Sumbawa Besar

**Sumbawa Besar** on Sumbawan saaren hallintokeskus läntisen Pienten Sundasaarten provinssissa Indonesiassa. Kaupunki sijaitsee Balin ja Lombokin itäpuolella sekä Floresin länsipuolella Indonesian saaristossa. Se toimii saaren pääkaupunkina, mutta ei ole yhtä matkailupainotteinen kuin naapurisaaret, mikä luo rauhallisen ilmapiirin ja rajallisen palvelutarjonnan. Kaupunki on käytännöllinen lähtöpaikka saaren muihin kohteisiin, kuten Moyo-saaren luonnonsuojelualueeseen ja maailmanluokan surffauspaikkoihin.

## Maantiede ja ympäristö
Sumbawa Besar sijaitsee korkealla merenpinnasta, ja sitä ympäröivät kukkulat ja vuoret. Kaupungin läheisyydessä on surffaukseen soveltuvia ranta-alueita sekä Moyo-saari, joka tunnetaan luonnostaan ja retkeilymahdollisuuksistaan. Sumbawan saari koostuu kahdesta pääalueesta: läntisestä Sumbawasta ja itäisestä Bimasta, joilla on erilaiset kielelliset ja kulttuuriset piirteet.

## Historia
Sumbawan saaren historia heijastaa monimutkaisia kulttuurisia, uskonnollisia ja kaupallisia vuorovaikutuksia Kaakkois-Aasiassa. Saaren keskeinen sijainti on tehnyt siitä tärkeän kaupan ja kulttuurin risteyskohdan, ja sen vientituotteita, kuten sappankesalpiniaa, riisiä ja hevosia, arvostettiin alueella. Historiallisesti saaren yhteiskuntajärjestys oli kerrostunut, koostuen aatelistoista, vapaista ihmisistä ja orjista, erityisesti Bimassa, jossa sulttaanien ja neuvostojen hallinto oli tiukasti järjestäytynyt. Makassarin valtakunta toi islamin saarelle 1600-luvulla, ja Hollannin Itä-Intian kauppakomppania (VOC) otti saaren valvontaansa 1660-luvulla, mutta paikalliset kuningaskunnat säilyttivät autonomiansa. Vuonna 1815 Tamboran tulivuorenpurkaus aiheutti valtavaa tuhoa, hävittäen Tamboran ja Pekatin kuningaskunnat ja vaikuttaen maailmanlaajuisesti ilmastoon, aiheuttaen muun muassa "vuoden ilman kesää". Hollantilainen siirtomaavalta tiukensi otettaan 1800-luvulla, ja 1900-luvun alussa Sumbawan ruhtinaskunnat liitettiin tiiviimmin siirtomaahallintoon. Japanilaisten miehitys vuosina 1942–1945 ja Indonesian itsenäistyminen vuonna 1949 muuttivat saaren poliittista maisemaa, ja perinteiset sulttaanikunnat lakkautettiin 1950-luvulla.

## Kulttuuri ja perinteet
Sumbawa Besar tunnetaan merenelävistä valmistetuista ruoistaan sekä paikallisista esityksistä ja perinteistä, jotka ovat osa alueen kulttuurielämää. Kaupungin keskeinen nähtävyys on Dalam Loka, 1800-luvun loppupuolella rakennettu puinen sulttaanin palatsi, joka liittyy alueen historiaan ja perinteiseen arkkitehtuuriin. Sumbawalaiset, noin 477&nbsp;000 hengen väestö, keskittyvät pääosin saaren länsiosiin ja puhuvat useita murteita, joista Sumbawa Besarin murre toimii yhteisenä. Vaikka indonesian kieltä käytetään yleisesti, sumbawalaiset suosivat omaa kieltään arkipuheessa. Suurin osa sumbawalaisista on muslimeja, mutta perinteiset uskomukset ja animistiset käytännöt, kuten seremoniat suojautuakseen pahoilta voimilta, ovat edelleen osa arkea.

## Elinkeinot ja yhteisöllisyys
Sumbawalaisten elinkeino perustuu pääasiassa maanviljelyyn, erityisesti riisipelloilla ja sateenvaraisilla kuivilla viljelysmailla, sekä karjankasvatukseen, mukaan lukien puhvelit, naudat, vuohet ja hevoset. Yhteisöllisyys näkyy perinteisissä vastavuoroisuuden muodoissa, kuten basiru-järjestelmässä, jossa kyläläiset auttavat toistensa pelloilla, ja saleng tulong -järjestelmässä, joka koskee ruokatarjoiluja juhlissa. Asutus koostuu kyläyhteisöistä, joissa on yleensä moskeija, kokoussali ja riisilato, ja kyläelämää johtaa vaaleilla valittu päällikkö. Alueen kehittämistarpeet liittyvät erityisesti maataloustuotteiden, kuten hunajan, helmien ja puutavaran, markkinointiin.

## Matkailu ja palvelut
Sumbawa Besar ei ole merkittävä matkailukohde, mutta se tarjoaa majoitus- ja ruokailuvaihtoehtoja, kuten warungeja, sekä toimii porttina saaren muihin kohteisiin. Kaupunkiin pääsee lentäen Lombokista tai maitse ja lautalla. Matkailijoille on saatavilla tarvittavia palveluja, mutta tarjonta on rajallisempaa kuin naapurisaarilla. Sumbawan saarella on huomattavaa matkailupotentiaalia sen luonnon ja kulttuurin vuoksi, erityisesti Moyo-saaren ja surffauskohteiden ansiosta.

## Lähteet