open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Areguá

**Areguá** on kaupunki Paraguayn Centralin departementissa. Sen asukasluku vuonna 2022 oli 70&nbsp;298.

Vuodesta 1993 alkaen se on Centralin departementin pääkaupunki. Se sijaitsee Ypacaraíjärven rannalla.

Domingo Martínez de Irala perusti Areguán vuonna 1538. Areguássa on lukuisia keramiikkapajoja, tyylikäs kirkko ja useita siirtomaa-ajalta säilyneitä rakennuksia. Paraguayn itsenäistyttyä kaupungista tuli pääkaupunki Asunciónin yläluokan kesänviettopaikka. Keramiikkaan liittyvää teollisuutta toivat mukanaan italialaiset siirtolaiset 1900-luvulla. Heidän myötänsä seutu tuli myös tunnetuksi mansikanviljelyksestä.

Areguán asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 70&nbsp;298.

## Lähteet
San Germano

**San Germano** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* San Germano dei Berici, kunta Vicenzan maakunnassa, Veneton alueella Koillis-Italiassa
* San Germano Chisone, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
* San Germano Vercellese, kunta Pohjois-Italiassa Vercellin maakunnassa Piemonten alueella
* San Germano, nykyään Cassino, kaupunki Keski-Italiassa Frosinonen maakunnassa
Avaaz.org

**Avaaz** on yhdysvaltalainen voittoa tavoittelematon järjestö, joka perustettiin tammikuussa 2007 ja joka edistää maailmanlaajuista aktivismia sellaisissa asioissa kuin ilmastonmuutos, ihmisoikeudet, eläinten oikeudet, korruptio, köyhyys ja konfliktit. Vuonna 2012 The Guardian kutsui Avaazia "maailman suurimmaksi ja tehokkaimmaksi online-aktivistiverkostoksi".  Järjestön nimeksi valitsema avaaz tarkoittaa ääntä tai laulua usealla kielellä; kuten hindiksi, urduksi ja persiaksi.  

## Lähteet
Barösundin vapaaseurakunta

**Barösundin vapaaseurakunta** () oli Inkoon Barösundin saaristossa vuonna 1921 perustettu helluntaiseurakunta. Seurakunta koottiin uudelleen vuonna 1941, mutta liittyi sittemmin osaksi Helsingin Filadelfiaa. Seurakunnan saarnaajina toimivat Artur Nyholm, Rainer Lindh sekä Ragnar Liljeberg. Kirkkonummelainen Gunnar Bengström saarnasi seurakunnassa useaan otteeseen ja hän toimintansa seurauksena monet tulivat myös uskoon.

## Lähteet
*  

### Viitteet
Kunnanrajakyltit

**Kunnanrajakyltit** ovat kuntien rajoilla sijaitsevia liikennemerkkejä, jotka kertovat Kunnanrajan sijainnin.

Suomessa kyltit ovat aiemmin olleet vanerisia, mutta myöhemmin on siirrytty metalliin.

Kuntaliitoksien yhteydessä on huomattu, että kylttejä on varastettu, ennen kuin ne on korvattu virallisesti. Tämä on kiellettyä, sillä kunta omistaa kyltit.

## Lähteet
Alaqua Cox

**Alaqua Cox** (s. 13. helmikuuta 1997 Menominee Indian Reservation, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän teki läpimurtonsa Maya Lopezin / Kaiun roolissa Marvel Cinematic Universen Disney+-sarjassa *[[Hawkeye (minisarja)|Hawkeye]]* (2021) ja palasi rooliinsa hahmon omassa sarjassa *[[Echo (minisarja)|Echo]]* (2024).

## Nuoruus
Cox syntyi kuurona Elena ja Bill Coxille. Hän syntyi ja kasvoi Menominee Indian Reservationissa Keshenassa, Wisconsinissa, ja on menominee- ja mahicaniheimojen jäsen. Hänellä on kolme sisarusta: Will, Jordan ja Katie. Cox kävi Wisconsin School for the Deaf -koulua, jossa hän pelasi tyttöjen koripallojoukkueessa vuosina 2014–2015 ja lentopallojoukkueessa.

Cox on amputoitu ja hänellä on jalkaproteesi. Cox ei ole kertonut julkisesti, kuinka hän loukkaantui.

## Ura

Cox valittiin *Hawkeye*-sarjaan esittämään Maya Lopezia / Kaikua, joka oli hänen debyyttinäyttelijänroolinsa, 3. joulukuuta 2020. Kuurojen aktivisti Nyle DiMarco ja monet muut kehuivat roolivalintaa. Kesäkuussa 2021 Kaiun sarjakuvaversion luoja David W. Mack reagoi hahmon oman televisiosarjan uutisiin ilmaisemalla kiitollisuutensa Coxille kuurojen ja alkuperäiskansojen nuorten edustajana toimimisesta: "Opetin kuurojen koulussa Afrikassa, Aasiassa, [ja] Eurooppa, työssäni Yhdysvaltain ulkoministeriössä, [ja] opiskelijat rakastavat Kaikua [ja] ovat iloisia tästä."

Cox oli punaisella matolla *Hawkeyen* ensi-illassa. "On vain niin hullua, että saan oman sarjani *Hawkeyen* jälkeen. Se oli ensimmäinen näyttelijäroolini koskaan", Cox kertoi Varietyn toimittajalle. "En tiedä miksi he antavat minulle tämän mahdollisuuden, mutta olen vain kiitollinen. Olen innoissani tuesta ja siitä, että voin puolustaa kuurojen yhteisöä. Haluamme saada tasa-arvon ja saada enemmän ihmisiä mukaan. Olen vain niin kiitollinen kaikista minulle tarjotuista mahdollisuuksista." Cox kertoi Disneyn *D23*-lehdelle, että Jeremy Renner ja Hailee Steinfeld työskentelivät molemmat amerikkalaisen viittomakielen oppimiseksi, jotta he voisivat kommunikoida hänen kanssaan helpommin. "Mielestäni oli ihanaa, että he yrittivät oppia ASL:n perusasioita kommunikoidaakseen kanssani. Se merkitsee minulle paljon."

## Lähteet
Jopi

**Jopi** on Suomessa käytetty miehen etunimi. Se on muunnelma raamatullisesta nimestä Job, joka on yhdistetty muun muassa merkityksiin ’hurskaudestaan tunnettu’, ’vihattu’ ja ’vainottu’. Jopi on myös kutsumamuoto useista muista *Jo*-alkuisista miehennimistä. Se voi pohjautua esimerkiksi Joeliin, Joonakseen, Joosefiin, Jormaan, Joukoon tai Jouniin.

Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2025 mennessä kirjattu noin 50–80 Jopi-nimistä miestä.

## Nimipäivät
Ortodoksisessa kalenterissa Jopin nimipäiviä ovat 6.&nbsp;maaliskuuta ja 6.&nbsp;toukokuuta.

## Tunnettuja Jopeja
* Jopi Nyman (s. 1966), suomalainen kielitieteilijä ja professori
* Toivo Joel ”Jopi” Rinne (1897–1981), suomalainen näyttelijä ja akateemikko

## Kuvitteellisia Jopeja
* Jopi Herneinen, päähenkilö Pentti Haanpään romaanissa *[[Isännät ja isäntien varjot]]* (1935)
* Jopi Jalkapuoli (), Disneyn sarjakuvahahmo, nykyään Musta Pekka (engl. *Black Pete*)
* Jopi Sorsaposki, *[[Aku Ankka (lehti)|Aku Ankka]]* -lehdessä mainittu nimiväännös (vrt. Topi Sorsakoski)

## Lähteet
Jukajärvi (Kouvola)

**Jukajärvi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa, entisessä Jaalassa, Nisuksen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Järven rannat ovat karttojen mukaan loivat ja ranta on matalaa. Keskikohdassa on kapeampi salmi, jossa on matalampaa. Keskellä järveä on kaksi ja länsirannassa vielä kaksi pientä luotomaista saarta, joiden yhteispinta-ala on 20&nbsp;aaria. Järvenpohjaa ei ole luodattu. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä. Rannat ovat nykyään metsämaata tai entiset pellot ovat metsittymässä. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Nisukseen tulee Verlasta yhdystie 14569, josta haarautuu järven ympärille kylätiet.

## Historiaa
Nykyään ei Jukajärven ympäristössä viljellä peltoja. Vuoden 1965 peruskartassa olivat alavat rantamaat vielä viljelyssä, mutta vuosien 1981 ja 1983 kartoissa osa pelloista oli jätetty niityiksi.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Verlan alueeseen (14.911) se kuuluu. Yläpuolinen Suolajärvi on bifurkaatiojärvi, eli sillä on kaksi lasku-uomaa. Toinen lasku-uoma virtaa Verlassa Iso-Kamposen kautta Lintukymiin. Jukajärvenhaara jatkaa Nisuksen kautta ja Sonnanjärven jälkeen Sonnanjokea myöten Lintukymiin. Lintukymi puolestaan laskee Jaalan Pyhäjärveen.

Jukajärven vedenpinnan korkeus on 72,1 metriä mpy. Kun vedenpinta on Suolajärvessä 73,1 metriä ja Sonnanjärvessä 70,9 metriä mpy., tulee yläpuoliselle Jukakoskelle pudotusta metrin verran ja alapuoliselle Kattila tai Kantokoskelle 1,1 metriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mustalampi (Kouvola, Nisus)

**Mustalampi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Nisuksen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Mustalampi on 540 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat metsäistä suomaata, joka on ojitettua.

## Vesistösuhteet
Mustalampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Verlan alueeseen (14.911) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,7 metriä mpy. Sen laskuoja laskee Suolajärvestä alkavan Jukakosken välisuvantoon.

## Historiaa
Vuonna 1940 julkaistussa Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa on suo vielä ojittamatta, mutta sen itäpuolella on peltopalsta. Vuoden 1965 peruskartassa on pelto metsitetty, mutta ojittaminen tehdään vasta myöhemmin. Lammen rantaan ulottuu joitakin pieniä peltopalstoja.

## Lähteet
Krolevets

**Krolevets** (; ) on kaupunki Ukrainan Sumyn alueen Konotopin piirissä. Aluekeskus Sumy sijaitsee 180 kilometriä kaakkoon ja pääkaupunki Kiova 280 kilometriä lounaaseen Krolevetsista. Krolovets on Kiovasta Moskovaan johtavan eurooppatie  (paikallisesti M02) varrella.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 22&nbsp;437  (1.1.2021). Vuoden 2001 väestönlaskennassa Krolevetsissä oli 25&nbsp;183 asukasta, joista 90 prosenttia oli ukrainalaisia. Tämän ohella oli etniseltä taustaltaan venäläisiä, valkovenäläisiä, turkkilaisia ja armenialaisia asukkaita. Krolevets oli Ukrainan heinäkuun 2020 aluehallinnolliseen uudistukseen saakka Krolevetsin piirin hallintokeskus. Useita aluehallinnon toisen tason hallinnollisia yksiköitä yhdistäneessä uudistuksessa siitä tuli osa Konotopin piiriä.

Useiden tutkijoiden mukaan kaupungin nimi on johdettu puolankielen kuningasta tarkoittavasta sanasta 'krul'. Asutuksen perustamisesta on mainita kirjallisissa lähteissä vuonna 1601, ja se perustettu viimeistään 1608. Vuoden 1618 aselevossa paikkakunta tuli Puola-Liettuan alaisuuteen. Nimeä Krolovets on käytetty kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1638. Puolan kuningas myönsi Magdeburin kaupunkioikeudet 1644.

Venäjä miehitti kaupungin helmikuun lopulla 2022 osana hyökkäystänsä Ukrainaan. Maahantunkeutujat vetäytyivät kaupungista ja koko Sumyn alueelta Ukrainan asevoimien edellä 6. huhtikuuta 2022 mennessä.


Міська управа Кролевець.JPG|Kaupungin hallintorakennus.
Железнодорожный вокзал 2870171.jpg|Krolevetsin rautatieasema.
Жіноча гімназія Кролевець.jpg|Lukion rakennus.
Спасо-Преображенський комплекс, будинок священика.jpg|Ortodoksinen kirkko Krolevetsissä.
Синагога Кролевець.jpg|Synagooga.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sankari (sarvijäärä)

**Sankari** (*Cerambyx cerdo*) on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Lajia ei esiinny Suomessa; Suomea lähimmät havainnot lajista ovat Ruotsin eteläosien vanhoista tammimetsistä. Lajin esiintymisaluetta on lähinnä Eurooppa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Sankari (''Cerambyx cerdo'')
*UniProt: Taxonomy - ''Cerambyx cerdo'' 
*National Center for Biotechnology Information (NCBI): ''Cerambyx cerdo''
Teikarinlampi

**Teikarinlampi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Verlan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Teikarinlampi on 210 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Rannat ovat avosuota, jonka ulkoreunaa kiertää ojat.

## Vesistösuhteet
Teikarinlampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Verlan alueeseen (14.911) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,6 metriä mpy. Lammelta alkavat ojat on johdettu Saanjärven Mutalahteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
José Carabalí

**José Manuel Carabalí** (s. 6. tammikuuta 1970 San Felipe) on venezuelalainen pikajuoksija.

Carabalí edusti Venezuelaa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestissä Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 ja Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 karsiutuen molemmissa kisoissa ensimmäisellä kierroksella. Hän saavutti San Salvadorin Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa 2002 pronssia 200 metrillä ja hopeaa pikaviestissä.

Carabalí ylsi Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa pikaviestissä hopealle Manausissa 2001 ja Barquisimetossa 2003. Hän voitti Venezuelan 200 metrin mestaruuden vuonna 1999.

## Henkilökohtaiset ennätykset
Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Lampisaaren lampi

**Lampisaaren lampi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Vuohijärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 210 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,7 metriä mpy.

## Lähteet
Hirvijärvi (Kouvola)

**Hirvijärvi**  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Pokinkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 660 metriä pitkä, 520 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy.

## Lähteet
Likolampi (Kouvola, Hasula)

**Likolampi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Hasulan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 390 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat hetteikköistä avosuota. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Lampi sijaitsee Toisen Salapausselän muodostumassa, josa sijaitsee 1,5&nbsp;kilometriä laajan Selänpäänkankaan länsipuolella. Lammen pohjoispuolella kulkee Suonpäänharju ja eteläpuolella Selänpäänkankaan harjumainen jatke, joka leviää Lauturinmäeksi. Lammen ympäri kulkee polku, mutta lähimmät rakennukset sijaitsevat eteläisellä harjulla. Niitä ovat Halsuan seurojentalo ja paloasema sekä kymmenen asuirakennusta. Harjulla kulkee myös seututie 369.

## Historiaa
Vuonna 1940 julkaistussa Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa on peltoalueen reuna saavuttanut Sontasuon reunan. Koillisesta tuleva johto-oja laskee lampeen ja jatkaa lammen jälkeen Saanjärveen. Vuoden 1965 peruskartassa on johto-oja Törönoja oikaistu ohi lammen pohjoispuolelta ja lammesta on kaivettu suora sivuoja Törönojaan. Itäpuolinen peltoalue on laajentunut Sontasuolle asti, mutta osa peltopalstoista on jätetty niitylle 1980-luvulle tultaessa.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Verlan alueeseen (14.911) se kuuluu. Suorannat ovat jääneet ojittamatta, mutta ainoa kosteikolle johtava oja yhtyy Törönojaan, joka laskee Saanjärven kaakkoisrantaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,2 metriä mpy., joka on 18 metriä korkeammalla kuin Saanjärvi.

## Lähteet
Kulilampi

**Kulilampi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Voikosken lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 530 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,7 metriä mpy.

## Lähteet
Kerunki

**Kerunki** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Vuohijärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Kerunki on 2,0 kilometriä pitkä, 780 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 101 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,05&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00205&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 6,7&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Kerunki sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Järvellä on kaksi lasku-uomaa Vuohijärveen: Taipaleensalmi Okalahteen ja Välijoki Kalsonlahteen. Kerunki on tämän takia teknisesti bifurkaatiojärvi. Kerungin ja Vuohijärven vedenpintojen korkeus on 76,6 metriä mpy.

## Lähteet
Hosusjärvi

**Hosusjärvi**  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Voikosken lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 620 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1&nbsp;hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.

## Lähteet
Vääränlampi (Mäntyharju, Jäniskylä)

**Vääränlampi** tai **Väärälampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Uusikorven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 670 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy.

## Lähteet
Laito Särkijärvi

**Laito Särkijärvi**, tai aikaisemmin **Syvä Särkijärvi**, on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Vanhakorven lähellä sijaitseva järvi. Viereinen järvi on nykyään nimeltään Syvä Särkijärvi.

## Maantietoa
Järvi on 850 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,1 metriä mpy.

## Lähteet
Varaslampi (Mäntyharju)

**Varaslampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Koirakiven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Varaslampi on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä, 570&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34&nbsp;hehtaaria. Se on muodostunut kolmen matalan mäen väliseen painanteeseen. Eteläpuolella kohoaa Lehmojanmäki 15 metrin korkeuteen. Muilla mäillä on peltomaata, joka viettää lampeen päin. Lähellä laskuoja työntyy järvelle kapea koukkumainen niemi. Lammella on kartan mukaan 4&nbsp;saarta. Suurimman saaren pinta-ala on kartan mukaan alle 0,3&nbsp;hehtaaria. Muut saaret ovat pieniä luotoja. Sen rantaviivan pituus on 3,3&nbsp;kilometriä. Järven rannat ovat metsämaata paitsi pohjoisrannoilla ja länsirannoilla, jossa peltomaat uottuvat rannan läheisyyteen. Koirakiven kulmakunta sijaitsee rannasta kilometrin verran luoteeseen päin.

## Vesistösuhteet
Varaslampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,7&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdetty viisi metsäojaa. Pohjoisrantaan tuleva oja alkaa pohjoisessa Kaakkolammista. Länsirantaan tuleva oja on Pienen Varaslammen ympäröivän koskeikon kuivatusoja. Varaslammen laskuoja alkaa itärannasta ja se laskee 450&nbsp;metrin päästä Tarhaveden länsirantaan. Laskuojalle kertyy pudotusta metrin verran.

## Historiaa
Vuoden 1969 peruskartassa on järveen piirretty vain kaksi suurinta saarta. Järven ympäristön peltoala on säilynyt saman suuruisena, kun vaikka jokin peltopalsta on metsitetty ja uusi raivattu sen tilalle. Maatiloista huolimatta ovat rannat jääneet pitkään autioiksi, mutta seuraavassa vuoden 1996 kartassa on jo kolme ranta-asuntoa ja vuonna 2022 kuusi vapaa-ajan asuntoa.

## Lähteet
Chalabre

**Chalabre** (oksitaaniksi: *Eissalabra*) on kunta Ranskan eteläosassa Auden departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Hers-Vifjoen varrella, noin 25 kilometriä Limoux'n kaupungista lounaaseen.

Chalabre on 1200-luvulla rakennettu bastide. Kaupunki linnoitettiin 1300-luvun puolivälissä. Albigenssiristiretken jälkeen vuonna 1210 Simon IV de Montfort antoi *Château de Chalabren* de Bruyèresin suvun haltuun. Vuonna 2001 perustettiin yhdistys auttamaan linnan peruskorjauksessa, kunnossapidossa sekä sen matkailuhankkeiden toteuttamisessa.

## Tunnettuja kuntalaisia
*Jean Danjou (1828–1863), sotilasupseeri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hämeen Hartonen

**Hämeen Hartonen**  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Hartosenpään lähellä sijaitseva järvi. Sen itäpuolella on samankokoinen järvi nimeltä Savon Hartonen, ja niiden välistä kulkee yhdystie&nbsp;15084.

## Maantietoa
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 730 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 74 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,01&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00101&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,4&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 3,6&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,5 metriä mpy.

## Lähteet
Savon Hartonen

**Savon Hartonen** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Pertunmaan Hartosenpäällä sijaitseva järvi. Sen länsipuolella on samankokoinen järvi nimeltä Hämeen Hartonen, ja niiden välistä kulkee yhdystie&nbsp;15084.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Se sijaitsee Hartosenpään kylän pohjoispuolella. Sen rannoilla kohoavat Takapäiväisenmäki ja Kokkovuori, jotka näkyvät järvelle noin 25 metrin korkuisina. Järven eteläpäässä ovat Sillanlahti ja Myllynlahti, joiden välistä työntyy pohjoiseen Pinnunniemi, itärannassa on lavea Rusthollinlahti, ja pohjoispäässä Vakkurniemi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä. Järvien välinen kannas on viljeltyä peltomaata. Peltoa on myös etelä- ja kaakkoisrannassa. Seututie 428 ohittaa järven etelärantoja viistäen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeudeksi on karttapaikassa ilmoitettu 85,4 metriä (mpy. N2000, entinen 84,7 m N60). Sen pohjoispäähän laskee Haarajoki, jonka latvahaarat ovat Koivuinenoja Nuoslammesta ja Hepolammen laskuoja. Lisäksi sen lounaisrantaan laskee Hämeen Hartonen lyhyttä ojaa myöten. Savon Hartonen laskee puroa myöten 1,8 kilmetrin päässä sijaitsevaan Lahnaveden Valkinlahteen. Purolle kertyy pudotusta 5,4 metriä.

## Lähteet
Vilpas (etunimi)

**Vilpas** on suomalainen miehen etunimi. Se pohjautuu raamatulliseen nimeen Filippus, jonka kreikkalainen lähtömuoto *Philippos* merkitsee ’hevosystävää’ tai ’hevosten ihailijaa’. Samaa alkuperää on myös nimi Vilppu.

Vilpas-etunimeä on annettu lapsille erityisesti Vaasan läänissä 1880–1920-luvuilla. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on elokuuhun 2022 mennessä kirjattu yhteensä 401 tämännimistä miestä.

Vilpas esiintyy Suomessa myös sukunimenä.

## Nimipäivä
Vilpas-nimi ei ole mukana almanakassa, mutta Helsingin yliopiston almanakkatoimiston julkaisemassa hevosten nimipäiväkalenterissa Vilppaan nimipäivä on 14.&nbsp;tammikuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Vilpas (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Lebedyn

**Lebedyn** (; ) on kaupunki Ukrainan Sumyn alueen Sumyn piirissä. Lebedyn sijaitsee 47 kilometriä aluekeskus Sumystä lounaaseen. Kaupunkiin johtaa rautatien pistorata.

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 24&nbsp;238 (1.1.2021). Vuoden 2001 väestönlaskenta kirjasi Lebedyniin 28&nbsp;948 asukasta, joista enemmistö oli ukrainalaisia. Lebedyn oli vuodesta 1923 Ukrainan heinäkuun 2020 aluehallinnolliseen uudistukseen saakka Lebedynin piirin hallintokeskus. Useita piirejä yhdistäneessä aluehallintouudistuksessa siitä tuli osa Sumyn piiriä.

Perustettu 1652  (toisen lähteen mukaan 1654). Vuonna 1658 siitä tuli Sumyn rykmentin keskuspaikka; paikkakunnan nimeksi tuli **Lebjažyi Horod** (). Nykyinen nimi ollut käytössä vuodesta 1782. 
 
Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022 ylsi maajoukkojen hyökkäyksenä laajimmillaan Lebedynin kaupungin tuntumaan. Venäläiset maahantunkeutujat pommittivat maaliskuun 2022 alussa kaupunkia, tuhosivat kaupungin rakennuksia ja teollisuuslaitoksia. Miehittäjät vetäytyivät koko Sumyn alueelta Ukrainan asevoimien edellä 6. huhtikuuta 2022 mennessä. Venäjän asevoimat ovat tämän jälkeenkin kohdistaneet vihollisuuksia (esimerkiksi ohjusisukuja) Sumyn alueelle.  


Карта Лебедина 1787.JPG|Kaupungin kartta (1787).
 Воскресенська церква(фото) 03.jpg|Ortodoksinen kirkko (1789).
Lebedyn - Voznesenska church.JPG|Ortodoksinen kirkko (1858).
Мколаївська церква,м.Лебедин.jpg|Ortodoksinen kirkko (Pyhän Mykolain kirkko, 1914).


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sami Junnonen

**Sami Juhani Junnonen** (s. 1. heinäkuuta 1977 Tampere) on suomalainen huilutaiteilija.

Akateemisen koulutuksen taidemusiikkiin Junnonen on saanut Sibelius-Akatemiassa, Ranskan kansallisessa musiikkikonservatoriossa Lyonissa, Tanskan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa Kööpenhaminassa sekä lukuisilla mestarikursseilla. Hän valmistui musiikin maisteriksi erinomaisin arvosanoin Sibelius-Akatemian esittävän säveltaiteen koulutusohjelmasta vuonna 2008. Junnonen piti ensikonserttinsa Helsingin Musiikkitalossa vuonna 2012. 

Junnonen on kantaesittänyt useita merkittävien nykysäveltäjien teoksia, esimerkkeinä Jimmy López Bellido, Judith Bingham, Cheryl Frances-Hoad, Uljas Pulkkis, Jouni Hirvelä, Sami Klemola, Perttu Haapanen, Juha Leinonen sekä Jennah Vainio. Hän on esiintynyt muun muassa Houston Symphonyn, Ensemble du Monde’n, Oltenia Philharmonian, sekä Moldovan sinfoniaorkesterin solistina. Junnosen konserttikiertue Venäjällä joulukuussa 2017 oli osa maailmanlaajuista Suomi 100 -hanketta.

Junnonen on työskennellyt huilun äänenjohtajana muun muassa Islannin sinfoniaorkesterissa, Kairon sinfoniaorkesterissa Egyptissä, Hong Kong Sinfoniettassa, Royal Northern Sinfoniassa Pohjois-Englannissa, Helsingin Kamariorkesterissa sekä Aucklandin filharmonisessa orkesterissa Uudessa-Seelannissa, jossa hän toimi myös huilunsoiton ja kamarimusiikin opettajana Aucklandin yliopistossa. Lisäksi hän on toiminut orkesterisoiton opettajana New Yorkissa, Fordhamin yliopistossa Yhdysvalloissa.

Junnonen on levyttänyt yhtiöille Resonus Classics, Alba Records sekä SibaRecords . Hänen esityksiänsä ovat taltioineet myös Yle, Radio Television Hong Kong, Radio New Zealand, sekä levy-yhtiöt Sony BMG, Bayerische Rundfunk, Naxos ja Ondine. Junnosen levytys Mozartin huilukvartetoista voitti Yleisradion Vuoden levy 2018 -yleisöäänestyksen. Junnonen on palkittu moninkertaisesti myös kansainvälisissä musiikkikilpailuissa ja hän on työskennellyt niiden tuomaristoissa.

## Levytyksiä

Ibert, Jolivet & Rodrigo: Flute Concertos – Helsingin kamariorkesteri – Johtaja: James S. Kahane, Resonus Classics – RES10335, 2024

Georg Philipp Telemann – 12 Fantasias for solo flute, Resonus Classics, 2023

Johann Sebastian Bach – Flute Oeuvre I & II, Sami Junnonen, huilu & Markku Mäkinen, urut, Alba Records, 2022

Wolfgang Amadeus Mozart – Flute Quartets, Sami Junnonen, huilu & Chamber Domaine, Resonus Classics, 2018

Laet lauloi – The Chant Enchanted, Sami Junnonen, flute, Eva Alkula / Elisa Kerola / Heidi Äijälä, kantele, SibaRecords, 2015

## Lähteet
Haluatko filmitähdeksi?

**Haluatko filmitähdeksi?** oli Nelosella keväällä 2003 esitetty suomalainen tositelevisio-ohjelma, jossa etsittiin uutta kokematonta naisnäyttelijää tulevaan elokuvaan. Ohjelman voittaja sai palkinnoksi roolin *[[Levottomat 3]]* -elokuvasta. Ohjelmaa juonsivat Minna Turunen ja Jussi Heikelä ja sen päätuomarina oli Oskari Katajisto.

Ohjelmaan saivat osallistua 18–30-vuotiaat naiset. Syksyn 2002 aikana eri puolilla Suomea järjestettiin kahdeksan alkukarsintaa, joista valittiin neljäkymmentä kilpailijaa jatkoon. Näistä puolet pääsivät mukaan varsinaiseen tv-kilpailuun. Yhteensä hakijoita oli noin 300. Katsojat saivat äänestää jokaisen televisiossa esitetyn jakson jälkeen kahden kilpailijan välillä, kumpi jatkaa kilpailussa mukana.

Ohjelman suorana lähetetyksenä esitetyssä finaalissa kisasivat voittajaksi äänestetty Hanna Karjalainen (nyk. Kinnunen) ja toiseksi tullut Kirsi Lehtonen (nyk. Mäkelä). Finaalissa ääniä annettiin yli 80&nbsp;000.

*Haluatko filmitähdeksi?* perustui tuotantoyhtiö Solar Filmsin suomalais-ranskalaisena yhteistyönä kehitettyyn omaan formaattiin. Se oli ehdolla myös Formaatti-Finlandian voittajaksi 2003, mutta palkinto myönnettiin tuolloin *[[Suuri kupla]]* -ohjelmalle.

## Kohut ohjelman ympärillä
Ohjelman finaalissa kilpailijat joutuivat näyttelemään ennakkoon kuvatussa tehtävässä makuuhuoneeseen sijoittuvassa riitelykohtauksessa, jonka päätteeksi vastanäyttelijänä ollut Minna Turunen repäisi kilpailijalta paidan pois, jolloin kilpailijan paljaat rinnat paljastuivat. Vaatimusta esiintyä rinnat paljaana ei kuitenkaan oltu kerrottu kilpailijoille ennen kuvauspaikalle tuloa.

Mediassa annettiin ymmärtää, että kilpailun voittajalla olisi ”merkittävä rooli” *Levottomat 3* -elokuvassa. Lopulta rooli oli sivurooli päähenkilön sihteerinä Helenana, joka näkyi elokuvassa noin minuutin ajan. Kilpailun voittaneen Hanna Kinnusen mukaan kilpailijoille ei todellisuudessa missään vaiheessa luvattu isoa roolia ja ohjelmaa varten tehdyssä sopimuksessa ilmoitettiin, että ”voittajalle annetaan rooli”.

## Lähteet
Bente Juncker

**Bente Juncker** (s. 9. toukokuuta 1944 Slagelse) on tanskalainen poliitikko. Hän oli kansankäräjien jäsen vuosina 1981–1994 ja edusti Keskustademokraatteja. Vuonna 1994 hänestä tuli sosiaaliministeri, mutta pian lehdistö paljasti, että hän oli muutamaa vuotta aiemmin miehensä kanssa vastustanut kehitysvammaisten palveluyksikön sijoittamista lähelle kesämökkiään. Skandaalin yhteydessä Juncker esitti perusteettomia syytöksiä palveluyksikön johtajaa vastaan, ja tämän haastettua Junckerin oikeuteen kunnianloukkauksesta Juncker joutui eroamaan ministerinvirasta jo kahden viikon kuluttua nimityksestä. Hänet myös erotettiin puolueesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Bente Juncker'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Ankita Lokhande

**Ankita Lokhande** (s. 19. joulukuuta 1984 Indore, Madhya Pradesh, Intia) on intialainen näyttelijä. Hän debytoi palkitussa roolissa Balaji Telefilmsin päivittäisessä saippuaoopperassa *[[Pavitra Rishta]]*. Hän oli yksi parhaiten palkatuista televisionäyttelijöistä, kunnes hän jätti televisionäyttelemisen vuonna 2018 ryhtyäkseen näyttelemään elokuvissa. Lokhande on näytellyt hindinkielisissä elokuvissa kuten *[[Manikarnika: The Queen of Jhansi]]* (2019) ja *[[Baaghi 3]]* (2020).

## Yksityiselämä
Lokhande seurusteli usean vuoden ajan näyttelijä Sushant Singh Rajputin kanssa. Hän meni naimisiin liikemies Vicky Jainin kanssa Mumbaissa 14. joulukuuta 2021.

## Filmografia
### Televisio

### Elokuvat

### Websarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Väärälampi

**Väärälampi** tai **Väärälammi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Väärälampi, lampi Espoon Lakistossa Luukin ulkoilualueella
* Väärälampi, lampi Hartolassa
* Väärälampi, lampi Heinolassa
* Väärälampi, lampi Mikkelin Otavassa
* Väärälampi, lampi Multialla
* Väärälampi, lampi Mäntyharjun Korpilahdella
* Väärälampi, lampi Mäntyharjun Töpönkylässä
* Väärälampi, lampi Pertunmaalla
* Väärälampi, lampi Pielavedellä
* Väärälampi, lampi Rautalammilla
* Väärälampi, lampi Suonenjoella
* Väärälampi, lampi Virroilla
* Iso Väärälampi, lampi Kangasniemellä
* Iso Väärälampi, lampi Äänekoskella
* Pieni Väärälampi, lampi Äänekoskella
* Taka-Väärälampi, lampi Äänekoskella

* Väärälammi, lampi Hämeenlinnan ja Hattulan rajalla
* Väärälammi, lampi Hämeenlinnan Könnölässä
* Väärälammi, lampi Kalvolassa
* Väärälammi, lampi Orivedellä
* Väärälammi, lampi Tammelan Liesjärvellä.
Loretta Devine

**Loretta Devine** (s. 21. elokuuta 1949) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja .

Devine tunnetaan lukuisista rooleista näyttämöllä ja valkokankaalla. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat Lorrell Robinson alkuperäisessä Broadway-tuotannossa *Dreamgirls* ja Adele Webberina draamasarjassa *[[Greyn anatomia]]*, josta hän voitti Emmy-palkinnon vuonna 2011.

### Elokuvat

## Lähteet
Suikkala

**Suikkala** on kylä Ruokolahdessa. Se kuului Jääsken kuntaan vuoteen 1944 asti, kunnes Jääski luovutettiin Neuvostoliitolle. Kylässä asuu noin sata henkilöä.

Suikkalassa on tanssilava, jolla on esiintynyt mm. Jari Sillanpää kesällä 1996.

## Lähteet
Putkipolyypit

**Putkipolyypit** (Tubulariidae) on varsipolyyppeihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Putkipolyyppeihin kuuluu 7 sukua. Heimon lajien elinkierrossa polyyppivaihe voi elää yksittäin tai muodostaa runkokuntia. Polyyppi muodostuu pitkästä putkimaisesta varresta, joka voi olla suora tai haarautunut. Varren avulla lajit tarrautuvat pohjan kiviin. Putkipolyyppien varren päässä on kaksi sarjaa lonkeroita, joita lajit käyttävät ravinnonhankintaan ja lisääntymiseen. Lonkeroiden keskellä on kartiomainen suu. Kaikilla putkipolyypeillä ei ole meduusavaihetta, osalla se on kiinnittyneenä polyypin runkoon ja osalla se ui vapaasti. Meduusa on usein pieni ja muodoltaan kellomainen. Lonkeroita meduusassa on enimmillään neljä ja sukupuolielimet sijaitsevat meduusan suutorvessa. 

## Lähteet
Svea Richnau

**Svea Richnau** (1922 – 2007) oli suomalainen meedio. 

Svea Richnau toimi meediona yli 50 vuoden ajan aina vuoteen 2002 saakka ja hän esiintyi meediotilaisuuksissa varsinkin 1980-luvulla. Hän oli mukana Suomen Spiritualistisen Seuran toiminnassa vuodesta 1948 alkaen. Richnau toimi kampaajana eikä hän hankkinut varsinaista elantoaan meediona vaan teki sitä työtä ilman rahallista korvausta. 

## Kirjallisuutta
* Oskar Reponen : *Isä, minä elän: Svea Richnau, meedio*. Tammi 1977 

## Lähteet
Metsätaloudellinen aikakauskirja

**Metsätaloudellinen aikakauskirja** oli suomalainen metsäalan aikakauslehti. Sitä julkaisivat:
* 1913-1923: Suomen metsänhoitoyhdistys
* 1924-1937: Suomen metsänhoitoyhdistys ja Suomen uittajainyhdistys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Digitoitu lehti; Digitaaliset aineistot Kansalliskirjasto
Muriel Day

**Muriel Day** (s. 11. tammikuuta 1942, Newtownards) on irlantilainen laulaja. Day edusti Irlantia Eurovision laulukilpailussa 1969 kappaleella *The Wages of Love* ja sijoittui kilpailussa jaetulle seitsemännelle sijalle. Kappale nousi parhaimmillaan Irlannin singlelistan ensimmäiseksi ja pysyi listalla seitsemän viikkoa.

Day muutti vuonna 1971 Kanadaan, jossa opiskeli lääketiedettä ja toimi laserterapeuttina. Day muutti takaisin Belfastiin 1990-luvulla.

## Lähteet
Hirvilampi

**Hirvilampi** tai **Hirvilammi** voi tarkoittaa seuraavia:

## Järviä ja lampia
### Hirvilampi

* Hirvilampi, lampi Heinolassa
* Hirvilampi, lampi Hirvensalmella
* Hirvilampi, lampi Hämeenlinnan Tiirinkoskella
* Hirvilampi, lampi Joutsan Marjotaipaleella
* Hirvilampi, lampi Kinnulan ja Perhon rajalla
* Hirvilampi, lampi Kivijärvellä
* Hirvilampi, lampi Kuopiossa
* Hirvilampi, järvi Mikkelissä
* Hirvilampi, lampi Mäntyharjun Jäniskylässä
* Hirvilampi, lampi Mäntyharjun Vekaranjärvellä
* Hirvilampi, lampi Petäjävedellä
* Hirvilampi, lampi Sysmässä
* Hirvilampi, lampi Viitasaarella
* Hirvilampi, lampi Ähtärin Mäkikylässä
* Hirvilampi, lampi Ähtärin Palkkiperällä
* Pieni Hirvilampi, lampi Kinnulassa

### Hirvilammi

* Hirvilampi, lampi Hämeenlinnan Longankulmalla
* Hirvilammi, lampi Kuhmoisissa
* Hirvilammi, lampi Lahden Kumialla
* Hirvilammi, lampi Tammelassa
* Pikku Hirvilammi, lampi Hämeenlinnan Longankulmalla

## Henkilöitä

* Kaarlo Hirvilammi (1929–2025), suomalainen pappi, lähetystyöntekijä ja hiippakunnan lähetyssihteeri
* Teemu Hirvilammi (1955–2015), suomalainen runoilija
* Tero Hirvilammi (s. 1967), suomalainen ekonomi, eritysavustaja ja Turun entinen apulaiskaupunginjohtaja.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2022

**Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2022** olivat 25:nnet yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne järjestettiin 15.–21. elokuuta 2022 Münchenissä, Saksassa. Kilpailupaikkana toimi Münchenin olympiastadion. Vuoden 2022 kisat olivat neljännet Saksassa järjestetyt yleisurheilun EM-kisat.

Yleisurheilun EM-kisat järjestettiin osana yhdeksän urheilumuodon EM-tapahtumaa Münchenissä.

Suomi palasi Münchenissä kuuden vuoden tauon jälkeen yleisurheilun ulkoratojen arvokilpailuissa mitalikantaan yhteensä neljällä mitalillaan. Seiväshyppääjä Wilma Murto ja estejuoksija Topi Raitanen voittivat Euroopan-mestaruudet, kolmiloikkaaja Kristiina Mäkelä hyppäsi hopeaa ja keihäänheittäjä Lassi Etelätalo saavutti pronssia. Edellisen kerran Suomi oli saavuttanut yhtä monta EM-mitalia vuoden 1982 kilpailuissa.

## Mitalistit

### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen kisasivusto 
*Kilpailusivut european-athletics.com -sivustolla
Alla

**Alla** on naisen etunimi, jota käytetään muun muassa Venäjällä. Ortodoksinen kalenteri tuntee tämännimisen, 300-luvulla eläneen goottilaisen marttyyrin.

Venäläisen Alla-nimen () merkitys ja alkuperä on jäänyt epäselväksi. Alla on myös perinteinen karjalainen naisennimi, joka on yhdistetty nimeen Ella. Virossa ja Ruotsissa Alla-nimeä on puolestaan pidetty Aleksandran lyhentymänä.

Suomessa Alla-nimen tiedetään olleen käytössä jo vuonna 1873. Nykyään se on venäjänkielisellä väestönosalla tyypillinen naisen ensinimi eli ensimmäinen etunimi. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on joulukuun 2024 loppuun mennessä kirjattu noin 1&nbsp;240 Alla-nimistä naista ja noin 10–50 samannimistä miestä. Miehennimi Alla voi olla muunnelma nimestä Allan.

## Nimipäivä
Suomen ortodoksisessa kalenterissa Allalla on aikoinaan ollut nimipäivä 26.&nbsp;maaliskuuta.

## Tunnettuja Alloja
* Alla Bajanova (1914–2011), venäläinen laulaja
* Alla Džiojeva (s. 1949), eteläossetialainen poliitikko
* Alla Horska (1929–1970), ukrainalainen taidemaalari ja kansalaisaktivisti
* Alla Nazimova (1879–1945), venäläis-yhdysvaltalainen näyttelijä
* Alla Pavlova (s. 1952), venäläis-yhdysvaltalainen säveltäjä
* Alla Pugatšova (s. 1949), venäläinen laulaja
* Alla Tšerkasova (s. 1989), ukrainalainen painija ja olympiamitalisti
* Alla Tsuper (s. 1979), valkovenäläinen freestylehiihtäjä ja olympiavoittaja

**Alla miehennimenä**
* Alla Rakha (1919–2000), intialainen tablansoittaja ja elokuvasäveltäjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Alla (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Muinaistulien yö

**Muinaistulien yö** on huvilakauden päättäjäisten ja venetsialaisten kanssa samaan aikaan elokuun viimeiseen viikonloppuun sijoittuva juhla, jota juhlitaan eri puolilla Itämerta. Tulet sytytetään nykyisin elokuun viimeisenä lauantaina kello 21.30 Suomen aikaa. Muinaistulien yöstä on muodostunut etenkin veneilijöille tärkeä perinne.

Muinaistulilla tarkoitetaan varoitustulia, joita käytettiin esimerkiksi vihollisesta varoittamiseen. Tapahtuman perinne alkoi kuitenkin vasta vuonna 1992 vietetystä Suomen itsenäisyyden 75. juhlavuodesta. Vuotta myöhemmin kokkoja poltettiin myös muutamassa virolaisessa rantakylässä, jolloin tapahtuma sai nimensä.

## Lähteet
Divačan kunta

**Divača** on kunta Sloveniassa Obalno-kraškan tilastollisella alueella. Sen väkiluku oli tammikuussa 2020 yhteensä 4 213. Kunnan suurimmassa kylässä Divačassa on 1 734 asukasta.

Škocjanin luolat sijaitsevat Divačan kunnassa lähellä Divačan kylää.

Divačan kunta jakautuu seuraaviin asutuskeskittymiin (suluissa tammikuun 2020 väkiluku):

*Barka (98)
*Betanja (13)
*Brežec pri Divači (26)
*Dane pri Divači (62)
*Divača (1 734)
*Dolenja vas (154)
*Dolnje Ležeče (230)
*Dolnje Vreme (117)

*Famlje (147)
*Gabrče (40)
*Goriče pri Famljah (29)
*Gornje Ležeče (41)
*Gornje Vreme (88)
*Gradišče pri Divači (16)
*Kačiče-Pared (121)
*Kozjane (13)

*Laže (94)
*Matavun (50)
*Misliče (29)
*Naklo (56)
*Otošče (21)
*Podgrad pri Vremah (21)
*Potoče (48)
*Senadole (76)

*Senožeče (616)
*Škocjan (7)
*Škoflje (107)
*Vareje (34)
*Vatovlje (17)
*Vremski Britof (54)
*Zavrhek (54)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Thure Wilhelm Gallén

**Thure Wilhelm Gallén** (6. syyskuuta 1878 Tallinna – 2. marraskuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Gallénin vanhemmat olivat eläinlääkäri, maisteri Peter Wilhelm Gallén ja Augusta Ottiliana Dahlström ja puoliso vuodesta 1907 Hildur Maria Törngren. Gallén kävi neljä luokkaa yhteiskoulua Helsingissä 1888–1892 ja teki opintomatkoja Skandinaviaan ja Keski-Eurooppaan. Saksassa hän oleskeli useampaan otteeseen pitempiä aikoja ja työskenteli siellä johtavissa teollisuusyrityksissä. Gallén oli seisemän vuotta vuorineuvos Edwin Lönnbeckin palveluksessa ja sitten Suomen Väri- ja Vernissatehdas -yhtiön osastopäällikkö 1900–1910, johtokunnan jäsen vuodesta 1910 ja toimitusjohtaja vuodesta 1929. Gallén oli myös Tienhaaran Öljytehdas -yhtiön johtokunnan jäsen vuodesta 1921 ja toimitusjohtaja vuodesta 1922. Hän oli Vernissa-, Väri- ja Lakkatehtaitten Yhdistyksen perustajia ja sen johtokunnan jäsen vuodesta 1943. Hänellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvon hän sai 1948. Gallén lahjoitti hiljaisuudessa huomattavasti varoja hyväntekeväisyys- ja yleishyödyllisiin tarkoituksiin. 

Gallén oli jo vuoden 1905 suurlakon aikana mukana silloisessa suojeluskunnassa ja myöhemmin hän oli suojeluskunnan jäsenenä Suomen sisällissodan ajoista vuoteen 1930 saakka. Hän toimi vuodesta 1926 alkaen Helsingin suojeluskuntapiirin tilintarkastajana. Gallénin harrastuksiin kuului antiikkiesineiden, etupäässä vanhojen rahojen ja kellojen keräily.

## Lähteet
Gustaf Packalén

**Karl Gustaf Packalén** (23. elokuuta 1872 Kristiinankaupunki – 14. marraskuuta 1955 Kööpenhamina) oli suomalainen yritys- ja järjestöjohtaja sekä viennin edistäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Packalénin vanhemmat olivat leipurimestari Gustaf Adolf Packalén ja Amalia Alexandra Enholm. Packalén oli Kymin Oy:n konttorin virkailija 1896–1906, Hämekoski-yhtiön toimitusjohtaja Laatokan Karjalassa 1906–1917, Suomen Puuhiomoyhdistyksen apulaistoimitusjohtaja Helsingissä 1918–1919, Suomen Puuhiomoyhdistyksen, Suomen Selluloosayhdistyksen ja Kymin Oy:n edustaja Tanskassa 1919–1950, Suomen Paperitehtaitten Yhdistyksen edustaja Tanskassa 1919–1921 ja 1941–1951 sekä Suomen Kartonkiyhdistyksen edustaja Tanskassa 1943–1947. Kauppaneuvoksen arvonimen 1948 saanut Packalen muuistetaan myös huomattavista lahjoituksistaan. Hän lahjoitti jo 1940-luvulla lähes kaiken Suomessa olleen omaisuutensa Åbo Akademin säätiölle ja testamenttasi pääosan lopuista varoistaan Gustaf Packaléns Mindefond -nimiselle rahastolle edistämään suomalais-tanskalaisia kulttuurisuhteita ja laajemmin Suomen pohjoismaisia yhteyksiä.

## Lähteet
Yosemiten putoukset

**Yosemiten putoukset** on vesiputous Sierra Nevadan vuoristoalueella sijaitsevassa Yosemitenlaaksossa ja Kalifornian osavaltioon kuuluvassa Mariposan piirikunnassa. Sen putouskorkeus on 739 metriä, minkä ansiosta se on Pohjois-Amerikan korkein ja yksi maailman korkeimmista vesiputouksista.

Yosemiten putoukset saavat vetensä Yosemite Creekistä, pienestä vuoristojoesta, joka yhtyy putousten alapuolella Mercedjokeen. Yosemite Creek muodostuu lumen sulamisvesistä, jotka tulevat Hoffmannvuoren rinteiltä ja Tuolumnejokea ympäröiviltä alppiniityiltä. Putoukset jakautuvat kolmeen osaan: 436 metriä korkeaan yläputoukseen ja 98 metriä korkeaan alaputoukseen sekä niiden väliseen koskiosuuteen, joka jää kallioiden piiloon. Putousten rakenne johtuu kallioperän keskenään risteävistä vaaka- ja pystyraoista.

Veden virtaama vaihtelee suuresti vuoden aikana – komeimmillaan putoukset ovat touko–kesäkuussa mutta saattavat kuivua kokonaan elokuuhun mennessä. Virtaama palaa yleensä ennalleen loppusyksystä esiintyvien rajumyrskyjen myötä. Talvella ylemmän putouksen reunoille muodostuu jääkielekkeitä, jotka pudotessaan kasvattavat sen juurelle suuren jääkeon.

Yosemiten putoukset näkee useista paikoista Yosemitenlaaksossa, parhaiten kuitenkin Yosemite Villagesta tai Yosemite Lodgen lomahotellilta. Alemman putouksen juurelle johtaa kävelypolku. Myös putousten huipulle on mahdollista kiivetä reilu 11 kilometriä pitkää, melko vaativaa reittiä pitkin.

## Lähteet
Arvo Penttilä

**Arvo Mikko Penttilä** (1. lokakuuta 1894 Ilmajoki – 22. heinäkuuta 1983 Teisko) oli suomalainen järjestöjohtaja ja maanviljelijä, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1963.

Penttilän vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Penttilä ja Edla Maria Alanen, ja puoliso vuodesta 1928 Ester Elviira Matinheimo (aiemmin Mattsson). Arkkitehti Timo Penttilä oli heidän poikansa. Arvo Penttilä kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin maanviljelyslyseosta vuonna 1915 ja suoritti agronomin tutkinnon vuonna 1919. Valmistuttuaan hän toimi Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuran ja Länsi-Suomen Karjanjalostusyhdistyksen konsulenttina. Vuonna 1946 Penttilä valittiin Länsi-Suomen Karjanjalostusyhdistyksen toiminnanjohtajaksi, ja karjanjalostusyhdistysten yhdistymisen jälkeen Suomen Karjanjalostusyhdistyksen toiseksi johtajaksi vuonna 1950. Penttilä oli myös Tampereen Seudun Keinosiemennysyhdistyksen perustaja ja puheenjohtaja sekä valtakunnallisen Keinosiemennysyhdistysten Liiton johtokunnan varapuheenjohtajana.

Penttilä oli jäsenenä valtion karjatalouden toimikunnissa ja komiteoissa sekä maataloudellisten järjestöjen ja osuuskuntien hallintoelimissä. Järjestöuran ohella Penttilä viljeli Teiskon Paarnalahdessa Yli-Vattulan maatilaa vuodesta 1936. 
 
## Lähteet
Sarısu

**Sarısu** on Azerbaidžanin suurin järvi. Se sijaitsee Kür-Arazin alangolla Kurajoen oikealla rannalla İmişlin ja Sabirabadin piirikuntien alueella. Järven pinta-ala on 65,7 neliökilometriä. Se sijaitsee 12 metriä merenpinnan tason alapuolella. Järvi on avoimista kohdistaan 1–3 metrin syvyinen ja rannoistaan alle metrin syvyinen. Syvin kohta on noin kuusi metriä. Sarısun tilavuus on 59,1 miljoonaa kuutiomillimetriä. Pituudeltaan järvi on 22 kilometriä ja leveydeltään kolme kilometriä.

## Lähteet
Luettelo Marjorien kappaleista

Tämä on luettelo Marjorien (Marjo-Riitta Nieminen) kappaleista aakkosjärjestyksessä.

__NOTOC__

## A

* Aaveet
* Aika eteenpäin vain kulkee (euroviisukarsinta 1993)
* Aika kulkee meitä vastaan
* Arrivederci, amore mio
* Askel harhaan
* Askel harhaan (live-CD Rakkauden kiertokulku)
* Auringon häät
* Aurinkoisia öitä

## B

* Battle of evermore - Let's Eppelin
* Blues

## E

* En jää oottamaan
* En muuta kaipaa

## H

* Huone 213

## I

* I, you
* Ikävä
* Ikävä aikaa

## J

* Jouluyön rauha (Con te partirò) - Jari Sillanpää & Marjorie

## K

* Kahden juhla (euroviisukarsinta 1989)
* Kai vielä voisin rakkautta antaa
* Kiiruhda hiljaa (Slow hand) (live-CD Rakkauden kiertokulku)
* Korttitalo vaan (The Winner Takes It All)
* Korttitalo vaan (The winner takes it all) (live-CD Rakkauden kiertokulku)
* Kuin taivaan pilvi
* Kun laulu hiljenee
* Kuuta taivaalta ei saa (Shoot down the moon)

## L

* Legenda (euroviisukarsinta 1993)
* Lemmensirkus
* Liekki kynttilän
* Luen päiväkirjaa
* Luokkakuva

## M

* Marie McQuire (Tir n'a noir) - Jouko Partio & Marjorie
* Miksi
* Mikä fiilis! (Flashdance – what a feeling)
* Mony mony - Osmo's Cosmos
* Mun elämää

## N

* Nyt aika on (Think) (live-CD Rakkauden kiertokulku)

## O

* Odotan
* Olen mikä olen (live-CD Rakkauden kiertokulku)

## P

* Pidä minusta kiinni
* Pois itsestään
* Pois sun vien (Reach out, I’ll be there) (live-CD Rakkauden kiertokulku)
* Puhtaaseen ilmaan

## R

* Rajaton rakkaus (Vivo per lei) - Leo Luoto & Marjorie
* Rakastunut kuutamoon
* Rakkauden kiertokulku (Le grand tour de l’amour) (live-CD Rakkauden kiertokulku)
* Rakkauden tanssi
* Rockalise
* Rum and Coca-Cola (live-CD Rakkauden kiertokulku)

## S

* Satakieli
* Seis – nimeen rakkauden (Stop in the name of love) (live-CD Rakkauden kiertokulku)
* Sut varastaa mä aion

## T

* Tie (euroviisukarsinta 1988)
* Timantit
* Tuuli (euroviisukarsinta 1990)
* Täysikuun valssi
* Täyttä elämää
* Täyttä elämää (live-CD Rakkauden kiertokulku)

## U

* Unien maa

## V

* Valaiskoon (Jyväskylän Apu -single)
* Vanha taika
* Veit taivaaltani tähdet

## W
* Warum?
* Warum? (live-CD Rakkauden kiertokulku)

## Y

* Yksi ilta
* Yksinäinen huone (Gör det någonting)
* Ystävä (You’ve got a friend) (live-CD Rakkauden kiertokulku)
* Yöllä uimaan
* Yön syke