirpputoreja. 

## Rakennus
Talo on yksikerroksinen ja hirsirunkoinen. Alun perin se oli punainen, 1980-luvun alkuun mennessä harmaa. Alkuperäinen pärekatto vaihdettiin jossain vaiheessa peltiin. Sisäkatto ja sisäseinät vuorattiin jossain vaiheessa kuitulevyillä. Talon pinta-ala on 284 m². Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä yhden huoneen ja keittiön asunto vahtimestarille. Lisärakennuksena on elokuvahuone. Talossa on öljylämmitys; vesijohtoa, viemäröintiä tai sisävessaa ei ainakaan 1980-luvun alussa ollut. Talon kunto arvioitiin tuolloin heikohkoksi. Suunnitteilla oli sisä-wc, sähkölämmityksen asennus, ikkunoiden uusiminen ja katon korjaus. Vuoden 2021 lopulla työväentalon keittiön lattia uusittiin. 

## Lähteet
Svein Munkejord

**Svein Magnus Munkejord** (s. 26. syyskuuta 1948 Kopervik) on norjalainen Høyren poliitikko. Hän toimi Norjan kalastusministerinä vuosina 1989–1990.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Svein Munkejord'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Orimattilan Heinämaan työväentalo

**Orimattilan Heinämaan työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa Heinämaan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Heinämaan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Aluksi kokoukset ja iltamat järjestettiin yhdistyksen jäsenten kodeissa. Yhdistys perusti ompeluseuran, jossa valmistettiin arpajaisvoittoja. Vuonna 1910 vuokrattiin 3&nbsp;000 m²:n tontti työväentaloa varten. Talo valmistui joulukuussa vuonna 1911. Omassa talossa järjestetty toiminta tuotti niin hyvin, että yhdistys sai maksettua velkansa pois vuonna 1918. Talo rappeutui vuosien saatossa, ja se purettiin vuonna 1982.

## Rakennus
Työväentalo oli neliön muotoinen, ja siinä oli juhlasali näyttämöineen, kokoushuone, vaatesäilö ja varasto. Talossa oli muurattu uuni, joka oli päällystetty pellillä. Tämä mahdollisti talon käytön myös talvella.

## Toimintaa työväentalolla
Heinämaan työväentalolla järjestettiin vuonna 1917 yhteinen vappujuhla Virenojan työväenyhdistyksen kanssa. Isäntäyhdistys oli mennyt heitä vastaan, ja Heinämaalle tultaessa kulkueessa oli ollut 220 henkeä ja kolme lippua. Joka vuosi järjestettiin kesäjuhlat, ja talvella oli hiihtokilpailuja. Kiertävät elokuvien näyttäjät vierailivat talolla. Siellä järjestettiin myös häitä. Ajoittain talolla toimi myös nuorisoseura. Vielä 1960-luvulla helluntaiseurakunta järjesti talolla uskonnollisia kokouksiaan.  

## Lähteet
Liejusimpukat

**Liejusimpukat** (Tellinidae) on simpukoihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan meri- ja murtovesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Liejusimpukat jaetaan yhdeksään alaheimoon ja 104 sukuun. Lajeja heimossa on noin 350. Heimon lajien kuori on ohuehko. Muodoltaan kuori on litteä ja vaihtelevasti soikea tai pitkänomainen. Useat liejusimpukat ovat värikkäitä. Lajien jalka on kookas ja sifonit ovat hyvin pitkät. 

## Levinneisyys ja elintavat
Liejusimpukoita tavataan maailmanlaajuisesti erityisesti lämpimistä, mutta myös lauhkeista, meristä. Heimon lajit elävät matalissa vesissä kaivautuneina pohjaan. Ravinnokseen ne suodattavat vedestä eloperäistä ainesta.

## Lähteet
Kornhamnstorg

**Kornhamnstorg** on Tukholman vanhankaupungin lounaisosassa sijaitseva kolmionmallinen aukio, jolle päättyvät Lilla ja Stora Nygatan. Lounaispuolella aukiota rajaa Munkbroleden. Kornhamn oli alun perin satama, ja varhaisin maininta siitä on vuodelta 1427. Nimi viittaa siihen, että sen luokse ankkuroituivat viljalaivat, joiden lasti varastoitiin Korntorgetille (nykyinen Järntorget). Vanhankaupungin suuren tulipalon jälkeen sataman kohdalle muodostettiin 1620-luvulla tori, joka oli aikoinaan vilkas kauppapaikka mutta nykyisin rauhallinen aukio.
## Kuvia

Kornhamnstorg.jpg|Tori 1920-luvulla.
Gamla stan Medusa 1, 2011a.jpg|Torin kaakkoiskulman talon katolla loistavat *[[Expressen]]in* ja *[[Dagens Nyheter]]in* historialliset mainoskyltit.
Restaurang Engelen Kornhamnstorg 2016b.jpg|Torin laidalla sijaitsi aikaisemmin Apoteket Ängeln, nykyisin siinä toimii ravintola.
Sweden 0730 - William Tell (4026600456).jpg|Torin keskellä on Christian Erikssonin patsas *Bågspännaren*, joka viittaa Engelbrektin kapinaan.
Scharenbergska huset burspråk, okt 2019b.jpg|Scharenbergin talon erkkeri. René Descartesin on perinteisesti kerrottu asuneen talossa ennen menehtymistään keuhkokuumeeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maakesken työväentalo

**Maakesken työväentalo** on Padasjoen kunnan Maakesken kylässä sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Maakesken työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Mukaan liittyi perustavassa kokouksessa 47 henkilöä. Pian yhdistys osti oman tontin, ja talo valmistui vuonna 1910. Rakennustyöt tehtiin suurimmaksi osaksi talkoilla. Taloa laajennettiin vuosina 1917, 1921 ja 1935. Yhdistyksen jäsenluku vaihteli 1900-luvun alkupuolella 25–30 välillä. 

Sisällissodassa yhdistys menetti useita toimihenkilöitään ja talo oli takavarikossa. 1930-luvun alussa yhdistyksen iltama- ja kokousilmoituksia revittiin ja sotkettiin toistuvasti. Yhdistys hankki lukittavan ilmoituskaapin, mutta joku rikkoi sen.

Talo on ilmeisesti edelleen (vuonna 2023) pystyssä, mutta sen omistuksesta tai käytöstä ei ole tietoa.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla järjestettiin 1930–1960-lukujen aikana muun muassa vaali- ja kesäjuhlia sekä vappujuhla, jossa oli noin 300 osallistujaa. Vuonna 1935 juhlittiin yhdistyksen 30-vuotissyntymäpäiviä. Ohjelmassa oli muun muassa lausuntaa, juhlapuheita, näytelmä sekä kilpailuja, suurimpana 25 kilometrin pyöräily. Juhlapuhujana oli kansanedustaja Väinö Kivisalo.

## Lähteet
Finman

**Finman** on vuonna 1994 rekisteröity suomalainen tuotemerkki, jonka nimellä valmistetaan ja myydään pääasiallisesti mönkijöiden lisävarusteita, puukkoja ja työkalulaatikoita sekä ympäristökoneita.

## Historia
Finman-tuotemerkki on rekisteröity syyskuussa 1994. Ensimmäiset Finman-tuotteet olivat haravia, lumilapioita, lumikolia, jäähakkuja ja muita isokokoisia pihatyökaluja. Vuonna 1995 Kauhavalla alettiin valmistaa myös Finman-merkkisiä puukkoja ja työkalulaatikoita. 

Vuonna 2000 toiminta laajeni muovisiin koottaviin lavakauluksiin, jotka tulivat vaihtoehdoksi puisille perinteisille lavakauluksille. Muoviset lavakaulukset suunniteltiin elintarviketeollisuuden käyttöön. Lavakauluksia myytiin pääasiassa Keski- ja Pohjois-Euroopan markkinoille. Seuraavana vuonna espoolainen Modularbox, jolla on lavakauluksissa maailmanlaajuinen patentti, rupesi markkinoimaan ja myymään myös Finman-tuotteita.

2000-luvun ensimmäisellä kymmenyksellä valikoimiin tuli myös mönkijöihin suunniteltuja lisävarusteita, kuten erilaisia lumiauroja, kauhoja, tielanoja ja hiekoittimia. Lisävarusteiden osien toimittajina toimii useampi kotimainen yritys, ja niiden kasaus tapahtuu joko Espoossa tai alihankkijoiden toimitiloissa.

2010-luvulla tuotevalikoimiin tuli myös erilaisia ympäristökoneita, kuten halkaisukoneita, sauvaohjattavia ruohonleikkureita ja kardaani- ja polttomoottorikäyttöisiä hakettimia. Ympäristökoneiden osat tulevat Kaukoidästä ja Yhdysvalloista, ja kasaus tapahtuu Suomessa. Ympäristökoneiden moottoreissa yhteistyökumppaniksi on valikoitunut yhdysvaltalainen moottorivalmistaja Briggs & Stratton. 2010-luvulla Finman-merkin alla markkinoille tuli myös erilaisia mönkijöiden peräkärryjä.

Vuonna 2016 Motonet solmi yhteistyösopimuksen Suomen Jääkiekkoliiton kanssa. Sopimuksen seurauksena Motonet-tavaratalot ottivat myyntiin Suomen jääkiekkomaajoukkueen tunnuksilla varustettuja Finman-puukkoja ja -autolapioita.

## Lähteet

* https://www.rally.fi/finman/
* https://www.finman.fi/tietoa-meista/

## Viitteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset verkkosivut
Getty

**getty** on Unix-järjestelmissä perinteisesti käytetty ohjelma, joka mahdollistaa kirjautumisen järjestelmään.
getty ajetaan tietokoneen konsolilla tai se yhdistetään sarjaporttiin, johon on kytketty pääte. getty lukee näppäimistöltä käyttäjän kirjoittaman käyttäjätunnuksen ja käynnistää login-ohjelman, joka lukee salasanan, autentikoi käyttäjän ja käynnistää istunnon.

gettyn käynnistää tyypillisesti init asetustiedostonsa (`/etc/inittab`) mukaisesti.

getty-ohjelmasta on kehitetty erityisesti Linux-järjestelmiin useita versiota. agetty (alternative getty), joka ei tarvitse erityisiä asetuksia, getty_ps-paketin getty, joka on monipuolisemmin säädettävissä, mgetty, joka on suunnattu modeemiyhteyksille.
Lisäksi on lukuisia minimaalisia, kevyitä getty-ohjelmia, joista on karsitty tarpeettomana sarjaportin ohjaus pelkästään Linux-konsolille ajettavaksi: mingetty Red Hat-sukuisissa järjestelmissä, fbgetty, fgetty ja rungetty.
Linuxissa gettyjä käynnistetään tyypillisesti kuusi kappaletta järjestelmän virtuaalikonsoleille.

Solariksessa getty ja login -ohjelmat on korvattu ttymon-ohjelmalla.
Linux-järjestelmissä sen toiminnallisuuden hoitaa systemd, paitsi sarjaporttiin kytketyn gettyn.

## Viitteet
Minna Viitalähde

**Minna Viitalähde** (s. 1984 Haukipudas) on suomalainen graafinen suunnittelija, kuvittaja, tuotemuotoilija ja lasten tietokirjailija. Lapsuutensa ja nuoruutensa Viitalähde asui Kellossa, missä hänen äitinsä asuu edelleen.

Viitalähde opiskeli muotoilua Kuopion muotoiluakatemiassa ja Savonia-ammattikorkeakoulussa Joensuussa. Vuonna 2015 hän perusti Mint Stationin, jonka nimissä hän tekee graafista suunnittelua, kuvittamista ja tuotemuotoilua. Viitalähde asuu ja työskentelee Rotterdamissa.

Viitalähde suunnitteli Uuden Musiikin Kilpailun (UMK) kiertopalkinnon. Kaksi vuotta myöhemmin, 2022, hän konseptoi ja muotoili Urheilutoimittajain Liiton myöntämän Vuoden urheilija -palkinnon, joka jaetaan vuosittain Suomen urheilugaalassa.

## Teokset
* *Me harvinaiset, 14 uhanalaista Suomen luonnon eläintä*. Atena Kustannus, 2021. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mint Station kotisivut
* Viitalähteen suunnittelema Come to Satakunta -juliste
* Viitalähteen suunnittelema National Parks Finland- juliste
Sollum

**Sollum** (**El Salloum**) on pikkukaupunki Egyptin rannikolla lähellä Libyan rajaa. Kaupunki kattaa yhteensä 600 km2 alueen ja siellä asuu noin  asukasta. Sollumissa sijaitsee Egyptin Eurooppaa lähin satama. Antiikin aikana paikalla sijaitsi Katabathmos Megaksen kaupunki.

## Infrastruktuuri ja palvelut
Sollumin kadut ovat suurimmaksi osaksi päällystettyjä ja keskimääräisen leveitä. Kaupungin keskustan rakennusten korkeus ja ulkonäkö puolestaan vaihtelevat. Kaiken kaikkiaan asuinrakennukset sijaitsevat kaupungissa kuitenkin varsin harvassa.

Sollumissa ei ole juuri kunnallistekniikkaa tai sosiaalipalveluja. Koko kaupunki ei muun muassa kuulu kunnallisen viemäriverkon piiriin, vaan kotitalouksilla on erillisiä tankkeja jätevesiä varten. Myös kaupungin jätehuolto on puutteellista.

Oppilaitoksista Sollumissa sijaitsee kaksi esikoulua, kolme perusasteen koulua, yksi toisen asteen koulu, yksi kaupallinen teknillinen koulu sekä Azhar-instituutti. Sairaaloita kaupungissa on puolestaan kaksi – yleinen sairaala sekä sotilassairaala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mälkiäisten työväentalo

**Mälkiäisten työväentalo** oli Valkeakosken Mälkiäisten kylässä (aiemmin osa entistä Tyrvännön kuntaa ja Hattulaa) sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Mälkiäisten työväenyhdistys Koitto perustettiin vuonna 1905. Työväentalo valmistui vuonna 1911. Alkuvuodesta sitä tarjottiin tehtäväksi urakalla jo valmistuneen kivijalan päälle, rakennuttajan materiaaleista. Loppuvuodesta talolla jo järjestettiin Miina Sillanpään puhetilaisuus. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 10. 1930-luvulla talolla järjestettiin muun muassa tansseja ja vappujuhlia. Vuoteen 1968 mennessä yhdistys oli liittynyt Tyrvännön Retulan työväenyhdistys Rientoon ja talo oli myyty.

## Lähteet
Ahmad Maher

**Ahmad Maher** (; 14. syyskuuta 1935 – 27. syyskuuta 2010) oli egyptiläinen diplomaatti. Hän toimi Egyptin ulkoministerinä vuosina 2001–2004.

Maher syntyi Kairossa 14. syyskuuta 1935. Hän tuli diplomaattien ja poliitikkojen perheestä. Hän oli suurlähettiläs Ali Maherin veli ja heidän isoisänsä Ahmad Mahir Pasha oli yksi Egyptin pääministereistä. Hän opiskeli lakia Kairon yliopistossa ja valmistui vuonna 1956.
Tyrvännön Retulan työväentalo

**Retulan työväentalo** oli Hattulan kunnan Retulan kylässä (vuoteen 1971 entistä Tyrvännön kuntaa) sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Retulan työväenyhdistys Riento perustettiin vuonna 1906. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen toiminta oli lamassa, mutta vuonna 1926 se herätettiin taas henkiin, ja vuonna 1931 siinä oli jäseniä noin 20. Talon Retulan yhdistys sai vasta 1950-luvulla. Tosin SDP:n tilaston mukaan yhdistys omisti vuonna 1916 kolmanneksen taloa yhdessä Tyrvännön Lusin osaston ja Eteläpuolen työväenyhdistyksen kanssa. Kyseessä lienee ollut Tyrvännön Eteläpuolen työväenyhdistyksen vuonna 1908 rakentama talo, joka myöhemmin päätyi Suotaalan sosialidemokraattiselle nuoriso-osastolle. 1960-luvun lopulla Riento oli Tyrvännön vilkkaimmin toimiva. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. 

## Lähteet
Vesijaon työväentalo

**Vesijaon työväentalo** oli Padasjoen kunnan Vesijaon kylässä (joskus myös Vesijakaa) sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Vesijaon työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talon se hankki vuosien 1912 ja 1915 välillä. Oma talo piristi toimintaa hetkeksi: vuonna 1912 yhdistyksen jäsenmäärä oli 10, vuonna 1915 se oli 17. 1930-luvun alussa yhdistyksen toimintaa kuvailtiin heikoksi, ja jäsenluku oli laskenut viiteen.

Vuonna 1928 talolla oli tappelu, jonka yhteydessä puukotettiin kolmea henkilöä. Loppuvuodesta 1929 siellä järjestettiin sosialidemokraattisen piirikunnan luento- ja opastuskursseja ja seuraavana vuonna valtuustoehdokas T. Kilven vaalitilaisuus.

## Lähteet
Károlyi

**Károlyi** on vanha unkarilainen Szatmárin komitaatista kotoisin ollut varakas ja poliittisesti merkittävä aatelissuku, joka on tunnettu 1200-luvulta, ja erityisesti 1500-luvulta lähtien. Sukunimeen on liitetty predikaatit Kaplon tai Nagykároly. Sukuun kuuluvat muun muassa:

* Sándor Károlyi (1668-1743), kurutsikenraali, Szatmárin rauhanneuvottelija, marsalkka, sai kreivinarvon 1712
* Franz Anton Károlyi (1732-1791), kreivi, tykistönkenraali.
* Aloys Károlyi (1825-1889), kreivi, diplomaatti, Berliinin kongressin osanottaja.
* Mihály Károlyi (1875-1955), kreivi, unkarilainen poliitikko ja presidentti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* BLKÖ:Károly, die Grafen, Genealogie
Suotaalan työväentalo

**Suotaalan työväentalo** oli Hattulan kunnan Suotaalan kylässä (vuoteen 1971 Tyrväntöä) sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Tyrvännön Eteläpuolen työväenyhdistys perustettiin 1905, mutta sen toiminta päättyi sisällissotaan. Yhdistys ehti kuitenkin rakentaa talon, joka valmistui vuonna 1908 Tyrvännön ensimmäisenä työväentalona. Vuoden 1916 SDP:n tilaston mukaan Eteläpuolen työväenyhdistys omisti tuolloin talon yhdessä Tyrvännön Lusin osaston ja Retulan työväenyhdistys Riennon kanssa. Yhdistyksen tilalle perustettiin vuonna 1921 Suotaalan sosialidemokraattinen nuoriso-osasto, jolle talokin päätyi.

Vuonna 1911 kansanedustaja Miina Sillanpää puhui työväentalolla. 1920-1930-luvuilla siellä järjestettiin muun muassa ohjelmallisia iltamia ja kesäjuhlia. Talon vaiheista 1930-luvun jälkeen ei ole tietoa. 

## Lähteet
Yhdystie 1251

**Yhdystie 1251** on tie, joka kulkee Nummi-Pusulan Nummessa Lohjalla. Tien pituus on 650 metriä.

Tie alkaa vanhalta valtatieltä 1 (nyk. seututie 110) ja päättyy Riiantien risteyksen kohdalle, mistä tie jatkuu eteenpäin sekä Riiantielle kuljetessa seututienä 125. Tien osoitenimi on koko matkalla Oilaantie. 

## Lähteet
Yrjö Tornivuori

**Yrjö Vilhelm Tornivuori** (17. joulukuuta 1895 – 30. lokakuuta 1967) oli suomalainen jalkapalloilija 1920-luvulla ja toimi myöhemmin Suomen Palloliiton (SPL) johtotehtävissä 1930-luvulta aina 1950-luvun puoliväliin. Koulutukseltaan hän oli lakimies.

## Aktiivi urheilija ja järjestötoimija
Tornivuori oli perustamassa Helsingin Palloseuraa (HPS) vuonna 1917. Hän oli seuran ensimmäinen puheenjohtaja sen perustamisvuonna 1917 ja uudelleen vuosina 1945–1947. Hän pelasi seuran jalka- ja jääpallojoukkueen riveissä laitahyökkääjänä kausina 1917–1927 saavuttaen jalkapallossa neljä Suomen mestaruutta sekä Suomen jalkapallomaajoukkueessa vuosina 1921–1922 neljässä maaottelussa. Jääpallossa hän saavutti yhden hopeamitalin. Lisäksi hän oli SPL:n liittohallituksen jäsen 1930-luvun lopulta lähtien, SPL:n valitsemisvaliokunnan jäsen lähes 20 vuotta. Hän toimi 1930-luvulta lähtien hyvin usein jalkapallomaajoukkueen joukkueenjohtajana.

Hänelle myönnettiin Suomen urheilun kultainen ansioristi vuonna 1958.

## Siviiliura
Yrjö Tornivuori oli koulutukseltaan lakimies ja toimi valmistumisensa jälkeen tullihallituksen ja maanmittaushallituksen palveluksensa. Näiden jälkeen hän toimi Teknillisen korkeakoulun taloudenhoitajana aina eläköitymiseensä asti.

Hän hoiti myös urheilijoiden lainopillisia asioita. Tunnetuimpia hänen palveluksiaan käyttäneitä urheilijoita olivat Paavo Nurmi ja jalkapalloammattilaiseksi lähtenyt Aulis Rytkönen.

Yrjö Tornivuoren vanhempi veli Tuure (1896–1940) oli myös jalkapalloilija voittaen vuonna 1911 Suomen mestaruuden HJK:n riveissä ja toimien uransa jälkeen Palloliiton järjestötehtävissä.

## Saavutukset

### Jalkapallo
* Viisi Suomen mestaruutta vuosina 1921, 1922, 1926 ja 1927
* Kaksi SM-hopeaa 1920 ja 1924
* 4 A-maaottelua 1921–1922

### Jääpallo
* SM-hopeaa 1920

## Lähteet
Alessio Rovera

**Alessio Rovera** (s. 22. kesäkuuta 1995 Varese, Lombardia, Italia) on italialainen autourheilija.

## Ura

Rovera aloitti kilpauransa Italian Formula Abarth -sarjassa, jossa hän voitti heti ensimmäisellä kaudellaan sarjan mestaruuden.

Tämän jälkeen Rovera siirtyi Formula Renault -luokkiin vuonna 2014. Hän kilpaili Formula Renault Alps -sarjassa, josta hän saavutti kolme palkintosijaa sijoittuen sarjapisteissä kuudenneksi. Vuonna 2015 Rovera kilpaili EuroFormula Open -sarjassa. Hän saavutti kauden aikana yhden voiton ja neljä palkintosijaa ollen sarjapisteissä kuudes. 

Vuonna 2016 Rovera ajoi Italian Porsche Carrera Cup -sarjassa. Hän sijoittui tulokasvuotenaan sarjan kolmanneksi. Seuraava vuonna Rovera voitti sarjan mestaruuden. Lisäksi Rovera on ajanut Ranskan Porsche Carrera Cupissa ja oli sarjapisteissä kolmas vuonna 2018. Hän ajoi samaisena vuonna yhden kisan Porsche Supercup -sarjassa.

Vuonna 2019 Rovera siirtyi Italian GT Championship -sarjaan. Hän voitti Sprint Cup - GT3 Pro -luokan mestaruuden kyseisenä vuonna. Vuonna 2020 Rovera jatkoi sarjassa ja voitti Endurance Cup -luokan mestaruuden.

Vuonna 2021 Rovera ajoi European Le Mans Series ja FIA World Endurance Championship -sarjoissa, jossa hän kilpaili AF Corsen Ferrarilla GTE ja GTE Am -luokissa. Hänen autokunta voitti kauden aikana Le Mansin 24 tunnin ajon ja voittivat myös World Endurance -sarjan mestaruuden tallikavereidensa Nicklas Nielsenin ja François Perrodon kanssa.

## Lähteet

*Alessio Rovera Driver Databasessa
Jussi-palkinnot 2023

**Jussi-gaalassa 2023** jaettiin palkinnot vuoden 2022 parhaille suomalaisille elokuville. Jussi-ehdokkuudet julkistettiin 25. tammikuuta 2023, ja palkinnot jaettiin 24. maaliskuuta Helsingin Kaapelitehtaan Merikaapelihallissa järjestettävässä gaalassa.

Vuonna 2023 parhaan miespääosan, parhaan naispääosan, parhaan miessivuosan sekä parhaan naissivuosan Jusseista luovuttiin ja ne korvattiin parhaan pääosan, parhaan sivuosan, parhaan näyttelijätulokkaan sekä valkokankaan valopilkun Jussi-palkinnoilla. Eniten palkintoja sai Tytöt tytöt tytöt, joka palkittiin sekä parhaana elokuvana että kolmessa muussa kategoriassa.

## Ehdokkaat

### Ehdokkuudet ja voitot elokuvittain

## Muut tilaisuudessa jaetut palkinnot
Seuraavat palkinnot jaettiin tilaisuudessa, mutta ne eivät olleet varsinaisia Filmiauran jakamia Jussi-palkintoja.

<big>'''Elisa Viihteen yleisön suosikkielokuva'''</big>

Yleisön suosikkielokuvana palkittiin *[[MC Helper beKINGs]]*.

**Nordisk Film -palkinto**

20 000 euron arvoinen Nordisk Film -palkinto myönnettiin *[[Pahanhautoja]]* -elokuvan työryhmälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jussi-gaalan viralliset sivut
Orimattilan Luhtikylän työväentalo

**Orimattilan Kuivannon työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa Luhtikylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Luhtikylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Työväentalo rakennettiin talkoovoimin, ja se valmistui vuonna 1910. Rakennus oli yksikerroksinen, vuoraamaton hirsitalo, jossa oli pärekatto. Talo oli punainen, ja ikkuna- ja nurkkalistat olivat valkoiset. Talon perustus oli tehty luonnonkivipilareista. Talossa oli sali, näyttämö ja ravintolatilat. Toiminnasta ei ole tietoa. Talo purettiin sortuneena vuonna 1969.

## Lähteet
Orimattilan Kuivannon työväentalo

**Orimattilan Kuivannon työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa Kuivannon kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Kuivannon työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Yhdistys perusti rakennusrahaston, jonka alkupääomaksi kerättiin 12 markkaa 5 penniä. Työväenyhdistys osti talon, joka siirrettiin yhdistyksen vuokraamalle tontille rakennustarpeiksi. Tammikuussa 1906 päätettiin rakentaa työväentalo vapaaehtoisilla päivätöillä, ja se valmistui vuonna 1907. Talon avaimet olivat esimiehellä, jonka tehtävänä oli valvoa, että ”kaikki pysyy kunnossa ja on siellä hyvä käytös”.  Vahtimestari sai ohjeen elää siivosti ja pitää hyvää järjestystä. Vuonna 1925 näyttämön esiripun yläpuolelle maalautettiin sanat ”Tieto on valtaa”.  Talo myytiin huonokuntoisena vuonna 1969. Työväentalon tonttiin ei ollut omistusoikeutta, koska se sijaitsi kylän yhteismaalla.

## Lähteet
Orimattilan Mallusjoen työväentalo

**Orimattilan Mallusjoen työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa Mallusjoen kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Järvikunnan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1907 yhdistyksessä oli 100 jäsentä, joista naisia oli 25. Työväenyhdistys osti vuonna 1906 asuinrakennuksen ja tontin keskeltä Mellusjoen kylää. Työväentalo rakennettiin vuonna 1906, ja se oli Orimattilan ensimmäinen työväentalo. Huonokuntoinen talo myytiin purettavaksi vuonna 1969.

## Rakennus
Työväentalo oli alun perin suorakaiteen muotoinen. Sitä laajennettiin vuonna 1921 siipirakennuksella. Hirsinen talo oli vuoraamaton, ja siinä oli pärekatto. Talon perustana oli yhtenäinen luonnonkivijalka. Talon vanhassa osassa oli ravintola, keittiö ja eteistilat sekä vahtimestarin asunto. Laajennusosaan tuli juhlasali ja näyttämö, jonka alla sijaitsi putka. Juhlasalissa oli koivuparkettilattia. Näyttämön kulissit otettiin talteen, ja ne siirrettiin Nummelan työväentalon näyttämölle.

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalolla toimi pitkää oma soittokunta. Elokuvakiertueet vierailivat työväentalolla, ja siellä esitettiin myös näytelmiä. Aluksi talolla järjestettiin myös iltamia ja 1940-luvun lopulta lähtien tansseja. Toiminta hiipui 1950-luvulla.

## Lähteet
Nicklas Nielsen

**Nicklas Nielsen** (s. 6. helmikuuta 1997 Hørning, Keski-Jyllannin alue, Tanska) on tanskalainen autourheilija ja Ferrarin GT-luokkien tehdaskilpa-kuljettaja.

## Ura

Nielsen aloitti kilpauran Karting-sarjoissa ollessaan 4-vuotias vuonna 2001. Hän voitti kymmenen eri Karting-luokan mestaruutta uransa aikana.

Vuonna 2016 Nielsen aloitti kilpauransa ajamalla Saksan ADAC Formula 4 -sarjassa. Hän saavutti kolme palkintosijoitusta ja oli sarjapisteissä kahdeksas. Samana vuonna hän ajoi Audi Sport TT Cup -sarjaa, voitti yhden kilpailun, saavutti yhden paalupaikan ja seitsemän palkintosijoitusta sijoittuen sarjassa kolmanneksi. Vuonna 2017 Nielsen jatkoi ADAC F4 -sarjassa ja sijoittui sarjassa kuudenneksi.

Vuodesta 2017 lähtien Nielsen on ajanut GT-sarjoissa. Hän ajoi ensimmäiset kilpailunsa Ferrari Challenge Europe -sarjassa ajaen kaksi kilpailua ja saavutti niistä voitot ja palkintosijoitukset. Loppupisteissä hän sijoittui kahdeksanneksi. Vuonna 2018 Nielsen ajoi täyden kauden Ferrari Challenge Europe -sarjassa saavuttaen kymmenen voittoa, kahdeksan paalupaikkaa ja 14 palkintosijoitusta voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2019 Nielsen siirtyi European Le Mans Series -sarjaan ajaen Ferrarilla Luzich Racing -tallissa. Nielsenin autokunta voitti luokkansa mestaruuden voittaen kuudesta osakilpailusta neljä.

Kaudella 2019-20 Nielsen ajoi FIA World Endurance Championship -sarjassa Ferrarin AF Corse -tallissa GTE Am -luokassa ja voittivat sarjan mestaruuden.

Vuonna 2020 Nielsen ajoi GT World Challenge Europe Endurance Cup ja Intercontinental GT Challenge -sarjoissa. Vuonna 2021 Nielsen jatkoi GT World Challenge Europe Endurance Cup -sarjassa Iron Lynx -tallissa ja voittivat koko sarjan mestaruuden tallikavereidensa Alessandro Pier Guidin ja Côme Ledogarin kanssa. Samana vuonna Nielsen voitti myös toiseen kertaan FIA World Endurance Championship - GTE Am -luokan mestaruuden yhdessä François Perrodon ja Alessio Roveran kanssa. He voittivat kauden aikana muun muassa Le Mansin 24 tunnin ajon.

Lisäksi Nielsen on ajanut IMSA SportsCar Championship -sarjaa ja ajanut muun muassa Daytonan 24 tunnin ajoa.

## Lähteet

*Nicklas Nielsen Driver Databasessa
Chilen senaatti

**Chilen senaatti** () on Chilen kansalliskongressin ylähuone. Se koostuu 50 vaaleilla valitusta senaattorista. Senaattorin virkakausi kestää 8 vuotta, mutta vaalit pidetään 4 vuoden välein siten, että senaattoreista vaihtuu aina puolet kerrallaan. Senaattorinvaalit toteutetaan suhteellisella vaalitavalla, ja maa on jaettu 15 vaalipiiriin.

Maassa on käytännössä sukupuolikiintiöt, sillä puolueiden ehdokaslistoilla ei saa olla enempää kuin 60 % vain miehiä tai naisia. Lisäksi senaattoriehdokkaiden tulee täyttää seuraavat ehdot:

* Vähintään 35-vuotias
* Chilen kansalainen
* Suorittanut vähintään toisen asteen tutkinnon tai vastaavan
* Asunut edustamassaan vaalipiirissä vähintään 3 vuotta

Senaatin työtä voi seurata *TV Senado* -nimiseltä kanavalta.

## Lähteet