open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veli Kauppinen

**Veli Sakari Kauppinen** (s. 1976) on suomalainen kulttuuritoimittaja ja muusikko https://kansalliskirjasto.finna.fi/kansalliskirjastofikka/AuthorityRecord/melinda.(FI-ASTERI-N)000212868, joka työskentelee Yleisradiossa. Kauppinen on kotoisin Pattijoelta. https://www.raahenseutu.fi/veli-pisti-popit-purkkiin/365023

## Musiikkitoimittaja
Veli Kauppinen on työskennellyt Yleisradiossa Radiomafian ajoista lähtien. Kauppinen on toimittanut muun muassa *Yle Live* -ohjelmia televisioon. Vuoden 2021 alusta Kauppinen toimitti Radio Suomeen omaa uuden musiikin erikoisohjelmaansa *Veli Kauppinen uuden äärellä*. Hän osallistui myös vuoden 2023 lopulla lopetettujen *Kadonneen levyn metsästäjien* ja *[[Poppikoulu]]*-tietovisan toteutukseen.

## Muusikko
Veli Kauppisen pääinstrumentti on bassokitara, mutta hän soittaa myös ainakin kitaraa. Kauppinen on toiminut muun muassa Astrid Swanin, Samae Koskisen sekä Iisan basistina. 2000-luvun alussa hän vaikutti indieyhtyeessä Red Carpet. Kauppinen on kirjoittanut omia laulujaan teini-ikäisestä alkaen, ja hän julkaisikin ensimmäisen sooloalbuminsa I Am Changing kesäkuussa 2020. Albumi äänitettiin Raahessa ja se on tyyliltään indie poppia. Kauppinen tekee soolouraa taiteilijanimellä Veli. https://www.soundi.fi/jutut/ennakkokuuntelu-veli/

## Lähteet
* https://www.raahenseutu.fi/veli-pisti-popit-purkkiin/365023
*https://kansalliskirjasto.finna.fi/kansalliskirjastofikka/AuthorityRecord/melinda.(FI-ASTERI-N)000212868
*https://www.soundi.fi/jutut/ennakkokuuntelu-veli/
### Viitteet
Vehmaan työväentalo

**Vehmaan työväentalo** on Vehmaalla sijaitseva työväentalo, joka on valmistunut vuonna 1939. Se rakennettiin vuotta aikaisemmin tuhopoltossa palaneen vanhan työväentalon tilalle. Vehmaan työväentalo on Vehmaan kirkonkylässä noin kolmen kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Vinkkilästä.

## Historia
Vehmaan ensimmäinen työväentalo valmistui 1910-luvun vaihteessa. Sisällissodan alkupäivinä helmikuussa 1918 tapahtui kolme kuolonuhria vaatinut Vehmaan työväentalon kahakka. 1920-luvun lopussa talon omistanut Työväenyhdistys Yritys päätyi kommunistien haltuun, minkä johdosta työväentalo suljettiin vuonna 1930 kommunistilakien nojalla. Valtion takavarikoima rakennus siirtyi lopulta pakkohuutokaupassa Vehmaan sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen omistukseen, ja se avattiin jälleen keväällä 1932.

Vuonna 1938 työväentalossa tehtiin korjaus- ja laajennustöitä, mutta rakennus paloi maan tasalle 8. syyskuuta vastaisena yönä. Tuhopolton sytyttäjäksi paljastui paikkakuntalainen 20-vuotias maatyömies, joka oli äärioikeistolaisen IKL:n jäsen. Hänellä oli aikaisempaa rikostaustaa eläimeen sekaantumisesta. Vahvasti päihtyneenä toiminut tuhopolttaja oli uhannut myös murhata Vehmaan kunnanvaltuuston sosialidemokraattisen varapuheenjohtajan. Hänet tuomittiin kuuden vuoden kuritushuonerangaistukseen. Uusi tiilirunkoinen työväentalo rakennettiin pikavauhdilla ja se vihittiin käyttöön jo helmikuussa 1939.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matti Kallela

**Matti Anselmi Kallela** (1. helmikuuta 1923 Ahlainen – 10. elokuuta 1986 Vihti) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Kallelan vanhemmat olivat maanviljelijä, kunnallisneuvos Otto Anselmi Kallela ja emäntä Ida Aleksandra Haapala ja puoliso vuodesta 1948 Eila Aulikki Jalava. Kallela tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta 1946 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1949. Hän oli Hankkijan palveluksessa Turussa, tiilitehdas ja sementtivalimo Kallela Oy:n toimitusjohtaja Vihdissä 1948–1954 ja Vientikunta Munan toimitusjohtaja 1955–1979 ja hallituksen jäsen 1958–1979. Kallela oli myös Siipikarjatalouden tutkimussäätiön asiamies vuodesta 1970 ja *Kanatalous*-lehden päätoimittaja. Vihdin kunnanvaltuuston jäsen hän oli 1952–1955 ja hänellä oli myös muita luottamustehtäviä, kuten Suomen Kananmunanviejät -yhdistyksen johtokunnan jäsenyys 1958–1979, varapuheenjohtajuus 1958–1964 ja puheenjohtajuus 1964–1979, Siipikarjanhoitajain Liiton hallintoneuvoston jäsenyys vuodesta 1972 ja Maataloustuottajain Keskusliiton valtuuskunnan asiantuntijajäsenyys vuodesta 1974. Kallela oli sanomalehti *[[Luoteis-Uusimaa]]n* perustajia. Sotilasarvoltaan vapaaehtoisena jatkosotaan lähtenyt ja keväällä 1943 haavoituttuaan kätensä menettänyt Kallela oli reservin alikersantti (1942). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976.

## Lähteet
Esko Nikkinen

**Esko Robert Nikkinen** (3. marraskuuta 1916 Lappee – 31. joulukuuta 1976 Lappeenranta) oli suomalainen rautakauppa-alan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Nikkisen vanhemmat olivat veturinkuljettaja Aarne Robert Nikkinen ja Helvi Maria Pylkkänen ja puoliso vuodesta 1940 Margit Maria Kajaste. Nikkinen kävi keskikoulun Mikkelin lyseossa 1927–1933 ja valmistui kauppateknikoksi Myynti- ja mainoskoulusta 1945. Hän oli Savon Rautakauppa Oy:n harjoittelija ja myyjä Mikkelissä 1933–1934, Lappeenrannan Rautakauppa Oy:n myyjä 1934–1937, Mikkelin Rautakauppa Oy:n myyjä 1938–1939 ja Lappeenrannan Rautakauppa Oy:n myyjä 1940–1944, myyntipäällikkö 1944–1955 ja sitten yhtiön toimitusjohtaja ja osakas. Lappeenrannan kaupunginvaltuuston jäsen Nikkinen oli 1965–1966 ja 1969–1972 ja hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Nikkinen oli reservin kapteeni (1944). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1945.

## Lähteet
Reima Raita

**Reima Ilmari Raita** (14. marraskuuta 1918 Hämeenlinna – 12. maaliskuuta 1999 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Raidan vanhemmat olivat henkikirjoittaja Kaarlo Ilmari Raita ja Helga Fredriksson ja puoliso vuodesta 1941 Sirkka Emilia Lankila. Raita tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta lyseosta 1937 ja valmistui merkonomiksi Turun kauppaopistostasta 1941 ja ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1945. Kauppakamarin hyväksymä tilimies hänestä tuli 1955. Raita oli Turun Tullikamarin konttoristi 1937 ja 1938–1939, Tehdas Oy Sereksen kirjanpitäjä 1940, Lounais-Suomen Osuusteurastamon kirjeenvaihtaja 1941, kansanhuoltoministeriön hintaosaston tilintarkastaja 1945–1946, Suomen Raakasokeritehdas Oy:n pääkirjanpitäjä Salossa 1946–1950 ja Suomen Sokerin konttoripäällikkö Helsingissä 1950–1958, apulaisjohtaja 1958–1960, talousjohtaja 1960–1968, varatoimitusjohtaja 1968–1978 ja johtokunnan jäsen 1958–1978. Hänellä oli myös lukuisia luottamus- ja asiantuntijatehtäviä ja hän toimi useiden eri yritysten ja järjestöjen tilintarkastajana. Molempiin sotiin osallistunut Raita oli sotilasarvoltaan reservin ylikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1975. Raidan lahjoituksen turvin perustettiin  erikoisrahasto Yrjö Melasniemen nimeä kantavaan säätiöön. 

## Lähteet
Huopanan työväentalo

**Huopanan työväentalo** on Viitasaarella Huopanankoskella Huopanan kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti ja historiallisesti arvokas. Talo edustaa 1950-luvun seurantalorakentamista.

## Historia
Huopanan torppariosasto perustettiin vuonna 1906. Sen muutettiin vuonna 1912 Huopanan työväenyhdistykseksi. Ensimmäinen työväentalo rakennettiin talkoovoimin vuonna 1921. Tonttimaa ostettiin seppä Antti Rantaselta. Talo rakennettiin Rajalan torpan riihestä. Ensin rakennettiin sali ja sitten jatkettiin rakentamalla näyttämö laudasta. Myöhemmin lisättiin vielä ravintola. Talo paloi vuonna 1953.
  
Uusi työväentalo rakennettiin vuosina 1954–1955 keräyspuin ja lahjoituksin. Vuonna 1956 talo myytiin Erkki Tuohimetsälle ja Väinö Tantulle.

## Rakennus
Rakennus on osittain hirsi- ja osittain lautarunkoinen ja satulakattoinen. Katteena on huopa. Perusta ovat betonista. Ulkoväri on keltainen.
 
Talossa oli sen valmistuessa juhlasali, joka toimi myös elokuvasalina, ravintola, keittiö, vahtimestarin asunto, paini- ja voimistelusali ja sauna.

## Toimintaa työväentalolla
Talo oli vuonna 1979 yksityisasuntona.

## Lähteet
Suovanlahden työväentalo

**Suovanlahden työväentalo** on Viitasaarella Suovanlahdessa Kallion kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti arvokas. Talo edustaa työväentalorakentamistyyppiä ja aikakaudelle ominaista hirsirakentamista.

## Historia
Suovanlahden työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Aluksi yhdistys piti iltamia Järvenpäässä, Nevalahdessa ja Suovanniemellä. Yhdistys vuokrasi Otto Puttoselta maapalan. Taloa rakennettiin ensin Pitkällejärvelle vanhasta asuinrakennuksesta. Talon kehikko siirrettiin talkoilla Puttoselta vuokratulle tontille. Työväentalon vihkiäiset pidettiin vuonna 1925. Vuonna 1930 taloa laajennettiin rakentamalla ravintola, eteinen ja vahtimestarin huone. Myös nämä tehtiin vanhasta rakennuksesta.
  
Sota-aikana talolle majoitettiin venäläisiä sotavankeja, jotka olivat lähistöllä metsätöissä.

Yhdistyksen toiminta hiipui väen muuttaessa pois paikkakunnalta, ja työväentalo rappeutui. Talo myytiin vuonna 1974 Pentti Paaval Virtaselle, jonka omistaman tilan vieressä työväentalo on. Lähistöllä sijaitsee Tommin talo, josta työväentalo on saanut nimen Tommin työväentalo.
  
## Rakennus
Rakennus on hirsirunkoinen ja taitekattoinen. Katteena on huopa. Perusta ovat harmaakivestä. Rakennuksen toisessa päädyssä on siihen kiinteästi rakennettu lisärakennus, joka on toiminut putkana.
 
Talossa oli sen valmistuessa sali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja vahtimestarin huone sekä näyttämöosan takaseinään kiinni ulkopuolelle rakennettu putkarakennus.

## Toimintaa työväentalolla
Talo oli vuonna 1979 yksityisasuntona ja autiona ja se oli purku-uhan alla.

## Lähteet
Vuorilahden työväentalo

**Vuorilahden työväentalo** sijaitsee Viitasaaren Vuorilahdella ja se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakentamistyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas.

## Historia
Vuorilahden työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906 Puruniemen talossa. Työväentalon tontti on ostettu Haapalan ja Vitimäen maalta. Työväentaloa alettiin rakentaa vuonna 1923 keräämällä ensin hirsiä rakentamista varten. Rakennustarpeita saatiin ainakin Sepänäeltä Pasasten maalta. Pasanen oli työväenyhdistyksen aktiiveja. Rakentaminen on tehty talkoilla ja talo on valmistunut vuonna 1927. Ensimmäiset tanssit pidettiin jo ennen talon lopullista valmistumista näyttämön puolella. Sisältä työväentalon maalasi kiertävä reissumaalari Arvi Koskinen todennäköisesti vuonna 1930. Hän maalasi myös kulisseja. Ulkoa talo on maalattu ja vuoritettu vuonna 1939. Vuonna 1950 talo on katettu ja yläkertaan on kunnostettu asuinhuone.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja sen ulkovuoraus  on lautaa. Katteena on ollut päre, joka on vaihdettu huopaan vuonna 1965. Talo on maalattu punaiseksi. Sisäseinät ovat halltex-levyä yläosiltaan ja kovalevyä alaosiltaan. Talossa on uunilämmitys. 

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja yhden huoneen ja keittiön asunto. Lisärakennuksessa on halkoliiteri ja käymälät.

Kuisti on ollut avonainen, mutta yläkerran kunnostamisen jälkeen, jolloin portaat yläkertaan on rakennettu, on myös kuisti tehty toiselta puolen kiinteäksi. Yläkertaan on kunnostettu vahtimestarin kamari.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia ja nuorisotoimintaa.
 
Talo oli vuokrattuna urheiluseura Vuorilahden Visalle jonkin aikaa. Talo oli vuonna 1979 autiona.

## Lähteet
Sumiaisten kirkonkylän työväentalo

**Sumiaisten kirkonkylän työväentalo** on Jyväskylässä Sumiaisten kirkonkylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti arvokas. Työväentalon omistaa Kypärämäen työväenyhdistys. Talo edustaa perinteistä työväentalorakentamista.

## Historia
Ensimmäinen Sumiaisten työväentalo paloi vuonna 1930. Palovakuutusrahoilla ostettiin rakennustarvikkeet ja rakennettiin talkoilla nykyinen talo vuonna 1931. Toimintaa talolla ei ole ollut vuoden 1955 jälkeen.

Kypärämäen työväenyhdistys Jyväskylästä osti talon ja tontin 17.1. 1978. Lisäksi Kypärämäen työväenyhdistys osti lisämaata vuonna 1979 Heinäahon tilasta. Yhdistys aikoi peruskorjata talon vuosina 1979–1981. Talossa vuokralaisena vuonna 1979 ollut puusepänverstas oli muuttamassa pois. Alueen käyttösuunnitelmassa on varattu tilat rantasaunalle, 10 mökille, erilaisille urheilutoiminnoille, grillille, autojen parkkipaikalle ym. Suunnitelman mukaan alueen tuli olla valmis vuonna 1985.

## Rakennus
Rakennus on hirsirunkoinen ja satulakattoinen. Katteena on huopa. Perusta on betonista. Talon väri on punamulta.

## Lähteet
Keski-Palokan työväentalo

**Keski-Palokan työväentalo** sijaitsee Jyväskylässä Keski-Palokan kylässä. Talo edustaa 1950-luvun  työväentalorakentamista  ja se on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas.

Rakennusta nimitettiin Palokan Hiihtomajaksi. Se oli aikanaan urheilijoiden talvisten hiihtomatkojen kohteena. Palokan Hiihtomaja tuhoutui tulipalossa vuonna 2014.

## Historia
Taloa ei alun perin rakennettu työväentaloksi, vaan se oli maamiesseurantalo. Työväenyhdistys osti vuonna 1964 talon maamiesseuralta, Palokan Urheilijoilta, Jyväskylän seudun maalaisliiton paikallisosastolta ja Maalaisliiton Palokan naisosastolta.

Keski-Palokan työväenyhdistyksellä oli ennen sotia toimitila, mutta iltamia pidettiin myös maamiesseurantalolla jo ennen omaksi ostamista. Työväenyhdistyksellä on myös Rientola-niminen tanssilava. Tanssilava on rakennettu vuonna 1951. Tanssilava on kahdeksankulmainen lautarakenteinen katettu lava. Se on rakennettu talkoilla posti- ja lennätinhallitukselta vuokratulle tontille, jonka lavan rakentamisen aikoihin omisti metsähallitus. Lavan yhteyteen on vuonna 1976 rakennettu betonipohjalle pub. Aikaisemmin lavan yhteydessä oli myös lautarakenteinen parakki, jossa oli huoneen ja keittiön asunto ja kokoushuone. Huonetta käytti myös Urheiluseura Pyry voimisteluharjoituksiin. 

## Rakennus
Talo oli piirretty vuonna 1947. Se oli rankorakenteinen, ja ulkovuoraus lautaa. Sisäseinät olivat lastulevyä ja sisäkatto paneelia. Katteena on ollut tiili, joka vaihdettiin vuonna 1970 peltiin. Ikkunoita ja kuisteja muutettiin vuonna 1972. Lämmitys toimi vuonna 1972 hankitulla kuumailmapuhaltimella. Vesijohto ja viemäri asennettiin vuonna 1972.

Talossa oli juhlasali, ravintola, keittiö, eteinen sekä kahden huoneen asunto.

Vuonna 1972 tehdyssä remontissa taloon saatiin myös sisä-wc:t. Alueelle on vuonna 1974 hankittu valmiina saunan ja takkahuoneen käsittävä rakennus. Vuonna 1977 taloon tehtiin laajennusosa.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa ja juhlia.

## Lähteet
Prinssi Kaarlen etumaa

**Prinssi Kaarlen etumaa** (norjaksi *Prins Karls Forland*) on Huippuvuorten Länsimaan länsirannikon edustalla oleva saari.

## Maantiede ja luonto
Prinssi Kaarlen etumaa on n. 85 km pitkä ja 5-11 km leveä, ja sen erottaa Länsimaan rannikosta Forlandsundetin salmi.

Saaren korkein kohta on Monacofjället (1084 m), joka on koko läntisten Huippuvuorten korkein huippu. Saaren eteläpäässä on Salfjället (431 m), joka oli aikoinaan tärkeä maamerkki purjehtijoille, ja pohjoiskärjessä Fuglehukfjället (582 m), lintuvuori jonka rinteet laskeutuvat jyrkkinä mereen.

Saari ja sitä ympäröivät merialueet muodostavat Forlandetin kansallispuiston vuodesta 1973 asti. Siellä on maailman pohjoisin kirjohylkeiden populaatio.

## Historiaa
Ensimmäisenä saaren näki hollantilainen tutkimusmatkailija Willem Barents vuonna 1596. Saari on saanut nimensä englantilaisilta valaanpyytäjiltä, jotka 1600-luvun alussa kutsuivat sitä kuningas Jaakko I:n pojan Kaarlen mukaan. Englantilaisten lisäksi saarella vieraili norjalaisia ja pomoreita. Valaanpyynnin ohessa saarelta ja sen edustan luodoilta kerättiin haahkanuntuvia. 

Skotlantilainen William Speirs Bruce teki saarelle neljä tutkimusmatkaa v. 1898, 1906, 1907 ja 1909. Hän nimesi Monacofjelletin rahoittajansa, Monacon ruhtinas Albert I:n kunniaksi.

Norjan Polaari-instituutti on rakennuttanut ja ylläpitänyt majakoita Forlandsundetin rannoille v. 1912 alkaen, ja v. 1946 saatiin majakka myös Fuglehukeniin, ohjaamaan Ny-Ålesundiin kulkevia laivoja.

## Lähteet
Piero Piccioni

**Piero Piccioni** (6. joulukuuta 1921 Torino, Italia – 23. heinäkuuta 2004 Rooma, Italia) oli italialainen elokuvasäveltäjä. 1950-luvulla hän sävelsi nimellä **Piero Morgan** ja sen jälkeen, kun hän oli säveltänyt musiikin elokuvaan *[[La Tempesta (elokuva)|La Tempesta]]* (1958) hän alkoi työskentelemään Hollywoodissa säännöllisesti. Piccionia on verrattu Ennio Morriconeen ja Bruno Nicolaihin.

Piccioni yhdisti musiikissaan jazzia, loungea, viihdemusiikkia sekä taidemusiikkia, joka soi B-kauhuelokuvista eeppisiin rakkauselokuviin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piero Piccionin kotisivut
Sotkian työväentalo

**Sotkian työväentalo** oli Sotkian kylässä Kylmäkoskella sijainnut työväentalo. Talo purettiin vuonna 1966.

## Historiaa
Sotkian työväenyhdistys Into perustettiin vuonna 1907. Yhdistyksen jäsenmäärä vaihteli alussa 22–25 jäsenen välillä, laski sitten alle 20, mutta alkoi vuodesta 1916 jälleen kohota. Vuonna 1917 jäseniä oli jo 52. Sittemmin jäsenmäärä jälleen laski ja oli myöhempinä vuosikymmeninä harvoin yli 20. Syitä vähäiseen jäsenmäärään olivat muun muassa se, ettei monella ollut varaa pieniinkään ylimääräisiin menoihin, kuten yhdistyksen jäsenmaksuun, sekä se, että etenkin 1930-luvulla moni pelkäsi joutuvansa työpaikalla epäsuosioon, jos kuuluisi työväenyhdistykseen.

Vuonna 1910 yhdistys alkoi rakentaa omaa taloa talkoilla. Rakennusta rahoitettiin muun muassa arpajaisilla. Jo samana vuonna talo saatiin sen verran valmiiksi, että sitä pystyi käyttämään kesäsäällä. Seuraavana vuonna saatiin lämmityslaitteet.

Vuonna 1932 talo joutui lapuanliikkeen ilkivallan kohteeksi, kun siitä rikottiin ikkunat. Samana vuonna yhdistys kuitenkin vietti 25-vuotisjuhliaan talollaan.

Vuonna 1954 Sotkian naulatehdas lopetti toimintansa, ja sen tilalle tullut levytehdas lakkautettiin 10 vuotta myöhemmin. Sotkian työläiset hakeutuivat muualle töihin, mikä tiesi käytännössä yhdistyksen loppua. Työväentalo myytiin purettavaksi vuonna 1966, ja vuonna 1975 itse Sotkian työväenyhdistyskin lopetti toimintansa.

## Toimintaa työväentalolla
Keväällä 1911 järjestettiin Sotkian työväentalon ensimmäinen vappujuhla. Alkuvuosina etenkin iltamia järjestettiin usein, osin senkin vuoksi, että niiden lipputuloilla pystyttiin lyhentämään velkoja. Jatkossakin talolla järjestettiin lähinnä iltamia ja kokouksia. Iltamia järjestettiin 15–20 kertaa vuodessa. Ne olivat useimmiten tanssi-iltamia, mutta myös ohjelmallisia iltamia järjestettiin. Jäsenmäärän vähyyden takia kovin monipuolista toimintaa oli hankala järjestää.

Syksyllä 1939 yhdistyksen yhteyteen perustettiin näytelmäseura, mutta talvisota katkaisi sen toiminnan alkuunsa. Taloa vuokrattiin myös ulkopuolisille.

## Rakennus
Talo oli yksikerroksinen hirsirakennus. 1920-luvun puolivälissä taloon rakennettiin pukuhuone ja eteinen. Vähän myöhemmin talon vesikatto uusittiin, ja nimismiehen vaatimuksesta talon yhteyteen rakennettiin putka.

## Lähteet
The Goldfinch

**The Goldfinch** on John Crowleyn ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2019. Se perustuu Donna Tarttin samannimiseen, Pulitzer-palkittuun romaaniin vuodelta 2013, joka on julkaistu suomeksi nimellä *Tikli* (WSOY 2014, suom. Hilkka Pekkanen). 

Nuoren miehen kehityskertomuksessa pääosaa, äitinsä taidemuseoräjähdyksessä 13-vuotiaana menettävää poikaa näyttelevät Oakes Fegley ja Ansel Elgort ja tämän samanikäistä ystävää Borisia Finn Wolfhard ja Aneurin Barnard. Muita pääosia näyttelevät muun muassa Luke Wilson, Sarah Paulson ja Nicole Kidman.

Elokuvasta sai kehuja lähinnä Roger Deakins kuvauksestaan, mutta sitäkin enemmän tuli moitteita 800-sivuisen palkitun romaanin ulkokohtaisesta, poukkoilevasta ja mukaansa tempaamattomasta sovituksesta. *The Goldfinch* menestyi erittäin huonosti elokuvateattereissa: lähes 50 miljoonan dollarin budjetilla tuotettu ja yhtä suurella summalla markkinoitu elokuva oli Pohjois-Amerikassa yli 2&nbsp;500 teatterin laajassa levityksessä, mutta keräsi lipputuloina vain kuutisen miljoonaa, maailmanlaajuisesti parikymmentä miljoonaa dollaria. Suomen teattereihin elokuvaa ei tuotu.

## Lähteet
Tolosen järjestötalo

**Tolosen järjestötalo** on Tolosen kylässä Rovaniemen kaupungissa sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Tolosen järjestötalo on rakennettu 1963.
 
## Rakennus
Rakennus on puurunkoinen ja lautaverhottu talo. Katto on peltiä. Lämmitysmuotona on ovat puu-ja sähkölämmitys. Rakennuksessa on vesi- ja viemärijärjestelmät sekä sähkö.
Taloon on tehty mittavat muutokset 1900-luvun puolivälissä. Silloin kahvilasta tehtiin takkahuone, eteisestä keittiö, näyttämöstä tehtiin kaksi asuinhuonetta, ja taloon rakennettiin sauna ja pesuhuone. Myös sisäänkäynnin paikka vaihdettiin. Nämä muutokset teki Tolosen Erämiehet ry. Yhdistys on vuokrannut rakennuksen 50 vuodeksi Tolosen Järjestöyhdistykseltä.

Talon pinta-ala on 184 m² ja se sijaitsee 3&nbsp;000 m²:n tontilla.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on ollut Tolosen Erämiehet ry:n ympärivuotisessa käytössä. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.

## Lähteet
Äänekosken työväentalo

**Äänekosken työväentalo** sijaitsi Äänekosken keskustassa ja se edusti työväentalorakentamiselle ominaista rakentamistyyppiä alkuperäisen osan osalta ja on rakennushistoriallisesti arvokas.

Työväentalo purettiin vuonna 2001.

## Historia
Äänekosken työväenyhdistys on perustettu vuonna 1903. Omaa taloa alettiin hankkia jo vuonna 1904. Tonttimaan lahjoittivat Hekkilän ja Eerolan talojen isännät. Työväenyhdistyksen omistuksessa on myös Piilolan talon maita. Vuonna 1904 yhdistys osti K. Pajalalta rakennuksen salvoksen. Tästä rakennettiin keittiö ja ravintolahuone. Keittiössä asui tuolloin myös vahtimestari, ja ravintola toimi lukutupana. Vuonna 1905 rakennettiin laudasta sali, näyttämö ja parveke. Parvekkeen alusta toimi eteisenä. Vuonna 1923 taloon rakennettiin vahtimestarin asunto. Vuonna 1924 rakennettiin pukuhuoneet näyttämölle ja yläkertaan rakennettiin musiikkisali sekä painisali urheiluseura Huimalle.

Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväenyhdistyksen jäseniä vangittiin, koska he kieltäytyivät kutsunnoista. Vangit suljettiin työväentalolle. Osa työväenyhdistyksen jäsenistä pakeni metsään. Sodan jälkeen toiminta elpyi. Työväentalo säilyi sosialidemokraateilla. Naisjaosto perustettiin vuonna 1921. Naisjaosto järjesti iltamia punaorpojen auttamiseksi. 

Vuosina 1947–1948 rakennettiin taloon uusi yläsali kokous- ja harjoitushuoneeksi. Samalla laajennettiin eteinen ja rakennettiin narikka. Vuonna 1948 rakennettiin myös elokuvasali. Vuosina 1962–1963 rakennettiin kiviosa ja sinne tanssisali. Vuonna 1964 rakennettiin kiviosaan alakerta, jonne sijoittuivat ravintola, keittiö, vaatesäilöt ja wc:t. Vuonna 1978 talo maalattiin ulkoa, ja vuonna 1979 maalattiin sali.

## Rakennus
Talon vanha osa on hirsirunkoinen ja satulakattoinen. Pääsisäänkäynnin viereisessä pikkusiivessä on pulpettikatto. Ulkoväri on kirkkaan keltainen ja vuorilaudat tummanpunaiset. Siihen on vuosina 1962–1964 liitetty kivinen siipirakennus, joka on väriltään samanlainen.

## Toimintaa työväentalolla
Taloa käyttävät useat eri järjestöt omassa toiminnassaan, ja lisäksi tiloja on vuokrattu kunnalle.(1979)

## Lähteet
Uuraisten Kangashäkin työväentalo

**Uuraisten Kangashäkin työväentalo** on Uuraisilla Kangashäkin kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Talo edustaa perinteistä työväentalorakentamista.

## Historia
Talon tontti on ostettu vuonna 1926 Toivo Paloselta. Talon salin osuus on rakennettu Kummunkylän työväenyhdistyksen työväentaloksi, mistä se on siirretty Kangashäkkiin. Ravintola- ja keittiöosan urakoi Oskari Lehtovirta Einari Niinimäen vanhan hevostallin heinäsuovasta. Rakennukseen on tehty yksi pärekatto talkoilla sotien jälkeen. Nykyisen omistajan aikana on laitettu peltikatto.
  
Vuonna 1932 uusittiin eteinen ja narikka. Vuonna 1945 tehtiin sisustustöitä ja hankittiin saliin lämmityslaitteet. Talo sähköistettiin vuonna 1949.

Sotien aikana talossa majoitettiin inkeriläisiä, jotka pitivät salissa lampaita. Tällöin sali turmeltui.

Tontti ja sillä olevat rakennukset myytiin Eino Aholle vuonna 1968, kun yhdistyksen toiminta oli hiljentynyt ja rakennukset olivat päässeet huonoon kuntoon. Uusi omistaja on rakentanut tontille saunan.

## Rakennus
Rakennus on osittain hirsi- ja osittain lautarunkoinen ja harjakattoinen. Katteena on pelti. Perusta ovat kivipilarit.
 
Talossa on sali näyttämöineen, ravintola, keittiö, narikka, eteinen ja pieni varasto. Lautarakenteisessa pulpettikattoisessa ulkorakennuksessa on varasto ja wc:t.

## Toimintaa työväentalolla
Talo oli vuonna 1979 yksityisasuntona.

## Lähteet
Sieppijärven työväentalo

**Sieppijärven työväentalo** sijaitsee Kolarissa Sieppijärvenkylässä Kolarin ja Pellon välisen valtatien varrella. Talon omisti Sieppijärven Työväentaloyhdistys ry. .

## Historia
Sieppijärven työväentalo valmistui vuonna 1957. Rakennuksen piirsi Sakari Korvanen. Tuolloin talon omisti Sieppijärven Työväentaloyhdistys ry..

## Rakennus
Rakennus on puolitoistakerroksinen, puurunkoinen ja harjakattoinen. Rakennuksen huoneistoala on n. 120 m². Alkuperäinen ulkovuoraus oli ponttilautaa, mutta on myöhemmin muutettu aaltopelliksi. Katto on sileä peltikate. Vuonna 1965 taloon rakennettiin vesijohto ja viemäri. Lämmitystapana on suora sähkölämmitys. Talon ikkunat ja ulko-ovet on uusittu. 

## Talon käyttö
Talo ei ole toiminut työväentalona enää noin 25 vuoteen, vaan se on vuokrattu asuinkäyttöön. Asuinpinta-alaa on 85 m². Talon kellarissa toimi parturiliike, mutta nekin tilat on muutettu asuinkäyttöön siten, että alakerrassa on sauna, pesuhuone ja makuuhuone.

## Lähteet
Litiumnitridi

**Litiumnitridi** (Li3N) on litium- ja nitridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä.  

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa litiumnitridi on ruskehtavan punaista tai harmahtavaa kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on heksagonaalinen. Litiumnitridi reagoi hyvin kiivaasti veden kanssa litiumhydroksidiksi ja ammoniakiksi. Aine on myös vahva pelkistin. Litiumnitridin rakenne on kerrosmainen ja litiumionien johtuvuus on poikkeuksellisen suuri (1,2·10−3 Ω−1cm−1). Kuumennettaessa litiumnitridiä noin 840 °C:n lämpötilaan se hajoaa.

Litiumnitridiä valmistetaan metallisen litiumin ja typen reaktiolla 500&ndash;800 °C:n lämpötilassa.
:6 Li + N2 → 2 Li3N

Litiumnitridiä käytetään katalyyttinä valmistettaessa kuutiollista boorinitridiä ja reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä. Yhdistettä on tutkittu myös käytettäväksi elektrodina litiumrikkiakuissa ja vedynvarastointisovellutuksiin. 

## Lähteet
Jimmy Birklin

**Jimmy Birklin** (s. 12. tammikuuta 1970) on ruotsalainen suunnistaja. Tampereen MM-kilpailuissa 2001 Birklin voitti sprintin maailmanmestaruuden. Viestissä Birklin saavutti kaksi MM-pronssia Detmoldin MM-kilpailuissa 1995 ja Invernessin MM-kilpailuissa 1999. EM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa on keskimatkan 25. sija vuodelta 2004. Birklin voitti yhden suunnistuksen maailmancupin osakilpailun vuonna 2000 ja sijoittui kokonaiskilpailussa parhaimmillaan kahdeksanneksi vuonna 1998. Juniorien MM-kilpailuissa Birklin saavutti MM-hopeaa pitkällä matkalla ja viestissä vuonna 1990.

## Lähteet
Jeesiön työväentalo

**Jeesiön Työväentalo** ”Nuorisotähti” on Sodankylässä, Jeesiön kylässä toiminut työväentalo.

## Historiaa
Jeesiön työväentalo on vuonna 1947 talkoilla rakennettu hirsirunkoinen työväentalo. Se sijaitsee Jeesiön kylässä noin 30 km Sodankylästä Kittilän suuntaan. Rakennuksen on suunnitellut talkooväki.

## Rakennus
Hirsirunkoisen talon alkuperäinen pärekatto on muutettu huopakatoksi, ja päältä vuoraamaton hirsirunko on sisältä vuorattu pahvilla. Talo koostuu salista ja 1960-luvulla rakennetusta näyttämöstä. Rakennuksen ovet ja ikkunat ovat uusittu, alkuperäinen puulämmitys on vaihdettu lämminilmapuhaltajaan. Vesi- ja viemäriverkostoa talossa ei ole. Sähköt ovat katkaistu. Talon pinta-ala on 128 m² se sijaitsee 5&nbsp;000 m²:n tontilla.

## Toimintaa
Talossa ei ole ollut toimintaa vuoden 1981 jälkeen.

## Lähteet
Nersornaat

**Nersornaat** (), Tanskassa myös nimellä **Grönlannin itsehallinnon ansiomitali** (), on grönlantilainen kunnianosoitus, joka on perustettu 1. toukokuuta 1989 Grönlannin itsehallinnon 10-vuotisjuhlan kunniaksi. Se on itsehallintoalueen hallituksen korkein mahdollinen kunnianosoitus, jota jaetaan Grönlannin hyväksi tehdyistä ansioista kulttuurin, talouden ja tieteen saralla. Samalle henkilölle voidaan myöntää sekä hopeinen että kultainen mitali.

Kunnianosoitusta jaetaan kahdessa luokassa (kultaisena ja hopeisena) ja mitalin nauha jäljittelee Grönlannin lippua:

*  kunniamerkin nauha

## Lähteet
Vääksyn työväentalo Torppa

Vääksyn työväentalo **Torppa** on Asikkalan kunnan Vääksyn kylässä (Asikkalan keskustaajama) sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Vääksyn työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1912. Sisällissodan aikana talo oli takavarikossa ja sen irtaimistoa tuhottiin. Vuonna 1931 yhdistyksen arvioitiin olevan ”Asikkalan toimikykyisin”, ja siinä oli noin 20 jäsentä. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon. Nykyään talon omistaa Vääksyn-Anianpellon Työväenyhdistys ry.

## Toimintaa työväentalolla
1930-luvun alussa talolla toimi näytelmäseura ja siellä järjestettiin valistuskursseja. Vuonna 1936 yhdistys sai viettää 30-vuotisjuhlansa, mutta nimismies valvoi tilaisuutta ja kielsi muutamien runojen ja laulujen esittämisen. Yleisöä oli paikalla noin 200 henkeä. Vuonna 1956 yhdistys vietti 50-vuotisjuhliaan talolla. Ohjelmassa oli juhlapuhe ja -runo, soittoa sekä lahtelaisten nuorisoryhmien esityksiä. Seuraavana vuonna Etelä-Hämeen työväenyhdistykset järjestivät yhteisen maakuntajuhlan Vääksyssä, ja työväentalon kentälle kokoontui noin 2&nbsp;000 hengen yleisö. 1950-luvun puolivälissä taloa kunnostettiin talkoilla. Vain sisämaalaus teetettiin palkkatyönä.

1980-luvulla taloa sekä vuokrattiin että yhdistys käytti sitä omiin tapahtumiinsa. Siellä järjestettiin kokouksia, tansseja, nuorisotoimintaa, urheiluharjoituksia ja juhlia sekä näytettiin elokuvia.

Myöhemmin talolla on toiminut ainakin kirpputori. Vuonna 2022 työväentalolla avautui 4H-yhdistyksen ylläpitämä kierrätyskeskus.

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen, ja se on vuorattu laudoilla 1960-luvun lopulla. Tällöin myös alkuperäinen pärekatto vaihdettiin peltikattoon ja talon puulämmitys vaihdettiin sähkölämmitykseksi. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, vahtimestarin asunto sekä ylimääräinen huone.

## Lähteet
Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta

**Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta** () on norjalainen ritarikunta, joka kuningas Olavi V perusti vuonna 1985. Sitä jaetaan kunnianosoituksena Norjan intressien hyväksi tehdyistä ansioista. Saajan ei tarvitse olla Norjan kansalainen. Erityisesti Norjassa työskenteleviä ulkomaalaisia diplomaatteja on tapana palkita ansioritarikunnalla Pyhän Olavin ritarikunnan sijaan. 

Ritarikunnan suurmestarina toimii Norjan hallitsija, joka vastaa uusista nimityksistä.

Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:

*  suurristi
*  komentaja tähdellä
*  komentaja
*  1. luokan ritari
*  ritari 

## Lähteet
Deerfield (Massachusetts)

**Deerfield** on kaupunki Massachusettsin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Franklinin piirikunnassa. 1600-luvulla Connecticut-joen varrelle perustetussa kaupungissa oli 5 090 asukasta vuonna 2020.

## Maantiede
Kaupungin pinta-ala on 86,68 neliökilometriä, josta 83,9 neliökilometriä maata ja 2,8 neliökilometriä vesistöjä. Massachusettsin etelä-osassa sijaitseva kaupunki rajautuu pohjoisessa Greenfieldiin, Montagueen koillisessa, Sunderlandiin kaakossa, Whatelyyn etelässä, Conwayhyn lännessä ja Shelburneen luoteessa.

## Lähteet
Salonsaaren työväentalo

**Salonsaaren työväentalo** oli Asikkalan kunnan Salonsaaressa sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Salonsaaren työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talon yhdistys hankki vuosien 1912 ja 1915 välillä: vuonna 1912 se ilmoitti SDP:n puoluetilastoon, ettei omistanut taloa, mutta vuonna 1915 talo oli olemassa. Yhdistyksen jäsenmäärä oli vuonna 1912 vain seitsemän ja vuonna 1915 kuusi. Myöhemmin se nousi hieman ja vaihteli 10–15 vaiheilla. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen sisällä oli kiistaa sosialidemokraattien ja kommunistien kesken, mutta yhdistys jäi sosialidemokraattiseksi.

Vuonna 1931 talolla aloitettiin luento- ja opastuskursseja, pääaineina kirjanpito ja järjestötehtävät. Kyseisenä vuonna yhdistyksen toiminnan kuvailtiin olevan ”vaatimatonta, mutta moitteetonta”. Talo taas oli "paikkakunnan oloihin katsoen tyydyttävä". Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. 

## Lähteet
FK Jerv

**Fotballklubben Jerv** eli **FK Jerv** on jalkapalloseura Grimstadista Norjasta. Se pelasi Norjan korkeimmalla sarjatasolla kaudella 2021-2022, mutta jäi viimeiselle sijalle ja tippui Norjan toiseksi korkeimmalle tasolle. Miesten kakkosjoukkue FK Jerv 2 pelaa Norjan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut
Leväslampi

**Leväslampi** tai **Leväslammi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Lampi
* Leväslampi, lampi Laukaassa
* Leväslampi, lampi Pertunmaalla
* Leväslampi, lampi Pieksämäellä

## Lammi
* Leväslammi, lampi Jämsässä
* Leväslammi, lampi Siikaisissa
Pont Jacques Chaban-Delmas

**Pont Jacques Chaban-Delmas** on vertikaalinen nostosilta Ranskassa. Sen vihki presidentti François Hollande 16. maaliskuuta 2013. Pont Jacques Chaban-Delmas on suurin vertikaalinen nostosilta Euroopassa. Silta nimettiin kunnianosoitukseksi sen ajan Ranskan pääministerin Jacques Chaban-Delmas’n mukaan.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          -0.551677,
          44.858169
        ]
      }
    }
  ]
}
Casey DeSantis

**Jill Casey DeSantis** (o.s. **Black**, s. 26. kesäkuuta 1980) on yhdysvaltalainen entinen uutisankkuri ja televisiojuontaja, ja nykyinen Floridan ensimmäinen nainen. Hänen puolisonsa on Floridan kuvernööri Ron DeSantis.

## Ura
Uransa alkuvaiheessa DeSantis juonsi NBC:n golf-ohjelmia. Hän toimi myös uutisankkurina Jacksonvillen paikallisella WJXT-kanavalla.

Vuonna 2014 DeSantis oli luomassa *The Chat* -keskusteluohjelmaa. Hän on käsikirjoittanut ja tuottanut televisiodokumentin *Champion, The JT Townsend Story*, joka kertoo high school -jalkapallon pelaaja J.T. Townsendista. Vuonna 2018 *Florida Politics* -lehti kuvasi DeSantista yhdeksi tunnetuimmista televisiokasvoista Jacksonvillen alueella.

## Yksityiselämä
Hän tapasi silloisen laivastoupseeri Ron DeSantisin Jacksonvillen laivastotukikohdan golfkentällä. Pari meni naimisiin syyskuussa 2010. Heillä on kolme lasta: Madison, Mamie ja Mason.

Lokakuussa 2021 Ron ilmoitti, että Caseyllä on rintasyöpä. Maaliskuussa 2022 hänen kerrottiin selättäneen syövän.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jorma Keskinen

**Jorma Keskinen** on suomalainen aerosolifysiikan professori Tampereen yliopistossa, sekä Hervannan kampuksen aerosolilaboratorion johtaja. Keskinen istuu aerosolitutkimusseuran hallituksessa.

## Lähteet
Norjan kansalaisuus

**Norjan kansalaisuus** on laillinen suhde Norjan kuningaskunnan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai adoptoimalla
Lapsi, joka on syntynyt 1. syyskuuta 2006 jälkeen saa automaattisesti Norjan kansalaisuuden, mikäli vähintään toisella vanhemmista sellainen on lapsen syntyessä.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksen perusteella kansalaisuuden voi saada perustapauksissa, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:

* vähintään 18-vuotias
* oleskellut Norjassa pysyvällä oleskeluluvalla vähintään kahdeksan vuotta viimeisen 11 vuoden aikana
* pystyy todistamaan henkilöllisyytensä ja esittämään tyhjän rikosrekisterin 
* 18–67-vuotiaiden tulee läpäistä Norjan yhteiskuntaoppia käsittelevä koe ja kielikoe
* oleskelee Norjassa ja osoittaa aikomusta jäädä Norjaan hakemuksen ajan
* on maksanut hakemukseen liittyvät maksut

Hakijoilla, jotka ovat naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa Norjan kansalaisen kanssa, vaadittu Norjassa asuttu aika lyhenee viiteen vuoteen.

Rikoksesta tuomittuihin henkilöihin sovelletaan karanteeniaikaa, jolla lykätään kansalaisuuden saamista Norjassa asutun ajan päälle. Tämä karanteeniaika riippuu siitä, millaisesta rikoksesta henkilö on tuomittu ja kuinka pitkä mahdollinen vankeusaika on ollut. Esimerkiksi 15 päivän vankeusrangaistus kääntyy 2,5 vuoden karanteeniksi kun taas 21 vuoden vankeus 39 vuoden karanteeniksi.

Norjan hallitus nosti kielitaitovaatimuksen tasolle B1 lokakuusta 2022 alkaen. Valtiottomilla henkilöillä sekä yli 55-vuotiailla, jotka ovat joko pakolaisia tai vammaisia, kielitaitovaatimuksen vaatimus on tasoa A1.

### Toisten Pohjoismaiden kansalaiset
Mikäli hakija on toisen Pohjoismaan kansalainen, hän voi saada kansalaisuuden ilmoituksella asuttuaan Norjassa vähintään seitsemän vuotta sekä esitettyään puhtaan rikosrekisterin ja maksettuaan hakemukseen liittyvät maksut.

Hakemuksen perusteella toisten Pohjoismaiden kansalaiset voivat saada Norjan kansalaisuuden asuttuaan Norjassa yhtäjaksoisesti vähintään kaksi vuotta, mikäli hakija on vähintään 12-vuotias. Yli 15-vuotiaan henkilön tulee toimittaa myös rikosrekisteriote Norjan viranomaisille. Myös kielitaitovaatimuksia on kevennetty ja esimerkiksi työnantajan todistus riittävästä norjan tai saamen kielen taidosta riittää.

## Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen
Norja on 1. tammikuuta 2020 lähtien sallinut kaksoiskansalaisuuden. Henkilöt, jotka ovat aiemmin joutuneet luopumaan Norjan kansalaisuudestaan saadessaan jonkin muun maan kansalaisuuden, voivat saada Norjan kansalaisuuden takaisin ilmoituksella.

Kansalaisuuden voi jälkikäteen menettää, mikäli henkilö on laittanut hakemukseen tahallaan harhaanjohtavaa tietoa. Tätä ei tosin lähtökohtaisesti sovelleta lapsiin.

## Lähteet
Yli-Simon työväentalo

**Yli-Simon työväentalo** on Ranuan kunnassa sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Yli-Simon työväentalo on rakennettu 1957.
 
## Rakennus
Rakennus on puurunkoinen ja lautaverhottu talo. Alkuperäinen kate oli huopa. Lämmitysmuotona on ollut puulämmitys. Rakennukseen tulee kylmä vesi, ja talossa on sähköt. Taloa on remontoitu talkoovoimin 1990-luvulla. Silloin talo maalattiin ja katteeksi vaihdettiin peltikatto. Talon pinta-ala on 130 m², ja se sijaitsee 3&nbsp;700 m²:n yksityisen omistamalla tontilla. Tontti on vuokrattu talon omistavalle Ylisimon Järjestöyhdistys ry:lle vuoteen 2030 asti. Tontilla on myös talousrakennus.

## Toimintaa työväentalolla
Talon käyttö keskittyy kesäaikaan, koska uuneja ei voi enää lämmittää. Talossa järjestetään kokouksia ja tansseja, ja sitä vuokrataan juhlakäyttöön.

## Lähteet
Miksi nukumme?

**Miksi nukumme?** on kirjailija ja unitutkija Matthew Walkerin vuonna 2017 julkaisema unta ja sen merkitystä käsittelevä tietokirja.

## Lähteet
Loimaan työväentalo

**Loimaan työväentalo** on Loimaan kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo. Nykyään talon omistaa Vasemmistoliiton Loimaan kunnallisjärjestö ry.

## Historiaa
Loimaan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1894. Työväentalo rakennettiin vuosina 1905–1907. Aluksi työväenyhdistys vuokrasi tontin ja se lunastettiin omaksi 1950-luvulla. Talo myytiin urheiluseura Loimaan Voimalle 1930-luvulla. Työväenyhdistys lakkautettiin kommunistisena ja työväentalo takavarikoitiin vuonna 1931.

## Rakennus
Vuonna 1907 valmistunut talo on palanut monta kertaa. Palojen jälkeen sitä on korjattu ja laajennettu. Vain vuodelta 1957 peräisin olevat piirustukset ovat säilyneet. Talo on peruskorjattu nykyaikaiseksi vuonna 2012. Juhlasalin tanssiparketti on uusittu vuonna 2022. Juhlasalin pinta-ala on 135 m², ja tilaa on 120 hengelle. Ravintolasali on 61 m², ja tilaa on 50 hengelle. Talo on myös esteetön.

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalon tupaantuliaisissa marraskuussa 1908 yleisöä oli paikalla kohtalaisesti. Tervehdyspuheessa mainittiin, että työväestön auliin uhrautuvaisuuden avulla talon rakentamisessa olleet vaikeudet on voitettu. Ohjelma oli monipuolinen. Työväentalolla järjestettiin myös luentotilaisuuksia. Esimerkiksi 1912 työväentalolla järjestettiin iltamat, joiden ohjelma sisälsi puhetta, runonlausuntaa, näytelmää, laulua ja tanssia. Vuonna 1931 Sosialidemokraattisen Nuorisoyhdistyksen järjestämät iltamat jouduttiin peruuttamaan, kun paikalle tuli 30 autoa naapuripitäjistä. Loimaan nimismies aikoi pitää asian vuoksi kuulusteluja, katsotaanko työväenyhdistys rikolliseksi kommunistiseksi yhdistykseksi.

## Nykyinen käyttö
Taloa käytetään kunnallisjärjestön omassa käytössä ja vuokrataan myös juhla- ja kokouskäyttöön.

## Lähteet
Youtube Shorts

**Youtube Shorts** on videopalvelu Youtuben osio lyhytvideoille eli alle minuutin pituisille pystysuuntaisille videoille. Avaamisensa jälkeen videoita on katseltu yhteensä yli viisi biljoonaa kertaa.

## Yleistä
Youtube Shorts muistuttaa toiminnaltaan vahvasti Tiktokia. Youtuben osana toimivassa palvelussa käyttäjä selaa loputtomana jatkuvaa videoiden virtaa. Videoiden pituus on 15–60 sekuntia ja ne ovat pystysuuntaisia. Käyttäjä voi muokata videoitaan ja lisätä niille musiikkia. Perinteisten Youtube-videoiden tapaan Shorts-videoita voi kommentoida ja tykätä. Youtube Shorts on lähtökohtaisesti älypuhelimille suunnattu palvelu, mutta se toimii myös muilla laitteilla hakemalla Youtubesta aihetunnisteella #shorts.

## Historia
Youtube Shorts julkaistiin syyskuussa 2020 beta-versiona ensimmäisenä Intiassa, kun maassa kiellettiin Tiktokin käyttö. Maaliskuussa 2021 se otettiin käyttöön Yhdysvalloissa, ja heinäkuussa 2021 maailmanlaajuisesti useiden maiden testikäyttöjen jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Hyperion (tornitalo)

**Hyperion** on 85 metriä korkea tornitalo Helsingin Vuosaaressa. Se valmistui Vuosaaren metroaseman ja kauppakeskus Columbuksen kaakkoispuolelle kesällä 2023. Tornitalossa on 216 vuokra-asuntoa. Asukkaiden käytössä on muun muassa kerhohuone, kattoterassi, pesutupa ja näköalasaunoja.

Hyperionin viereen rakennetaan toinen tornitalo, pilvenpiirtäjäksi laskettava 120-metrinen Atlas, jonka on määrä valmistua vuonna 2024. Tornitaloja on rakennettu samaan aikaan, ja niiden julkisivut noudattavat samaa tyyliä. Julkisivussa on metallinhohtoisen pronssin sävyistä faceal-värjättyä betonia, johon on toteutettu graafista kuviointia.

Ensimmäinen tornitalo Cirrus valmistui metroaseman läheisyyteen vuonna 2005. Kahden uuden tornin on sanottu tasapainottavan alueen profiilia. 
 
## Rakentaminen
Hyperionin omistaa saksalainen kiinteistösijoitusyhtiö Union Investment, ja sen urakoitsijana toimi Skanska. Hankkeen kokonaisarvo oli noin 74 miljoonaa euroa, josta Skanskan urakkasopimuksen arvo oli noin 47 miljoonaa.

Hyperion rakennettiin muista tornitaloista poikkeavalla tavalla, sillä se on täysin betonitalo, jonka julkisivu koostuu niin kutsutuista sandwich-elementeistä. Kun elementit nostettiin paikalleen, julkisivu oli heti valmis. Tekniikka on tyypillinen tavallisessa asuintalorakentamisessa, kun taas tornitalot rakennetaan tavallisesti pilaripalkkimenetelmällä, ja niissä on kevyet julkisivurakenteet.

Hyperion saavutti lopullisen korkeutensa marraskuussa 2022.

## Asunnot
Hyperioniin valmistui 216 asuntoa, joista jokaiseen toteutettiin viherhuone. Asunnoista 92 on yksiöitä, 75 kaksioita ja 49 kolmioita. Huoneistojen koot vaihtelevat 24 neliöstä 69,5 neliöön.

## Kuvia

Tiedosto:Delfiinikortteli tower blocks in Vuosaari, Helsinki, Finland, 2022.jpg|Rakentuva Delfiinikortteli kesällä 2022: vasemmalla Hyperion.
Tiedosto:Hyperion tornitalo eteläpuolelta (Vuosaari, Helsinki) maaliskuu 2023.jpg|Harjakorkeudessaan oleva Hyperion kuvattu eteläpuolelta maaliskuussa 2023.


## Katso myös
* Tornitalot Suomessa
* Luettelo Suomen korkeimmista rakennuksista

## Lähteet
Lektar

**Lektar Oy** on vuodesta 1949 asti toiminut suomalainen teknisen tukkukaupan yritys. Ilmailualan tarvikkeilla aloittanut yritys myy nykyisin tuotteita etenkin rakennusalalle ja teollisuuden eri sektoreille. Lektar Oy on Lektar-yhtymän emoyhtiö, jonka lisäksi yritysryhmään kuuluvat tuotanto- ja pakkauskoneita maahantuova Bedika Oy ja Virossa toimiva myyntiyhtiö Lektar Eesti Oü. Ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ohella Lektar välittää kodin taloustavaroita, kodinturvatuotteita, lattianpäällysteitä, puutarha- ja kylpyhuonekalusteita sekä katto- ja seinäpaneeleita.

Vuonna 2021 Lektar Oy:n liikevaihto oli 25,3 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 54. Bedika Oy:n liikevaihto oli 1,3 miljoonaa ja henkilöstömäärä 4.

## Historiaa
Lektar Oy:n perustivat Suomen ilmavoimien upseerit vuonna 1949 hankkimaan varaosia ilmavoimien koneisiin. Yrityksen nimi muodostettiin sanasta ’lentokonetarvike’. Vuonna 1975 Lektarin osti tytäryhtiökseen kymmenen vuotta aiemmin perustettu Teollisuus-Teräs Oy, joka kuitenkin myytiin vuonna 1986 ja toimitusjohtajana vuodesta 1975 toiminut Kalevi Ensio Lappalainen perheineen keskittyi Lektariin. Vuonna 1992 tehtiin sukupolvenvaihdos, jossa toimitusjohtajaksi tuli Lappalaisen tytär Anne Huuskonen. Vuonna 1997 hän siirtyi talouspäälliköksi ja toimitusjohtajaksi tuli Petri Lappalainen.

Leipomokoneita ja -materiaaleja välittävä, vuonna 1989 perustettu Bedika Oy tuli osaksi Lektar-yhtymää vuonna 1999. Bedikaan fuusioitiin vuonna 2010 pakkauskoneyritys Oy Suomen HPK Ab. Kahta vuotta myöhemmin Lektar osti ullakkoportaita sekä seinä- ja kattoluukkuja valmistavan Jonsir Oy:n ja vuonna 2021 Bedika Oy osti pakkauskoneyritys Hilpac Oy:n liiketoiminnan.

Lektar toimi aiemmin Helsingin Itäkeskuksen Maamerkki-tornitalossa (nyk. Helmitorni). Nyt toiminta on keskittynyt Hiekkakiventielle Helsingin Pihlajamäessä Kehä I:n vieressä.

## Lähteet
Rasputin (laulukirja)

**Rasputin** (myös *Raspu* tai *Raspuutin*) on Tampereen yliopiston teekkareiden yhteinen laulukirja. Kirja on muovikantinen ja väriltään punavalkoinen. Kirjaa käytetään erityisesti sitseillä ja osana teekkareiden laulukulttuuria. Laulukirjasta on olemassa verkkoversio.

Laulukirjan 13. painos julkistetiin syksyllä 2024. 

Laulukirjan julkaisun hallinnoi ja kustantaa teekkarien perinnekulttuuria vaaliva yhdistys PerinneSeura Ry.

## Historia

Laulukirja Rasputinin ensimmäinen painos julkaistiin vuonna 1965, mutta tämän jälkeen lauluperinne katkesi muutamaksi vuosikymmeneksi. 80-luvulla sekä 90-luvun alussa Hervannan kampuksen teekkarit käyttivät laulumuistinsa tukena pääasiallisesti suomalaisten koneteekkareiden yhteistä laulukirja Wirsua. Vuonna 1995 julkaistu Rasputinin ”noin ensimmäinen” eli ensimmäinen moderni painos, jonka jälkeen uusia painoksia on julkaistu noin kahden vuoden välein.

## Aiheesta muualla

* Netti-Rasputin

## Lähteet
Atlas (tornitalo)

**Atlas** on 120 metriä korkea tornitalo Helsingin Vuosaaressa. Se valmistui osaksi Delfiinikorttelia kauppakeskus Columbuksen kaakkoispuolelle aivan Vuosaaren metroaseman läheisyyteen. Pilvenpiirtäjäksi luokiteltava talo valmistui lokakuussa 2024. Atlaksessa on 33 kerrosta ja 288 vuokra-asuntoa.

Atlaksen itäpuolella on toinen, noin 85 metriä korkea Hyperion, joka valmistui kesällä 2023. Molempien talojen julkisivut muodostuvat metallinhohtoisen pronssin sävyisestä faceal-värjätystä betonista, johon on toteutettu graafista kuviointia. Tehosteena käytetään metalliverhousta.

Vuosaaressa on jo ennestään ollut yksi tornitalo, vajaa 90 metriä korkea Cirrus. Atlaksen ja Hyperionin on sanottu tasapainottavan alueen profiilia.

## Rakentaminen
Atlaksen omistaa Union Investment ja on rakentanut Skanska. Atlas on Skanskan korkein Suomeen rakentama talo. Hankkeen kokonaisarvo on noin 100 miljoonaa euroa, josta Skanskan urakkasopimuksen arvo on noin 68 miljoonaa. Skanska on rakentanut myös viereisen Hyperionin.

Atlas rakennettiin muista tornitaloista poikkeavalla tavalla, sillä se on täysin betonitalo, jonka julkisivu koostuu esivalmistetuista sandwich-elementeistä. Kun elementit nostettiin paikalleen, julkisivu oli heti valmis. Tekniikka on tyypillinen tavallisessa asuintalorakentamisessa, mutta tornitalot rakennetaan tavallisesti pilaripalkkimenetelmällä, ja niissä on kevyet julkisivurakenteet.

## Asunnot ja tilat
Lähes jokaiseen asuntoon on toteutettu viherhuone. Ylin kerros on varattu asukkaiden yhteisille tiloille.

## Kuvia

Tiedosto:Atlas tornitalo rakenteilla (Vuosaari, Helsinki) maaliskuu 2023.jpg|Atlas rakenteilla maaliskuussa 2023. Kuvassa se on saavuttanut noin puolivälin korkeuden. Taustalla Cirrus.
Tiedosto:Atlas high-rise apartment building (Vuosaari, Helsinki, Finland) Sep 4, 2025.jpg|Atlas kuvattuna pohjoispuolelta.


## Katso myös
* Tornitalot Suomessa
* Luettelo Suomen korkeimmista rakennuksista

## Lähteet