Äväntjoki

**Äväntjoki** on Päijät-Hämeen Orimattilassa, Kärkölässä ja Hollolassa virtaava 32 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Porvoonjoen vesistön 151 kilometriä  pitkän pääuoman yläjuoksun osuuden.

## Joen määrittely
Alempana Historiaa-osiossa esitetään eräs tapa määrittää Äväntjoen päättymiskohta, eli kuivatetun ”Ävändojärven” ranta. Kun järvi aikoinaan kuivatettiin ja järvestä jäi jäljelle vain kanava, muuttui joen määrittely (de facto) tavalla, jota ei tässä tiedetä. Vesistöviranomaisen vesistöaluejaossa se sisällytettiin toisessa jakovaiheessa Luhdanjoen valuma-alueeseen (vesistöaluetunnus 18.05) ja kolmannessa jakovaiheessa kahteen vesistöalueeseen: Äväntjoen alaosan alue (18.052, uoman pituus 12,5 km) ja Äväntjoen yläosan valuma-alue (18.053, pituus 19,3 km) . Alaosan alue päättyi Hahmajoen valuma-alueen (18.056) yhtymäkohtaan, eli Tuorakan ja Luhtikylän pohjoispuolelle . Vuonna 1964 peruskartassa lukee ylempänä Keiturin peltoaukealla ”Porvoonjoki” . Karttapaikan verkkopalvelussa on Tuorakan viereen kirjoitettu ”Porvoonjoki eli Luhdanjoki” . Voi siis olla, että vesistöviranomainen ei tiennyt, mitä Maanmittaushallituksessa tiedettiin joen nimestä. Tässä artikkelissa käytetään kuitenkin vesistöviranomaisen käytäntöä. Näiden vaihtoehtoisten jokiosuuksien pituuksissa on eroa noin kuusi kilometriä.

## Joen kulku
Äväntjoki alkaa pienestä myllylammesta, johon laskevat Sulunojan ja Ilmotunoja. Lampi on ollut olemassa jo 1800-luvulla, kun Voision kartanolla oli joessa vesimylly. Joen yläjuoksku ja sen latvahaarat virtaavat Tennilän ja Maavehmaan yhteisellä peltoaukealla. Joki onkin Hollolan ja Kärkölän kuntarajana noin kuusi kilometriä. Joen aikaisenpi kulku on ollut mutkitteleva, mutta joki on perattu ja oikaistu virtaamaan suoraan. Tämä on vaikuttanut myös kuntarajaan vastavalla tavalla. Joki alittaa kantatien 54 ja päätyy Äväntniitylle, joka on raivattu pelloksi Isosuosta ja Äväntsuosta. Kuntaraja ei enää suolla seuraa jokea, joka alittaa nyt Riihimäki–Lahti-rautatien ja siirtyy Nummenkulmalle. Täällä metsämaastossa on joen uomaa syvennetty, jotta yläpuolinen suoalue voitaisiin kuivattaa tehokkaammin. Joki alittaa tien, josta alkaa noin 100 metriä pitkä  Nummenkulmankoski . Toinen joessa oleva koski on Lehtelänkoski, ja siitä vielä kilometrin eteenpäin on Koskelankoski . Molemmat ovat 500 metriä pitkiä koskijaksoja . Viimeksi mainitun jälkeen joki alkaa mutkitella, eli joen yläjuoksun perkaus päättyi tänne. Tienmutkan eli Uusikylän alueella jokilaakso syvenee, mutta peltomaiden reuna ulottuvat silti joen äyräälle. Joki alittaa kylätien (yhdystie 13833) ja siirtyy kuivatetun Äväntöjärven vesijättöalueelle. Järvenpohjalla joki virtaa kaivetussa kanavassa, joka on 2,3 kilometriä pitkä. Järven kuivattamiseksi on joen uomaa täytynyt syventää ainakin alimmalle Koskelankoskelle asti. Koskelankoski, eli myös Hörkänkoski, on 80 metriä pitkä ja sillä on pudotusta 2,5 metriä . Täällä kuntaraja seuraa 400 metriä jokea, kunnes se siirtyy Kärkölästä Orimattilan Keiturin puolelle.

Keiturissa paikalliset asukkaat saattavat kutsua jokea Luhdanjoeksi, mutta tässä artikkelissa se on vielä Äväntjoki. Keiturin pienellä peltotaipaleella joki on ehtinyt uurtamaan uomansa syvemmälle jokilaaksoon, joka lähestyessään Tuorakkaa syvenee entisestään. Ennen sitä on joessa kuitenkin Keiturinkoski ja Meijerinkoski, jotka sijaitsevat lähellä toisiaan. Keiturinkoski, jossa sijaitsee vanha pato, on 50 metriä pitkä ja sen pudotus on 2,5 metriä. Koskessa on toiminut vesivoimalaitos, joka lopetettiin vuonna 1955 . Meijerinkoski mukaan luettuna on koskijakson pituus 350 metriä. Padon jälkeen joki sukeltaa lyhyelle metsätaipaleelle Pietarinmäen pohjoispuolelle. Täällä sijaitsee Tuorakankoski, joka on 50 metriä pitkä ja jossa on kahden metrin pudotus. Koskeen rakennettiin vuonna 1901 pato, sahalaitos ja vesimylly. Niiden käyttö loppui vuonna 1942. Koskien jälkeen jokilaakson pohja tasaantuu ja avartuu yli 50 metriä leveäksi, jolloin joki saa tilaa meanderoida. Joki alittaa kylätien ja saapuu Tuorakan ja Luhtikylän laaksoon.

Avijoen jälkeen jokilaakso leviää tulvatasangoksi, joka on samalla tulvaherkkää peltoaluetta. Joen länsipuolella sijaitsee Tuorakka ja itäpuolella Luhtikylä. Täällä on joenrantojen viljelystä luovuttu ja vuonna 2022 rakennettiin noin 12 hehtaarin laajuinen, ja suojavallein rajattu, alue pysyvämmän kosteikon luomiseksi. Kosteikosta hyötyvät erityisesti muuttolinnut. Joen itäpuolelle on myös perustettu kaksi kala-allasta. Hollolan ja Orimattilan välinen kuntaraja seuraa joen uomaa viimeisen kilometrin matkalla. Hahmajoki yhtyy jokeen lähes samassa kohdassa, jossa joki alittaa yhdystien 2954. Joen jatko selostetaan Luhdanjoen artikkelissa.

## Vesistösuhteita
### Yleistä
Äväntjoki sijaitsee Porvoonjoen vesistön (vesistöaluetunnus 18) Luhdanjoen valuma−alueessa (18.05), jonka Äväntjoen alaosan alueeseen (18.052) ja Äväntjoen yläosan valuma-alueeseen (18.053) se kuuluu. Äväntjoki, Luhdanjoki ja Porvoonjoki muodostavat vesistöalueen pääuoman, josta Äväntjoki sijaitsee yläjuoksulla. Äväntjoen valuma-alueen pinta-alaksi tulee näin  ja järvisyydeksi . Jokeen yhtyvät Myllyojan valuma-alueen (18.054) ja Avijoen valuma-alueen (18.055) virtavedet sekä alla olevan taulukon muita uomia.

### Sivu-uomia
Seuraavassa esitellään Äväntjoen sivu-uomia.

### Järviä
Sekä Ojajärvi&nbsp;(32&nbsp;ha) että Hirvijärvi&nbsp;(3&nbsp;ha) laskevat yhteistä Tarpalonojaa myöten yhtyen Äväntjokeen Äväntjärven peltoaukealla. Äväntjoen valuma-alueella on lisäksi Haukijärvi&nbsp;(4&nbsp;ha). Lisäksi Myllyojan valuma-alueella on Tekemäjärven&nbsp;(50&nbsp;ha) lisäksi useita pieniä järviä: Mustajärvi&nbsp;(2&nbsp;ha), Valkeajärvi&nbsp;(10&nbsp;ha), Koukkujärvi&nbsp;(3&nbsp;ha), Hanijärvi&nbsp;(3&nbsp;ha), Kaitajärvi&nbsp;(3&nbsp;ha) ja Onkijärvi&nbsp;(3&nbsp;ha).

## Historiaa

Kuten alla perustellaan, on Äväntjoella tarkoitettu Salpausselän eteläpuolelta alkavaa jokea, joka virtasi etelään laskien kuivatetuun järveen. 1700-luvun lopulla julkaistussa Kuninkaan kartastossa näkyy ”Evan Iärvi” . Vuosina 1955–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa näkyy ”Ävändojärvi”, johon laskee pohjoisesta tuleva ”Evänjoki”. Molemmissa kartoissa  sijaitsee järven luoteispuolella Nyby (4 taloa), eli tuleva Uusikylä tai Tienmutka, eteläpuolella Marttilan kylä (12 taloa?) ja länsipuolella Keiturin kylä (3 taloa). Järven ympäristö oli raivattu niittymaaksi, samoin oli Ojajärven laskuojan ja Äväntjoen varret. Niittyjen pohjoisreunalla on Kalmbergin karttaan merkitty Helkalan torppa. Mäntsälän ja Kärkölän välinen maantie ohitti järven länsipuolelta. Joen keskijuoksu on erämaata, mutta latvoilla on muutamia maatiloja, jotka sijaitsevat Tennilän (7 taloa), Woistian (3 taloa) ja Maavehmaan (10 taloa) kylissä. Yhtään vesimyllyä ei ole jokeen merkitty  Äväntjärven vedenpinnan korkeus on ollut noin 85 metriä vedenpinnan yläpuolella. Myöhemmässä Senaatin kartastossa (katso oikealla, vasen alakulma) ei järveä enää ole. Järven keskelle on kaivettu kanava, joka auttoi kuivattamaan järven. Kanavan viereen on Senaatin kartassa kirjoitettu ”Äväntöjoki”. Joki tunnettiin tämän nimisenä ainakin kunnanrajalle asti. Kartoissa ei ole nimeä Luhdanjoelle, joka sijaitsee nykyään Keiturin kohdalla. Latvahaaroja näkyy alemmassa Senaatin kartassa. Siinä erottuu Woistian talolle kuuluva vesimylly ja jokilampi. Myllypato on merkitty karttaan vielä vuonna 1964 .

Vuonna 1916 julkaistussa Riihimäen seudun taloudellisessa kartassa Kärkölän ja Hollolan välinen kuntaraja seuraa Äväntjoen keskijuoksua, kunnes raja siirtyy rautatien pohjoispuolelta Hirvijärven kautta Ojajärvelle, jossa lääninraja kulkee järven pituusakselia pitkin. Lääninraja jakaa Keiturin asutuksen eri puolille rajaa ylittäen Äväntjoen siellä. Joen latvauoma virtaa Voistian ja Tennilän kylissä. Voistian kartanolla  on edelleen vesimyllynsä. Siellä joki ja latvapurot virtaavat peltomaiden ympäröiminä, mutta uomanvarret ovat niittymaata rautatielle asti. Äväntjoella on lyhyt metsätaival ennen Uusikylää, jonka niityt Äväntöjärvellä ovat raivaamatta pelloiksi. Vesijättömaat on jaettu Uusikylän ja Marttilan kylien maatilojen kesken. Niittymaat seuraavat jokea lääninrajalle asti.

Vuonna 1932 julkaistussa samassa taloudellisessa kartassa erottuu selvänä peltoalan lisääntyminen. Tämä koskee myös Äväntjoen varren kyliä. Nykyään Voistion nimellä tunnetulla kartanolla on edelleen vesimylly ja kuntarajat ovat entisellään. Jopa Isosuon ja Äväntsuon välissä jokivarressa on peltomaata. Äväntjärven järvenpohja on edelleen suota, vaikka niittymaat on raivattu peltomaaksi.

Äväntjoen yläjuoksu on perattu aikaisemmin ja vuoden 1964 peruskartassa on myös keskijuoksu perattu ja suoristettu. Tässä kartassa kuntaraja kulkee vielä joen entistä mutkaista reittiä.

Tässä kartassa on joen nimeksi merkitty Tienmutkassa ”Äväntöjoki” mutta Keiturin peltoaukealla ”Porvoonjoki”. Tässä kartassa on Äväntöjärven kanavan pohjoispuoli raivattu peltomaaksi. Joen nimi esiintyy muodossa ”Äväntjoki” vuoden 1979 kartoissa. Äväntöjärven eteläpuolesta on vuoden 1979 kartassa osa suosta raivattu peltomaaksi ja nykyään se on kokonaan peltoa.

## Huomioita

## Lähteet