Uskonto Pirkanmaalla

Tämä artikkeli käsittelee **[[Pirkanmaan maakunta|Pirkanmaan]] [[Uskonto|uskontoa]] ja uskonnollisia yhteisöjä**, pois lukien Tampereen kaupunki, jota käsitellään Tampereen uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Pirkanmaan maakunnan asukkaista 69,4 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,7 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 28,7 prosenttia väestöstä.

## Historia
### Katolinen aika
Kristilliseen hautaustapaan siirryttiin Hämeen alueella noin vuonna 1150. Pirkanmaan yhteys Ruotsin valtapiiriin ja sen kirkolliseen toimintaan lujittui 1200-luvulla, kun alueelle tehtiin toinen katolinen ristiretki. 1200-luvulla alueelle perustettiin Karkun emäseurakunta, sekä siitä eronnut Pirkkalan seurakunta.

Hämeen seutu oli 1200-luvulla lännen ja idän kirkkojen raja-aluetta. Novgorodilaisten ja hämäläisten väliset yhteenotot olivat kuumimmillaan vuosina 1226–1228 roomalaiskatolisen käännytystyön onnistuttua. Hämäläiset ryhtyivät kapinaan kirkkoa vastaan 1237, jonka kukisti piispa Tuomas. Birger-jaarli teki myöhemmin retken Hämeeseen.

Katolisella ajalla Pirkanmaa oli kirkonrakentamisen painopistealuetta erityisesti nuoremman kirkkosukupolven aikana vuosina 1480–1550. Pirkanmaalle rakennettiin kivikirkot Karkkuun, Tyrväälle, Lempäälään, Sääksmäelle, Pälkäneelle ja Messukylään sekä sakaristot Vesilahteen, Akaaseen, Kangasalle sekä Urjalaan.

### Luterilainen aika
Vuonna 1554 toteutetussa hiippakuntajaossa Pirkanmaan alue jäi Turun hiippakunnan alaisuuteen.

Baptismi saapui Pirkanmaan alueelle 1890-luvulla ja liikkeellä oli kannatusta Tampereen lähiympäristössä. Metodistisella liikkeellä oli 1920-lukuun mennessä jonkin verran kannatusta Ylä-Pirkanmaalla.

## Väestö

## Protestantismi
### Luterilaisuus

#### Evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Pirkanmaalla toimii Tampereen hiippakunta. Pohjoisella ja keskisellä Pirkanmaalla toimivaan Hämeenkyrön rovastikuntaan kuuluvat Pirkkalan seurakunta, Nokian seurakunta, Hämeenkyrön seurakunta, Ylöjärven seurakunta, Sastamalan seurakunta, Ikaalisten seurakunta, Parkanon seurakunta sekä Kihniön seurakunta. 

Koillisella ja eteläisellä Pirkanmaalla toimii Kangasalan rovastikunta, johon kuuluvat Kangasalan seurakunta, Lempäälän seurakunta, Pälkäneen seurakunta, Sääksmäen seurakunta, Akaan seurakunta, Vesilahden seurakunta, Urjalan seurakunta, Punkalaitumen seurakunta, Oriveden seurakunta, Ruoveden seurakunta, Mänttä-Vilppulan seurakunta sekä Virtain seurakunta.

#### Herätysliikkeet
Pirkanmaa on perinteisesti ollut herätysliikkeiden osalta vähäisen vaikutuksen aluetta. Merkittävä herätysliike on ollut evankelinen herätysliike, jonka voima-alue on Vammalan ja sen Sastamalan itäisen alueen seutu. Evankelisella herätysliikkeellä on ollut kannatusta myös Nokian alueella. Evankelisella herätysliikkeellä on Karkun evankelinen opisto Sastamalassa. Suomen Luterilaisella Evankeliumiyhdistyksellä on myös Luther-talo Vammalassa ja rukoushuoneet Sastamalan Illossa, Lopenkulmassa ja Sammaljoella.

Uuspietismi on vaikuttanut myös Tampereen ympäristöpaikkakunnissa. Hämeen Kansanlähetyksen piirissä on toimintaa muun muassa Viljakkalassa, Hämeenkyrössä sekä Sahalahdella. Satakunnan Kansanlähetys järjestää toimintaa Sastamalassa.

Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä toimivia rauhanyhdistyksiä ovat Lempäälän rauhanyhdistys, Parkanon rauhanyhdistys ja Ylöjärven rauhanyhdistys. Herännäisten Herättäjä-Yhdistyksen Pirkanmaalla toimivia paikallisosastoja ovat Nokia-Pirkkalan, Oriveden, Parkanon ja Ylöjärven paikallisosastot.

### Vapaakirkollisuus
Pirkanmaalla toimii kymmenen Suomen Vapaakirkkoon kuuluvaa vapaaseurakuntaa. Tampereen jälkeen merkittävimmät vapaaseurakunnat ovat keskikokoiset Kihniön vapaaseurakunta ja Sastamalan vapaaseurakunta. Näiden lisäksi Pirkanmaalla toimivat pienemmät seurakunnat Ikaalisissa, Virroilla, Parkanossa, Nokialla, Valkeakoskella, Juupajoella ja Mänttä-Vilppulassa. Suhteelliselta kannatukseltaan Pirkanmaa kuuluu helluntailaisten keskimääräisiin maakuntiin. Vuonna 2016 helluntaiseurakuntiin kuului prosentti maakunnan asukkaista. Asukasluvun suhteessa vahva paikkakunta on erityisesti Kihniö (4,4 %), joka kuuluu viidentoista helluntailaisimman paikkakunnan joukkoon.

Lempäälän helluntaiseurakunta järjestäytyi uudelleen vuonna 1954 ja samoihin aikoihin järjestettiin myös Valkeakosken helluntaiseurakunta (1955). Näitä vanhempi on vuonna 1947 perustettu Kuhmalahden helluntaiseurakunta. Ikaalisissa oli helluntaiherätystä jo vuonna 1920 Valto Kuusiston kautta ja Heinonen vieraili siellä 1920-luvun alussa. Samoin Heinonen toimi Kyröskoskella 1921, jonne seurakunta järjestäytyi vuonna 1951. Kangasalla oli voimakas herätys Suinulassa 1951 Alarik Sandbergin ja Juhani Rikalaisen kautta. Suinulassa oli vähän aikaa oma seurakunta, mutta varsinaisesti Kangasalan helluntaiseurakunta järjestäytyi 1985. Myös Viialassa ja Virroilla on seurakunnat.

## Ortodoksinen kirkko
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Pirkanmaalla toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta. Pirkanmaan ortodoksisia pyhäkköjä ovat Karjalan valistajien kirkko Kolhossa, Pyhän Nikolaoksen tšasouna Valkeakoskella sekä Pyhän Johannes Venäläisen tšasouna Ylöjärvellä. 

## Kulttuuri
### Tapahtumat
Herätysliikkeiden tapahtumista Pirkanmaalla on järjestetty evankelisen herätysliikkeen valtakunnalliset evankeliumijuhlat Vammalassa vuosina 1968 ja 1988, Sastamalassa 2015 ja 2022 sekä Virroilla 1982 ja 2016.

## Katso myös
* Uskonto Tampereella

## Lähteet