Jixia-akatemia

**Jixia-akatemia** (; ”Ji-portin akatemian palatsi”) oli muinaisen Kiinan merkittävin oppineiden kokoontumis- ja väittelypaikka taistelevien läänitysvaltioiden kaudella (475–221 eaa.). Se sijaitsi Qi-valtion pääkaupungissa Linzissä, nykyisen Shandongin maakunnan alueella. Akatemia kukoisti lähes 150 vuotta ja kokosi yhteen aikakauden kuuluisimmat filosofit, tiedemiehet ja valtiomiehet: siellä väittelivät esimerkiksi Mengzi, Xunzi ja Zou Yan. Tutkijat pitävät sitä maailman ensimmäisenä valtiollisena korkeakouluna, kiinalaisen filosofian "sadan koulukunnan" (百家爭鳴, *bǎijiā zhēngmíng*) merkittävimpänä kasvualustana sekä taolaisen meditaatiokirjallisuuden syntypaikkana.

## Nimi ja sijainti

Akatemian nimi tulee sen sijainnista Linzin kaupungin läntisen portin ulkopuolella. Portti oli nimetty sadonjumala Ji:n eli Hou Jin (后稷) mukaan. Linzi oli tuolloin yksi Kiinan suurimmista kaupungeista, joka käsitti kaksi erillistä muurein ympäröityä aluetta: alkuperäisen kaupungin sekä Tian-suvun hovialueen sisälinnan. Akatemia rakennettiin kaupungin länsipuolelle, ulomman muurin viereen.

Arkeologiset kaivaukset ovat paikantaneet rakennuskokonaisuuden nykyiseen Zibon kaupungin Linzi-piiriin Shandongin maakunnassa. Helmikuussa 2022 ilmoitettiin viisi vuotta kestäneiden kaivaustöiden tuloksista: raunioalueelta paljastui neljä rakennusperustusriviä, jotka muodostavat suorakulmaisen puolisuunnikkaan muotoisen kokonaisuuden – laajimmillaan noin 210 metriä idästä länteen ja 190 metriä pohjoisesta etelään, kokonaispinta-alaltaan lähes 40 000–52 000 neliömetriä.

## Tausta: Qi-valtio ja Tian-suku

Jixia-akatemian synty liittyy kiinteästi kiinalaisen Qi-läänitysvaltion poliittiseen tilanteeseen 300-luvun eaa. alussa. Qi:tä oli vuosisatoja hallinnut Jiang-suku, joka palautui mytologisessa perinteessä Zhou-dynastian perustajiin. 380-luvulla eaa. vallan kaappasi kuitenkin Tian-suku: herttua Huan mursi sisäisen opposition ja surmautti sisarensa, veljenpoikansa sekä äitinsä varmistaakseen valtansa. Myöhemmin herttua Tai (Tian Hei) syrjäytti lopullisesti Jiang-dynastian.

Uuden Tian-dynastian legitimiteetin vahvistaminen vaati symbolisia ja kulttuurisia toimenpiteitä. Osittain tähän tarpeeseen vastasi Jixia-akatemia: kokoamalla ympärilleen kaikkein lahjakkaimpia oppineita hallitsija osoitti pätevyyttään ja viisauttaan. Akatemian kehittämät poliittiset teoriat (*Huanglao*) tarjosivat puolestaan valtiolliselle vallalle filosofisen oikeutuksen. Akatemian perustaminen ei siis ollut ainoastaan tiedon rakastamista vaan myös dynastista politiikkaa.

## Historia

Akatemian perustamisvuodesta käydään edelleen keskustelua. Sima Qian mainitsee perustajana kuningas Xuanin ja antaa ajankohdaksi noin 318 eaa. Xu Ganin mukaan akatemia perustettiin kuitenkin jo kuningas Xuanin isoisän, Qi:n herttua Huanin, hallituskaudella noin 374 eaa. John Makeham on osoittanut, että Sima Qianin tekstit voidaan tulkita myös niin, että kuningas Xuan kunnosti olemassaolevan laitoksen eikä perustanut sitä alusta alkaen.

Kuningas Xuan teki Jixia-akatemiasta oman aikansa vertaansa vailla olevan tiedon ja ajattelun keskuksen, jossa akateemisella riippumattomuudella ja ajatuksenvapaudella oli keskeinen asema. Akatemian johtavat henkilöt asuivat kuninkaallisella tuella rakennetuissa rakennuksissa. Lisäksi oppineille myönnettiin poikkeuksellisia yhteiskunnallisia etuoikeuksia, jotka asettivat heidät käytännössä hoviaristokratian tasoiseen asemaan, vaikka he tulivatkin usein alemmista yhteiskuntaluokista.

Vuodelta 81 eaa. peräisin oleva *Suola- ja rautakeskustelu* (盐铁论) antaa elävän kuvan akatemian vilkkaudesta: sen mukaan kuningas Xuanin kaudella Jixiassa väitteli samanaikaisesti yli tuhat oppinutta. Teksti on kirjoitettu anti-kungfutselaisen näkökulman inspiroimana, joten se on pikemminkin retorinen kuin tarkka tilastotieto, mutta se kertoo jotain siitä, millaisena akatemia myöhemmin muistettiin.

Jixia-akatemian kukoistus jatkui useimpien kirjallisuuslähteiden mukaan kuningas Minin hallituskauden (noin 300–284 eaa.) alkuun saakka. Kuningas Min ajautui katastrofaaliseen ulkopolitiikkaan: vuonna 284 eaa. Yan-valtion johtama liittoutuma hyökkäsi Qi:hin, miehitti suurimman osan valtion alueesta ja ryösti pääkaupunki Linzin. Tämä hajotti akatemian oppineiston, ja ne, jotka pystyivät, pakenivat muihin valtioihin. Akatemia kuitenkin jatkoi toimintaansa jossain määrin aina Qi-valtion kukistumiseen asti vuonna 221 eaa. 
 

## Oppineita ja filosofisia koulukuntia

Jixia-akatemia edusti ainutlaatuista intellektuaalista ilmiötä: se ei pakottanut oppilaita yhteen oppijärjestelmään vaan salli eri filosofisten koulukuntien rinnakkaiselon ja keskinäisen väittelyn. Tämä pluralismi oli keskeinen syy siihen, miksi niin monet eri suuntausten edustajat suostuivat tulemaan sinne. 

Erityisen merkittävää oli se, miten akatemia muutti *shi*-luokan (士) eli oppineiden asemaa kiinalaisessa yhteiskunnassa. Alun perin he olivat feodaalisten hallitsijoiden asepalvelijoita, mutta taistelevien läänitysvaltioiden kaudella he muuttuivat vähitellen kirjanoppineiksi, jotka myivät osaamistaan eri hallitsijoille. Jixia vahvisti tämän muutoksen: oppineista tuli arvostettuja asiantuntijoita, joiden neuvoja hallitsija tarvitsi.

Kungfutselainen filosofi Mengzi toimi Qi:n virkamiehenä ja oppineena Jixia-akatemiassa vuosien 319 ja 312 eaa. välillä. *Mengzi*-tekstissä on useita kuuluisia kohtauksia, joissa filosofi neuvoo kuningas Xuania hyveellisestä hallinnosta. Nämä dialogit syntyivät juuri akatemian kontekstissa.

Myöhäisemmän kungfutselaisuuden merkittävin kehittäjä Xunzi saapui Qi:hin noin 13–15-vuotiaana eli noin 297–295 eaa. Hän ei ainoastaan opiskellut siellä vaan nousi lopulta akatemian johtavaksi oppineeksi. 

Luonnonfilosofiaa edustaneen koulukunnan (陰陽家, *Yīnyángjiā*) perustaja Zou Yan oli kotoisin Qi-valtiosta ja toimi Jixia-akatemian johtavana oppineena. Hänet tunnettiin monipuolisena intellektuellina: filosofina, historioitsijana, poliitikkona, luonnontutkijana, maantieteilijänä ja astrologina.
 

*[[Zhuangzi]]* (莄周, n. 369–286 eaa.) on perinteisesti yhdistetty Jixiaan, joskin hänen läsnäolostaan ei ole suoria historiallisia todisteita. Akatemian taolaiset opit ovat kuitenkin niin lähellä ''Zhuangzin'' teoksessa esitettyjä ajatuksia, että yhteys on hyvin mahdollinen.

*Chunyu Kun* (淳于髡) oli taitava puhuja ja hoviviihdyttäjä, joka *Suola- ja rautakeskustelun* mukaan Mengzin tavoin "laiminlöi hänelle tarjotun korkean viran, mieluummin puhuen valtion asioista."

## Tekstuaalinen tuotanto: Guanzi ja Neiye

*Guanzi* (管子) on laaja filosofinen ja poliittinen tekstikokoelma, joka on nimetty Zhou-dynastian aikaisen Qi-valtion valtiomiehen Guan Zhongin (n. 720–645 eaa.) mukaan, vaikka tekstien varsinaiset kirjoittajat ovat anonyymejä. Suurin osa tutkijoista katsoo kokoelman ydinosan syntyneen Jixia-akatemiassa 300-luvun eaa. loppupuolella. *Guanzi* sisältää tekstejä taloudesta, hallinnosta, sotilasteoriasta, luonnonfilosofiasta ja meditaatiosta – ja se on säilynyt kokonaisena, toisin kuin suurin osa Jixian oppineiden muista teoksista.

*Neiye* (內業, "Sisäinen työ" tai "Sisäinen harjoittelu") on *Guanzi*-kokoelman luku 49. Se on ajoitettu noin vuoteen 350 eaa., ja sitä pidetään vanhimpana säilyneenä kiinalaisena tekstinä, joka kuvaa taolaisia hengitysmeditaatiotekniikoita ja *[[qi]]*:n (氣) eli elämänvoiman kierrättämistä. 

*Neiye* on kirjoitettu rytmisenä nelitavuisena proosana ja koostuu 26 säkeistöstä. Teksti käsittelee muun muassa *qi*:n keräämistä ja kierrättämistä mielenhallinnan avulla, "Yhden ylläpitämistä" (*shouyi*, 守一) meditatiivisena harjoituksena sekä kolmen elämänvoiman – *jing* (精, elämänesanssi), *qi* ja *shen* (神, henki) – harmonisen tasapainon saavuttamista. Teksti myös yhdistää sisäisen harjoittelun hyvän hallitsijan ideaaliin: vain itseään kehittämällä hallitsija voi saavuttaa kypsyyden johtaa valtiota. 

*Guanzi*-kokoelman kolme muuta meditaatioluvuissa – *Xinshu I* ja *II* ("Mielentekniikat") sekä *Baixin* ("Puhdas mieli") – on myös yhdistetty Jixian Huanglao-ajattelijoihin. Harold D. Rothin analyysi osoittaa, että nämä tekstit ovat johdannaisia *Neiyestä* ja pyrkivät soveltamaan sen sisäisen kultivaation opetuksia konkreettisesti hallitsemisen käytäntöön.

## Yhteys Daodejingiin

Useat tutkijat ovat ehdottaneet, että Jixia-akatemia oli myös paikka, jossa *Daodejing* sai nykyisen muotonsa. Russell Kirklandin mukaan *Neiye* ja *Daodejing* jakavat niin paljon sanastoa ja käsitteistöä, että on mahdollista, että tekstit muotoiltiin samoissa piireissä. Guodianin bambukäsikirjoitusten löytö vuonna 1993 toi esiin *Daodejingin* osien varhaisia hahmotelmia. Nämä vahvistivat kuvaa Jixian monitieteellisestä intellektuaalisesta ilmapiiristä, jossa taolaiset, kungfutselaiset ja luonnonfilosofiset tekstit kehittyivät rinnakkain. 

## Huanglao-koulukunta

Huanglao (黃老, sanoista *Huáng Dì* "Keltainen keisari" ja *Lǎozǐ* "Laozi") oli taolainen poliittinen filosofia, joka syntyi ja kukoisti nimenomaan Jixia-akatemiassa. Koulukunta pyrki yhdistämään Laozin mystistä luonnonfilosofiaa ja myyttisen Keltaisen keisarin käytännöllisen hallinnon oppeja.

Huanglao-ajattelun keskeisiä piirteitä olivat ensinnäkin hallitsijan passiivisuuden (*[[wu wei]]*, 無為) korostaminen. Viisaan hallitsijan ei tule puuttua asioihin pakottaen vaan antaa luonnollisten prosessien kulkea omaan tahtiinsa. Toisekseen ajattelu korosti lakia (*fa*, 法) yhteiskuntajärjestyksen perustana, mikä lähensi koulukuntaa legalismiin. Lisäksi Huanglao sitoi sisäisen meditaation ja itsensä kehittämisen hyvän hallitsemisen edellytyksiksi: poliittinen *wu wei* nähtiin seurauksena hallitsijan saavuttamasta sisäisestä tasapainosta.

Huanglaosta tuli merkittävä poliittinen oppi Han-dynastian varhaisella kaudella (206–141 eaa.), jolloin se oli käytännössä koko valtakunnan ideologinen pohjavire. Mawangduin vuonna 1973 löydetyissä silkkikäsikirjoituksissa on laaja Huanglao-tekstitradition edustus, mikä todistaa koulukunnan historiallisesta merkityksestä. Koulukunta syrjäytyi kungfutselaisuuden nousun myötä vuodesta 136 eaa. alkaen, mutta vaikutti edelleen taolaisessa perinteessä.

## Poliittinen merkitys

Jixia-akatemia on historiallisesti merkittävä myös siksi, että se edustaa ensimmäistä dokumentoitua tapausta, jossa valtio alkoi systemaattisesti toimia tieteen suojelijana. Donald Harper luonnehtii sitä ensimmäiseksi kirjallisesti dokumentoiduksi tapaukseksi, jossa valtio näki velvollisuudekseen toimia oppineiden suojelijana.

## Vaikutus kiinalaiseen ajatteluun

Jixia-akatemian pitkäaikainen vaikutus näkyy useilla keskeisillä alueilla kiinalaisessa kulttuurissa.

Kungfutselaisten ajattelijoiden Mengzin ja Xunzin vastakkaiset käsitykset ihmisluonnosta – edellisellä myönteinen, jälkimmäisellä kielteinen – syntyivät ja terävöityivät juuri Jixiassa. Tämä ajattelullinen jännite säilyi merkittävänä koko myöhemmässä kiinalaisessa filosofisessa perinteessä. Tang-dynastian aikana Xunzin ajattelu alkoi saada kritiikkiä, kun taas Mengzin näkemys nousi Song-dynastian uuskungfutselaisuudessa kanoniseen asemaan. Guodian bambukäsikirjoitusten löytö on kuitenkin avannut uudelleen kysymyksen siitä, millainen ei-mengziläinen kungfutselainen perinne Jixiassa eli.

Zou Yanin Jixiassa muotoilema yin-yang-viiden elementin synteesi muodostui Han-dynastian aikana koko kiinalaisen maailmankuvan selkärangaksi. Se vaikutti lääketieteeseen, tähtitiedettä, dynastioiden legitimaatioteoriaan ja jokapäiväiseen elämänfilosofiaan. Vaikka Zou Yanin omat kirjoitukset hävisivät, hänen ajattelunsa välittyi *Guanzin*, *Lüshi chunqiun* ja Han-dynastian kosmologisten tekstien kautta. 

*Neiye*-teksti ja muut *Guanzi*-luvut loivat pohjan koko kiinalaiselle meditaatiotraditiolle. Tekstin käsitteistö – *qi*:n viljeleminen, kolmen voiman harmonia, "Yhden ylläpitäminen" – siirtyi suoraan taolaisen sisäisen alkemian (*neidan*, 內丹) ja perinteisen kiinalaisen lääketieteen traditioihin. Roth on osoittanut, että *Neiye* vaikutti myös *Zhuangziin*, *Huainanzihin* ja lopulta koko taolaisen mystiikan kehitykseen.

Huanglao-koulukunnan kehittämät lain ja *wu wei* -passiivisuuden yhdistelmät muokkasivat kiinalaista hallintoteoriaa Han-dynastian aikana. Koulukunnalla oli myös konkreettinen poliittinen vaikutus: Han-dynastian varhaiskauden hallitsijat omaksuivat Huanglao-ajattelun periaatteet tukeakseen väestön toipumista Qin-dynastian rankasta hallinnosta.

## Katso myös

* Taistelevat läänitysvaltiot
* Sata koulukuntaa
* Mengzi
* Xunzi
* Zou Yan
* Sima Qian
* Daodejing
* Zhuangzi

## Lähteet

* ChinaKnowledge.de - An Encyclopaedia on Chinese History, Literature and Art: "Jixia xuepai"
* ChinaKnowledge.de - An Encyclopaedia on Chinese History, Literature and Art: "Zou Yan"
* ''Discourses on Salt and Iron'' (盐铁论), luku 11. Kääntänyt Esson W. Gale. Taipei: Ch'eng Wen, 1973.
* Dragon's Armoury: "The Jixia Academy – Hundred Schools of Thought." 2023.
* Encyclopedia Britannica: "Zou Yan"
* Goldin, Paul Rakita, “Xunzi in the Light of the Guodian Manuscripts.” *Early China*, vol. 25, 2000, 113–146.
* Harper, Donald, "Warring States Natural Philosophy and Occult Thought". Teoksessa *The Cambridge History of Ancient China: From the Origins of Civilization to 221 BC*, toim. Michael Loewe & Edward L. Shaughnessy, Cambridge University Press, 1999.
* Internet Encyclopedia of Philosophy: "Mencius (Mengzi)."
* Kirkland, Russell, *Taoism: The Enduring Tradition*, Routledge, 2004. .
* Makeham, John, *Name and Actuality in Early Chinese Thought*, SUNY Press, 1994. .
* Needham, Joseph, *Science and Civilisation in China*, Vol. 1, Cambridge University Press, 1956. .
* Peerenboom, Randall, *Law and Morality in Ancient China: The Silk Manuscripts of Huang-Lao*, SUNY Press, 1993. .
* Roth, Harold D., "Daoism in the Guanzi". Teoksessa Liu, X. (toim.) *Dao Companion to Daoist Philosophy. Dao Companions to Chinese Philosophy, vol 6.* Springer, Dordrecht. 2015. https://doi.org/10.1007/978-90-481-2927-0_11
* Roth, Harold D., *Original Tao: Inward Training (Nei-yeh) and the Foundations of Taoist Mysticism*. Columbia University Press, 1999.
* Roth, Harold D., "Redaction criticism and the early history of Daoism." *Early China* 19: 1–46, 1994.
* "Rule of Wen and Jing", BaiduWiki.
* Sato, Masayuki, *The Confucian Quest for Order: The Origin and Formation of the Political Thought of Xun Zi*, Brill (Boston), 2003.
* Xinhua: "Ruins of ancient academy sheds light on roots of Chinese civilization." 12.3.2022; "Ruins of China's earliest state academy found in east China." 21.2.2022.
* Zhao Zhihao, "The Hundred Schools of Thought in Pre-Qin Period." *Athens Journal of Philosophy*, 2025, 4: 1–14.

### Viitteet