open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suomen golf

**Golf** on suosittu urheilulaji Suomessa, ja sen harrastajamäärät ovat kasvaneet tasaisesti etenkin 1980-luvun lopun golfbuumin jälkeen. Suomessa on yli 150&nbsp;000 golfin harrastajaa ja yli 180 golfkenttää. Monilla paikkakunnilla golfseura on merkittävä osa paikallista urheilutoimintaa. Golfkentät vaihtelevat merellisistä kentistä pohjoisen yöttömän yön kokemuksiin sekä suurten kaupunkien 18-reikäisiin ratoihin. Golftoimiala työllistää yli 2000 ihmistä.

## Historia
Suomen historian tunnettuja golfin harrastajia ovat Venäjän tsaari Nikolai II, jonka Virolahdella sijainneeseen kesäpaikkaan rivattiin tilaa pallonlyönnille. Myös kenraali Carl Gustaf Emil Mannerheim harrasti lajia 1920-luvulla kylpylämatkallaan ja Helsingin Sanomien päätoimittaja Eljas Erkko tutustui lajiin Englannissa 1924–1927. Golfia esiteltiin naisvoimistelijoiden *[[Kisakenttä]]*-lehdessä vuonna 1913.

Golfin pelitoiminta alkoi 1930-luvun alussa, kun Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Erik von Frenckell järjesti ystäväpiirilleen pelitilaisuuksia Töölön pallokentällä vuosina 1930–1931. Vuonna 1932 pelaajien käyttöön tulivat Talin kartanoa ympäröivät viheralueet. Helsingin Golfklubi perustettiin samana vuonna ja von Frenckell toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Talin kenttä oli aluksi 9-reikäinen ja kasvoi 13-reikäiseksi 1938. 18-reikäisenä se avattiin olympialaisten yhteydessä 1952.

Suomen toinen golfseura perustettiin Viipuriin 1938. Länsirannikolla porilaiset yhdistyivät lajin pariin kesällä 1939, jossa lajia pelattiin Kaarluodossa. Vuoden 1940 olympiakisoja varten rakennettin Hämeenlinnan Aulangolle 9-reikäinen golfkenttä, joka tosin suljettiin sodan takia ja avattiin uudelleen 1959. Suomen Golfliitto perustettiin vuonna 1957, jolloin pelattiin ensimmäisen kerran virallisesti Suomen mestaruudesta sekä miesten että naisten sarjoissa.

Golfin profiili nousi Suomessa 1980-luvun alussa. Toinen täysimittainen kenttä rakennettiin Espooseen 1982. Vuosikymmenen lopulla golfkenttiä nousi eri puolille maata ja seurojen jäsenmäärä kasvoi. Kilpagolfin merkkitapaus oli Mikko Ilosen amatöörien British Openin voitto vuonna 2000. Naisten puolella tunnettuja golfin pelaajia ovat olleet Minea Blomqvist ja Riikka Hakkarainen.

## Pelaajat
### Olympiaedustajat

Seuraavat pelaajat ovat pelanneet golfia olympialaisissa:
* Matilda Castren (2020)
* Mikko Ilonen (2016)
* Roope Kakko (2016)
* Noora Komulainen (2016, 2024)
* Sanna Nuutinen (2020)
* Tapio Pulkkanen (2024)
* Kalle Samooja (2020)
* Ursula Wikström (2016, 2024)
* Sami Välimäki (2020, 2024)

## Lähteet
Sigismund von Herberstein

**Siegmund (Sigismund) von Herberstein** (1486–1566) oli itävaltalainen valtiomies ja kirjailija. Hän palveli Itävallan hallitsijoita sotilaana ja neuvoksena ja kävi muun muassa lähettiläänä Venäjällä kahdesti, 1516–1518 ja 1526. Hän kirjoitti kuvauksen Venäjästä, *Rerum moscoviticarum commentarii* (1549), jota on pidetty tärkeänä historiallisessa, kansa- ja maantieteellisessä mielessä ja joka pysyi pitkään Venäjää käsittelevien esitysten päälähteenä. Siinä hän mainitsee sivumennen Suomen, joka siihen aikaan oli hyvin vähän tunnettu muualla Euroopassa. Hän kirjoitti myös omaelämäkertansa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sigismund von Herberstein, Notes upon Russia. Englanniksi kääntänyt Richard Henry Major (Archive.org)
Guðmundur Ingi Kristinsson

**Guðmundur Ingi Kristinsson** (s. 14. heinäkuuta 1955) on islantilainen  kansanpuolueen poliitikko, joka on istunut kansanedustajana Islannin parlamentissa Alþingissä vuodesta 2017 lähtien. Maaliskuusta 2025 lähtien hän on toiminut Islannin opetus- ja lapsiasiainministerinä Kristrún Frostadóttirin hallituksessa.

Guðmundur syntyi Reykjavíkissä. Hän opiskeli puusepäksi, minkä jälkeen hän toimi poliisina Grindavíkissä ja Keflavíkissä vuosina 1974–1980 sekä myyjänä vuosina 1981–1993. Vuosina 2004–2012 hän istui VR-ammattiliiton edustajistossa. Vuodesta 2016 lähtien hän on toiminut kansanpuolueen varapuheenjohtajana. Vuoden 2017 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Alþingiin Suðvesturkjördæmi-vaalipiiristä. Parlamentissa hän on istunut hyvinvointilautakunnassa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuonna 2025, sekä toiminut kansanpuolueen parlamenttiryhmän puheenjohtajana vuoteen 2025 asti. Maaliskuussa 2025 hänet nimitettiin opetus- ja lapsiasiainministeriksi.

## Lähteet
Fly (Viborg)

**Fly** on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 276 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leivur Øssursson

**Leivur Øssursson**, myös nimellä **Leif Øssursson** (luultavasti syntynyt vuoden 980 vaiheilla ja kuollut 1040-luvulla) oli itsenäisten Färsaarten viimeinen hallitsija. Hänen isänsä oli jo Leivurin lapsuudessa kuollut Øssur Havgrímsson (960–983). Hänen puolisonaan oli Tóra Sigmundardóttir. Vallan he saivat Sigmundur Brestissonin (961–1005) jälkeen, jonka isä oli Brestir Sigmundsson ja äiti Cecilie. Leivurin kotipaikkansa ja syntymäpaikkansa oli mahdollisesti Tróndur í Gøtu, jossa myös hänen isänsä lienee elänyt. Leivurin kasvinkumppaneita olivat myös suunnilleen samanikäiset Sjúrða Tollakssyni, Tórði Lága ja Geyta Reyða. Tiedot Leivurista ja hänen aikalaisistaan perustuvat Färsaarten saagaan (*Førouingasøga*). Leivurin aikaan katsotaan myös viikinkien ajan päättyneen Färsaarilla ja saarten siirtyminen Norjan kruunun alaisuuteen.

## Lähteet
Hans Öberg

**Hans ”Stöveln” Öberg** (21. marraskuuta 1926 Valbo – 9. maaliskuuta 2009 Gävle) oli ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa 162 ottelua vuosina 1948–1958 ja oli mukana voittamassa maailmanmestaruuksia vuosina 1953 ja 1957, MM-pronssia 1954 ja 1958 sekä olympiapronssia vuonna 1952. Paikallistasolla hän pelasi Gävlessä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sveriges Olympiska Kommitté
Myllärinlammi

**Myllärinlammi** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven ja Kytäjärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Myllärinlammi on 300&nbsp;metriä pitkä, 150&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8&nbsp;hehtaaria. Se on muodostunut kallioisessa mäkimaastossa kalliomurrokseen syntyneeseen laaksoon. Ympäröivät mäet kohoavat 20–25&nbsp;metriä vedenpinnan yläpuolelle. Lammen rannat ovat kuitenkin alavaa ja soistunutta metsämaastoa. Sen syvyys on 5&nbsp;metriä, mutta sillä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 750&nbsp;metriä ja se on autio, vaikka sen pohjoispuolelta kulkee ohi metsäautotie.

## Luontoarvoja
### Natura-alue
Myllärinlammi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura&nbsp;2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66&nbsp;km²). Lammen ja vesialue sekä Myllärinpurolaakson länsirinteet sisältyvät suojelualueeseen.

### Vedenlaatu
Myllärinlammin vedenlaatua on tutkittu ainakin vuonna 1984 maaliskuussa ja elo-syyskuun vaihteessa. Silloin lammen veden happamuustaso vaihteli pH&nbsp;5,7–6,3 ja alkaliteetti 0,06–0,07&nbsp;mmol/l. Vesi oli siten lievästi hapanta ja alkaliteetti oli melko pieni, joten riski lisähappamoitumiseen on olemassa. Järven vesi lämpötilakerrostui ja alusveden happitilanne heikkeni selvästi. Kesäisin alusveden happi voi kulua loppuun. Vesi on melko humuspitoinen ja vedenväri oli vuonna 1984 140–150&nbsp;mg&nbsp;Pt/l eli tummaa. Lampi on ravinteisuudeltaan mesotrofinen. Kokonaisfosforipitoisuus oli 16&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l) ja kokonaistyppipitoisuus 650–670&nbsp;μg/l. Levien klorofylli-a pitoisuus oli kesällä päällysvedessä 13&nbsp;μg/l. Metsäojitus vaikuttaa vedenlaatua heikentävästi lammen tilaan.

## Vesistösuhteet
Myllärinlammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Kytäjärven alueella&nbsp;(21.03), jonka Kytäjärven alueeseen&nbsp;(21.032) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 120&nbsp;hehtaaria. Siihen tulee oja pohjoispuolen metsäalueelta ja sen laskuoja Myllärinoja alkaa lammen eteläpäästä. Se virtaa etelään ja laskee 1,5 kilometrin päässä Kytäjärven luoteisrantaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,9&nbsp;metriä mpy&nbsp;(N2000), joten Myllärinojalle kertyy pudotusta 19,9&nbsp;metriä.

## Lähteet
Satulameltti

**Satulameltti** (*Galaxias tanycephalus*) on meltteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Tasmaniasta. 

## Koko ja ulkonäkö
Satulameltti kasvaa tyypillisesti noin 8 cm pitkäksi, suurimmillaan 15 cm. Se on väriltään harmahtava tai oliivinvihreä.

## Levinneisyys ja elintavat
Satulameltti on kotoperäinen laji Australialle kuuluvassa Tasmaniassa. Sitä esiintyy Woods- ja Arthurs-järvillä Tasmanian Keskitasangolla. Laji löydettiin 2010-luvun lopulla myös läheisestä Little Lakesta ja yksi yksilö Gunns-järvestä (Entura 2018). Sekä Little Lake että Gunns Lake ovat yhteydessä Arthurs-järven populaatioon pienen yhdyspuron kautta. Näiden uusien havaintojen ansiosta lajin yhteenlaskettu esiintymisalue on nyt 120 km2 ja esiintymislaajuus 176 km2. Aiemmin tunnetussa esiintymisalueella tai -laajuudessa ei ollut tapahtunut muutoksia viimeisten neljän vuosikymmenen aikana. Tämä laajentuminen johtuu todennäköisimmin vähäisestä näytteenottotyöstä, jonka seurauksena lajia ei havaittu Little Lakessa ja Gunns-järvessä. Voi myös olla, että ennennäkemättömän korkeat järvien pinnat vuosina 2010–2012 ovat saattaneet mahdollistaa lajin leviämisen ylävirtaan. Näiden uusien tietojen perusteella on epäselvää, onko Gunnsjärven populaatio pitkällä aikavälillä elinkelpoinen, koska järvi on pieni ja matala ja satulameltille soveltuva elinympäristö on rajallinen. Little Laken populaatio on kuitenkin todennäköisesti elinkelpoinen kokonsa ja monimutkaisemman soveltuvan elinympäristönsä vuoksi.

Tämä laji elää pääasiassa järvissä, ja vain muutamia yksilöitä on tavattu sisäänvirtauspurojen alajuoksuilla. Järvissä aikuisia yksilöitä voi tavata alueilla, joilla kivet ja vesikasvillisuus tarjoavat suojaa. Toukat ja poikaset muodostavat parvia avovedessä. Kutuaika näyttää olevan pitkä myöhäistalvesta syksyyn.

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut satulameltin äärimmäisen uhanalaiseksi.

## Lähteet
Pinelópi Délta

**Pinelópi Délta** (, o.s. *Benáki*, Μπενάκη; 1874, Aleksandria, Osmanien valtakunta – 2. toukokuuta 1941 Ateena, Kreikka) oli kreikkalainen kirjailija. Hänet tunnetaan yhtenä ensimmäisistä merkittävistä kreikankielisistä lastenkirjailijoista.

## Elämä

Pinelópi Benáki syntyi Emmanouíl Benákiksen ja Virginia Choremin perheeseen vuonna 1874 autonomiseen Egyptiin kuuluneessa Aleksandriassa. Hän oli varakkaiden vanhempiensa kuudesta lapsesta kolmas. Déltan kasvatus oli tiukka ja hän osoitti kirjallista lahjakkuutta jo varhain. Yhdistyneen kuningaskunnan miehitettyä Egyptin Benákisten perhe muutti Kreikan pääkaupunki Ateenaan, missä hänen isänsä Emmanuel valittiin myöhemmin kaupungin pormestariksi. Isänsä kautta Déltalla oli läheiset suhteet moniin Kreikan politiikan johtohahmoihin, kuten pääministeri Elefthérios Venizélokseen.

Délta meni naimisiin liikemies Stéfanos Déltasin kanssa vuonna 1905, minkä jälkeen pari muutti hetkeksi takaisin Aleksandriaan. He saivat avioliittonsa aikana kolme tytärtä. Aleksandriassa Délta tutustui kirjailija Íon Dragoúmikseen, johon hänellä oli romanttinen suhde aina vuoteen 1912 saakka. Dragoúmis oli merkittävä tekijä Balkanilla 1900-luvun alkuvuosikymmeninä tapahtuneessa kamppailussa Makedoniasta. Makedonian kysymys näkyikin myös Déltan tuotannossa. Dragoúmiksen salamurhan jälkeen 1921 Délta pukeutui mustaan surupukuun koko loppuelämänsä ajan.

Délta toimi useaan kertaan Kreikan hyväksi 1900-luvun kriiseissä. Vuonna 1918 hän otti osaa itäiseen Makedoniaan suuntautuneessa avustusretkessä, jonka tarkoituksena oli vapauttaa kreikkalaisia panttivankeja Bulgariasta. Vanhetessaan Déltan terveys alkoi heikentyä, ja vuodesta 1925 lähtien hän kärsi poliosta, joka vaikeutti hänen liikkumistaan.

Natsi-Saksan joukkojen miehitettyä Ateenan 27. huhtikuuta 1941 Délta joi myrkkyä tarkoituksenaan tehdä itsemurha. Hän kuoli myrkyn vaikutukseen viisi päivää myöhemmin. Déltan toivomuksen mukaisesti hänet haudattiin perheensä puutarhaan, jossa hänen hautakiveensä on kirjattu vain sana ”hiljaisuus”.

## Kirjallinen tuotanto

Délta tunnetaan ennen kaikkea lastenkirjoistaan, jonka saralla hän oli yksi ensimmäisistä merkittävistä kreikankielisistä kirjailijoista. Hänen tuotannossaan näkyy vahva kreikkalais-isänmaallinen ajatusmaailma, ja hänen tarinansa sijoittuvat usein Kreikan historian solmukohtiin. Hänen muistiin kirjoittamansa tarinat Kreikan sotien veteraaneilta ja aikansa merkittäviltä poliitikoilta ovat myös arvostettuja teoksia.

## Yksityiselämä

Pinelópin veli Antónis Benákis oli kuuluisa taiteen keräilija, joka perusti Ateenan Benaki-museon. Kreikan myöhempi pääministeri Antónis Samarás on Déltan tyttären lapsenlapsi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rolf Bergh

**Rolf Bergh** (1919–2005) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän suunnitteli erityisesti kirkkoja ja oli mukana vanhojen kirkkojen restauroinneissa.
## Töitä

Sankt Botvids kyrka February 2015 01.jpg|Pyhän Botvidin kirkkko Oxelösundissa (1957)
Birgittakyrkan Nockeby 2010.jpg|Pyhän Birgitan kirkko Tukholman Nockebyssä (1962)
Aspeboda kyrka.jpg|Aspebodan kirkko (1963)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Levakant

**Levakant** () on kaupunki Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Se sijaitsee Vaxšjoen vasemmalla rannalla 17 kilometriä alueen pääkaupungista Boxtarista itään. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 17&nbsp;548 ja kaupunkialueella 48&nbsp;441 asukasta.

Levakantin kaupunkialueen pinta-ala on 131,09 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Abdurahmoni Džomīn, idässä Kūšonijonin ja etelässä Vaxšin piireihin sekä lounaassa Boxtarin kaupunkiin. Kaupunkialueeseen kuuluu myös kaksi maalaiskuntaa, joissa on 8 kylää. Asukkaista 83 prosenttia on tadžikkeja ja 16 prosenttia uzbekkeja.

Paikkakunta on saanut alkunsa Vaxšstroiksi kutsutun Vaxšin kastelukanavan rakentamisen yhteydessä vuosina 1930–1932. Vaxšin vesivoimalaitosten rakentamisen alkaessa perustettiin Mihail Kalininin mukaan nimetty Kalininobodin kaupunki vuonna 1956. Voimalaitokset valmistuivat vuonna 1966, minkä jälkeen ryhdyttiin rakentamaan Tadžikistanin ainoaa lannoitetehdasta. Kalininobodista tuli piiritasoinen Sarbandin kaupunki vuonna 1996. Se nimettiin Levakantiksi vuonna 2018.

240 megawatin voimalaitoksen ja kemian tehtaan lisäksi kaupungissa on puuvillan ja muiden maataloustuotteiden jalostusta sekä elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Maatalous tuottaa puuvillaa, viljaa, vihanneksia, meloneja, hedelmiä, lihaa, maitoa, munia, hunajaa, silkkikuitua ja kalaa.

Kaupungissa toimii kaksi lyseota ja ammattioppilaitos. Kulttuuripalveluihin kuuluvat kulttuuritalo, kirjastolaitos, lasten taidekoulu ja kotiseutumuseo. Matkailijoita houkuttelevat Levakantin tekojärvi ja Vaxšin laakson vuoristoiset maisemat.

## Lähteet
Gösta Gummesson

**Gösta Gummesson** (23. huhtikuuta 1928 Växjö – 2. marraskuuta 2012) oli ruotsalainen sarjakuvantekijä. Hän piirsi vuosina 1955–2007 *[[Åsa-Nisse]]ä*. Muita hänen piirtämiään sarjoja olivat muun muassa *Lilla Fridolf*, *91:an* ja *[[Pellefantti]]*. Gummessonin kokonaan omia sarjoja olivat *Rock Jocke* ja *Enok*.
## Lähteet
Heinrich Herkner

**Heinrich Herkner** (27. kesäkuuta 1863 Liberec, Böömi, Itävalta – 27. toukokuuta 1932 Berliini, Saksa) oli saksalainen taloustieteilijä. Hän oli vuodesta 1907 professorina Berliinin teknillisessä korkeakoulussa. Hänen tunnetuin teoksensa on *Die Arbeiterfrage* (1894), josta on ilmestynyt useita painoksia ja joka on suomennettu nimellä *Työväenkysymys* kahteen otteeseen.

## Teokset
* *Die Arbeiterfrage* (1894)
** *Työväenkysymys*, suomentanut Erkki Reijonen; toim. O. E. Tudeer. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1902.
** *Työväenkysymys*, suomentanut Salu Latvala. Alkuteoksen neljännen painoksen mukaan tehty uusi suomennos. Helsinki : Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1909
* *Die oberelsässische Baumwoll-Industrie und ihre Arbeiter* (1887)
* *Die soziale Reform als Gebot des wirtschaftlichen Fortschrittes* (1891)
* *Die Bedeutung der Arbeitsfreude in Theorie und Praxis der Volkswirtschaft* (1905).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sophie Ristelhueber

**Sophie Ristelhueber** (s. 1949) on ranskalainen valokuvaaja. Hän on kuvannut sotatoimialueita muun muassa Bosniassa, Irakissa ja Länsirannalla. Ristelhueber sai Hasselblad-palkinnon vuonna 2025.
## Lähteet
Raúl Zurita

**Raúl Zurita** (s. 1950) on chileläinen runoilija. Hänen esikoiskokoelmansa *Purgatorio* ilmestyi vuonna 1979, ja hän on sen jälkeen julkaissut parikymmentä teosta. Zurita pidätettiin Augusto Pinochetin vallankaappauksessa syksyllä 1973 ja hänestä tuli vapautumisensa jälkeen tunnettu sotilashallinnon arvostelija. Monet hänen runoistaan kuvaavat Pinochetin hallinnon väkivaltaa chileläisiä kohtaan.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hepolammi (Hyvinkää)

**Hepolammi** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Hepolammi on 350&nbsp;metriä pitkä, 100&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8&nbsp;hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen mäkimaaston painanteeseen. Ympäröivien mäkien huiput kohoavat enintään 10&nbsp;metrin korkeuteen vedenpinnasta. Se on muodoltaan pitkä ja kapea sekä keskeltä hieman kuroutunut. Samassa laaksossa sijaitsee myös Puolivälinlampi. Hepolammin rannat ovat soistuneet ja niin on myös lampien välinen alue. Lammen syvyys on 4,5&nbsp;metriä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja lampi on autio, vaikka sen länsirantaa sivuaa metsäautotie. Lampea kiertää polku pohjoisrantoja myöten .

## Luontoarvoja
### Natura-alue
Myllärinlammi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura&nbsp;2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66&nbsp;km²). Suojelualueeseen kuuluvat lammen lähiympäristö ja vesialue yhdessä Puolivälinlammen sekä Suolijärven ranta-alueiden kanssa.

### Vedenlaatu
Hepolammi on humusvetinen ja lievästi hapan järvi. Vuonna 1984 on lammesta otettu huhtikuussa ja syyskuussa vesinäytteitä. Veden happamuustaso vaihteli silloin pH&nbsp;5,8–6,3, alkaliteetti 0,11–0,12&nbsp;mmol/l ja vedenväri 100–150&nbsp;mg&nbsp;Pt/l. Arvot tukevat lammesta annettuja sanallisia arvioita. Vesi lämpötilakerrostuu, vaikka se on melko matala. Päällysveden happipitoisuus (suluissa kylläisyys) oli talvella 5,3&nbsp;mg/l&nbsp;(37&nbsp;%) ja syyskuussa 7,2&nbsp;mg/l&nbsp;(67&nbsp;%), alusvedessä talvella 1,6&nbsp;mg/l&nbsp;(12&nbsp;%) ja syyskuussa 1,0&nbsp;mg/l&nbsp;(8&nbsp;%). Jokin kuluttaa selvästikin veden happivaroja. Ravinteiden osalta on syksyltä yksi lukema kokonaisfosforipitoisuudesta 15&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l) ja kokonaistyppipitoisuudesta talvelta 390&nbsp;μg/l ja syyskuulta 740&nbsp;μg/l. Levien klorofylli-a pitoisuus oli syyskuussa 9,7&nbsp;μg/l. Ravinteita vaikuttaisi olevan vähän, vaikka siinä on eräitä rehevöitymiseen viittaavia piirteitä. Sisäisen kuormituksen oire on happipitoisuuden aleneminen. Hepolampi on mukana Hyvinkään pintavesien seurannassa vuosina 2006 ja 2018.

## Vesistösuhteet
Hepolammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Kytäjärven alueella&nbsp;(21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen&nbsp;(21.033) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 20&nbsp;hehtaaria. Lampeen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja alkaa lammen lounaisrannasta. Oja on suolle kaivettu yhdysoja Puolivälinlampeen. Hepolammin vedenpinnan korkeus on 114,5&nbsp;metriä mpy.&nbsp;(N2000), joten yhdysojalle kertyy pudotusta vain 0,2&nbsp;metriä.

## Lähteet
Hazelight Studios

**Hazelight Studios** on ruotsalainen videopelejä kehittävä yritys, jonka perusti Josef Fares vuonna 2014. Yhtiö on kehittänyt muun muassa pelit  *[[A Way Out]]* (2018), *[[It Takes Two]]* (2021) ja *[[Split Fiction]]* (2025).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hazelightin kotisivut
Tiit Käbin

**Tiit Käbin** (12. toukokuuta 1937 Puka, Valgamaa, Viro – 5. maaliskuuta 2011) oli virolainen juristi ja poliitikko. Hän oli kolmen Riigikogun jäsenenä vuosina 1992-2003 ja Riigikogua edeltäneiden Neuvostoparlamentin, Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston, Viron kongressin ja itsenäisyyden julistaneen Viron tasavallan korkeimman neuvoston jäsen vuosina 1989-1992.

## Tutkijana Neuvosto-Virossa

Tiit Käbin valmistui Tarton valtionyliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1966. Hän oli työskennellyt opiskeluaikanaan Tallinnan kaupungin palevluksessa ja jatkoi aina vuoteen 1973. Sen jälkeen 
hän työskenteli Neuvosto-Viron tiedeakatemian taloustieteen laitoksen oikeusalan tutkijana (1973–1977), yhteiskuntatieteiden laitoksen tutkimussihteerinä (1977–1989) ja filosofian, sosiologian ja oikeuden instituutin tutkijana (1989–1990). Hän oli vuodesta 1961 Viron kommunistipuoleen (EKP).

## Mukana Laulavassa vallankumouksessa

Käbin oli aktiivi toimija Laulavan vallankumouksen aikaan. Hänet valittiin vuoden 1989 maaliskuussa Neuvostoliiton parlamenttiin, jossa hän oli Kansallisuuksien neuvoston jäsen. 

Keväällä 1990 Käbin valiittiin niin Korkeimpaan neuvostoon kuin Viron kongressiin. Lisäksi hän oli keväällä 1990 perustamassa Viron liberaalidemokraattista puoluetta. Itsenäistymisen tapahtuessa 20. elokuuta 1991 hän oli Viron itsenäisyyden palauttamisen puolesta äänestäneitä. Itsenäistymisen myötä valittiin 60-henkinen Viron perustuslakikokous, jonka jäsenenä hän oli.

## Uudelleenitsenäistyneen Viron parlamentaarikkona

Uudelleenitsenäistyneen Viron tasavallan ensimmäiset parlamentti- eli riigikoguvaalit järjestettiin syksyllä 1992, joissa Käbin valittiin Liberaalidemokraattina Isänmaa-vaaliliiton listalta. Seuraavissa vuoden 1995 riigikogu-vaaleissa liberaalidemokraatit ml. Käbin liittyivät ennen vaaleja luotuun Siim Kallasin johtamaan Reformipuolueeseen, jota hän edusti aina vuoteen 2003 eli kaksi riigikogu-kautta. Riikikogussa hänet valittiin joulukuussa 1995 perustuslakivaliokunnan puheenjohtajaksi, jossa tehtävässä hän oli vuoteen 2002. Käbin valittiin kolmannen kerran Riigikoguun vielä 1999. Hän toimi Viron valtuuskunnan johtajana Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamentaarisessa yleiskokouksessa vuodesta 1999 ja 1999–2001 järjestön yleiskokouksen varapuheenjohtajana.

Tiit Käbin oli eronnut vuonna 2002 Reformipuolueesta. Vuoden 2003 Riigikogu-vaaleissa hän ei enää päässyt parlamenttiin Kansanliiton listalta.  Vuoden 2007 vaaleissa hän ei onnistunut myöskään päästä Riigikoguun. Tällöin hän yritti Vihreiden listalta.

## Lähteet
Saint Kitts ja Nevisin kansalliskokous

**Saint Kitts ja Nevisin kansalliskokous** () on Saint Kitts ja Nevisin yksikamarinen parlamentti. Siihen valitaan 11 edustajaa vaaleilla viiden vuoden välein. Kenraalikuvernööri nimittää kolme edustajaa kuultuaan pääministeriä ja oppositiojohtajaa. Lisäksi oikeuskansleri ja puhemies ovat jäseniä virkansa puolesta. Edustajia on siis yhteensä 15 tai 16, riippuen valitaanko puhemies kansalliskokouksen ulkopuolelta.

Nevisillä on lisäksi oma alueparlamentti ja aluehallitus.
## Historia
Kansalliskokous perustettiin vuonna 1960, jolloin saariryhmä vielä kuului brittiläiseen imperiumiin. Kansalliskokouksen pitkäaikainen valtapuolue on ollut työväenpuolue SKNLP, joka voitti vaalit vuosina 1995, 2000, 2004 ja 2010. Vuonna 2015 valtaan nousi oppositiopuolueiden liittouma Team Unity, joka voitti myös vuoden 2020 vaalit. Liittouman sisäiset erimielisyydet johtivat kuitenkin hallituksen kaatumiseen ja uusiin vaaleihin keväällä 2022. Ne voitti SKNLP.
## Vaalitapa
Käytössä on enemmistövaalitapa, eli kustakin vaalipiiristä valitaan yksi edustaja. Äänioikeusikäraja on 18 vuotta ja ehdolleasettumisikäraja 21 vuotta. Äänestyspakkoa ei ole.
## Työskentely
Kansalliskokouksella on rajoittamaton valta päättää valtion budjetista.

Kutakin lakialoitetta käsitellään kolmeen kertaan ennen siitä äänestämistä. Ensimmäisessä käsittelyssä aloite esitellään parlamentille ja siitä käydään keskustelu. Sen jälkeen aloite käsitellään valiokunnassa, missä se muokataan lopulliseen muotoonsa. Kolmannessa käsittelyssä järjestetään äänestys. Kansalliskokouksen hyväksymät lait vaativat Saint Kitts ja Nevisin monarkkia edustavan kenraalikuvernöörin vahvistuksen, mutta tämä on yleensä pelkkä muodollisuus. Hän voi kuitenkin antaa huomautuksen, jos katsoo lain vaikuttavan ulko- tai turvallisuuspolitiikkaan.

Saint Kitts ja Nevisin hallituksen on nautittava kansalliskokouksen luottamusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saint Kitts ja Nevisin virallinen verkkosivusto
Derry (Stephen King)

**Derry** on kuvitteellinen kaupunki Mainen osavaltiossa, Yhdysvalloissa, joka on toiminut useiden Stephen Kingin romaanien ja novellien tapahtumapaikkana. Derry esiintyi ensimmäisen kerran Kingin vuoden 1981 novellissa "The Bird and the Album" ja viimeisimmän kerran hänen vuoden 2011 romaanissaan *[[22.11.63]]*. Tunnetuin teos jossa Derry esiintyy on Kingin vuonna 1986 ilmestynyt romaani *[[Se (vuoden 2017 elokuva)|Se]]*, jonka tapahtumat sijoittuvat kaupunkiin. Kirjasta tehdyissä elokuvissa *[[Se (vuoden 2017 elokuva)|Se]]* (2017) ja *[[Se – Toinen luku|Se: Toinen luku]]* (2019), sekä näiden esiosatelevisiosarjassa *[[It – Welcome to Derry|It: Welcome to Derry]]*, kaupunkia esittää Kanadassa sijaitseva Port Hopen kaupunki.

Derryn kerrotaan sijaitsevan lähellä Bangoria, mutta King on kertonut että Derry on itse asiassa hänen tulkintansa kotikaupungistaan Bangorista. Kingin virallisella verkkosivulla oleva kartta sijoittaa Derryn Bangorin kaupungin läheisyyteen, Etnan kaupungin paikalle.

## Derryyn sijoittuvat tarinat
*"The Bird and the Album" (1981)
**[[Se (kirja)|Se]]* (*It*, 1986)
**[[Kolkuttajat]]* (*The Tommyknockers*, 1987) (osittain)
**[[Salainen ikkuna, salainen puutarha]]* (*Secret Window, Secret Garden*, 1990) (osittain)
**[[Uneton yö]]* (*Insomnia*, 1994)
**[[Kalpea aavistus]]* (*Bag of Bones*, 1998) (osittain)
*"Maantievirus matkalla pohjoiseen" ("The Road Virus Heads North", 1999) (osittain)
**[[Unensieppaaja]]* (*Dreamcatcher*, 2001)
**[[Pimeä yö, tähdetön taivas|Kahden kauppa]]* (*Fair Extension*, 2010)
**[[22.11.63]]* (*11/22/63*, 2011) (osittain)

## Lähteet
Kinopaniikki

**Kinopaniikki** (tv-esityksenä nimellä **Päiväleffa**, *Matinee*) on Joe Danten ohjaama yhdysvaltalainen kauhukomedia vuodelta 1993. Sen pääosissa näyttelevät John Goodman, Cathy Moriarty, Simon Fenton ja Omri Katz.

## Juoni
Syksyllä 1962 B-elokuvien tekijä Lawrence Woolsey (Goodman, hahmon esikuvana William Castle), saapuu Floridan Key Westiin järjestämään yhtiönsä uusimman kauhutuotoksen koenäytöstä. Tapansa mukaan hän höystää katsomiskokemusta virittämällä elokuvateatterin istuimet tuottamaan tärinää ja pieniä sähköiskuja yleisölle ja palkkaamalla paikallisen nuorisorikollisen ilmestymään päähahmon asussa (ydinsäteilyn muurahaiseksi muuttama mies!) kesken elokuvan yleisön keskelle. Koenäytöksen pelottelu ja ympäröivä todellisuus sekoittuvat, sillä vain 90 mailin päässä on juuri käynnissä ihan oikeaa ydinsodan kauhua herättävä Kuuban ohjuskriisi. Elokuvan varsinainen päähenkilö on elokuvahullu lukiolaispoika Gene (Fenton), jonka laivastoupseeri-isä palvelee Kuubaa parhaillaan saartavassa sotalaivassa.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*Kinopaniikkia* pidettiin tuoreeltaan lämminhenkisenä ja sydämellisenä perhe-elokuvana karmeista tehosteistaan huolimatta. Myöhemmin sitä on kutsuttu unohdetuksi ja aliarvostetuksi palaksi *[[Riiviöt]]*-elokuvista parhaiten tunnetun Joe Danten tuotannossa. 

Elokuvaa ei tuotu Suomessa teattereihin, mutta se julkaistiin VHS-videokasetilla. Se on esitetty Yle TV2 -kanavalla kesäkuussa 1996. *[[video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano kehuu elokuvaa sisäpiirin vitsejä viljeleväksi pelottelukomediaksi ja samalla asiantuntevan hauskaksi sukellukseksi 1960-luvun taitteen pienen budjetin kauhu- ja tieteiselokuviin. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä. Myös *Helsingin Sanomien* Mikael Fränti piti elokuvan tv-esityksen alla sitä harvinaisen onnistuneena kauhukomediana, johon on sujuvasti saatu mukaan myös teiniromanssin ja pikkukaupungin perhe-elämän aineksia.

## Lähteet
Live ’88

**Live ’88** on brittiläisen poprock-yhtye Supertrampin toinen, lokakuussa 1988 julkaistu live-albumi. Levy äänitettiin kaksiraitaisella ääninauhurilla maalis-huhtikuussa 1988 yhtyeen eri konserteisssa. Albumi sisältää myös yhtyeen muusta tuotannosta poikkeavan cover-kappaleen, alun perin Muddy Watersin esittämän kappaleen ”(I’m Your) Hoochie Coochie Man”. Albumin CD-levyllä ja C-kasetilla on kolme kappaletta enemmän kuin vinyylilevyllä.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
### Muusikot
; Supertramp
* Rick Davies – piano, laulu (1–4, 6–9, 11–13)
* John Helliwell – saksofonit
* Dougie Thomson – bassokitara
* Bob Siebenberg – rummut
+
* Mark Hart – kosketinsoittimet, kitarat, laulu (5, 10)
* Marty Walsh – kitarat
* Brad Cole – kosketinsoittimet, saksofoni
* Steve Reid – lyömäsoittimet

### Tuotanto
* Rick Davies ja Norman Hall – tuottajat
* Norman Hall – äänitys (assistenttina Adrian Fitzpatrick)
* Bernie Grundman ja Chriss Bellman / Bernie Grundman Mastering, Hollywood, Kalifornia
* Richard Frankel ja Chuck Beeson – taiteellinen johto ja kansitaide
* Ayse Ulay – piirustukset
* Raul Vega ja Richard Frankel – valokuvat
* Sue Davies / Power Steering Inc. – markkinointi

## Lähteet
(29981) 1999 TD10

**** on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
Maatalousansioiden ritarikunta (Tšad)

**Maatalousansioiden ritarikunta**, virallisesti **Tšadin maatalousansioiden ritarikunta** (), on tšadilainen ritarikunta, joka perustettiin 18. heinäkuuta 1961. Sillä palkitaan henkilöitä, jotka ovat ansioituneet poikkeuksellisella tavalla maatalouden saralla. Myös maaseudun olojen kehittäminen lasketaan nimitysperusteeksi. Saajan tulee olla vähintään 25-vuotias. Nimityksiä ja ylennyksiä tehdään Tšadin kansallispäivänä 28. marraskuuta.

Ritarikunnassa on kolme luokkaa ja sen nauha on keltainen vihreillä raidoilla:

*  komentaja
*  upseeri
*  ritari

## Lähteet
(668643) 2012 DR30

**** on kentaureihin kuuluva pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään  &ndash;  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kohteen absoluuttinen magnitudi on . Kohde voi olla suurimmalla inklinaatiolla havaittu kentauri ja/tai suurin damocloidi.

## Lähteet
3092 Herodotus

**3092 Herodotus (6550 P-L)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

Asteroidi on nimetty kreikkalaisen historioitsijan Herodotoksen mukaan.

## Lähteet
3691 Bede

**3691 Bede (1982 FT)** on keskikokoinen asteroidi, joka lähestyy Maata mutta ei leikkaa Maan kiertorataa. Asteroidi luokitellaan Amor-asteroideihin, jotka lähestyvät Maata. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä Maasta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Xc-luokkaa (SMASSII).

## Lähteet
3680 Sasha

**3680 Sasha (1987 MY)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti  &ndash; . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
3709 Polypoites

**3709 Polypoites (1985 TL3)** on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
614470 Flordeneu

**614470 Flordeneu (2009 ST19)** on pieni Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidin kiertorata leikkaa Maan kiertoradan ja ohittaa Maan lähimmillään  astronomisen yksikön päästä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta  astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidin läpimitta on todennäköisesti  &ndash; .

Flordeneu on myyttinen hahmo Jacint Verdaguerin runossa *Canigó* vuodelta 1886.

## Lähteet
Robert Merton

**Robert Merton** tarkoittaa seuraavia:

* Robert C. Merton (s. 1944), yhdysvaltalainen taloustieteilijä
* Robert K. Merton (1910–2003), yhdysvaltalainen sosiologi
Esko Kähkönen (professori)

**Esko Iivari Kähkönen** (24. heinäkuuta 1930 Polvijärvi – 15. elokuuta 1989 Rovaniemen maalaiskunta) oli suomalainen pappi, opettaja ja kasvatustieteen professori.

Kähkönen syntyi maanviljelijä Antti Kähkösen ja Hilma Hirvosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1957 oli Seija Irene Pirhonen. Kähkönen tuli ylioppilaaksi Joensuun yhteiskoulusta 1951 ja valmistui Helsingin yliopistosta teologian kandidaatiksi 1956 ja lisensiaatiksi 1965 ja väitteli siellä teologian tohtoriksi 1976. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui Jyväskylän yliopistosta  1969. Papiksi Kähkönen vihittiin 1957.

Kähkönen toimi pappina Virtasalmella ja Siilinjärvellä 1957–1960 ja oli Vehmersalmen kirkkoherra 1960–1966.  Uskonnon ja historian lehtori hän oli Kemijärvellä seminaarissa 1966–1970 ja Raumalla seminaarissa ja sittemmin opettajankoulutuslaitoksessa 1971–1979. Kähkönen oli Rovaniemen va. opettajankoulutuslaitoksen tilapäinen apulaisprofessori 1975–1979 ja Lapin yliopiston, tuolloin vielä korkeakoulu, uskonnon ja historian didaktiikan lehtori 1979–1983 ja kasvatustieteen dosentti 1980-1983, vt. apulaisprofessori 1980–1983, apulaisprofessori ja ajoittain vt. professori 1983–1989 ja professori heinäkuun alusta 1989 ennen kuolemaansa jo elokuussa. Kähkönen julkaisi sekä tutkimuksia että tietoteoksia.

## Lähteet
Carabine (1902)

**Carabine** oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Meriministeri de Lanessan tilasi 4. toukokuuta 1900 aluksen Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 15. heinäkuuta 1901. Alus laskettiin vesille 21. heinäkuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten toukokuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen syyskuussa 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (), missä se korvasi *[[Hallebarde (1899)|Hallebarden]]*. Alus siirrettiin reserviin ja huollettavaksi Bizerteen 1913–1915. Alus oli Välimerellä 1915–1918. Alus menetti 1. lokakuuta 1918 keulansa komentosiltaan saakka törmätessään brittiläisen kauppalaivan *Mentorin* kanssa. Alus saapui joulukuussa 1918 Bizerteen, missä se poistettiin alusluettelosta 8. tammikuuta 1919 ja myytiin 26. heinäkuuta 1921 romutettavaksi.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Sarbacane (1903)

**Sarbacane** oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Meriministeri de Lanessan tilasi 4. toukokuuta 1900 aluksen Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1901. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1903 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten lokakuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen joulukuussa 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (), missä se oli Bizertessä 1re Armée navalen 2. sukellusvenelaivueen johtoaluksena. Alus oli 1914–1918 Välimerellä, missä se osallistui muun muassa Dardanellien sotatoimiin. Alus poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1920 ja alusluettelosta 1. lokakuuta 1920. Se oli tammikuussa 1922 myytävänä Toulonissa.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Juuso Lampila

**Juuso Lampila** (5. elokuuta 1906 Nuijamaa – 8. tammikuuta 1986 Turku) oli suomalainen jalkapallo- ja jääpallovalmentaja. Hän valmensi Turun Palloseuran jalkapallojoukkuetta vuodet 1939–1947 ja oli ensimmäinen varsinainen valmentaja joukkueen historiassa. 

Lampila oli alun perin Suomen Palloliiton jääpallojoukkueen valmentaja. Hän tuli työskentelemään Turun klassillisen lyseon voimistelunopettajaksi ja ryhtyi samalla valmentamaan TPS:aa. Lampilan alaisuudessa TPS saavutti SM-kultaa kausilla 1939 ja 1941, hopean 1944 sekä Palloliiton SM-hopean 1946. 

Lampila valmensi 1940-luvulla myös Pargas IF:n jalkapalloilijoita.

Lampilan isä oli leipuri Ville Lampila ja äiti oli Alma (o.s. Meronen). Lampila muutti lapsena vuonna 1914  Viipurista Lappeelle ja osallistui tämän jälkeen aktiivisesti Lappeenrannan urheilutoimintaan. Hän pelasi jääpallon mestaruussarjaa Lappeenrannan Luistinseurassa ja Lappeenrannan Urheilumiehissä vuosina 1927, 1928, 1930 ja 1938. Voimistelunopettajan tutkinnon hän suoritti vuonna 1932 Helsingin yliopistossa.

## Lähteet
Herkommer

**Herkommer** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Hans Herkommer (1887–1956), saksalainen arkkitehti
* Hubert Herkommer (* 1941), saksalainen filologi
* Jörg Herkommer (1923–2017), saksalainen arkkitehti
* Sebastian Herkommer (1933–2004), saksalainen marxilainen sosiaali- ja taloustieteilijä

**Herkomer** (toisinaan myös muodossa *Herkommer*) on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Hubert von Herkomer (1849–1914), saksalais-englantilainen taidemaalari
* Johann Jakob Herkomer (1652–1717), saksalainen rakennusmestari
Soile Lahti

**Soile Lahti** (s. 1975) on suomalainen virkamies. Hän on toiminut vuodesta 2023 lähtien Kuopion kaupunginjohtajana.

Aikaisemmin Lahti on toiminut Itä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajana, Pohjois-Savon työ- ja elinkeinotoimiston johtajana, hoivapalveluja tarjoavan Vetrean Terveys Oy:n toimitusjohtajana, lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean hallintojohtajana, Maaningan kunnanjohtajana ja Riihimäen hallintojohtajana.

## Lähteet
Javeline (1902)

**Javeline** oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 14. marraskuuta 1900 Nantesista Ateliers et Chantiers de la Loirelta, missä köli laskettiin marraskuussa 1900. Alus laskettiin vesille 15. lokakuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten maaliskuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 30. kesäkuutaa 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin pohjoiseen laivueeseen (). Alus saattoi huhtikuussa 1904 Kaukoitään risteilijä *[[FS D’Assas (1896)|D’Assasin]]*, mistä se palasi 30. toukokuuta 1905 Rochefortiin. Alus oli 1914–1915 Cherbourgia suojanneiden sukellusveneiden () johtoaluksena ja myöhemmin 3. sukellusvenelaivueen johtoaluksena Cherbourgissa. Alus oli 1915–1918 Kanaalin 3. torpedovenelaivueen johtoaluksena. Se poistettiin alusluettelosta 12. tammikuuta 1920 ja asetettiin myyntiin 2. kesäkuuta 1920 Cherbourgissa. Alus myytiin elokuussa 1920 romutettavaksi.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Gottfried Hermann

**Gottfried Hermann** (1772–1848) oli saksalainen filologi. Hän tutki antiikin kreikan kielioppia.

Hermannn oli vuodesta 1798 Leipzigin yliopistossa ylimääräinen, vuodesta 1803 vakinainen professori. Hän johti sitä klassista filologian suuntaa, joka piti tärkeänä tarkkaa, kielentuntemukseen perustuvaa antiikin teosten ymmärtämistä. Hän käsitteli antiikkista runomittaa useissa teoksissaan (1796–1818), kuten *Elementa doctrinæ metricæ* (1816), *Epitome doctrinæ metricæ* (4. p. 1869) ja perusti kielitieteellisten tutkimustensa kautta rationaalisen kreikan kieliopin käsittelyn. Hän toimitti joidenkin antiikin kirjailijoiden teoksista kriittisiä tekstijulkaisuja, joista merkittävimpiä ovat Sofokleen ja Euripideen näytelmien editiot. Osa tutkielmista on ilmestynyt teoksessa *Opuscula* (osat 1–7, 1827–1839; 8. osa 1877).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Puolivälinlampi (Hyvinkää)

**Puolivälinlampi** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Puolivälinlampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen mäkimaaston painanteeseen. Se on muodoltaan kuin tiimalasi eli keskeltä kaventunut. Ympäröivien mäkien huiput kohoavat 10–16&nbsp;metrin korkeuteen vedenpinnasta. Samassa laaksossa sijaitsee myös Hepolammi ja lampia erottaa tasainen suoalue. Sen syvyys on noin 10 metriä eikä siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 550 metriä ja se on autio. Vaikka sen läheisyyteen ei johda polkuja tai teitä, on sen valuma-alueella suoritettu hakkuita.

## Luontoarvoja
### Natura-alue
Puolivälinlampi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura&nbsp;2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66&nbsp;km²). Suojelualueeseen kuuluvat lammen lähiympäristö ja vesialue yhdessä Hepolammin sekä Suolijärven ranta-alueiden kanssa.

### Vedenlaatu
Puolivälinlammen vedenlaatua on tutkittu ainakin huhtikuussa ja syyskuussa 1984. Silloin se on ollut ruskeavetinen ja melko karu järvi. Vedenväriksi saatiin 100&nbsp;mg&nbsp;Pt/l ja 180&nbsp;mg&nbsp;Pt/l. Vesi on ollut melko hapanta (pH&nbsp;5,4 ja pH&nbsp;6,1 ) ja sen alkaliteetti on pieni (0,02&nbsp;mmol/l ja 0,07&nbsp;mmol/l). Lampi on siten altis happamoitumiselle. Happitaloudeltaan Puolivälinlampi on normaali suomalainen metsälampi, pintavedessä happitilanne on hyvä, mutta kerrostuneisuuden aikaan alusvesi muuttuu hapettomaksi. Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat vähäiset (4,0&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l) ja 13&nbsp;μg/l), samoin ovat kokonaistyppipitoisuudet (390&nbsp;μg/l ja 760&nbsp;μg/l), kuten myös kesämittauksen klorofylli-a-pitoisuus (5,6&nbsp;μg/l).

## Vesistösuhteet
Puolivälinlampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) lampi kuuluu. Sen valuma-alue on 54 hehtaaria. Lampeen on johdettu neljä metsäojaa, joista yksi tuo suoalueen toiselta laidalta Hepolammin vesiä. Puolivälilammen laskuoja Tuttulanoja alkaa sen lounaispäästä. Se virtaa aluksi kohti kaakkoa ja laskee 1,5 kilometrin päässä Suolijärven eteläosaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy (N2000), joten Tuttulanojalle kertyy pudotusta 25,9 metriä. Laskuojan kaltevuudeksi tulee keskimäärin 17 metriä kilometrille.

## Lähteet
Mousquet (1902)

**Mousquet** oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 14. marraskuuta 1900 Nantesista Ateliers et Chantiers de la Loirelta, missä köli laskettiin marraskuussa 1900. Alus laskettiin vesille 7. elokuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten helmikuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen kesäkuussa 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (). Se saattoi huhtikuussa 1904  Kaukoitään risteilijä *[[FS D’Assas (1896)|D’Assasin]]*. Alus siirrettiin 1911 Saigonissa reserviin, mistä se palautettiin palvelukseen 5. maaliskuuta 1914 korvaamaan *[[Fronde (1902)|Fronde]]*. Alus upposi 28. lokakuuta 1914 Penangin edustalla ajettaessa takaa Saksan keisarikunnan laivaston risteilijää *[[SMS Emden (1908)|SMS Emdeniä]]*.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Hubert von Herkomer

**Hubert von Herkomer** (1849–1914) oli saksalais-englantilainen taidemaalari. Hänen isänsä oli baijerilainen pyhimyskuvanveistäjä.

Herkomer opiskeli Southamptonissa, Münchenissä ja South Kensingtonissa. Hän maalasi öljy- ja vesiväreillä realistisia kansankuvauksia, kuten *Päivätyön päätyttyä*, jossa talonpoikia lepää kylätiellä ja on matkalla kotiin, aikoinaan tunnetun *Viimeinen tarkastus* (Chelsean sotilasvanhukset kirkossa) ja Landsbergin raatihuoneessa kaksi monumentaalista ryhmäkuvaa. Tunnetuimpia hänen maalauksistaan ovat ylhäisöpiirien muotokuvat, kuten neiti Grant eli *Valkopukuinen nainen* (1885), *Mustapukuinen nainen* (1888), muotokuvat Alfred Tennysonista, John Ruskinista, Richard Wagnerista, Henry Stanleysta. Hän maalasi myös omakuvan, joka on Firenzessä Uffizi-galleriassa. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu maisema- ja emalimaalauksia sekä kuvitustöitä. Hän kehitteli etsausten tekemiseen teknisiä uudistuksia, piirsi taideteollisia ja rakennustaiteellisia luonnoksia. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös runoja, sävellyksiä ja kirjoituksia yhteiskunnallisista kysymyksistä.

Herkomer valittiin 1885 professoriksi Oxfordin yliopistoon, jossa pitämistään luennoista hän julkaisi kokoelman *Etching and mezzotint engraving*  (1892). Taidekoulussaan Busheyssa hänellä oli vuosien mittaan satoja oppilaita.


Sir Hubert von Herkomer - Carding Wool - B2015.18.14 - Yale Center for British Art.jpg|Villankarstausta
Hubert von Herkomer - Lady in green.jpg|Vihreäpukuinen nainen
Sir Hubert von Herkomer - The old gardener.jpg|Vanha puutarhuri


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Natriumdimetyyliditiokarbamaatti

**Natriumdimetyyliditiokarbamaatti** (C3H6NS2Na) on natrium- ja dimetyyliditiokarbamaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa reagenssina polymeerien valmistuksessa ja sienimyrkkynä maataloudessa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa natriumdimetyyliditiokarbamaatti on väritöntä kiteistä ainetta Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja vesiliuokset ovat väriltään usein kellertäviä tai vihertäviä. Aine liukenee lisäksi poolisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten metanoliin. Natriumdimetyyliditiokarbamaatti reagoi useiden metallisuolojen kanssa muodostaen veteen liukenemattomia komplekseja.

Natriumdimetyyliditiokarbamaattia valmistetaan dimetyyliamiinin ja hiilidisulfidin reaktiolla natriumhydroksidiliuoksessa.
:C2H7N + CS2 + NaOH → C3H6NS2Na + H2O

Natriumdimetyylisulfidia käytetään kumien valmistuksessa luonnon- ja butadieenikumien vulkanointia kiihdyttävänä yhdisteenä. Muiden polymeerien valmistuksessa se toimii polymeeriketjun kasvun lopettavana reagenssina. Yhdistettä käytetään myös vedenkäsittely- ja korroosionestoaineena. Ainetta voidaan käyttää myös fungisidina ja siitä valmistetaan useita muita maatalouskemikaaleina käytettäviä yhdisteitä. Euroopan unionin alueella natriumdimetyyliditiokarbamaatin käyttö kasvinsuojeluaineena kiellettiin vuonna 2002.

## Lähteet
Sagaïe (1902)

**Sagaïe** oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 7. marraskuuta 1900 Le Havre-Gravillesta Forges et Chantiers de la Méditerranéelta, missä köli laskettiin vuonna 1901. Alus laskettiin vesille 15. marraskuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten lokakuussa 1902. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen huhtikuussa 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin pohjoiseen laivueeseen (), mistä se siirrettiin vielä samana vuonna Lorientiin Défense mobileen. Aluksen kattilat vaihdettiin 1911–1912 Lorientissa. Alus oli Cherbourgissa reservissä, mistä se palautettiin palvelukseen 1. elokuuta 1914. Alus siirrettiin syyskuussa 1915 Välimerelle, jossa muodostettiin Armée navalen uusi sukellusveneentorjuntalaivue. Se oli vuodesta 1917 alkaen Bizertessä. Alus poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1920 ja asetettiin myyntiin Lorientissa. Se poistettiin alusluettelosta 1. lokakuuta 1920 ja myytiin 12. huhtikuuta 1921 Lorientissa romutettavaksi.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Luettelo Kylian Mbappén maajoukkuemaaleista

Tämä on luettelo **Kylian Mbappén maajoukkuemaaleista**. Mbappé on ranskalainen jalkapalloilija, joka pelasi ensimmäisen ottelunsa Ranskan A-maajoukkueessa vuonna 2017. Hän on pelannut joukkueessa 95 maaottelua ja tehnyt 56 maalia, mikä on joukkueen historian toiseksi korkein lukema Olivier Giroudin jälkeen.

## Maalit
*Päivitetty 27. maaliskuuta 2026*

## Hattutemput
*Päivitetty 3. marraskuuta 2025*

## Tilastot
*Päivitetty 27. maaliskuuta 2026*

## Lähteet