open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juho Silkkilä

**Oskar Johannes (Juho) Silkkilä** (13. helmikuuta 1886 Paimio – 12. syyskuuta 1947 Turku) oli suomalainen maanviljelijä, osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja kunnallisneuvos. 

## Henkilöhistoria
Silkkilän vanhemmat olivat maanviljelijä Johannes Ludvig Silkkilä ja Karolina Justina Aro ja puoliso vuodesta 1907 Lempi Maria Leponiemi. Silkkilä kävi kansakoulun ja kansanopiston ja oli maanviljelijä Pakurlan tilalla Paimiossa vuodesta 1917. Hän oli myös muun muassa Maatalousseurojen keskusliiton valtuuskunnan ja Lounais-Suomen metsänhoitolautakunnan jäsen sekä Varsinais-Suomen maanviljelysseuran, valtion viljavaraston johtokunnan ja Hankkijan hallintoneuvoston puheenjohtaja, samoin kuin Kupittaan Savi -yhtiön johtokunnan ja vakuutusyhtiö Sampsan hallintoneuvoston jäsen. Silkkilä sai ansioistaan kunnallisneuvoksen arvonimen.

## Julkaisuja
* *Lounais-Suomen sankarivainajain muistojulkaisu 1939–1940*, Turku: 1940, toim. Väinö Perälä, Otto Holmström, Juho Silkkilä, Kaarlo Kairisto

## Lähteet
Sallaanoja

**Sallaanoja** on Muuramen kunnan luoteisosassa Isolahden kylässä sijaitseva puro, joka laskee Jyväskylän rajalta Ala-Sallaajärvestä Muuratjärven pohjoisosaan. Puro on noin 4,5 kilometrin pituinen. 

## Puron kulku
Sallaanoja alkaa noin 36 hehtaarin kokoisen Ala-Sallaajärven länsiosasta 126,6 metrin korkeudelta mpy. Ala-Sallaajärveen laskee pohjoisesta Jyväskylän Taka-Keljon puolelta Myllyjärven (5&nbsp;ha) läpi virtaava Ylä-Sallaajärven (37&nbsp;ha) laskuoja. Järveen laskee idästä myös toinen puro, jonka valuma-alueella ovat muun muassa Ruokepuolinen (19&nbsp;ha) ja Ylä-Pirttijärvi (3&nbsp;ha). Sallaanojan niskan ympärillä on hieman asutusta ja peltomaata, mutta alempana puro virtaa asumattoman metsän ja ojitetun suon kautta. Keskijuoksullaan puro kääntyy etelään ja kiertää erään kohouman, jonka jälkeen se kääntyy takaisin pohjoisemmaksi Isolahden peltoaukeiden lähellä. Alajuoksulla Sallaanojaan yhtyy kaksi puroa, joista ylempi tuo Rummakkolammen ja alempi muun muassa Ison Pukkilammen, Valkeajärven ja Savilammen vesiä. Lopulta puro laskee Muuratjärven pohjoispäähän Isolahteen. Muuratjärven pinnankorkeus on 90,1 metriä, joten pudotusta Sallaanojalle kertyy noin 36,5 metriä.

## Valuma-alue
Sallaanoja on Kymijoen vesistön (vesistöaluetunnus 14)  Muuratjärven valuma-alueeseen (14.28) kuuluvan Sallaanojan valuma-alueen (14.287)  lasku-uoma, jonka kautta kaikkien valuma-alueen vesistöjen vedet päätyvät Muuratjärveen. Valuma-alueen pääuoma muodostuu itse Sallaanojan lisäksi Ala-Sallaajärvestä, Myllyjärvestä ja Ylä-Sallaajärvestä niiden välisine puroineen. Valuma-alueen pinta-ala on noin 35 neliökilometriä, josta suurin osa on metsää; 75,7&nbsp;% sulkeutunutta ja 12,5&nbsp;% harvempaa metsää. Viljelysmaan osuus on 2,8&nbsp;% ja vesistöjen 4,2&nbsp;%. Valuma-alue kattaa suuren osan Isolahdesta ja Taka-Keljosta.

## Veden tila
Sallaanojan vedenlaatua on tutkittu syyskuussa 1992. Tuolloin veden typpipitoisuudeksi saatiin 470&nbsp;μg/l, fosforipitoisuudeksi 17&nbsp;μg/l ja pH-arvoksi 6,8. Veden väriluvuksi on saatu melko alhainen 60 ja sameudeksi 1,6&nbsp;FTU. Puron luonnontilaa ovat heikentäneet ojitukset sekä maa- ja metsätalouden kuormitus. Luonnontilaisin osuus on noin 400-500 metrin pituinen, ja se jatkuu etelään kääntyvän mutkan alkupäästä vesimyllylle. Osuuden varrella kasvaa kuusivaltaista metsää, jossa esiintyy yleisten lajien ohella myös joitakin harvinaisempia kasveja, kuten koiranheittä, kotkansiipeä, lehtokuusamaa ja metsäruusua. Virkistysarvoa Sallaanojalle antaa sen puronieriäkanta.

## Historiaa
Sallaanoja on toiminut Muuramen ja Muuratjärven (jonka alueella nykyinen Isolahti suurimmaksi osaksi sijaitsee) virallisten rekisterikylien rajana.

Sallaanojassa on vuonna 1888 rakennettu vesimylly. Myllyyn hankittiin vuonna 1920 16-hevosvoimainen (12 kilowattia) vesiturbiini, jota käytettiin sekä myllyn että pärehöylän, sirkkelin, puimakoneen ja generaattorin pyörittämiseen. Myllyn rakennukset ja laitteet ovat säilyneet vesipyöriä lukuun ottamatta hyväkuntoisina.

## Lähteet
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2024

**Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2024** järjestettiin Belgradissa, Serbiassa 10.–23. kesäkuuta 2024. Kilpailuohjelmaan kuuluivat taitouinti 10.–14. kesäkuuta, avovesiuinti 12.–15. kesäkuuta sekä ratauinti ja uimahypyt 17.–23. kesäkuuta. Kisojen menestynein maa oli 12 kultamitalia voittanut Unkari. Espanja voitti seitsemän kultamitalia ja Kreikka kuusi. Kaikkiaan kultamitaleja voitti 24 maata ja mitaleille ylsi 28 maata. Vuonna 2024 kilpailtiin myös pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa ja olympiakisoissa, joten kaikki parhaat uimarit eivät osallistuneet Euroopan-mestaruuskilpailuihin. Muun muassa Alankomaat ja Italia jäivät kokonaan pois.

Kahden henkilökohtaisen kultamitalin voittajia olivat miesten ratauinnissa romanialainen vapaauimari David Popovici, kreikkalainen selkäuimari Apostolos Christou ja unkarilainen perhosuimari Kristóf Milák, naisten ratauinnissa tšekkiläinen vapaauimari Barbora Seemanová, unkarilainen vapaauimari Ajna Késely ja israelilainen sekauimari Anastasia Gorbenko, avovesiuinnissa saksalainen Leonie Beck sekä taitouinnissa itävaltalainen Vasiliki Alexandri.

## Lähteet
141 (luku)

**141** (**sataneljäkymmentäyksi**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 140 ja seuraa luku 142.

## Matematiikassa
* 141 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
* 141 on vajaa luku.
* 141 on keskitetty viisikulmioluku.
* 141 on palindromi kymmenjärjestelmässä ja senaarijärjestelmässä (3536).
* 141 on onnekas luku ().
* 141 voidaan muodostaa kolmen positiivisen kuutioluvun summana: 5^3+2^3+2^3.
* 141 on 13 pienimmän positiivisen kokonaisluvun tekijöiden summa.

## Luonnontieteissä
* Praseodyymi-141 on praseodyymin ainoa vakaa isotooppi.
* 141 Lumen on pikkuplaneetta.

## Muissa yhteyksissä
* Blohm & Voss BV 141 oli saksalainen tiedustelulentokone, jossa oli huomionarvoista sen epäsymmetrisyys.
* K-141 Kursk oli venäläinen ydinsukellusvene, jonka koko miehistö menehtyi onnettomuudessa.

## Lähteet
Kaivolampi (Rautalampi)

**Kaivolampi** on Pohjois-Savossa Rautalammilla Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 260 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Kiesimän alueeseen (14.761) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Kolmisoppinen (Vesanto)

**Iso Kolmisoppinen**  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Sonkarin lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 950 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,8 metriä mpy.

## Lähteet
Väärälampi (Rautalampi)

**Väärälampi** on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtajärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 670 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy.

## Lähteet
Patovesi

**Patovesi** on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,3 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järven leveys vaihtelee eri kohdissa sen ollen kapeammillaan 170 metriä leveä. Huomattavin lahti on Syvälahti, joka on nimestään huolimatta matala. Lahti on kuitenkin yli 400 metriä pitkä. Muut lahdet, Savilahti, Levälahti ja Kortelahti, ovat huomaamattomia lahdelmia. Järvi on muodostunut kahden mäen, Syvälahdenkallion ja Savivuoren, väliin. Järven rannat ovat kuitenkin suhteellisen matalia ja loivia. Poikkeavia piirteitä esiintyy tulouoman viereisessä harjumaisessa Jokiniemessä ja lasku-uoman poikittaisessa harjanteessa. Järvellä on yhdeksän 9 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,59&nbsp;hehtaaria. Saarista kahdeksan on yli aarin kokoisia. Syväsaari sijaitsee Syvälahden suulla ja Patokivi lienee pienin saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvyyskäyrien perusteella Patovesi on matala järvi. Sillä on yli kolmemetrinen syvännejakso, joka on lähes järven pituinen. Siinä on karttojen mukaan kaksi syvännettä, joissa on 7,8 ja 6,0&nbsp;metriä vettä. Ympäristökeskuksen mukaan syvimmässä kohdassa on vain 7,6&nbsp;metriä. Järven tilavuudeksi on saatu 1,48&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä, jolloin järven keskisyvyydeksi tulee 1,4&nbsp;metriä.

Järven rantaviivan pituus on 14,4 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jossa on enää kolmessa kohdassa rantaan asti ulottuvia peltomaita. Kiinteää asutusta löytyy kahdeksalta tilalta ja rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Sonkarin ja Tiitilänkylän välinen yhdystie 16047 ylittää tulouoman Kangasniemen kärjestä. Myös Ukkolanvirran kohdalle on rakennettu silta maatilan käyttöön.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järvi muodostaa vesistöalueensa läpivirtausjärven. Vesantojärvi laskee Patoveden pohjoispäähän Kutemaisesta, joka on Vesantojärven lahti. Tulouoma kiertää Joikiniemen kapeaa jokimaista uomaa pitkin. Laskujokena on muutamien metrien pituinen Ukkolanvirta, joka laskee Sonkariin. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. eli Patoveden vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Sonkarilla.

## Lähteet
Ala-Asinjärvi

**Ala-Asinjärvi** on Pohjois-Savossa Vesannolla sen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. Ainakin Keski- ja Ala-Asinjärvi ovat muodostaneet Asinjärviksi kutsutun järvien kokonaisuuden.

## Maantietoa
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Se sijaitsee alavalla ja tasaisella metsäalueella. Järvi vaikuttaa matalalta järveltä, sillä karttoihin on merkitty laajoja ruovikoita. Järven luoteispäätä kutsutaan Keski-Asinjärveksi ja sen yhdistää kaakkoisosan Ala-Asinjärveksi kutsuttuun järvenosaan matala salmi. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannat ovat soistunutta ja autiota metsämaata, jossa vain Keski-Asinjärven Vesannolta alkavan maantien varressa on säilynyt yksi pihapiiri ja tanssilava.

## Luontoarvoja
Karttoihin on järven etelärantaan merkitty lähes järven kokoinen luonnonsuojelualue.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Se on Asijoen läpivirtausjärvi. Keski-Asinjärveen laskee etelästä Hämeenjärvestä alkava Kalmapuro. Ala-Asinjärven tulouoma alkaa Ylä-Asinjärvestä ja lasku-uoma laskee 2,7 kilometrin päässä Asinkylällä Vesantojärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy., joten Asinjoen lasku-uomalle muodostuu tällä osuudella 5,1 metrin pudotus.

## Lähteet
Ristijärvi (Vesanto)

**Ristijärvi**  on Pohjois-Savossa Vesannolla ja Viitasaarella Ristikylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 890 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,75&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00275&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 7,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,3 metriä mpy.

## Lähteet
Matolampi (Viitasaari, Kakola)

**Matolampi** on Keski-Suomessa Viitasaarella Kakolan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 560 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 35&nbsp;600&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 1,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.

## Lähteet
Kaijanjärvi (Viitasaari)

**Kaijanjärvi**  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kakolan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy.

## Lähteet
Mertajärvi (Vesanto)

**Mertajärvi** on Pohjois-Savossa Vesannolla Uusi-Kuhmolan pohjoispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 960 metriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se on selkeäpiirteinen järvi, josta erottuu selvemmin vain etelärannassa sijaitseva Mustalahti. Rannat ovat alavaa metsämaata, jota asuttaa neljä kiinteästi asuttua tilaa ja kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen syvänne sijaitsee järven keskellä ja se muodostaa 400 metriä pitkästä kolmenmetrisestä painaumasta, jossa on keskellä 5,2 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järven eteläpuolella kulkee Vesannon kirkonkylästä alkava seututie 551, josta haarautuu järven länsipuolelta ohittava maantie.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta Ristijärvestä alkava Ristijoki. Järven etelärannasta alkaa kaakkoon päin virtaava Myllypuro, joka muuttuu alempana Asinjoen nimiseksi. Myllypuron alkuosuudella sijaitsee vanha vesimyllyn pato, joka nostaa Myllypuron vedenpintaa pieneksi patojärveksi. Patojärven vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Mertajärvelläkin, minkä vuoksi vesialtaat melkein yhtyvät toisiinsa. Myllypurolla vaikuttaisi olevan kaksi tulouomaa, joista sivu-uoma alkaa Mustalahdesta. Mertajärven vedenpinnan korkeus on 113,0 metriä mpy., joten Myllypuron pudotus Ylä-Asinjärveen mennessä on 6,5 metriä.

## Lähteet
Oinaslampi (Vesanto)

**Oinaslampi**  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Oinaskylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 280 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166 metriä mpy.

## Lähteet
Ylä-Asinjärvi

**Ylä-Asinjärvi** on Pohjois-Savossa Vesannolla sen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 580 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,9 hehtaaria. Sen ympristö on alavaa ja tasaista maastoa. Järvi vaikuttaa matalalta, koska karttoihin on merkitty laajoja ruovikoita. Järvellä ei kartan mukaan kuitenkaan ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Sen rannat ovat asumatonta ja soistunutta metsämaata. Koilliseen työntyvä järvenlahti on ruohottunut umpeen kosteikoksi. Järven lasku-uoman ylittää Vesannolta alkava maantie, jossa järven kohdalla sijaitsee tanssilava. Sekä luusuan että kosteikon rantaan ulottuu pieni peltopalsta.

## Luontoarvoja
Tulouoman ympäristöön ja järven länsirantaan on karttoihin merkitty luonnonsuojelualueet.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven läpi virtaa Asinjoki, joka laskee seuraavaksi Ala-Asinjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 106,5 metriä mpy., joten pudotusta muodostuu 120 metriä pitkälle lasku-uomalle 0,30 metriä.

## Lähteet
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2024

**Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2024** järjestettiin Budapestissa, Unkarissa 10.–15. joulukuuta 2024. Kilpailuohjelmaan kuului 45 ratauintilajia, joista miesten lajeja oli 21, naisten lajeja 21 ja sekajoukkueiden viestejä kolme. Kisoissa tehtiin 30 maailmanennätystä. Kisojen menestynein maa oli 18 kultamitalia voittanut Yhdysvallat. Kanada voitti neljä kultamitalia. Mukaan hyväksyttiin neutraaleina urheilijoina ilman maatunnuksia useita venäläisiä ja valkovenäläisiä uimareita.

## Lähteet
Nordic Warden

**Operaatio Nordic Warden** on kymmenen (The Joint Expeditionary Force, JEF) maan (Alankomaiden, Islannin, Ison-Britannian, Latvian, Liettuan, Norjan, Ruotsin, Suomen, Tanskan ja Viron) Itämerellä vuoden 2025 alusta käynnistynyt operaatio, jossa seurataan Venäjän varjolaivaston esimerkiksi  (alusten, joilla kuljetetaan esimerkiksi öljyä, bensiiniä ja nesteytettyä maakaasua kuljettavia aluksia. Nordic Warden operaatio on Naton ja JEF-maiden vastaus siihen, että kolmen eri laivan (Newnew Polar Bear, Yi Peng 3 ja Eagle S) epäillään rikkoneen Itämeren pohjassa kulkevia kaapeleita (esimerkiksi Baltic Connector, EE-S1-datakaapeli, C-Lion1-merikaapeli, Estlink 2 -sähkökaapeli) vuosien 2023 ja 2024 aikana.

Kun suuri laiva vetää kymmeniä tonneja painavaa ankkuria kymmeniä tai satoja kilometrejä meren pohjassa perässään, hidastuu laivan vauhti selkeästi. Tämä hidastuminen näkyy laivan reaaliaikaisissa seurantatiedoissa. Ankkuria ei voi vetää takaisin alukseen sisään, kun laiva on liikkeessä.

Automatic Identification System (AIS) -järjestelmä sisältää reaaliaikaiset tiedot laivojen liikkeistä. Tietojen avulla voidaan päätellä, onko laivan ankkuri ulkona. Jos on syytä epäillä, voidaan lähettää sota-alus tarkistamaan asia.

Nordic Warden seuraa laivan liikkumistietoja kaapeleiden lähellä, seuloo laivojen liikkumisdataa tekoälyn avulla ja poimii ne tilanteet, jotka on hyvä käydä tarkastamassa. Jos laivan ankkuri on ulkona, sen voi havaita visuaalisesti. Järjestelmä kehittyy sitä paremmaksi, mitä enemmän tietoa se kerää laivojen liikkeestä ja niiden taustatietoja eri lähteistä.

## Lähteet
Jayden Daniels

**Jayden Daniels** (s. 18. joulukuuta 2000) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Daniels edustaa NFL-joukkue Washington Commandersia.

Ennen NFL-uraansa Daniels pelasi Arizonan osavaltionyliopiston ja Louisianan osavaltionyliopiston joukkueissa. Washington Commanders varasi hänet ensimmäisellä kierroksella toisella varausvuorolla . Kesäkuussa 2024 Daniels teki Commandersin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 37,75 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Daniels on pelannut 17 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 480 heittoyritistä ja 331 onnistunutta heittoa. Näillä heitoilla hän on heittänyt 3 568 jaardia 25 touchdownia ja yhdeksän syötönkatkoa. Hän on edennyt juoksemalla 891 jaardia ja juossut kuusi touchdownia. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 runkosarjan päättymisen jälkeen.

## Lähteet
Dalgona-kahvi

**Dalgona-kahvi** on macaolainen maitokahvijuoma, joka tunnetaan pinnalla kelluvasta kahvivaahdosta. Vaahtoa on kuvattu kermavaahdon tapaiseksi, ja se valmistetaan vispaamalla pikakahvijauhetta, sokeria ja vettä keskenään. Vaahto lisätään kuuman tai kylmän maidon päälle tai maito kaadetaan vaahdon päälle, jolloin kerrokset sekoittuvat keskenään hieman enemmän.

Juoman alkuperäksi nimetään usein macaolainen kahvilanomistaja Leong Kam Hon. Hän sai vuonna 1997 asiakkaikseen vierasta kieltä puhuneen turistiparin, jotka opettivat tekniikan hänelle. Leong kokeili tekniikkaa seuraavan kerran vasta vuonna 2004, kun hän sai asiakkaakseen hongkongilaisen näyttelijän ja päätti tarjota juomaa hänelle. Paikalliset alkoivat kutsua juomaa näyttelijän mukaan Chow Yun-fat -kahviksi. Sen jälkeen kahvila alkoi saada asiakkaikseen myös paljon turisteja, jotka halusivat maistaa kahvia.

Nimestään huolimatta kahvissa ei oikeasti ole dalgonaa, joka on eteläkorealainen hunajakennomakeinen. Nimi on peräisin eteläkorealaisesta TV-ohjelmasta, jonka juontaja mainitsi kahvia maistettuaan, että maku muistuttaa häntä dalgonasta. Kun ohjelman jakso esitettiin tammikuussa 2020, eteläkorealaiset alkoivat valmistaa kahvia ja siitä syntyi Internet-trendi. Pian trendi levisi ainakin Tiktokin avulla ympäri maailmaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mako (ohjus)

**Mako** (**Multi-Mission Hypersonic Missile**) on yhdysvaltalainen hypersooninen standoff- ilmasta maahan -ohjus, jota kehittää Lockheed Martin ja CoAspire. Se on suunniteltu erityisesti F-22- ja F-35-häivehävittäjien aseistukseksi.

## Kehitys
Makon kehitystyö alkoi vuonna 2017. Sitä kehitettiin alun perin Yhdysvaltain ilmavoimien Stand-in Attack Weapon (SiAW) -ohjelmaan, mutta se jäi ohjelmasta pois myöhemmin. Makon perusperiaatteksi on muotoutunut olla monia muita hypersoonisia aseita pienempi ja edullisempi ase tehtäville, jotka vaativat vähemmän kantamaa kuin esimerkiksi järeämpi AGM-183 ARRW tarjoaa. Hypersooniset aseet ovat kalliita, joten Mako esimerkiksi käyttää tavanomaista kiinteän ajoaineen rakettimoottoria uusien monimutkaisempien moottoreiden sijaan, mikä vähentää kuluja. Makon valmistuksessa hyödynnetään myös muita kustannustehokkaita ratkaisuja, kuten 3D-tulostusta ja modulaarisuutta, mikä mahdollistaa helpot päivitykset myöhemmin.

Ohjuksia voisikin potentiaalisesti tuottaa suuria määriä, mikä on Yhdysvalloille tärkeää kilpailussa Venäjää ja Kiinaa vastaan. Edullisuutensa ansiosta Makoja voisi ampua taistelussa paljon enemmän kuin kalliita hypersoonisia aseita. Lockheed Martin on ilmaissut kiinnostusta myydä ohjuksia Yhdysvaltain ulkopuolelle valtioille, jotka haluavat kustannustehokkaita hypersoonisia aseita.

## Suunittelu
Mako on pituudeltaan noin 4 m ja halkaisijaltaan 33 cm. Se painaa 59-kilogrammainen taistelukärki mukaanluettuna noin 590 kg. Ohjuksen moottori on kiinteän ajoaineen rakettimoottori, ja huippunopeus vähintään Mach 5 eli hypersooninen nopeus. Ohjuksessa on useita eri maalinhaku- ja ohjausjärjestelmiä. Ohjus kykenee iskemään monentyyppisiin kohteisiin maalla ja merellä.

Mako on suunniteltu erityisesti hävittäjälentokoneiden aseistukseksi. Se on todennäköisesti testattu yhteensopivaksi ainakin F-15-, F-16-, F/A-18E/F-, EA-18G-, F-22- ja F-35-hävittäjien eli kaikkien käytössä olevien amerikkalaishävittäjien kanssa. F-22 ja F-35 ovat uusimmat ja häivehävittäjiä, joten ne on otettu Makon suunnittelussa erityisesti huomioon. F-22 ja F-35:n A- ja C-mallit pystyvät kantamaan ohjuksia rungonsisäisissä asekuiluissa, muut koneet ulkoisissa kiinnityspaikoissa. F-35A/C pystyy kantamaan yhteensä kuutta Makoa: kahta sisäisissä ja neljää ulkoisissa kiinnikkeissä. Mako sopii yhteen kaikkien lentokoneiden kanssa, jotka voivat kantaa BRU-32-laukaisutelineitä.

Hävittäjien lisäksi Mako voidaan laukaista P-8A Poseidon -meripartiokoneesta. Mako voitaisiin laukaista myös sotalaivojen ja sukellusveneiden pystysuoran laukaisun järjestelmistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lockheed Martinin sivuilla
Träskinjärvi

**Träskinjärvi** (vanhemmissa teksteissä **Räskinjärvi**) on Karvianjoen vesistöön kuulunut kuivatettu järvi Lassilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnassa. Järvi kuului ennen järvenlaskua samaan järviryppääseen muun muassa Keskinenjärven ja Tervalammin kanssa. Tervalammi laski vetensä Lassilanjokeen Träskinjärven kautta. 

Räskinkosken tilan omistajat hakivat luvan järven kuivatukseen 1860-luvulla, ja he myös toteuttivat kuivatuksen. Nykyään Träskinjärvi on suo, jolla kasvaa sekametsää. 

## Lähteet
Kuningas Mswati III:n kansainvälinen lentoasema

**Kuningas Mswati III:n kansainvälinen lentoasema** (; lyhennys **KMIII**; ) on kuningas Mswati III:n mukaan nimetty kansainvälinen lentoasema Swazimaassa eteläisessä Afrikassa. Lentoasema sijaitsee Sikhuphessa 50 kilometriä maan suurimmasta kaupungista Manzinista itäkoilliseen. Lentoaseman nimenä oli rakennusvaiheessa **Sikhuphen kansainvälinen lentoasema** (Sikhuphe International Airport). Se on siviililiikenteelle tarkoitettu lentoasema. Maan toinen lentoasema (Matsaphan lentoasema) jäi vuonna 2014 sotilas-, edustus- ja avustuslentojen käyttöön.

Kiitotien suunta on 02/20 ja mitat 3&nbsp;580&nbsp;m × 45&nbsp;m. Lentoaseman operatiivinen toiminta alkoi syyskuussa 2014.

Kuningas Mswati III:n kansainväliselle lentoasemalle operoivat Aerolink ja Swazimaan kansallisen lentoyhtiö Eswatini Air.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman kotisivut  (kmiiiairport.co.sz)
* Tuoreimmat Metar-lentosääsanomat (flightradar24.com)
Etyylivinyylieetteri

**Etyylivinyylieetteri** (C4H8O) on tyydyttymättömiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään esimerkiksi polymeerien ja muiden orgaanisten yhdisteiden valmistukseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa etyylivinyylieetteri on väritöntä nestettä. Se liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Yhdiste hydrolysoituu happojen vaikutuksesta ja polymerisoituu esimerkiksi korkean lämpötilan tai UV-säteilyn vaikutuksesta. Polymerisoitumisen vuoksi etyylivinyylieetterin joukkoon lisätään polymeroitumisenestoaineita. Tyypillisiä reaktioita yhdisteelle ovat sykloadditiot, reaktiot alkoholien kanssa asetaaleiksi ja reaktiot asetaalien kanssa tyydyttymättömiksi aldehydeiksi.

Etyylivinyylieetteriä valmistetaan etyynin ja etanolin reaktiolla 140–180 °C:n lämpötilassa voimakkaan emäksen toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä voidaan valmistaa kloorietyylietyylieetteristä pyridiinin avulla.

Etyylivinyylieetteristä valmistettavaa homopolymeeriä polyetyylivinyylieetteriä voidaan käyttää liimana. Tavanomaisemmin yhdiste on kuitenkin komonomeeri yhdessä muiden vinyylimonomeerien kanssa. Yhdisteestä valmistetaan useita hienokemikaaleja, esimerkiksi glutaarialdehydiä ja lääkeaineita. Orgaanisen kemian synteeseissä etyylivinyylieetteriä käytetään muun muassa alkoholien suojaukseen, sykloadditioissa, sekä tyydyttymättömien karbonyyliyhdisteiden valmistukseen.

## Lähteet
Tommi Toivola

**Tommi Tapani Toivola** (s. 11. huhtikuuta 1971 Kajaani) on Elinkeinoelämän keskusliiton Hallinto-vastuualueen johtaja ja toimitusjohtajan sijainen. Toivola on työskennellyt EK:ssa vuodesta 2009 alkaen ja on aiemmin vastannut EK:n hallinnon lisäksi muun muassa EK:n yrityslainsäädäntöön ja yritysrahoitukseen liittyvästä edunvalvonnasta. Hän on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1994 ja saanut varatuomarin arvonimen vuonna 1995. Toivola valmistui ylioppilaaksi Kuopion Lyseon lukiosta 1990.

Toivola työskenteli ennen EK:ta Helsingin pörssissä vuosina 1996–2008 ja toimi mm. pörssin konsernilakimiehenä ja kaupankäynnistä, välittäjä- ja yhtiöpalveluista, listautumisista sekä pohjoismaisten listayhtiöpalveluiden kehittämisestä vastaavana apulaisjohtajana.

Toivola on toiminut lukuisissa eri luottamustehtävissä ja julkishallinnon työryhmissä. Toivola on muun muassa Kansaneläkelaitoksen hallituksen jäsen vuodesta 2020 alkaen, Finnveran hallintoneuvoston jäsen vuodesta 2015 alkaen ja Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkiston (ELKA) säätiön hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta 2020 alkaen. Toivola on poliittisesti sitoutumaton.

## Lähteet
Juha Malmivaara

**Juha Seppo Malmivaara** (s. 9. joulukuuta 1950 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja.

## Elämä ja ura
Juha Malmivaara syntyi Mauno Malmivaaran ja Kaarina Tervon perheeseen. Hän valmistui Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjalta 1977. Sen jälkeen hän työskenteli Rovaniemen-Lapin alueteatterissa 1977–1979, Vaasan kaupunginteatterissa 1981–1985 ja Turun kaupunginteatterissa vuodesta 1985.

Malmivaaran ohjauksia ovat muun muassa *Tummien perhosten koti* (Turun kaupunginteatteri 1992) ja *Musta purje, valkea purje* (Suomen Kansallisteatteri 2011). Niiden ohella hän on ohjannut esimerkiksi teokset *Lasinen eläintarha*, *[[Miehen kylkiluu]]* ja *[[Tohvelisankarin rouva]]* sekä *[[Nummisuutarit]]* (Lahden kaupunginteatteri 1999), *Käsky* (Suomen Kansallisteatteri 2006), *Puhdistus* (Lahden kaupunginteatteri 2010) ja *Täällä Pohjantähden alla* (osat 1 ja 2, Lahden kaupunginteatteri 2017).

Malmivaara toimi Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön professorina 2000–2005.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Xingov

**Xingov** (, vuoteen 2023 saakka *Obixingov*, Обихингов) on Vaxšin vasemmanpuoleinen sivujoki Tadžikistanissa. Sen pituus on 196 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 6&nbsp;660 neliökilometriä.

Xingov (tai Xingob) saa alkunsa Tiedeakatemian vuorilta virtaavan Ğarmon yhtyessä Kargasrūdiin (entinen Qirğizob). Joki virtaa kohti länttä Pietari I:n vuorten ja Darvozvuorten välisessa kapeassa Vaxjon laaksossa. Se yhtyy Darbandin taajaman luona Surxobjokeen, joka saa siitä lähtien nimen Vaxš. Joki tuo mukanaan paljon maa-ainesta.

## Lähteet
Vihtajärvi

**Vihtajärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Vihtajärvi, taajama Bodenissa Ruotsissa
* Vihtajärvi, järvi Jyväskylässä lähellä Muuratjärveä
* Vihtajärvi, järvi Laukaassa
* Vihtajärvi, järvi Rautalammilla
* Ala-Vihtajärvi, *Iso Vihtajärvi*, järvi Jyväskylän ja Muuramen rajalla lähellä Hankapohjaa
* Ylä-Vihtajärvi, *Ylinen Vihtajärvi*, järvi Jyväskylässä lähellä Hankapohjaa.
Mateusz Rutkowski

**Mateusz Rutkowski** (1986–2024) oli puolalainen mäkihyppääjä. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2004.

Rutkowski kilpaili kolmissa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. Schonachissa 2002 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 33:nneksi. Sollefteåssa 2003 hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa 17:s, ja joukkuekilpailussa tuloksena oli kuudes sija. Strynissä 2004 hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden 12,5 pisteen erolla hopeamitalistiin, Itävallan Thomas Morgensterniin ja saavutti joukkuekilpailussa Kamil Stochin, Dawid Kowalin ja Stefan Hulan kanssa hopeaa.

Rutkowski sijoittui lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Planicassa 2004 joukkuekilpailussa kahdeksanneksi ja henkilökohtaisessa kilpailussa 28:nneksi. Oberstdorfin maailmanmestaruuskilpailuissa 2005 hän sijoittui suurmäen joukkuekilpailussa yhdeksänneksi, suurmäen henkilökohtaisessa kilpailussa 39:nneksi ja normaalimäen henkilökohtaisessa kilpailussa 45:nneksi.

Rutkowski kilpaili mäkihypyn maailmancupissa vuosina 2004–2005. Hän sijoittui henkilökohtaisissa kilpailuissa parhaimmillaan 15:nneksi Zakopanen suurmäen kilpailussa tammikuussa 2004. Viimeisessä maailmancupin kilpailussaan Pragelatossa helmikuussa 2005 hän sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi.

## Lähteet
Joukkosidontapaikka

**Joukkosidontapaikka** (lyh. JSp) on haavoittuneita ja sairastuneita sodan aikana hoitava lääkärin johtama yksikkö, joka sijaitsee etulinjan takana. Suomalaisessa talvi- ja jatkosodan kenttäarmeijan organisaatiossa joukkosidontapaikka sijaitsi pataljoonan tasolla. Joukkosidontapaikan alapuolella kenttälääkintäjärjestelmässä tai -ketjussa eli hoitopolussa oli *sidontapaikka*, yläpuolella kenttäsairaala ja edelleen sotilassairaala. Tämä artikkeli käsittelee historiallista näkökulmaa. Nykyaikaisessa lääkintähuollossa käytetään haavoittuneiden ja sairastuneiden hoidon järjestämisestä sodassa osittain eri käsitteitä.

Joukkosidontapaikan tehtävä käy tiivistetysti ilmi Suomen puolustusvoimat -teoksessa (1973) esitetystä "Haavoittuneen tie" -kuvauksesta: "Lähin toveri auttaa haavoittuneen suojaan, missä hän saa ensiavun ja kuljetetaan joukkosidontapaikalle, josta kuljetuskelpoiseksi saatettuna lähetetään autolla kenttäsairaalaan." Hieman laajempi kuvaus mainitsee *haavoittuneiden suojapaikan* (Haav. SJp) kivääritulelta suojassa välittömästi etulinjan takana sekä *sairasajoneuvoaseman* (SAs.) välivaiheina ennen joukkosidontapaikkaa.

Joukkosidontapaikan henkilökunnan muodostivat talvisodan kokoonpanossa kaksi lääkäriä ja lääkintäryhmä. Jatkosodassa lääkäreitä oli yleensä yksi kullakin JSp:llä. Lääkintäryhmään kuului kaksi lääkintäaliupseeria tai lääkintäaliupseeri ja -korpraali, neljä sairaankantajaa (lääkintämiestä) sekä neljä ajomiestä. Lääkintäryhmän vahvuus arvioitiin hyökkäysvaiheen kannalta liian pieneksi. Jatkosodan aikaisessa vahvuudessa oli lääkintämiehiä oli kahdeksan.
Jatkosodan 5. divisioonan esikunta määräsi huoltokäskyssään heinäkuussa 1941 joukkosidontapaikkoja hankkimaan rekiä haavoittuneiden kuljetukseen sekä antamaan koulutusta tilapäisajoneuvo purilaiden tekemiseen.   

Keskeisiä hoitotoimenpiteitä joukkosidontapaikalla olivat ensiavun täydentäminen, verenvuodon tyrehdyttäminen ja šokin hoito, kipulääkitys, lastoitus, jäykkäkouristusseerumin antaminen sekä paleltumien ensiapu. Operatiivinen eli kirurginen hoito ja sekä konservatiivinen eli ilman leikkausta tapahtuva hoito, kuten esimerkiksi raajojen kipsaaminen, keskittyi kenttäsairaaloihin. Niiden tärkeimpiä tehtäviä oli akuutti kirurginen hoito.
 
Toisinaan vaikeasti haavoittuneita menehtyi joukkosidontapaikalla tai sinne tuotaessa. Myös kaatuneita koottiin joukkosidontapaikan lähistölle ennen siirtoa *kaatuneiden kokoamispaikalle* (Kaatkp) ja edelleen *kaatuneiden evakuointikeskukseen* (KEK).

## Katso myös
* Ensihoitopaikka
* Ensihoitoasema
* Lääkintämies

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
*
*
Sam Moore

**Sam Moore** (12. lokakuuta 1935 Miami, Yhdysvallat – 10. tammikuuta 2025 Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen soul-laulaja. Hänen uransa merkittävimpiä vaiheita oli esiintyminen 1960-luvulla duossa Sam & Dave, jonka tunnetuimpia kappaleita olivat ”Soul Man” ja ”Hold On, I’m Coming”. Moore kuoli leikkauksesta aiheutuneisiin komplikaatioihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dalby (Lund)

**Dalby** on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 6&nbsp;969 asukasta.

Dalbyssä on Dalby Söderskogin kansallispuisto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alalampi

**Alalampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Alalampi, lampi Hankasalmella
* Alalampi, *Katiejärvi*, lampi Heinolassa
* Alalampi, lampi Jyväskylän Perä-Palokassa
* Alalampi, lampi Keuruulla
* Alalampi, lampi Kouvolassa lähellä Parolaa
* Alalampi, lampi Luumäellä
* Alalampi, lampi Mäntyharjussa lähellä Voikoskea
* Alalampi, lampi Pieksämäellä
* Alalampi, lampi Saarijärvellä
* Alalampi, järvi Tervossa
* Alalampi, lampi Vesannolla lähellä Koskenkylää
* Alalampi, lampi Vesannolla lähellä Oinaskylää.
Myndigheten för civilt försvar

**Myndigheten för civilt försvar** (lyh. **MCF**), aiemmin **Myndigheten för allmänsskydd och beredskap (MSB)**, on Ruotsin valtion virasto, jonka tehtävä on johtaa varautumista suuronnettomuuksiin ja muihin yhteiskunnallisiin poikkeustilanteisiin. Se perustettiin vuonna 2009 korvaamaan aiemmat Statens räddningsverk, Styrelsen för psykologiskt försvar ja Krisberedskapsmyndigheten. MCF:n päämaja on Karlstadissa ja sillä on toimipaikkoja Tukholmassa, Revingessä ja Kramforsissa.

## Kuvia

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.jpg|Päämaja
MSB Land Cruiser.JPG|MCF:n käytössä oleva auto.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ykkösen kausi 2025

**Ykkösen kausi 2025** on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason Ykkösen 53. kausi. Sarjassa on mukana 12 joukkuetta.
Sarjassa pelataan kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen sarja jakautuu kuuden joukkueen ylempään jatkosarjaan ja kuuden joukkueen alempaan jatkosarjaan, jotka pelataan yksinkertaisina sarjoina. Runkosarjan pisteet tulevat mukaan jatkosarjoihin. 

Ylemmän jatkosarjan voittajajoukkue nousee suoraan Ykkösliigaan ja toiseksi sijoittunut joukkue etenee kaksiosaiseen liigakarsintaan Ykkösliigaan toiseksi huonoiten sijoittunutta joukkuetta vastaan. Alemman jatkosarjan kaksi viimeisintä joukkuetta putoavat suoraan sarjatasoa alemmaksi Kakkoseen. 

## Joukkueet

## Sarjataulukko

## Runkosarja

### Ylempi jatkosarja




### Alempi jatkosarja




## Kauden palkitut

## Kuukauden pelaajat

## Tilastot

### Maalipörssi

**22 maalia**
*  Torfiq Ali-Abubakar (MP)

**21 maalia**
* / Gezim Voca (FC Inter 2)

**20 maalia**
* / Adam Mekki (RoPS) 

**19 maalia**
*  Eemeli Raittinen (OLS) 

**17 maalia**
*  Wegye Wegye (KPV) 
*  Onni Suutari (OLS)

**16 maalia**
*  Hugo Toivonen (PKKU)

**14 maalia**
*  Jesse Huhtala (TamU)

**13 maalia**
*  Eero Ylönen (KuPS Akatemia)

**12 maalia**
*  Simo Roiha (RoPS)

**11 maalia**
*  Lyon Firmino (FC Jazz)
* / Arjan Goljahanpoor (JJK)
*  Mustapha Coker (MP)
*  Justus Lehto (FC Jazz)

**10 maalia**
*  Paul Ejeh (Atlantis FC)
*  Aito Pitkänen (EPS)

**9 maalia**
* / Ricardo Cardoso (KPV)
*  Lui Bradbury (FC Jazz)

**8 maalia**
* / Charles Katashira (Atlantis FC)
* / Kariim Al-Wehliye (FC Inter 2)
* / Oumar Balde (KuPS Akatemia) 

**7 maalia**
*  Kalifa Jatta (OLS)
*  Baba Haruna (FC Jazz)
* / Laith Azhar (EPS)
*  Miika Mahlamäki (JJK)
*  Eemeli Puolitaival (KuPS Akatemia)
*  Daniel Rökman (PKKU)

**6 maalia**
*  Alain Guei (FC Inter 2)
*  Mohammed Bekhedda (Atlantis FC)

**Viisi maalia**
*  Egzon Avdi (PKKU)
*  Shirman Osso (JJK)
*  Otto-Eemeli Niemelä (PKKU)
*  Riku-Veli Niska (Atlantis FC)
* / Serge Atakayi (KPV)
*  Samuel Tiainen (PKKU)
*  Tuukka Pahkala (JJK)

## Lähteet
Gintautas Paluckas

**Gintautas Paluckas** (s. 19. elokuuta 1979) on liettualainen poliitikko, Liettuan sosiaalidemokraattien (LSDP) varapuheenjohtaja, jonka Liettuan parlamentti hyväksyi pääministeriksi marraskuussa 2024. Hän jätti eronpyynnnön 31.heinäkuuta 2025  korruptiotutkinnan ja hänen liiketoiminnassaan paljastuneiden epäselvyyksien vuoksi. Hän eroaa myös puolueen puheenjohtajan tehtävästä.

Voitokkaissa parlamenttivaaleissa sosiaalidemokraattien puheenjohtajana toimi MEP Vilija Blinkevičiūtė, mutta tämä päätti, että pysyy mieluummin Euroopan parlamentin jäsenenä ja halusi antaa pääministerin paikan puolueen entiselle puheenjohtajalle Paluckasille.

Paluckas on opiskellut Vilnan yliopistossa tietotekniikkaa. Hän on työurallaan ollut asiantuntija sosiaalivakuuutusvirastossa, MEPin avustaja, Vilnan hallintojohtaja 2007–2009 ja apulaispormestari 2015–2019. Hänet valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuonna 2020.

Vuonna 2012 Paluckas tuomittiin virka-aseman väärinkäytöstä kaupungin virkamiehenä, kun hän oli päättänyt kaupungin hankkimista palveluista.

## Lähteet
Milano – San Remo 2024

**Milano – San Remo 2024** oli järjestyksessään 115. maantiepyöräilyn Milano – San Remo -kilpailu. Se käytiin 288&nbsp;kilometrin reitillä Paviasta San Remoon 16. maaliskuuta 2024. Kilpailu kuului UCI World Tour -sarjaan.

Jasper Philipsen voitti kilpailun maalikamerakuvatarkastelun jälkeen ennen Michael Matthewsia. Nousuissa ratkaisua yrittänyt Tadej Pogačar sijoittui kolmanneksi. Kyseessä oli kaikkien aikojen nopein Milano – San Remo -kilpailu.

## Tulokset

## Osallistuneet joukkueet

## Lähteet
Lombardian ympäriajo 2024

**Lombardian ympäriajo 2024**, eli *Il Lombardia 2024*, oli järjestyksessään 118. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. Se käytiin 255&nbsp;kilometrin reitillä, jossa Bergamo oli lähtö- ja Como maalipaikkana 12. lokakuuta 2024. Kilpailu kuului UCI World Tour -sarjaan.

Tadej Pogačar voitti kilpailun. Hän teki ratkaisevan iskun Colma di Sormanin nousussa noin 50 kilometriä ennen maalia. Pogačar voitti Lombardian ympäriajon neljännen kerran peräkkäin. Toiseksi sijoittunut Remco Evenepoel hävisi hänelle kolme minuuttia 16 sekuntia,  kolmanneksi tullut Giulio Ciccone jo yli neljä ja puoli minuuttia.

## Tulokset

## Osallistuneet joukkueet

## Lähteet
Sotilastattoo

**Sotilastattoo** tai **tattoo** on sotilasmusiikkitapahtuma, jossa sotilasyksiköiden soittokunnat ja muut sotilasyhtyeet esittävät musiikkia. Tattooseen kuuluu usein myös marssia ja paraateja. Nykyään ne muistuttavat monesti musiikkifestivaaleja.

Sanan tattoo epäillään tulevan kolmikymmenvuotisen sodan ajalta hollannin kielen lauseesta "don den tap toe" (). Alankomaissa olleiden brittiläisten ja skotlantilaisten joukkojen tehtävänä oli soittaa kaupungeissa iltaisin merkkisoitto, kun ravintoloiden tuli mennä kiinni. Tap-toen soittaminen jäi elämään sotilaiden kieleen. Toinen teoria sanan alkuperästä on englantilainen sotilastermi taps and toes, joka tarkoittaa osaston ojennusta iltasoiton aikana.

Suomessa järjestetään Hamina Tattoo joka toinen vuosi. Maailmalla tunnettuja sotilastattoita ovat muun muassa Edinburghin ja Baselin tattoot.

## Lähteet
Artur Kępczyński

**Artur Kępczyński** on puolalainen divisioonakenraali, joka toimi Puolan asevoimien tukitarkastusosaston johtajana vastaamassa maan sotilaallisesta logistisesta tuesta.

## Koulutus
Kępczyński suoritti kandidaatintutkinnon Piłan sotilasliikenneakatemiassa ja maisterintutkinnon Varsovan sotilastekniikan yliopistossa. Lisäksi hän on suorittanut puolustuspolitiikan jatko-opintoja Varsovan sotatieteiden yliopistossa sekä useita Nato-kursseja uransa aikana.

## Ura
Yli 30 vuoden urallaan Kępczyński on toiminut erilaisissa logistiikkatehtävissä Puolan asevoimissa ja ulkomailla Puolan sotilaskontingenteissa. Hänellä on ollut merkittäviä tehtäviä muun muassa seuraavissa organisaatioissa:

* UNIFIL, Libanon (1997–1998)
* JHQ Center, Heidelberg, Saksa (2001–2003)
* Regional Operations Center AFSOUTH, Napoli, Italia (2003–2004)
* Eufor Tchad/RCA, Mount Valérien, Ranska (2008–2009).

Kępczyński aloitti uransa asevoimien tukitarkastusosastossa vuonna 2020 apulaisjohtajana vastaamassa logistiikasta. Hän toimi väliaikaisena johtajana huhtikuusta 2021 alkaen, ja hänetnimitettiin virallisesti osaston johtajaksi 2. marraskuuta 2021. 

## Miinojen katoaminen
Kępczyński erotettiin tehtävästään 9. tammikuuta 2025 sen jälkeen, kun oli kerrottu, että hänet yhdistettiin panssarimiinojen katoamiseen. Miinat löytyivät myöhemmin Ikean varastosta.

Tapaus juontaa juurensa kesäkuuhun 2024, jolloin yli tuhat tonnia räjähteitä kuljetettiin rautateitse Koillis-Puolasta Hajnówkasta lähelle Saksan rajaa Mostyyn. Miinat tulivat perille heinäkuussa, mutta huono valvonta ja kouluttamattomat työntekijät aiheuttivat purkuvaiheessa viivästyksiä ja sekaannusta. Viiden päivän kuluttua paljastui, että viisi miinakuormalavaa puuttui. Puolan media kertoi, että kadonneet miinat matkasivat lähes kahden viikon ajan siviilivaunussa useiden Puolan kaupunkien, kuten Szczecinin, Poznańin, Varsovan ja Białystokin kautta. Lopulta ne löydettiin Orlan kylän läheltä Ikean varastosta.

Tapauksen vuoksi käynnistettiin sotilasviranomaisten tutkinta, jossa selvitetään, onko sotilasvarusteiden valvonnassa tapahtunut laiminlyöntejä. Viranomaiset keräsivät runsaasti todisteita, kuten todistajalausuntoja ja asiakirjoja, ja neljää henkilöä vastaan nostettiin syytteet.

## Lähteet
Giro d’Italia Women 2024

**Giro d'Italia Women 2024** oli järjestyksessään 35. Giro d'Italia Women -kilpailu. Se alkoi henkilökohtaisella aika-ajolla Bresciassa 7. heinäkuuta ja päättyi L'Aquilaan 14. heinäkuuta 2024. Kaksi ensimmäistä etappia luokiteltiin tasamaaetapiksi, neljä seuraavaa mäkietapiksi ja kaksi viimeistä vuorietapiksi. Kilpailun kokonaispituus oli 876,7&nbsp;kilometriä. Giro d'Italia Women kuului vuoden 2024 UCI Women's World Tour -sarjaan.

Elisa Longo Borghini voitti kilpailun 21 sekunnin erolla Lotte Kopeckyn. Longo Borghini ratkaisi kokonaiskilpailun voiton pudotettuaan Kopeckyn kyydistään päätösetapin loppunousussa 200 metriä ennen maalia. Neve Bradbury sijoittui kolmanneksi. Pistekilpailun voitti Lotte Kopecky, mäkikirikilpailun Justine Ghekiere, nuorten kilpailun Neve Bradbury ja joukkuekilpailun Liv AlUla Jayco.

## Tulokset
Lähde: Pro Cycling Stats

### 1. etappi

### 2. etappi

### 3. etappi

### 4. etappi

### 5. etappi

### 6. etappi

### 7. etappi

### 8. etappi

## Etapit
Lähde: Pro Cycling Stats

## Osallistuneet joukkueet
Lähde: Pro Cycling Stats

## Lähteet
Arvi Sipola

**Kaarlo Arvi Sipola** (19. kesäkuuta 1870 Salla – 25. tammikuuta 1959 Tampere) oli suomalainen opettaja, virkamies ja kouluneuvos. 

## Henkilöhistoria
Sipolan vanhemmat olivat pientilallinen Jaakko Sipola ja Amanda Salmijärvi ja puoliso vuodesta 1904 opettaja Agnes Julia Leiniö (k. 1954). Sipola valmistui kansakoulunopettajaksi 1893, Jyväskylän seminaarin hän suoritti 1898. Sipola oli opettaja Kangasalan Haapaniemen kansakoulussa 1898–1901, Vaasassa 1901–1903, Nummen Järvenpäässä 1903–1904 ja Tampereella 1904–1912. Jyväskylän piirin kansakouluntarkastajana hän toimi 1912–1924 ja Tampereen piirin 1924–1937. Hänellä oli myös luottamus- ja asiantuntijatehtäviä, kuten jäsenyys kansakouluasetuksen uusimiskomiteassa, ja hän julkaisi useita oppikirjoja. Kouluneuvoksen arvonimen Sipola sai 1952.

## Julkaisuja
* *Kirjakielen alkeet: kansakoulun kielioppi ja harjoituskirja 1-2 (alaluokkien oppimäärä, yläluokkien oppimäärä)*, Helsinki: Maalaiskuntien liitto, 1927, Arvi Sipola, Lauri Kettunen (useita lisäpainoksia)
* *Kansakoulujen tilastotiedot: ohjeita tilastollisten taulukkojen täyttämiseen*, Helsinki: Kouluaitta, 1934
* *Suomen kielioppi kansakouluille 1-2 (III ja IV luokan oppimäärä, V sekä VI ja VII luokan oppimäärä)*, Jyväskylä: Gummerus, 1952, Lauri Kettunen, Arvi Sipola

## Lähteet
Tour de France Femmes 2024

**Tour de France Femmes 2024** oli nykynuodossaan kolmas Tour de France Femmes -kilpailu. Se sisälsi kahdeksan etappia, joista kolme ensimmäistä ajettiin Alankomaissa, ja neljäs etappi sekä alkuosa viidennestä etapista Belgiassa. Kilpailu alkoi Rotterdamista 12. elokuuta ja päättyi Alpe d'Huez'n huipulle 18. elokuuta 2024. Kilpailun kokonaispituus oli 947,9&nbsp;kilometriä. Tour de France Femmes kuului vuoden 2024 UCI Women's World Tour -sarjaan.

Katarzyna Niewiadoma voitti kilpailun neljän sekunnin erolla Demi Volleringiin. Vollering voitti Alpe d'Huez'n huipulle päättyneen päätösetapin, mutta etapilla neljänneksi sijoittunut Niewiadoma onnistui pitämään etapin aikaeron riittävän pienenä, eli minuutissa ja yhdessä sekunnissa. Kokonaiskilpailussa kolmanneksi sijoittunut Pauliena Rooijakkers hävisi päätösetapilla Volleringille neljä sekuntia ja kokonaiskilpailussa Niewiadomalle kymmenen sekuntia. Pistekilpailun voitti Marianne Vos, mäkikirikilpailun Justine Ghekiere, nuorten kilpailun Puck Pieterse ja joukkuekilpailun Lidl-Trek.

## Tulokset
Lähde: Pro Cycling Stats

### 1. etappi

### 2. etappi

### 3. etappi

### 4. etappi

### 5. etappi

### 6. etappi

### 7. etappi

### 8. etappi

## Etapit
Lähde: Pro Cycling Stats

## Osallistuneet joukkueet
Lähde: Pro Cycling Stats

## Lähteet
Vilija Blinkevičiūtė

**Vilija Blinkevičiūtė** (s. 3. maaliskuuta 1960) on liettualainen poliiikko. Hän on europarlamentaarikko ja Liettuan sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja.

Sosiaalidemokraattien vuoden 2024 Liettuan parlamenttivaaleissa saaman vaalivoiton jälkeen Blinkevičiūtėn odotettiin puheenjohtajana ryhtyvän pääministeriksi, mutta tämä päätti, että pysyy mieluummin Euroopan parlamentin jäsenenä ja halusi antaa pääministerin paikan puolueen entiselle puheenjohtajalle Gintautas Paluckasille.

## Lähteet