open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aeroperú

**Empresa de Transporte Aéreo del Perú S.A.** eli **Aeroperú** oli perulainen lentoyhtiö. Se aloitti operoinnin lokakuussa 1973 ja lopetti sen maaliskuussa 1999. Yhtiön kotikenttä oli Jorge Chávezin kansainvälinen lentoasema.

Aeroperún laivastoon kuuluivat Boeingin 737-, 757- ja 767-konemallit. Lisäksi se operoi Douglas DC-8:lla, Lockheed L-1011 TriStarilla ja McDonnell Douglas DC-10:llä. Yhtiön onnettomuuksiin lukeutuu muun muassa lento 772, jossa kuoli 12 ihmistä. Vuonna 1996 tapahtui toinen onnettomuus, kun Boeing 757 syöksyi mereen. Onnettomuudessa kuoli 70 ihmistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zalău

**Zalău** (,  tai *Waltenberg*) on kaupunki Romanian luoteisosassa. Se on Sălajin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungin väkiluku on  (2021) ja sen pinta-ala on , näin ollen väestöntiheys on noin 581,2 as/km².

## Maantiede
Kaupunki sijaitsee Transilvanian ja Crișanan historiallisten alueiden rajamailla, Zalăun vajoamassa. Zalău ja sen sivujoki Sărmaș virtaavat kaupungin läpi, ja ne yhdistyvät keskustan pohjoispuolella. Kaupungin länsipuolella sijaitsee suuri Vârșolț-varastoallas. Karpaatit ja Apusenivuoret risteävät kaupungin tuntumassa, minkä vuoksi se on tunnettu vuorimaisemistaan. Kaupungin korkeus merenpinnasta vaihtelee 250 ja 300 metrin välillä. 

## Historia
Zalău perustettiin todennäköisesti vuonna 900, mutta ensimmäiset asiakirjamaininnat ovat vuodelta 1241, jolloin Mongolivaltakunnan rynnäkkö tuhosi kaupungin. Uudelleenrakentaminen alkoi nopeasti ja uusi katolinen kirkko valmistui vuonna 1246. 

Kaupunki oli osa Unkarin kuningaskuntaa vuoteen 1542 asti, jolloin se siirtyi Transylvanian ruhtinaskunnalle, joka oli pitkän aikaa vain käytännössä itsenäinen Osmanien vasallivaltio. Vuonna 1552 kaupunki palasi Habsburgien hallitsemalle Unkarille. Vuoden 1570 Speyerin sopimus palautti Zalăun ja pari muuta kuntaa takaisin Transylvanialle. Vuosina 1806–1876 Zalău oli kuninkaallinen vapaakaupunki, eli se sai pitkälti päättää sisäpolitiikastaan.  

Vuonna 1862 kaupunki liitettiin osaksi Unkaria, ja vuonna 1876 siitä tuli Sălajin piirikunnan pääkaupunki, joka se on nykyäänkin. Vuosina 1920–1940 eli Trianonin sopimuksen ja Wienin toisen välitystuomion välisellä jaksolla kaupunki kuului Romanian kuningaskuntaan. Vuonna 1940 se palasi jälleen Unkarille, joka menetti sen taas Romanille jo vuonna 1944. Tästä lähtien siitä tuli pysyvästi osa Romaniaa. Vuosina 1952–1968 se kuului Clujin piirikuntaan, sitten se siirtyi nykytilaan osaksi Sălajin piirikuntaa. 

## Väestönkehitys

## Lähteet
Kate Bornstein

**Kate Bornstein** (alun perin *Albert Bornstein*; s. 15. maaliskuuta 1948 Asbury Park, New Jersey) on yhdysvaltalainen kirjailija, performanssitaiteilija, luennoitsija ja aktivisti. Hän on ajanut transsukupuolisten oikeuksia sekä erilaisten marginalisoitujen, kiusaamista kokeneiden ryhmien asioita.

Bornstein syntyi aškenazijuutalaisille vanhemmille. Hän koki lapsena sukupuolidysforiaa, mutta ei voinut puhua aiheesta 1950-luvun yhteiskunnallisessa ilmapiirissä. Vieraantuneisuuden tunne aiheutti Bornsteinille masennusta, itsetuhoisuutta ja anoreksian. Hän myös yritti itsemurhaa. Bornstein valmistui Brownin yliopistosta oppiarvolla näyttämötaiteessa vuonna 1970. Hän liittyi skientologiakirkkoon ja toimi siinä vuosina 1970–1982. Häneen vetosi skientologian oppi sielun sukupuolettomuudesta. Bornstein meni naimisiin skientologinaisen kanssa ja sai yhden tyttären. Sittemmin hänestä tuli skientologian käytäntöjen kriitikko. Bornstein kävi läpi sukupuolenkorjausprosessin 1980-luvulla. Hän määrittelee itsensä muunsukupuoliseksi.

Bornsteinin tekemiin performansseihin sukupuolesta ja seksuaalisuudesta kuuluvat *Hidden: A Gender* (1989), *Virtually Yours* (1996) ja *Strangers in Paradox* (2003). Bornstein käsitteli muunsukupuolisuutta ensimmäisessä kirjassaan *Gender Outlaw: On Men, Women, and the Rest of Us* (1994). Hän on työskennellyt itsemurhien ennaltaehkäisyn puolesta. Hän käsitteli aihetta kirjassaan *Hello Cruel World: 101 Alternatives to Suicide for Teens, Freaks and Other Outlaws* (2006). Hänen muihin kirjoihinsa kuuluvat *My Gender Workbook* (1997), muistelmateos *A Queer & Pleasant Danger* (2012) ja *My New Gender Workbook* (2013). Bornstein on sadomasokisti ja käsitteli muistelmissaan kokemustaan lesboparin suostumuksellisena seksiorjana Seattlessa 1990-luvulla. Bornstein on työskennellyt laajan yleisön kouluttajana sukupuoli-identiteetin ja sukupuolen ilmaisun aiheista.

Bornstein on saanut New Yorkin kaupunginvaltuustolta kaksi kunniamainintaa ansioistaan kansalaisena. Sam Feder teki Bornsteinista dokumentin *Kate Bornstein Is a Queer and Pleasant Danger*. Bornstein on kertonut kärsivänsä epävakaasta persoonallisuudesta. Hänellä todettiin vuonna 2012 keuhkosyöpä. Hän oli tuolloin myös sairastanut jo yli viidentoista vuoden ajan kroonista lymfaattista leukemiaa.

## Lähteet
6671 Concari

**6671 Concari (1994 NC1)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

Asteroidi on nimetty Paolo Concarin (s. 1978) mukaan.

## Lähteet
5388 Mottola

**5388 Mottola (1981 ED1)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti  &ndash; .

Asteroidi on nimetty Stefano Mottolan kunniaksi.

## Lähteet
Nils G. Åsling

**Nils G. Åsling** (15. joulukuuta 1927 Krokom – 12. elokuuta 2017) oli ruotsalainen maanviljelijä ja keskustalainen poliitikko. Hän oli valtiopäivien jäsen vuosina 1969–1988 ja toimi teollisuusministerinä 1976–1978 sekä 1979–1982. Åsling oli koulutukseltaan sosionomi. Hänellä oli kolme lasta, joista yksi on kansanedustaja Per Åsling.

Åsling kirjoitti myös useita kirjoja, muun muassa Per Olof Sundmanin elämäkerran.
## Bibliografia
* *Den nya tiden* (1955)
* *Per Olof Sundman. Ett porträtt* (1970)
* *Idéer och realiteter. En bok tillägnad Gunnar Hedlund* (1970, toim.)
* *Förtroendevald* (1973)
* *Åslingdoktrinen* (1977)
* *Industrins kris och förnyelse. Näringspolitiken inför 80-talet* (1979)
* *Maktkamp eller samförstånd? En studie i svensk realpolitik* (1983)
* *Skäl att minnas* (1996)
* *Gunnar Hedlund. Politikern och industrimannen* (1999)
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruotsin valtiopäivät
Näkymättömien vammojen auringonkukka

**Näkymättömien vammojen auringonkukka** () on kaulanauha, jolla viestitään vammoista tai erityistarpeista, joita on vaikea havaita henkilöstä päältäpäin. Tarpeiden syynä voi olla esim. lukihäiriö, mielisairaus, krooninen kipu, autismi, ADHD, dementia, aivovaurio, puheen vamma, näkövamma tai kuulovamma. Tukea tarvitseva voi käyttää vain nauhaa tai nauhaan voi lisätä kortin, joka kertoo itsestä enemmän ja millaista tukea saattaa tarvita.

Alkujaan Britanniassa kehitetyllä auringonkukkakuvioisella avainnauhalla henkilö voi viestiä erityisen tuen tarpeensa henkilökunnalle esimerkiksi lentokentillä, julkisessa liikenteessä, kouluissa ja terveydenhuollossa. Monet lentoasemat eri puolilla maailmaa tunnistavat nauhan.

## Katso myös
* Esteettömyys

## Lähteet
Nils Sterner

**Nils Gustaf Svante Henry Sterner** (25. elokuuta 1904 Solna – 15. marraskuuta 1990 Tukholma) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän työskenteli Sundbybergin kaupunginarkkitehtina vuosina 1935–1945 ja Tukholman kiinteistölaitoksen pääarkkitehtina 1945–1966. Hän suunnitteli sekä asuintaloja että hallintorakennuksia ja oli mukana myös vanhojen rakennusten entisöinneissä.

Myös Sternerin vaimo Elisabeth Edstam-Sterner oli arkkitehti.
## Töitä

Halmstad city hall IMG 0146.jpg|Halmstadin kaupungintalo (1938, yhdessä Yngve Ahlbomin kanssa)
Tekniska nämndhuset 2008.jpg|Tekniska nämndhuset, Tukholma (1965, yhdessä Carl-Olof Deurellin kanssa)
Skönstaholm 2011a.jpg|Skönstaholmin rivitaloja (1952, yhdessä Erik F. Dahlin kanssa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sterner

**Sterner** on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:

* Fredrik Sterner (s. 1998), elektroninen urheilija
* Nils Sterner (1904–1990), arkkitehti
* Ulf Sterner (s. 1941), jääkiekkoilija
Valdemar Rørdam

**Valdemar Rørdam** (1872–1946) oli tanskalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut pääasiassa lyriikkaa mutta myös muun muassa tanskantanut *[[Vänrikki Stålin tarinat]]* ja kirjoittanut saman tyylisen sikermän *Den gamle kaptajn* (1906–1907), jonka aihe perustuu Tanskan ja Saksan väliseen soteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wartenaun metroasema

**Wartenau** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 2. lokakuuta 1961. Asemaa käyttää arkisin 15 409 matkustajaa päivässä. 

## Sijainti ja rakenne
Wartenaun metroasema sijaitsee Wandsbeker Chausseen alla, suunnilleen samannimisen Wartenau-kadun ja Conventstraßen risteyksen välissä. Asemalla on noin 120 metriä pitkä keskilaituri. Molemmissa päissä on portaat, jotka johtavat sisäänkäynneille. Läntisellä sisäänkäynnillä on Tom Hopsin seinämaalaus "Rural Suburbs". Asemalla on hissit.

Laiturin itäpuolella on kääntöraide, jota käytetään pääasiassa häiriötilanteissa.

## Historia
Wartenau rakennettiin osana niin sanottua Wandsbekerin metroa, joka korvasi Wandsbeker Chausseen raitiovaunuliikenteen. Tämä loi katutasolle tilaa liittovaltion valtatien 75 kuusikaistaiselle laajennukselle. Asema avattiin 2. lokakuuta 1961. Aluksi Wartenau toimi linjan pääteasemana. Vasta noin vuotta myöhemmin liikennettä voitiin jatkaa Wandsbek Marktiin. Talvella 2007-2008 laiturialuetta uudistettiin laajasti, ja siitä lähtien seinillä on ollut erilaisia punaoransseja sävyjä.

## Lähteet
Raimo Ylinen (professori)

**Raimo Juhani Ylinen** (4. elokuuta 1943 Mänttä – 14. heinäkuuta 2025 Espoo) oli suomalainen automaatiotekniikan professori.

Ylinen syntyi pakkaajien Mertsi Sigfrid Johannes Ylinen ja Rauha Serafina Broman perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 oli kirjanpitäjä Maria Korhonen. Ylinen tuli ylioppilaaksi Mäntän yhteiskoulusta 1962 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1968 ja tekniikan lisensiaatiksi 1976 ja väitteli siellä tekniikan tohtoriksi 1980. 

Ylinen oli Teknillisessä korkeakoulussa vs. assistentti, tuntiopettaja, laboratorioinsinööri ja professori useita eri jaksoja 1967–1980, yliassistentti 1986–1987 ja 1991–1996 ja systeemiteorian dosentti vuodesta 1983. Oulun yliopiston automaatiotekniikan professori hän oli 1997–2003. Ylinen oli myös Nokialla tutkimusassistentti 1968–1971, VTT:llä erikoistutkija 1980–1986 ja Suomen Akatemian vanhempi tutkija 1988–1990.

## Lähteet
Teemu Ahtonen

**Teemu Tapani Ahtonen** (s. 1982 Kuhmo) on suomalainen iskelmälaulaja ja tanssimuusikko. Ahtonen on esiintynyt laulusolistina erityisesti Kainuun ja Pohjois-Karjalan alueella toimivissa tanssiyhtyeissä, vuodesta 2015 yhtyeessä nimeltä Formaatti.Ahtosen artistibrändi "Teemu Ahtonen yhtyeineen" on ollut toiminnassa vuodesta 2015 alkaen.

Ahtonen on koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri ja tradenomi ja on varsinaiselta ammatiltaan työskennellyt yritysasioiden parissa Kainuun TE-keskuksessa.

Teemu Ahtonen aloitti musiikkiuransa 2000-vuosikymmenellä Charisma-nimisen heavy rock -yhtyeen laulajana ja Celestrial Sorrow -death metal -yhtyeen laulaja-kitaristina, mutta kiinnostui sitten iskelmälaulusta. Hän tekee myös trubaduuri- ja juontokeikkoja ja kirjoittaa lauluja.

Ahtonen on voittanut Ikaalisissa järjestetyn Laila ja Olavi -laulukilpailun 2022, Kultakurkku -laulukilpailun (2016 ja 2020), Kainuun tangolaulun taitokilpailun (2015), sijoittunut kolmannelle sijalle Huippuartisti 2021 -kilpailussa ja yltänyt semifinaaliin Seinäjoen tangomarkkinoilla vuosina 2016, 2018 ja 2025. Hän on osallistunut myös Kiuruveden Iskelmämestarit-kilpailuun sekä television *[[The Voice of Finland]]*- ja *[[Idols]]*-ohjelmiin.

Ahtonen on julkaissut Poptori-levy-yhtiön kautta singlet ”Niin tai näin” (2019, säv. Hannu Takala, san. Katja Tanskanen), ”Nautin elämästä” (2022, säv. ja san. Ahtonen) ja ”Äidin pikkupoika” (2023, säv. M. Pörhö, san. Tapani Kansa). Vuonna 2025 Ahtonen oli mukana kainuulaisen Saunara-yhtyeen singlellä ”Souda!”. Marraskuussa 2025 julkaistiin Solo ry:n levyllä "Ensirakkaudelle" (säv. Toivo Kärki, san. Sana Mustonen).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ahtosen radiohaastattelu vuodelta 2022
Tarmo Oja

**Tarmo Oja** (21. joulukuuta 1934 Tallinna – 18. marraskuuta 2024) oli virossa syntynyt tähtitieteen professori, joka toimi Uppsalan yliopistossa. Oja muutti perheensä kanssa Ruotsiin hänen ollessaan yhdeksän ja hän kävi koulua Uppsalassa. Hän väitteli tohtoriksi Uppsalan yliopistosta vuonna 1966.

Asteroidi 5080 Oja on nimetty hänen kunniakseen.

## Lähteet
Vultures

**Vultures** on amerikkalaisen hiphop- superyhtyeen ¥$ debyyttisingle. Kappaleella esiintyy myös chicagolaiset räppärit Bump J ja Lil Durk. Se on kaksikon yhteisalbumin *[[Vultures 1]]* (2024) ensimmäinen single ja nimikkokappale. Kuusi päivää ennen julkaisua WPWX Power 92 Chicago -radiokanavalla soitetun demon jälkeen se julkaistiin omakustanteisesti 22. marraskuuta 2023.  

## Taustaa ja julkaisu
Ty Dolla Sign ilmoitti 23. lokakuuta 2023 yhteistyöalbumistaan Westin kanssa, jonka alustava nimi oli *¥$,* ja samalla ilmoitettiin kuuntelutilaisuuksista. Tapahtumia ei kuitenkaan lopulta tapahtunut.  DJ Pharris ilmoitti, että kappale Vultures esitellään hänen radio-ohjelmassaan WPWX Power 92 Chicago. Tässä versiossa kappaleesta esiintyivät West, Ty Dolla Sign, Bump J ja Lil Durk. Kappale julkaistiin alun perin 18. marraskuuta 2023 sen debyytin jälkeen Power 92 Chicagossa edellisenä iltana. Kappale kuitenkin poistettiin pian suoratoistopalveluista ja se julkaistiin uudelleen 22. päivänä ilman Lil Durkia.  Fanien vastustuksen jälkeen julkaistiin uudelleen kappaleesta versio Lil Durkin kanssa 23. marraskuuta 2023. 

## Vastaanotto
*[[Billboard|Billboardin]]* Michael Saponara arvioi kappaleen Vultures kuudenneksi parhaaksi kappaleeksi *[[Vultures 1]]* -albumilta. Saponara kirjoitti, että West "tuli porteista ulos pauhaten".  Chris Williamin ja Steve J. Horowitzin *[[Variety|Variety-lehdelle]]* kirjoittama lista arvioi sen vuoden 2023 toiseksi huonoimmaksi kappaleeksi ja mainitsi perusteluikseen repliikin antisemitismistä.  *Evening Standardille* El Hunt kutsui kappaletta "ylituotetuksi ja kalpeaksi jäljitelmäksi hänen vuoden 2013 *[[Yeezus|Yeezus-]]* albumilla hiomastaan raa'asta trap-soundista" pilkaten sen yrityksiä olla provosoiva ja herättää kiistoja "yleisesti ottaen latteiksi ja mielikuvituksettomiksi".

### Kiista
"Vultures" sisältää sanoituksen Westin aiemmista antisemitistisistä kommenteista:"How I'm anti-semitic? I just fucked a Jewish bitch,"Kappaleen julkaisun jälkeen media kritisoi voimakkaasti sanoitusta ja piti sitä antisemitistisenä. Muutamaa päivää myöhemmin ilmestyi video, jossa West ja Chris Brown tanssivat ja nauravat yhdessä kappaleen tahtiin Dubaissa järjestetyissä juhlissa. Video sai myös negatiivista palautetta.   Brown totesi myöhemmin: "En ole missään nimessä antisemitisti!  Olen pro-life ja teen musiikkia koko maailmalle". 

## Lähteet
Tuukka Korkiakoski

**Tuukka Vili Verneri Korkiakoski** (s. 30. tammikuuta 2005 Nivala) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Kalevan Palloa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Korkiakoskella on juniorisopimus ja hän on pelannut pääasiassa seuran U20-joukkueessa.

## Ura
### Seuraura
Korkiakoski on Nivala Cowboysin kasvatti. Hän siirtyi yläkouluikäisenä Kalevan Palloon. Korkiakoski voitti kauden 2024–2025 päätteeksi U20 SM-pronssia.

Lokakuussa 2025 KalPa lainasi Korkiakosken Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin, jossa hän pelasi kaksi ottelua, kunnes Korkiakoski debytoi KalPan SM-liigajoukkueessa Mestarien liigassa 7. lokakuuta 2025 vieraissa tšekkiläistä Mountfieldia vastaan. Jatkopaikan varmistanut KalPa peluutti ottelussa useita U20-joukkueen pelaajia. Korkiakoski merkittiin joukkueen kakkosketjun vasempaan laitaan Andreas Okanyn ja Juuso Könösen viereen. Hän sai ottelussa peliaikaa 12.39 minuuttia. SM-liigadebyyttinsä Korkiakoski teki KalPan seuraavassa ottelussa 10. lokakuuta 2025 Turun Palloseuraa vastaan. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan Andreas Okanyn ja Joona Saarelaisen viereen. Korkiakoski sai ottelussa jääaikaa 5.22 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema +1. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa hän teki Mestarien liigan pudotuspelien ensimmäisen kierroksen ensimmäisessä ottelussa 11. marraskuuta 2025 vieraissa sveitsiläistä ZSC Lionsia vastaan. SM-liigauransa avausmaalin Korkiakoski teki kolmannessa ottelussaan 14. marraskuuta 2025 vieraissa JYPiä vastaan.

### Maajoukkueura
Korkiakoski on pelannut neljä nuorten maaottelua.

## Yksityiselämä
Korkiakoski valmistui ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lukiosta keväällä 2024.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Pro Markkinatalous

**Pro Markkinatalous** on suomalainen vuonna 2020 perustettu yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää yrittäjyyttä, omistajuutta ja vastuullista markkinataloutta. Yhdistys kannustaa avoimen, demokraattisen yhteiskunnan kehitystä ja tukee vaaleissa ehdokkaita ja puolueita, jotka sitoutuvat markkinatalouden periaatteisiin sekä terveeseen kilpailuun yritystoiminnassa. Yhdistys on jakanut merkittäviä tukia sekä eduskuntavaaleissa 2023 että europarlamenttivaaleissa 2024 useille puolueille ja ehdokkaille kattavasti eri puoluekentältä. Pro Markkinatalous on elinkeinoelämän tukema yhdistys.

Eduskuntaavaaleissa 2023 suurimmat ehdokkaille jaetut tukipotit ovat 6000 euroa ja pienimmät 1500 euroa. Pro Markkinatalous jakoi tukea 140 ehdokkaalle. Rahaa saaneiden ehdokkaiden listalla on eniten kokoomuksen ja keskustan eduskuntavaaliehdokkaita. Perussuomalaisista vain yhdelle ehdokkaalle myönnettiin vaaliavustusta.

Pro Markkinatalouden rahoittajia ovat Elinkeinoelämän keskusliitto, Finanssiala, Kaupan liitto, Kemianteollisuus, Keskuskauppakamari, Metsäteollisuus, Palvelualojen työnantajat PALTA, Rakennusteollisuus, Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki, Teknologiateollisuus sekä Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton (TT) -säätiö.

## Katso myös
* Pro reilumpi yhteiskunta

## Lähteet
David Timofejev

**David Timofejev** (s. 4. elokuuta 2006 Narva, Viro) on virolainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Kalevan Palloa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Timofejevillä on juniorisopimus ja hän on pelannut pääasiassa seuran U20-joukkueessa.

## Ura
### Seuraura
Timofejev on Narva PSK:n kasvatti. Hän muutti jo yläkouluikäisenä Suomeen ja siirtyi KJT Haukkojen junioreihin. Timofejev oli kaudella 2021–2022 U16 SM-sarjassa joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 30+20=50. Kaudeksi 2022–2023 Timofejev siirtyi Kiekko-Vantaan U18-joukkueeseen. Kaudella 2023–2024 hän oli 27 syöttöpisteellään joukkueen paras syöttäjä. 

Kaudeksi 2024–2025 Timofejev siirtyi Kalevan Pallon U20-joukkueeseen, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kaudella 2025–2026 Timofejev debytoi seuran SM-liigajoukkueessa Mestarien liigassa 7. lokakuuta 2025 vieraissa tšekkiläistä Mountfieldia vastaan, kun jatkopaikan varmistanut KalPa peluutti ottelussa useita U20-joukkueen pelaajia. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan Joona Saarelaisen sekä toisen debytantin, Rasmus Miilunpohjan viereen. Timofejev sai ottelussa peliaikaa 5.33 minuuttia. Hän sai myös syöttöpisteen Patrick Curryn tekemään maaliin. SM-liigadebyyttinsä Timofejev teki 19. helmikuuta 2026 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan, kun KalPa kärsi useista loukkaantumisista. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan toisen U20-joukkueen pelaajan, Rasmus Pakarisen sekä Otto Mykrän viereen. Timofejev sai ottelussa jääaikaa 5.20 minuuttia.

### Maajoukkueura
Timofejev pelasi alle 18-vuotiaiden IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti hopeaa ja oli nostamassa Viroa seuraavaksi vuodeksi IB-divisioonaan. Timofejev pelasi IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2023 ja 2024, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi joukkueensa varakapteenina ja voitti pronssia. Timofejev oli neljällä osumallaan Viron paras maalintekijä ja hänet valittiin joukkueen turnauksen parhaaksi pelaajaksi.

Timofejev pelasi myös alle 20-vuotiaiden IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2023, 2024, 2025 ja 2026. Hän toimi vuoden 2025 turnauksessa Viron varakapteenina ja oli joukkueen paras maalintekijä neljällä osumallaan. Vuoden 2026 turnauksessa Timofejev toimi joukkueen kapteenina ja johdatti Viron hopeaan. Hän voitti koko turnauksen piste- ja maalipörssin tehoilla 7+5=12. Timofejev valittiin myös joukkueensa turnauksen parhaaksi pelaajaksi.

Timofejev edusti Viron A-maajoukkuetta IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2025, jolloin hän voitti pronssia.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Outi-Illuusia Parviainen

**Outi-Illuusia Parviainen** (s. 2. lokakuuta 1979 Kajaani) on suomalainen runoilija, esitystaiteilija, kuvittaja ja graafinen suunnittelija. Hänen taiteellinen tuotantonsa sisältää tekstimuotoisen runouden lisäksi muun muassa esitystaidetta, kokeellista musiikkia ja visuaalista runoutta sekä laulujen sanoituksia.

Vuonna 2025 Parviainen ohjasi kirjaansa *[[Olen niitty, odotan]]* pohjautuvan näyttämöteoksen, jonka ensi-ilta oli Helsingissä Kulttuurikeskus Caisassa. Näyttämöteos sisälsi kirjan runoja sekä Mikko Innasen säveltämää musiikkia. Innanen on säveltänyt Parviaisen runoista musiikkia myös yhtyeelle Mikko Innasen uusi kvintetti, jonka esikoislevy *[[Ääniä, tavallaan]]* julkaistiin 2025.

Parviainen on toiminut taiteellisen uransa ohella graafisena suunnittelijana, markkinoinnin suunnittelijana ja luovana johtajana. Hän toimi Helsinki Poetry Connection -yhteisön puheenjohtajana vuosina 2016–2018 ja Runousyhdistys Karhun hallituksen jäsenenä 2023–2025.

## Teokset
*
*
*
*

## Lähteet
KoLe-57

**KoLe-57** on kouvolalainen miesten lentopallojoukkue, joka pelaa kaudella 2025–2026 2-sarjassa. KoLe-57 on pelannut lokakuuhun 2025 mennessä Suomen pääsarjatasolla neljän kauden ajan.

KoLe-57 pelaa kotiottelunsa Korian monitoimitalolla.

## Sijoitukset SM-sarjassa
Lentopallon Mestaruusliiga

* 1969–1970 – **8.**
* 1970–1971 – **7.**
* 1971–1972 – **7.**
* 1972–1973 – **9.**

## Lähteet
*https://www.kole.fi/seura/historiaa-kolen-toiminnasta/

*https://www.kouvolansanomat.fi/urheilu/8913062
Rosa Newmarch

**Rosa Newmarch** (1857–1940) oli brittiläinen musiikkitieteilijä. Hän oli 1900-luvun vaihteessa Englannin johtavia venäläisen kulttuurin yleensä ja erityisesti musiikin asiantuntijoita, ja usein on saanut tunnustusta hänen asiantuntemuksensa englanninkielisen runouden parissa ja myös naisten osuudesta Englannin musiikissa.

Newmarchin ystäväpiiriin kuului muun muassa Jean Sibelius, ja Philip Ross Bullock on julkaissut heidän kirjeenvaihtoaan nimellä *The Correspondence of Jean Sibelius and Rosa Newmarch, 1906-1939*.

Newmarch on näyttelijä Sara Pascoen isoisoisoäiti.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Philip Ross Bullock, *Rosa Newmarch and Russian Music in Late Nineteenth and Early Twentieth-Century England* Routledge 2009  
* Philip Ross Bullock,  *The Correspondence of Jean Sibelius and Rosa Newmarch, 1906-1939*. Boydell & Brewer, Boydell Press 2011 

## Aiheesta muualla
Susumu Kitagawa

**Susumu Kitagawa** (; s. 4. heinäkuuta 1951 Kioto, Japani) on japanilainen kemisti, joka on erikoistunut materiaalikemiaan. Kitagawalle myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2025 yhdessä Richard Robsonin ja Omar Yaghin kanssa metalliorgaanisten runkorakenteiden kehittämisestä.

Kitagawa opiskeli kemiaa Kioton yliopistossa ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1974. Hän jatkoi seuraavana vuonna Kioton yliopiston tohtoriohjelmaan ja valmistui filosofian tohtoriksi 1979. Hänet valittiin vuonna 1979 Kindai-yliopiston apulaisprofessoriksi, ja väliaikaisen professorinviran hän sai vuonna 1983. Hän työskenteli Kindai-yliopistossa ennen siirtymistään Tokion metropolin yliopiston professoriksi. Kitagawa aloitti Tokion yliopiston funktionaalisen epäorgaanisen kemian professorina vuonna 1998, ja vuonna 2007 hän oli perustamassa yliopiston integroitujen materiaalitieteiden laitosta, jonka johtajana hän on toiminut vuodesta 2013 alkaen. Kitagawa toimii myös Tokion yliopiston apulaisrehtorina vuodesta 2024 alkaen.

Kitagawan tutkimuskohteita ovat olleet erityisesti kaasujen adsorptio huokoisiin materiaaleihin. Lisäksi hän tutkii epäorgaanisia polymeerejä, joiden rakenne muuttuu ulkoisten tekijöiden, kuten paineen ja lämpötilan, vaikutuksesta. Yksi hänen tärkeimmistä töistään oli osoittaa, miten pienimolekyyliset kaasut adsorpoituivat kobolttiin ja 4,4'-bipyridiinistä muodostuvaan huokoiseen koordinaattipolymeeriin. Tämä tutkimus julkaistiin 1997. 

Kitagawalle on myönnetty tutkimuksistaan useita tunnustuksia. Näitä ovat esimerkiksi Humboldt-palkinto 2008, Japanin kemiallisen seuran palkinto 2009 ja Japanin akatemian palkinto 2016. Hän on Japanin akatemian jäsen ja Royal Societyn jäsen. 

## Lähteet
7672 Hawking

**7672 Hawking (1995 UO2)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .

Asteroidi on nimetty Stephen Hawkingin (s. 1942), kunniaksi.

## Lähteet
Kiitospäivän ateria

**Kiitospäivän ateria** on keskeinen osa kiitospäivän viettoa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Sen pääruokana on yleensä iso paahdettu kalkkuna, jonka lisäksi syödään usein erilaisia laatikkoruokia ja piirakkaa. 

Kiitospäivä on Yhdysvalloissa vuoden suurin ruokajuhla, kun sitä mitataan elintarvikkeiden ja juomien vähittäismyynnillä sekä arvioidulla yksilökohtaisella ruoan kulutuksella. Vuoden 2015 Harris-kyselyn mukaan kiitospäivä oli Yhdysvaltojen toiseksi suosituin juhlapäivä (joulun jälkeen), ja kalkkuna oli suosituin juhlaruoka – alueesta, sukupolvesta, sukupuolesta tai etnisestä taustasta riippumatta.

Kirkossa käynnin ohella kiitospäivän illallinen on pysynyt juhlan keskeisenä osana sen varhaisesta vakiintumisesta lähtien Pohjois-Amerikassa. Koska kiitospäivä keskittyy kiitoksen antamiseen, ruokarukouksen lausuminen ennen ateriaa on perinteinen osa juhlaa. Kiitospäivän illallisella kalkkunan kanssa tarjotaan monenlaisia lisukkeita, jotka voivat olla perinteisiä tai heijastaa alueellista tai kulttuurista perintöä.

Monet perinteisen kiitospäivän aterian ruoat valmistetaan Amerikan mantereelle alkuperäisistä raaka-aineista, kuten kalkkunasta, perunasta, bataatista, maissista, kurpitsasta, vihreistä pavuista ja karpaloista. Piirakat ovat yleinen jälkiruoka.

Ns. pyhiinvaeltajat eli ensimmäiset Britanniasta Pohjois-Amerikkaan *[[Mayflower]]*-laivalla saapuneet uudisasukkaat saattoivat oppia jotkin kiitospäivän ruoat alkuperäiskansoilta, mutta kaikki näistä ruoka-aineista eivät olleet varhaisten siirtolaisten saatavilla. Näiden ruokien syömisestä kiitospäivänä tuli perinne luultavasti siksi, että ne olivat myöhemmin amerikkalaisille edullisia ja helposti saatavilla. Varhaiset Pohjois-Amerikan siirtolaiset söivät kyllä villikalkkunaa, mutta loisteliaat juhla-ateriat, jotka usein liitetään 1600-luvun kiitospäivään, olivat itse asiassa 1800-luvun kirjailijoiden luomuksia. He pyrkivät edistämään yhteistä juhlapäivää, jota kaikki amerikkalaiset voisivat viettää yhdessä.

## Lähteet
Youssef Zalal

**Youssef Zalal** (s. 4. syyskuuta 1996) on marokkolainen vapaaottelija, joka ottelee UFC:ssä. Zalalin painoluokka on höyhensarja.

## Ammattilaisottelut

## Lähteet
Josh Emmett

**Joshua James Emmett** (s. 4. maaliskuuta 1985) on yhdysvaltalainen vapaaottelija, joka ottelee UFC:ssä. Emmettin painoluokka on höyhensarja ja hän on otellut höyhensarjan väliaikaisesta mestaruudesta kerran.

## Ammattilaisottelut

## Lähteet
Richard Robson

**Richard Robson** (s. 4. kesäkuuta 1937, Glusburn, Iso-Britannia) on kemisti, joka on erikoistunut materiaalikemiaan. Robsonille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2025 yhdessä Susumu Kitagawan ja Omar Yaghin kanssa metalliorgaanisten runkorankenteiden kehittämisestä.

Robson varttui Yorkshiren kreivikunnassa ja opiskeli kemiaa Oxfordin yliopistossa 1955–1962. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1962. Tämän jälkeen hän toimi tutkijana California Institute of Technologyssä ja Stanfordin yliopistossa ennen kuin muutti Australiaan vuonna 1966. Robson aloitti tutkimuksensa Melbournen yliopistossa. 1960–1980-luvuilla hänen tutkimuskohteitaan olivat erityisesti ligandit, joiden avulla voitaisiin liittää metalliklustereita lähelle toisiaan. Näissä tutkimuksissa Robson kehitti kadmiumin ja kuparin nitriilikomplekseja, joiden rakenne muistutti timantin rakennetta. Näissä komplekseissa on välisijoja, joihin voidaan sitoa vierasmolekyylejä klatraattien tavoin. Robson arvioi, että näitä rakenteita voitaisiin kehittää edelleen ja käyttää esimerkiksi molekyyliseuloina tai katalyytteinä. Robson on toiminut professorina Melbournen yliopistossa vuodesta 1992 alkaen.

Robson valittiin Australian akatemiaan vuonna 2000 ja Royal Societyn jäseneksi vuonna 2022. Hän sai Royal Australian Chemical Instituten myöntämän Burrows-palkinnon vuonna 1998.

## Lähteet
Harriet Löwenhjelm

**Harriet Löwenhjelm** (1887–1918) oli ruotsalainen runoilija ja taiteilija. Hän kuoli keuhkotautiin. Postuumisti julkaistiin 1919 *Dikter med dem tillhörande teckningar* ja 1927 laajempi valikoima *Dikter*, jossa siinäkin on piirroksia. Runojen omaperäisyydestä on aikoinaan ollut erilaisia näkemyksiä. Hänen humoristisia ja mielikuvituksekkaita piirustuksiaan ja akvarellejaan oli esillä Tukholmassa 1929.

Löwenhjelmin runoja on säveltänyt Erkki Melartin. Hänen runojaan ovat suomentaneet muun muassa Uuno Kailas, Jussi Snellman ja Leena Krohn.

## Suomennettuja runoja
* ”Lahja”, teoksessa Uuno Kailas, *Uni ja kuolema*. WSOY 1931
* ”Kevät”, suom. Martti Haavio, teoksessa *Aarteiden kirja 1*. WSOY 1967
* ”Viimeinen yö”, suom. Jussi Snellman.
* ”Katso kuinka kevään saamme”, suom. Jussi Snellman
Runoja kokoelmassa: *Runon portilla* suom. Leena Krohn. WSOY 1985 
* ”Maailman lapset nyt tanssivat”
* ”Kuolemaanko nääntynyt”
* ”Minä tahdoin krysoliitin, jalokiven kantaa”
* ”Hyvin kaupunkiin sovin, sen kohinaan jäin”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Benjamin Kindel

**Benjamin Kindel** (s. 19. huhtikuuta 2007 Coquitlam, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Kindel edustaa NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsia.

Ennen NHL-uraansa Kindel edusti WHL-juniorisarjassa Calgary Hitmenin joukkuetta. Pittsburgh Penguins varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 11. varausvuorolla .

Kindel on pelannut seitsemän NHL:n runkosarjan ottelua tehden niissä kaksi maalia. Uran tilastot on päivitetty 28. lokakuuta 2025.

## Lähteet
Suomi-sarjan kausi 2003–2004

**Kausi 2003–2004** oli jääkiekon Suomi-sarjan viides. 

Sarjassa pelasi yhdeksäntoista joukkuetta, jotka oli jaettu kahteen lohkoon. Kummankin lohkon neljä parasta etenivät pudotuspelivaiheeseen, jonka voittajat pääsivät pelaamaan ensi kauden Mestis-paikasta. 

Kummankin lohkon kaksi viimeistä joutui putoamiskarsintaan. 
## Runkosarja

### Pohjoislohko

### Etelälohko

## Pudotuspelit

### 1. kierros

### 2. kierros
Jokipojat ja KOO-VEE etenivät Mestis-karsintoihin. 

## Suomi-sarjan mestaruus
Suomi-sarjan mestaruus ratkaistiin Mestis-karsintojen yhteydessä pelattujen Suomi-sarjaseurojen välisten kohtaamisten yhteistuloksen perusteella.

|}

Jokipojat voitti Suomi-sarjan mestaruuden. 

## Suomi-sarjan karsinta

### Karsintaottelut
Putoamiskarsintaan joutuneet joukkueet pelasivat ensin keskenään karsintaottelut varsinaiseen karsintasarjaan joutumisesta. 

### Karsintasarja
Haukiputaan Ahmat putosi II-divisioonaan

## Lähteet
Omar Yaghi

**Omar Mwannes Yaghi** (; s. 9. helmikuuta 1965 Amman, Jordania) on jordanialais-yhdysvaltalainen kemisti, joka on erikoistunut materiaalikemiaan. Yaghille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2025 yhdessä Susumu Kitagawan ja Richard Robsonin kanssa metalliorgaanisten runkorakenteiden kehittämisestä.

Yaghi syntyi Jordaniassa ja muutti opiskelemaan kemiaa Yhdysvaltoihin. Hän aloitti New Yorkin osavaltionyliopistoon kuuluvassa Hudson Valley Community Collegessa, mutta vaihtoi samaan yliopistokompleksiin kuuluvaan University at Albanyyn, josta valmistui kandidaatiksi 1985. Hän väitteli tohtoriksi Illinoisin yliopistosta 1990. Tämän jälkeen hän on toiminut yliopisto-opettajana muun muassa Arizonan osavaltionyliopistossa, Michiganin yliopistossa ja UCLA:ssa. Vuonna 2012 Yaghi aloitti professorina Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä. Yaghin tutkimuskohteita ovat epäorgaaniset, ja usein huokoiset, polymeerit, joilla on uudentyyppisiä ominaisuuksia. Tällaisia ovat esimerkiksi trimesiinihapon sinkkikompleksit, jotka voivat ottaa rakenteensa sisälle vierasmolekyylejä. Yaghi on keskeisimpiä tutkijoita näiden rakenteiden alalla, ja hän kehitti termin metalliorgaaninen runkorakenne. Yaghin kehittämä termi on myös retikulaarinen kemia, joka tarkoittaa järjestäytyneiden verkkomaisten rakenteiden synteesiä jäykistä osasista.

Yaghille on myönnetty tutkimuksistaan yli 55 tunnustusta, muun muassa Kuningas Faisalin palkinnon 2015, Wolfin palkinnon vuonna 2018 ja Ernest Solvay -palkinnon vuonna 2024. Hän on Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian jäsen. Yaghi on perustajajäsen Berkeleyn kampuksen tutkimuslaitoksessa Bakar Institute of Digital Materials for the Planet, jonka tarkoituksena on etsiä ratkaisuja ilmastonmuutokseen tekoälyn avulla. Lisäksi hän toimii johtajana Kavli Energy NanoScience Institute -tutkimuslaitoksessa.

## Lähteet
16624 Hoshizawa

**16624 Hoshizawa (1993 HX)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti  &ndash; . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
2136 Jugta

**2136 Jugta (1933 OC)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

Asteroidi on nimetty J. U. Gunterin ja hänen julkaisunsa *Tonight's Asteroids* mukaan.

## Lähteet
Krasnoštšelje

**Krasnoštšelje** (, ) on kylä Murmanskin alueen Lovozeron piirin Lovozeron kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Kuolan niemimaan keskiosassa Ponoi-joen varrella noin 150 kilometrin päässä kunnan hallintokeskuksesta Lovozerosta.

Vuoden 2022 alussa Krasnoštšeljessä oli 312 asukasta. Suurin osa kylän asukkaista on kansallisuudeltaan komeja. Kylässä on myös saamelainen vähemmistö, mutta kiltinänsaamen kieli on jo lähes hävinnyt käytöstä. 

## Historiaa
Krasnoštšeljen perustivat Petšoran alueelta lähtöisin olleet komit noin vuonna 1920. Lähistöllä sijaitsi myös kolme muuta samoihin aikoihin perustettua Kuolan niemimaan komien asuttamaa kylää: Ivanovka, Oksino ja Kanevka, joiden lisäksi komeja asui myös Lovozerossa. Vuosien 1926–1927 väestönlaskennan mukaan kylässä oli 78 asukasta, joista 62 oli kansallisuudeltaan komeja ja 16 nenetsejä. Kyläläisten pääelinkeinot olivat poronhoito ja kalastus, ja poronhoitajille perustettiin kolhoosi vuonna 1933. Kylässä asui tuolloin komien ja nenetsien ohella saamelaisia. 1960-luvulla Ivanovkan, Kamenkan ja Ponoin kylien asukkaat siirrettiin Krasnoštšeljeen ja kylän väkiluku kasvoi noin 700:aan. Vuoden 2002 väestönlaskennassa asukkaita oli 605 ja vuoden 2010 väestönlaskennassa enää 420.

## Talous ja palvelut
Krasnoštšeljen elinkeinoja ovat poronhoito, metsästys ja kalastus. Kylän palveluihin kuuluu koulu, päiväkoti ja sivukirjasto. Kylästä on lentoyhteys Lovozeroon.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Samuli Knuuti

**Samuli Knuuti** (s. 1970) on espoolainen kirjailija, toimittaja ja kustannustoimittaja. Hän on tunnettu suomalaisen musiikkijournalismin kieltä ja ilmaisua uudistaneena kirjoittajana, jonka räväköitä esseitä, haastatteluita ja arvosteluja on vuodesta 1992 lähtien julkaistu muun muassa Rumbassa, Rytmissä, City-lehdessä, Imagessa, Helsingin sanomissa ja Suomen Kuvalehdessä.

Kustannustoimittajan uransa aikana hän on toimittanut satoja suomalaisia romaaneja, novellikokoelmia ja runoteoksia. Knuuti on toiminut vuonna 2023 kuolleen Miki Liukkosen tuotannon kustannustoimittajana.

Syyskuussa 2025 WSOY julkaisi Knuutin esikoisteoksen *Kuviot, joita kadut eivät tiedä tekevänsä* (WSOY). Tämä 857-sivuinen esikoisromaani edustaa Helsingin Sanomien kritiikin mukaan "lempeätä ja sympaattista postmodernismia". Turun Sanomat kutsui teosta "mahtavaksi ja ärsyttäväksi järkäleeksi".

## Lähteet
Annie Vivanti

**Annie Vivanti Chartres** (7. huhtikuuta 1866 Lontoo, Britannia – 20. helmikuuta 1942 Torino, Italia) oli italialaistaustainen kirjailija.

Vivantin vanhemmat olivat mantovalainen patriootti Anselmo Vivanti ja saksalainen kirjailija Anna Lindau. Hän avioitui irlantilaisen Sinn Féin -aktivistin John Chartresin kanssa Englannissa 1892. He asuivat Englannissa ja Yhdysvalloissa. Hän asettui myöhemmin Italiaan ja oli Mussolinin kannattajia. Heidän tyttärensä Vivien Chartres (1893–1941) oli viulisti. Tytär teki itsemurhan, joka musersi Vivantin.

Vivanti kirjoitti italiaksi ja englanniksi. Hän oli alkujaan runoilija, mutta hän keskittyi myöhemmin romaaneihin ja novelleihin. Erkki Melartin on säveltänyt hänen runonsa ”Ritorno” (”Paluu”).

## Suomennettu tuotanto
* *Onnen särkijät : romaani (*I divoratori*), suom. [[Jalmari Hahl]]. Kirja 1930.
* ”Kohtalo”, runo. Suom. [[Yrjö Jylhä]]. Julkaisussa *Tulenkantajat*  3 (1926), s. 154–155 ja teoksessa *Veri ja kulta'', Otava 1954.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lepsı

**Lepsı** () on Balqaşjärveen laskeva joki Jetısun alueella Kazakstanissa. Sen pituus on 418 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 9&nbsp;400 neliökilometriä.

Lepsı saa alkuna Džungarian Alataun pohjoisrinteen jäätiköiltä. Se virtaa yläjuoksullaan vuolaana syvissä kanjoneissa ja laskee laajan tasangon kautta Balqaşin kaakkoisosaan. Keskimääräinen virtaus Qoilyqin kylän luona on 24,9 kuutiometriä sekunnissa.

Lepsın varrella on heinämaita ja laitumia, ja sen vettä käytetään maatalouden keinokasteluun. Säännöstelyä varten on rakennettu patoja ja Lepsın kanava. Joen varrella sijaitsee Lepsın kylä.

## Lähteet
Piste (kategoriateoria)

**Piste** on kategoriateorian peruskäsite, joka vastaa kategorian olioita eli yksittäisiä ”kohteita”, joiden välillä kulkevat nuolet kuvaavat yhteyksiä.
Kategorian pisteet ja nuolet yhdessä muodostavat kategorian rakenteen.

Kategoriateoriassa pisteitä ei lähtökohtaisesti tarkastella niiden sisäisen rakenteen kautta, vaan suhteessa toisiin pisteisiin nuolien avulla. Näin pisteet ovat abstrakteja olioita, joiden merkitys määräytyy niiden välisten suhteiden kautta.

Pisteistä voidaan käyttää myös nimityksiä **objekti** tai **kappale**.

## Kansantajuinen selitys
Pisteet ovat kategoriateorian ”solmuja”, joista nuolet alkavat ja joihin ne päättyvät. Ne eivät itsessään sisällä tietoa rakenteesta, vaan se on seuraus niiden asemasta suhteessa muihin pisteisiin.

Kategorian piste voi edustaa esimerkiksi joukkoa, ryhmää, topologista avaruutta tai mitä tahansa muuta matemaattista rakennetta, johon liittyy rakenteen säilyttäviä kuvauksia.

## Määritelmä

Kategoria \mathcal{A} koostuu luokasta pisteitä \dot\mathcal{A} ja luokasta pisteiden välisiä nuolia \vec\mathcal{A}, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

* Jokaisella nuolella f on alkupiste A\in\dot\mathcal{A} ja loppupiste B\in\dot\mathcal{A}.
* Nuolet A\xrightarrow{f} B\in\vec\mathcal{A} ja B\xrightarrow{g} C\in\vec\mathcal{A} voidaan liittää toisiinsa, kun ensimmäisen nuolen loppupiste on sama kuin toisen nuolen alkupiste. Liitoksen tulosta merkitään A\xrightarrow{f+g} C.
* Jokaiselle pisteelle A on olemassa identiteettinuoli \mathrm{id}_A, jolle pätee \mathrm{id}_A + f = f ja g + \mathrm{id}_A = g kaikilla sen kanssa yhteensopivilla nuolilla f ja g.
* Nuolten liitos on liitännäinen: (f + g) + h = f + (g + h).

Näin piste toimii nuolten ”ankkurina” tai ”solmuna”: ilman pisteitä ei ole alkua eikä loppua nuolille, eikä siten myöskään kategoriaa.

## Esimerkkejä
Eri kategorioissa pisteet saavat erilaisia tulkintoja:

## Erityisiä pisteitä
Joillakin kategorioilla on olemassa pisteitä, joilla on erityisiä ominaisuuksia.
* Kategorian \mathcal{A} piste I\in\dot\mathcal{A} on *[[aluspiste]]*, jos jokaiselle pisteelle A\in\dot\mathcal{A} on olemassa yksikäsitteinen nuoli I\rightarrow A. Esimerkiksi joukkojen kategorian aluspiste on tyhjä joukko.
* Kategorian \mathcal{A} piste T\in\dot\mathcal{A} on *[[päätepiste (kategoriateoria)|päätepiste]]*, jos jokaiselle pisteelle A\in\dot\mathcal{A} on olemassa yksikäsitteinen nuoli A\rightarrow T. Esimerkiksi joukkojen kategorian aluspiste on yhden alkion joukko.

## Merkitys kategoriateoriassa

Pisteet ovat kategorian perusrakenne: ne määrittävät, mistä nuolet voivat alkaa ja mihin ne voivat päättyä. Ilman pisteitä ei ole mahdollista määritellä nuolia eikä niiden liitoksia.

Kategoriateorian monissa käsitteissä — kuten ylinuolet, luonnolliset muunnokset, rajat ja Yonedan apulause — pisteillä on keskeinen rooli.
Niitä voidaan pitää kategoriateorian olioina, kun taas nuolet kuvaavat näiden olioiden välisiä suhteita.

## Katso myös
* Kategoria
* Nuoli (kategoriateoria)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Sulttaani Abdul Aziz Shahin lentoasema

**Sulttaani Abdul Aziz Shahin lentoasema** eli **Subangin lentoasema**  on kansainvälinen lentoasema Subangissa, Selangorin osavaltiossa Malesiassa. Se toimi Malesian pääkaupungin Kuala Lumpurin pääasiallisena lentoasemana vuodesta 1965 vuoteen 1998, jolloin Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema valmistui. Kenttää käyttää myös Malesian kuninkaalliset ilmavoimat.

Lentokenttä avattiin vuonna 1965 ja se korvasi Sungai Besin lentoaseman Kuala Lumpurin pääasiallisena lentoasemana.

Lentoasemalta lennetään nykyisin rahtilentoja, kotimaanlentoja sekä rajoitetusti ulkomaanlentoja. Vuodesta 2002 vuoteen 2023 lentoasemalta ei saanut operoida suihkuturbiinilentokoneilla, mutta kielto on sittemmin purettu. Lentoasemasta on suunniteltu Kuala Lumpurille kunnollista vaihtoehtoista, lähempänä kaupunkia sijaitsevaa lentoasemaa, mutta esimerkiksi Malesian suurin halpalentoyhtiö AirAsia on vetäytynyt lentoasemalta kokonaan. Terminaalirakennusta pidetään pienenä ja vanhentuneena, ja vain 45 kilometrin etäisyys Kuala Lumpurin kansainvälisestä lentoasemasta rajoittaa aseman lennonjohtojärjestelyjä.

Lentoasema on nimetty Malesian kuninkaan ja Selangorin sulttaanin Salahuddin Abdul Azizin mukaan.

## Lähteet
Regulaattoriliike

**Regulaattoriliike** oli siirtomaahallintoa vastustanut aseellinen liikehdintä Iso-Britannian siirtokunnassa Pohjois-Carolinassa noin 1766–1771. Siirtokunnan läntisten alueiden uudisraivaajat kokosivat yli 2&nbsp;000 miehen aseellisen joukon, sillä he kokivat tulleensa ohitetuiksi siirtomaan hallinnossa. Brittien sotajoukot löivät kapinalliset keväällä 1771, mikä lopetti liikehdinnän. Pohjois-Carolina ei tapahtumien vuoksi lähtenyt hanakasti mukaan Yhdysvaltain vapaussotaan viisi vuotta myöhemmin.

## Lähteet
Tiina Ristikari

**Tiina Ristikari** (s. 1980) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä ja toimitusjohtaja. Hän on toiminut Väestöliiton toimitusjohtajana maaliskuusta 2025 lähtien. Ennen työtään Väestöliitossa Ristikari toimi Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiö Itlan tutkimusprofessorina ja kehitysjohtajana.

Koulutukseltaan Ristikari on yhteiskuntatieteiden tohtori ja lapsiperhetutkimuksen dosentti. Hän asuu Espoossa puolisonsa Jukan kanssa ja heillä on neljä lasta.

## Lähteet
Sorsalammi (Nurmijärvi)

**Sorsalammi** on Uudellamaalla Nurmijärvellä Nukarissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Sorsalammi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee kantatien 45 eteläpuolella ja välillä alla olevalla harjujaksolla maaston painaumassa. Lammen itäpuolella kohoaa lähes 40 metrin korkeuteen vedenpinnasta Kuperkeikka-mäki. Lammen ympärillä on muuten vain viiden metrin korkuinen rinne. Luoteisrantaan ulottuu pieni peltopalsta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, vaikka lammen suurin syvyys on vain 0,4 metriä.  Lammen rantaviivan pituus on 400 metriä. Lammen länsipuolella on neljä kiinteästi asuttua tilaa, joille tulee tie kantatien vieressä ja Nukarin kautta kulkevalta yhdystieltä 11485.

## Vedenlaatu
Lampi sijaitsee soranottoalueella, jossa lammen vesi on peräisin pohjavedestä. Vuonna 2007 tehdyssä tutkimuksessa näkösyvyys ylettyi näytteenottopaikalla pohjaan asti. Veden happipitoisuus oli pinnassa ylikyllästyneenä hapesta (kyllästysprosentti 120 % ) ja happipitoisuus vaihteli pinta- ja pohjaveden välillä 10,4–7,4 milligrammaa litrassa vettä. Happea oli eliöille varsin riittävästi. Veden happamuustaso oli pH 7,2 eli neutraali. Veden ravinnetilanne oli hälyttävän korkea. Kokonaisfosforipitoisuus oli 84 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja se oli hyvin korkea. Sorsalammi oli tämän perusteella erittäin rehevä, vaikka kokonaisfosforipitoisuus oli vain noin 40 prosenttia vuonna 1987 mitatusta arvosta. Myös kokonaistyppipitoisuus oli vuonna 2007 lähes puolet alhaisempi kuin vuonna 1987.

Matalaa lampea ovat rehevöittäneet rannalla aikaisemmin laiduntaneet lehmät ja lammen ekologinen tila on luokiteltu huonoksi. Vuonna 2007 huomattiin, että lammella ruokittiin sorsia. Sorsien ruokaa varisi veteen ja sorsat myös ulostivat siihen, joten ruokinta oli vaikuttamassa lammen rehevöitymiseen. Lammessa eli runsaasti pieniä ruutanoita. Sorsien jäljiltä havaittiin vedessä kampylobakteeria. Lampea ei voinut suositella uimakäyttöön tai vihannesten kasteluun.

## Vesistösuhteet
Sorsalammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21)  Vantaan yläosan alueella (21.02), jonka Metsäkylän-Nummenniityn alueeseen (21.021) lampi kuuluu. Siihen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Kaikki vesi joko haihtuu tai suotuu pois pohjaveteen ja päätyy lopulta lähellä virtaavaan Vantaanjokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,6 metriä mpy. (N2000, ennen se oli 75,3 m (N60)).

## Historiaa
Vuoden 1960 peruskartassa on lammen lähellä toimi yksittäinen maatila. Lammen pohjoispuolelle avattiin soranottoalue, joka näkyy vuoden 1974 kartassa. Vuonna 1983 on lampea ohittavan tien viereen rakennettu omakotitalo. 

## Lähteet
2378 Pannekoek

**2378 Pannekoek (1935 CY)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Cgh-luokkaa (SMASSII).

Asteroidi on nimetty tähtitieteilijä A. Pannekoekin (1873-1960) muistoksi.

## Lähteet
Cotuí

**Cotuí** on kaupunki ja kunta Dominikaanisen tasavallan keskiosassa. Sen asukasluku vuonna 2022 oli 84&nbsp;193.

## Maantiede

Cotuí sijaitsee Dominikaanisen tasavallan keskiosassa Sánchez Ramírezin provinssissa. Kaupungista pohjoiseen levittäytyy Cibaon laakso. Läheltä virtaava Yunajoki on padottu ja sillä sijaitsee Presa de Hatillon tekojärvi.

## Historia
Ennen espanjalaisten saapumista paikalla oli sijainnut tainojen Cotoi-niminen kylä. Tainojen kylä tuhottiin ja sen asukkaat orjuutettiin, kun alueella tajuttiin olevan kultaa. Espanjalainen Cotuí on perustettu vuonna 1505. Se oli yksi 17:sta paikkakunnasta, joiden rakennuttamisen määräsi tuolloinen kuvernööri Nicolás de Ovando. Paikkakunta sai nopeasti kaupunkimaisia piirteitä. Alun kultaryntäyksen jälkeen kaupunki kuitenkin taantui muutamassa vuosikymmenessä.

## Talous
Cotuíta ympäröivä seutu on maatalousaluetta, jolla viljellään riisiä ja kaakaopuita. Vuonna 2012 Cotuín eteläpuolelle avattiin uusi Pueblo Viejon kultakaivos. Kaivos tuotti vuonna 2024 352&nbsp;000 unssia kultaa.

## Väestö
Cotuín asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 84&nbsp;193.

## Lähteet