SKDL:n Pohjois-Hämeen piirijärjestö

**SKDL:n Pohjois-Hämeen piirijärjestö** oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton aluejärjestö, joka ohjasi puolueen toimintaa Hämeen läänin pohjoisessa vaalipiirissä ja lähialueilla. SKDL oli vaalipiirin suurin puolue eduskuntavaaleissa 1958–1962, jolloin puolue sai 29–30 prosenttia äänistä ja 4–5 kansanedustajaa. SKDL:n siirrettyä toimintansa Vasemmistoliittoon vuonna 1990 muodostettiin piirijärjestön nimenvaihdoksella Pirkanmaan Vasemmistoliitto.

Piiritoimisto sijaitsi Tampereella, 1940-luvulla Suomen Pankin talossa osoitteessa Keskustori 7 ja helmikuusta 1950 alkaen Sorin järjestötalossa (Sorinkatu 14), jossa toimivat myös Suomen Kommunistisen Puolueen (), Suomen Naisten Demokraattisen Liiton, Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton ja Suomen Demokratian Pioneerien Liiton piiritoimistot. 1960-luvun lopussa piirijärjestöt muuttivat Puutarhakadun liiketaloon (Näsilinnankatu 22).

Pohjois-Hämeen kansandemokraattien äänenkannattaja oli sanomalehti *[[Hämeen Yhteistyö]]* (1946–1992).

Vuonna 1948 piirin alueeseen kuului 36 kuntaa, joista 28 kuului Hämeen läänin pohjoiseen, neljä Hämeen eteläiseen ja neljä Turun ja Porin läänin pohjoiseen vaalipiiriin. 1950-luvulla Hämeen eteläisestä vaalipiiristä SKDL:n Pohjois-Hämeen piirijärjestöön kuuluivat Kylmäkoski, Sääksmäki, Toijala, Valkeakoski ja Viiala. Turun ja Porin pohjoisesta vaalipiiristä järjestön alueeseen kuuluivat Hämeenkyrö, Ikaalinen, Suoniemi ja Viljakkala.

## Historia
### Alkuvaiheet
Kansandemokraattien piiritoiminta alkoi 24. marraskuuta 1944, kun SKP:n, kuutosten ja Sosialidemokraattisen opposition edustajat muodostivat SKDL:n Pohjois-Hämeen vaalipiirikomitean. Komitean puheenjohtajana toimi Hugo Lehtinen ja järjestäjänä työskenteli Eino Rannikkoluoto. Piirisihteeriksi palkattiin hieman myöhemmin Arvi Laakso. Piirijärjestön perustava kokous pidettiin eduskuntavaalien jälkeen 15. huhtikuuta 1945. 

Vuodenvaihteessa 1946–1947 piiriin kuului yhteensä 182 yhdistystä, joista 67 oli SKDL:n omia osastoja. SKP:llä oli piirin alueella 62 osastoa, Suomen Toverikuntien Liitolla 25 ja naisliitolla 10. Lisäksi piirijärjestöön kuului kaksi Pienviljelijäin Liiton yhdistystä, yksi Sosialistisen Yhtenäisyyspuolueen osasto ja 14 muuta (SDP:henkin kuulunutta) työväenyhdistystä. SKDL:n osastoihin kuului 5 181 jäsentä ja jäsenjärjestöihin yhteensä noin 12 500. Jäsenistä noin 70 prosenttia oli työläisiä, 11 maa- ja metsätyöläisiä, 10 talonpoikia ja pienviljelijöitä. Naisia oli 20 prosenttia. Piirillä oli neljä palkattua toimitsijaa.

Vuonna 1946 piiri järjesti yhteistyössä SDP:n kanssa 80 vappujuhlaa, joihin kerääntyi noin 47 000 osallistujaa. Piiri myi 32 000 vappumerkkiä. Kesäkuun alussa piiri järjesti Tampereella 10 000 kannattajaa keränneen mielenosoituksen ”virkamiehistön puhdistamisen ja maareformikysymyksen
merkeissä”.

Vuonna 1947 piiriin kuului 210 yhdistystä ja 13 700 jäsentä. Liiton ulkopuolisista kansandemokraattisista järjestöistä nuorisoliitolla oli 46 osastoa ja pioneereilla 26.

Vuonna 1948 SKDL:llä oli piirissä 105 yhdistystä, joihin kuului noin 6 000 jäsentä. Jäsenistä 77 prosenttia oli työläisiä ja 12 prosenttia pienviljelijöitä tai talonpoikia. Naisia oli kolmasosa jäsenistä. SKDL:n yhdistyksillä oli 13 toimitaloa, joista Ruoveden Sointula ja Helvetinkolun työväentalo saatiin hallintaan 1930-luvulla takavarikoituja kiinteistöjä koskeneen palautuslain nojalla.

Kevään 1948 Leino-lakkoihin osallistui piirissä noin 11 000 työläistä ja asian tiimoilta järjestettyihin noin 150 tilaisuuteen kerääntyi 40 000 osanottajaa. Arabian lakon tukahduttamisen johdosta järjestettyyn vastalausekokoukseen osallistui Tampereella 7 000 työläistä.

### 1950-luku

Vuoden 1949 lopussa muodostettiin kansandemokraattien aloitteesta Pohjois-Hämeen Raittiustyön Keskus ja Rauhanneuvosto. Vuoden 1952 alussa piirin alueella toimi 52 rauhankomiteaa.

Vappuna 1950 piiri järjesti 58 vappujuhlaa ja 18 -kulkuetta, joihin osallistui 39 500 kannattajaa, joista marssijoita oli 17 000. SAK erotti SKDL:n vappujuhliin osallistuneet paikallisjärjestöt jäsenyydestään. Kesäkuussa 1950 SNDL järjesti Thermopylain kentällä Tampereella työläisnaisliikkeen 50-vuotisjuhlat, joihin otti osaa 10 000 henkilöä. Rauhanpuolustajien Tukholman vetoomukseen kerättiin 83 000 nimeä.

SKDL:n osastoihin kuului vuonna 1951 5 060 jäsentä. Yhteisöjäsenet mukaan lukien jäsenmäärä oli 12 700. Nuoriso- ja varhaisnuorisojärjestöihin kuului 2 730 jäsentä. SKDL:llä oli 111 perusjärjestöä ja 22 kunnallisjärjestöä. SKP:llä oli 115 osastoa, SNDL:llä 36, SDNL:llä 42, SDPL:llä 33 ja SYP:llä sekä STL:llä yksi kummallakin. Jäsenistä 85,5 prosenttia oli työläisiä, 8,6 pienviljelijöitä tai talonpoikia, 1,0 henkisen työn tekijöitä ja 0,8 liikemiehiä. SKDL:llä oli 24 toimitaloa, joista kahdeksan oli kansandemokraattisten järjestöjen yhteisomistuksessa. Piirilehti Hämeen Yhteistyö siirtyi omaan kirjapainoon helmikuussa 1952, kun Kustannusosakeyhtiö Sanan Tien painotalo valmistui. Talon omisti kansandemokraattisten piirijärjestöjen hallinnoima Takojat-yhdistys.

### 1960–1990
Vuonna 1965 piiriin kuului 130 perus- ja 23 kunnallisjärjestöä.

Kommunistien ajauduttua sisäisiin riitoihin 1960-luvun lopussa SKP:n Tampereen piiri asettui opposition puolelle. Vuosina 1971–1977 Tiedonantaja-liikkeen taistolaiset oppositiokommunistit hallitsivat myös SKDL:n Pohjois-Hämeen piiriä ja valtakunnallista enemmistölinjaa edusti kilpaileva SKDL:n Tampereen toimisto. SKDL:n liittoneuvosto päätti 10. kesäkuuta 1972, ettei piirilinjaa noudattanut Hämeen Yhteistyö enää kuulunut puolueen äänenkannattajien joukkoon.

Pirkanmaan Vasemmistoliitto muodostettiin SKDL:n Pohjois-Hämeen piirijärjestön sääntö- ja nimenmuutoksella. Vasemmistoliittoon siirtyi maaliskuuhun 1991 mennessä 128 SKDL:n perus- ja 14 kunnallisjärjestöä.

## Vaalit
### Eduskuntavaalit
SKDL oli Hämeen läänin pohjoisen vaalipiirin suurin puolue vaaleissa 1958–1962 ja toiseksi suurin SDP:n jälkeen vuosina 1945–1954, 1966 ja 1975. SDP:n lisäksi kokoomus oli SKDL:ää suurempi vaaleissa 1970 ja 1979–1987. Vuonna 1987 SKDL hävisi myös puolueesta erotettujen muodostamalle Demokraattiselle Vaihtoehdolle, jonka listalla oli kaksi edellisvaaleissa SKDL:n listalta valittua kansanedustajaa.

Eduskuntavaaleissa 1945 SKDL kävi neuvotteluja vaaliliitosta Pienviljelijäin puolueen kanssa, mutta liittoa ei lopulta syntynyt. Vaaliliitto olisi tuonut SKDL:lle lisäpaikan.

SKDL:n ehdokas oli vaalipiirin ääniharava muun muassa vaaleissa 1958 (Elli Stenberg 8 547 ääntä), 1975 (Marjatta Stenius 13 757), 1979 (Ulla-Leena Alppi 13 936) ja 1983 (Alppi 12 375).

:*Tulokset Hämeen läänin pohjoisessa vaalipiirissä*

### Presidentinvaalit
SKDL oli vaalipiirin toiseksi suurin puolue SDP:n jälkeen vaaleissa 1956–1978 ja kolmanneksi suurin vuosina 1950 ja 1982.

Vaaleissa 1978 Marjatta Mattsson oli vaalipiirin ääniharava 8 676 äänellä.

:*Tulokset Hämeen läänin pohjoisessa vaalipiirissä*

### Kunnallisvaalit
Vuonna 1947 valtuustoihin valittiin SKDL:n listoilta vain kahdeksan naista, joista puolet Tampereella. Vaaleissa 1950 naisvaltuutettuja valittiin 22. Ylöjärven vaaleissa 1949 SKDL sai kuusi paikkaa 21:stä. Vuoden 1953 vaalien jälkeen SKDL:llä oli määrävähemmistö valtuustopaikoista Hämeenkyrössä, Jämsänkoskella, Nokialla, Ruovedellä ja Ylöjärvellä. Kunnista 24:ssä oli vasemmistoenemmistö.

Vaaleissa 1964 SKDL oli suurin ryhmittymä muun muassa Nokian (15 / 35) ja Ylöjärven (10 / 27) valtuustoissa. Vuonna 1968 SKDL oli suurin puolue Luopioisissa, Nokialla, Ruovedellä ja Ylöjärvellä.

Kunnallisvaaleissa 1988 Demokraattinen Vaihtoehto haastoi SKDL:n neljässä kunnassa mutta sai SKDL:ää suuremman kannatuksen vain Mäntässä.

:*Tulokset piirin alueella 1947–1964, Hämeen läänin pohjoisessa vaalipiirissä 1964–1988*

### Osuusvaalit
Osuusliike Voiman vaaleissa 1948 SKDL sai 4 935 ääntä ja 22 paikkaa 60:stä. Osuusliike Koitossa voimasuhteet olivat vuoden 1948 vaalien jälkeen 19–11 SDP:n hyväksi. Luopiosten osuusliikkeen vuosikokouksessa yhtiön hallitukseen valittiin seitsemän kansandemokraattia ja kaksi sosialidemokraattia. Osuusliike Oman vaaleissa tammikuussa 1949 SKDL sai kaksi lisäpaikkaa, joiden myötä puolueella oli 15 edustajiston 24:stä paikasta. Jämsän Osuusliikkeessä voimasuhteet olivat vuoden 1949 vaalien jälkeen 16–8 SDP:n hyväksi. Osuusliike Kanta-Hämeessä sosialidemokraateilla oli 16 ja kansandemokraateilla 14 paikkaa. Korkeakosken Osuuskaupassa SDP:llä oli 25 edustajaa ja SKDL:llä 5. Osuusliike Männyssä SKDL jäi pienemmäksi suhteessa 20–10 ja Osuusliike Vankassa 22–8. Vuonna 1950 SKDL menetti enemmistön Luopiosissa ja Omassa enemmistö vaihtui tasatulokseksi 12–12.

Voiman vaaleissa 1951 osuusliikkeen johto hylkäsi 31 kansandemokraattien 32:sta listasta ja paikkamäärä putosi 22:sta kolmeen, vaikka puolueen äänimäärä laski vain sadalla. Sovinto-oikeus totesi keskusvaalilautakunnan menetelleen virheellisesti, mutta Tampereen maistraatti hylkäsi valitukset.

Vuonna 1956 SKDL sai 38,1 prosenttia (-3,5) äänistä, kun vaalit järjestettiin ensimmäistä kertaa samanaikaisesti kaikissa liikkeissä (Kurunmaata lukuun ottamatta).

### Ammattiyhdistysvaalit
Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton vaaleissa SKDL sai piirissä 9 854 ääntä (49,5 %) vuonna 1947 ja 16 016 (56,1 %) vuonna 1951.

### TUL:n vaalit
Työväen Urheiluliiton vaaleissa 1940-luvun lopussa SKDL sai piirissä 2 584 ääntä (45,2 %). Vuonna 1951 kansandemokraatit saivat 4 681 ääntä (42 %).

## Puheenjohtajat
* Artturi Pihala 194x–195x
* Reino Lahtinen 195x–19xx

## Piirisihteerit
* Yrjö Salonen 194x–1950
* Esko Malmberg 1950–19xx

## Kansanedustajat
*Ulla-Leena Alppi 1976–1987
*Kuuno Honkonen	1958–1979
*Mikko Kuoppa 1979–1986→Deva 
*Pertti Lahtinen 1987–1990→Vas.
*Pertti Rapio (Turun ja Porin pohj. vp.) 1951–1966
*Heimo Rekonen 1970–1979
*Kalle Renfors 1948–1954
*Usko Seppi 1951–1962
*Elli Stenberg 1945–1966
*Marjatta Stenius-Kaukonen 1975–1986→Deva 
*Leo Suonpää 1954–1970
*Väinö Virtanen 1958–1970
*Kaisu Weckman 1966–1976
*K. H. Wiik 1945–1946
*Hella Wuolijoki 1946–1948 

## Lähteet
*SKDL:n Pohjois-Hämeen piirijärjestön toimintakertomukset 1945–1965 (SKDL:n järjestöjaoston arkisto – pdf) Kansan Arkisto
### Viitteet