open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hämeenlinnan oppilaitokset

Tämä on **luettelo [[Hämeenlinna]]n oppilaitoksista**.

## Peruskoulut
* Ahveniston koulu
* Alvettulan koulu
* Eteläisten koulu
* Hakkalan koulu 7-9
* Hauhon Yhtenäiskoulu
* Hämeenlinnan normaalikoulu
* Hämeenlinnan yhteiskoulu
* Iittalan yhtenäiskoulu
* Jukolan koulu
* Kaurialan koulu 7-9
* Kirkonkulman koulu
* Konnarin koulu
* Luolajan koulu
* Lyseon koulu 7-9
* Miemalan koulu
* Myllymäen koulu
* Nummen yhtenäiskoulu
* Ortelan koulu
* Rengon koulu
* Ruununmyllyn koulu
* Saaristen koulu
* Sairaalakoulu (Ahvenistonharjun koulu)
* Seminaarin koulu
* Tuuloksen koulu
* Vuorentaan koulu

## Lukiot
* Hämeenlinnan lyseon lukio
* Hämeenlinnan normaalilyseo
* Kaurialan lukio
* Lammin lukio

## Ammattioppilaitokset ja ammattikorkeakoulut
* Ammattiopisto Tavastia
* Forssan ammatillinen aikuiskoulutuskeskus
* Hyria ammattiopisto
* Hämeen ammatti-instituutti
* Hämeen ammattikorkeakoulu
* Kiipulan ammattiopisto

## Muut
* Hämeen kesäyliopisto
* Sirola-opisto
* Suomen Yrittäjäopisto
* Wetterhoffin kotiteollisuusopisto
Huppupuumuura

**Huppupuumuura** (*Thamnophilus bridgesi*) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.

Huppupuumuuraa tavataan Costa Ricassa ja Panamassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 66&nbsp;500 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi, koska väheneminen ei ole nopeaa eivätkä lajin populaatio ja levinneisyysalue ole vaarallisen pienet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Huppupuumuura (''Thamnophilus bridgesi'')
*iNaturalist: Huppupuumuura (''Thamnophilus bridgesi'')
*ITIS: Thamnophilus bridgesi 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus bridgesi, black-hooded antshrike 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus bridgesi
Bike (lehti)

**Bike** on suomalainen moottoripyörälehti, joka kuuluu Europpalaiseen Motorrad-lehtiperheeseen, jolla on ollut toimintaa yli sata vuotta. Suomessa lehti alkoi ilmestyä vuonna 1984, ja puolet sen artikkeleista on suomalaisten ja muiden Pohjoismaiden toimittajien tekemää. Vuoden aikana se ilmestyy 10&nbsp;+&nbsp;1 kertaa, ja lehdellä on 78&nbsp;000 lukijaa numeroa kohden. Bike powered by Motorrad + MP Maailma on nykyisin kolmen lehden yhteenliittymä. Suomen *Motorrad*-lehti ja *MP Maailma* yhdistettiin vuonna 2015 ja mukaan otettiin *Bike*-lehti helmikuussa 2019. 

## Lähteet
Jaakko Meurman

**Jaakko Meurman** (1. huhtikuuta 1905 Kangasala – 8. elokuuta 1981 Kangasala) oli suomalainen insinööri, maanviljelijä ja yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Meurmanin vanhemmat olivat kunnallisneuvos Jalmari Meurman, Agathon Meurmanin poika, ja Anna Adèle Löf ja puoliso vuodesta 1935 laulaja Milja Anna Aulikki Mikkola. Meurman tuli ylioppilaaksi  Tampereen yhteiskoulusta vuonna 1924 ja valmistui insinööriksi Berliinin teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1931. Valmistuttuaan hän toimi Kangasalan Urkutehtaan teknisenä johtajana vuoteen 1936 asti, jolloin hän siirtyi Suomen Maanviljelijäin Kauppa (SMK) -yhtiön auto-osaston päälliköksi Tampereelle. Sotien jälkeen hänestä tuli päätoiminen maanviljelijä, mutta hän siirtyi taas osa-aikaiseksi viljelijäksi ja palasi entiseen osastopäällikön tehtäväänsä vuonna 1953. SMK-yhtiön apulaisjohtaja Meurmanista tuli seuraavana vuonna ja toimitusjohtaja vuonna 1964. Eläkkeelle tästä tehtävästä Meurman jäi vuonna 1970, maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai samana vuonna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jaakko ja Aulikki Meurman: Agathon Meurmanin sukuseura
Panamanpuumuura

**Panamanpuumuura** (*Thamnophilus atrinucha*) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.

Panamanpuumuuraa tavataan Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan luoteisosissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 2&nbsp;670&nbsp;00 km2. Laji on melko yleinen tai yleinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan, ja sen kanta on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Panamanpuumuura (''Thamnophilus atrinucha'')
*iNaturalist: Panamanpuumuura (''Thamnophilus atrinucha'')
*ITIS: Thamnophilus atrinucha 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus atrinucha, western slaty antshrike (Also: western slaty-antshrike) 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus atrinucha
Savipuumuura

**Savipuumuura** (*Thamnophilus schistaceus*) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.

Savipuumuuraa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 5&nbsp;160&nbsp;00 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, mutta se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi lajin yleisyyden ja suuren levinneisyysalueen turvin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Savipuumuura (''Thamnophilus schistaceus'')
*iNaturalist: Savipuumuura (''Thamnophilus schistaceus'')
*ITIS: Thamnophilus schistaceus 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus schistaceus, plain-winged antshrike 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus schistaceus
Moottoripyöräpoliisi

**Moottoripyöräpoliisi** on tehokkaalla moottoripyörällä yksin liikkuva poliisi, joka kykenee etenemään tieliikenteessä poliisiautoa käyttäviä kollegojaan nopeammin ja ketterämmin. Moottoripyöräpoliisin tehtäviin kuuluvat liikenteen valvonta erityisesti moottoripyöräilijöiden ja mopoilijoiden sekä ylinopeutta ajavien autoilijoiden osalta, moottoriajoneuvolla pakenevien rikosepäiltyjen kiinni ottaminen sekä kadonneiden etsintä. Moottoripyöräpoliisin työhön voi kuulua myös maastoajoa teiden ulkopuolella. Moottoripyöriä poliisi käyttää usein myös poliisisaattueissa, ahtaissa väkijoukoissa etenemiseen ja PR-luonteisina poliisin edustajina yleisötapahtumissa. 

## Moottoripyöräpoliisi Suomessa
Suomessa poliisi käyttää moottoripyöriä vain sulien teiden aikaan, keväästä syksyyn, ja talviajan moottoripyöräpoliisit ovat muissa tehtävissä. Suomessa oli vuonna 2020 yhteensä 177 moottoripyöräpartiointiin koulutettua poliisia. Poliisimoottoripyöriä oli heidän käytössään 80, joista 15 ”siviilipyöriä” ilman poliisin tunnuksia. Suomessa toiminta on ajoittain suurista nopeuksista huolimatta ollut hyvin turvallista: kuolemaan johtanut onnettomuus on moottoripyöräpoliisille sattunut viimeksi vuonna 1967.

### Moottoripyöräpoliisien koulutus
Suomessa moottoripyöräpoliisit kuuluivat aiemmin vuonna 2014 lakkautetun liikkuvan poliisin (LP) toimialaan. Se huolehti myös alan koulutuksesta, mutta nykyisin moottoripyöräpoliisien koulutus on osa Poliisiammattikorkeakoulun toimintaa. Koulutus annetaan edelleen Räyskälän lentokentällä Lopella, jonne on rakennettu tätä varten uusi koulutusrata. Moottoripyöräpoliisiksi kouluttautuminen kestää 17–18 kuukautta, ja koulutettu jatkaa yleensä tehtävässään niin pitkään kuin fyysinen kunto siihen riittää. Vain harvoin poliisihenkilö jatkaa tässä tehtävässä eläkeikäänsä saakka, vaan yleensä siirrytään muihin poliisitehtäviin jo sitä aiemmin. Ensimmäinen nainen kouluttautui Suomessa moottoripyöräpoliisiksi vuonna 2012.

Poliisiammattikorkeakoulun moottoripyöräkursseille osallistuu vuosittain 280 poliisia. Tähän lukuun sisältyvät Viron moottoripyöräpoliisit, jotka myös koulutetaan Suomessa. Moottoripyöräpoliisin seitsemän viikkoa kestävän peruskurssin aloittaa vuosittain korkeintaan 16 poliisia, jotka valitaan fyysisten ja psyykkisten testien perusteella. Kurssiin kuuluu opetusta muun muassa tieliikenne- ja maastoliikennelaista, hälytysajosta, moottorin rakenteesta ja ajotekniikasta vaikeissakin olosuhteissa. Oppimista arvioidaan teoriakokeilla sekä taitoajo-, motocross- ja asfalttiajokokeilla.

### Suomalainen poliisimoottoripyörä

Poliisimoottoripyörän varusteisiin kuuluvat Suomessa:
* hälytyssireeni ja sininen vilkkuvalo
* nopeustutkat edessä ja takana
* kolme eri suuntiin kuvaavaa kameraa, joista voi lähettää reaaliaikaista kuvaa myös muille partioille ja hälytyskeskukseen
* Virve-radiopuhelin
* rekisterikilpien automaattinen lukulaite
* GPS-navigointilaite

## Aiheesta muualla

* Pala historiaa: katsaus poliisin käytössä olleisiin ja nykyisiinkin moottoripyöriin *motouutiset.fi*

## Lähteet
Mustapuumuura

**Mustapuumuura** (*Thamnophilus nigriceps*) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.

Mustapuumuuraa tavataan Kolumbiassa ja Panamassa. Laji on melko yleinen ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Mustapuumuura (''Thamnophilus nigriceps'')
*iNaturalist: Mustapuumuura (''Thamnophilus nigriceps'')
*ITIS: Thamnophilus nigriceps 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus nigriceps, black antshrike 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus nigriceps
Tinkoff

**Tinkoff** tarkoittaa ainakin seuraavia

* Tinkoff, venäläisen liikemiehen Oleg Tinkovin perustama pankki
* Tinkoff, venäläisomisteinen, alkujaan tanskalainen pyöräilytalli

## Katso myös
* Oleg Tinkov, venäläinen liikemies
Tinkoff (pankki)

**Tinkoff Bank** (ven. Тинькофф банк) on venäläinen pankki, joka toimii verkossa. Sen perustaja on venäläinen liikemies Oleg Tinkov. Hän myi omistamansa 35 prosentin osuuden pankista venäläiselle kaivosalan miljardöörille Vladimir Potaninille painostettuna sen jälkeen kun hän oli arvostellut sotaa Ukrainassa. Tinkov luopui Venäjän kansalaisuudesta syksyllä 2022. Hän on Kyproksen kansalainen.

## Lähteet
Espoon työväentalo Rannikko

**Työväentalo Rannikko** on Espoon Kauklahdessa sijaitseva työväentalo. Työväentalolla on rakennushistoriallista ja maisemallista arvoa, ja sillä on tärkeä asema työväenliikkeen historiassa Espoossa.

## Historiaa
Työväenyhdistys Rannikko perustettiin marraskuussa 1905 suurlakon innoittamana. Yhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen joulukuussa ja vuoden lopussa yhdistykseen oli liittynyt 110 jäsentä. Yhdistyksen jäsenistä suurin osa oli Kauklahden alueen monien tiilitehtaiden työntekijöitä. Seuraavana kesänä yhdistys osti neiti Wilhelmiina Jäppilältä huvilan, jota yhdistys ryhtyi käyttämään työväentalona. Suomenkielinen neiti Jäppilä suhtautui myötämielisesti työväen toimintaan. Yhdistys maksoi kauppahinnasta vain 2000 markkaa ja koko kauppahinta oli tiettävästi maksettu vasta 1916. Ikuisiksi ajoiksi luovutetusta tontista yhdistys maksoi vuokraa markan vuodessa. Tontille rakennettiin myös tanssilava, joka kuitenkin purettiin pian. Yhdistys erosi sosialidemokraattisesta puolueesta elokuussa 1947 ja liittyi Suomen Kansan Demokraattiseen Liittoon.
 
## Rakennus
Neiti Jäppilältä ostetussa huvilassa oli kuusi huonetta, veranta ja kaksi vinttihuonetta. Pihassa olivat puuvaja, navetta, pesutupa ja hiilikellari. Talo ei kuitenkaan vastannut yhdistyksen tarpeita ja yhdistyksen jäsen Willehard Soisalo laati piirustukset rakennuksen laajentamiseksi. Hän myös johti rakennustöitä. 10 m x 10 m suuruinen laajennusosa valmistui 1909. 

Työväentalo on osin yksi-, osin kaksikerroksinen hirsirakennus. Talo on vuorattu pystyrimoin ja maalattu punamullalla. Vanha huvilarakennus erottuu selvästi latomaisesta laajennusosasta. Kivijalka on säännöllistä lohkokiveä ja talon katteena on huopa. Työväentaloa peruskorjattiin vuonna 1945, jolloin mm. näyttämöä ja eteistä uusittiin. 1990-luvun lopulla rakennus oli huonossa kunnossa. Rakennuksella on erityistä kulttuurihistoriallista ja paikallista arvoa, sillä se on vanhin säilynyt työväentalo Espoossa. Rakennusta ei ole suojeltu, koska se ei sijaitse kaava-alueella.

## Toimintaa työväentalolla
Talon laajennuksen valmistuttua alkoi vilkas kokous ja iltamatoiminta. Esimerkiksi vuonna 1911 talolla järjestettiin kolme perheiltamaa ja 22 yleistä iltamaa. Varallisuuden kertyessä yhdistys osti 1910-luvun alussa Steinbergin pianon, jota käytettiin laulukuoron säestyksessä ja näytelmissä. Näytelmäseura perustettiin vuonna 1924. 1920-luvulla yhdistyksessä äänestettiin useita kertoja sosialidemokraattisessa puolueessa pysymisestä. Lapuanliikkeen voimakkaimman vaikutuksen aikaan vuonna 1930 näytelmäseura valitsi esitettäväksi näytelmän ”Isontalon Antin”. Työväentalolla toimi myös urheiluseura Kauklahden Pyrintö, joka järjesti hiihtokilpailuja työväentalon ympäristössä 1950-luvulla. 

## Lähteet
Garret Dillahunt

**Garret Lee Dillahunt** (s. 24. marraskuuta 1964 Castro Valley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt useissa televisiosarjoissa*.

Vuonna 2007 Dillahunt meni naimisiin näyttelijä [[Michelle Hurd]]in kanssa.

==Filmografia==
;Televisio
* *Deadwood* (2004–2005)
* *4400* (2005–2006)
* *Teho-osasto* (2005–2006)
* ** (2008–2009)
* *Isän tyttö* (2010–2014)
* *The Mindy Project* (2015–2017)
* *Fear the Walking Dead* (2018–2021).

;Elokuva
* *Menetetty maa* (2007)
* *Jesse Jamesin salamurha pelkuri Robert Fordin toimesta* (2007)
* *Viimeinen talo vasemmalla* (2009)
* *Tie* (2009)
* *Winter’s Bone* (2010)
* *Looper* (2012)
* *12 Years a Slave* (2012)
* *Widows* (2018)
* *Army of the Dead'' (2021).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut 
* 
* 
*
Jerem Tonteri

**Jerem Tonteri** (s. 1973) on helsinkiläinen elokuvatyöntekijä, joka on tehnyt töitä muun muassa leikkaajana, ohjaajana ja käsikirjoittajana. Koulutukseltaan hän on elokuvaleikkaaja ja valmistunut taiteen maisteriksi Aalto-yliopistosta. Hänen maisterityönsä oli dokumenttielokuva *Muistikatkoksia* (*The Blackouts*, 2018).

## Lähteet
Koppeliviljelys

**Koppeliviljelys** oli maanviljelyssä aikoinaan edistyksellinen kiertoviljelymenetelmä, jossa viljelymaa pidettiin määrävuodet viljalla tai juurikasveilla ja jätettiin sitten muutamaksi vuodeksi kasvamaan heinää. Koppeliviljelyn arvellaan olevan alun perin kotoisin pohjoisesta Saksasta kuten Holsteinista, jossa erilliset peltolohkot eli koppelit ympäröitiin ojin ja pensasaidoin. Menetelmä oli käytössä ainakin jo 1700-luvun aloissa monilla suurtiloilla. Viljaa, laidunta, kesantoa sekä palko- ja juurikasveja vuoroteltiin sovitussa järjestyksessä, jotta maaperän tuotto olisi paras mahdollinen. 

Suomessa koppeliviljelys otettiin käyttöön esimerkiksi Helsingin pitäjässä sijainneessa Tavastkullan kartanossa 1860-luvulla. Kartanon maat pidettiin ensimmäisenä vuotena kesantona, toisena vuotena viljeltiin ruista, kolmannesta seitsemänteen vuoteen pellot olivat heinällä ja kahtena seuraavana laitumena. Kymmenentenä kesänä peltoon kylvettiin juurikasveja ja kahtena viimeisenä vuotena ohraa tai kauraa, minkä jälkeen kierto alkoi taas alusta.

## Lähteet
Kentarō Miura

**Kentarō Miura** (, 11. heinäkuuta 1966 – 6. toukokuuta 2021) oli japanilainen mangaka eli mangataiteilija. Miura tunnetaan parhaiten tummasävyisestä mangasarjastaan *[[Berserk (manga)|Berserk]]*. Sarja kuvaa nuoren soturin kostoa ja sijoittuu synkkään, keskiaikaista Eurooppaa muistuttavaan maailmaan. *Berserkille* on tyypillistä vahva visuaalinen kerronta. Vuonna 2002 Miura sai Tezuka Osamu ‑kulttuuripalkinnon *Berserk*-sarjasta.

Kentarō Miura teki ensimmäisen sarjakuvansa *Miurangerin* vuonna 1976. Se ilmestyi 40-osaisena sarjana. Miura opiskeli taidekoulussa vuosina 1979–1985 ja alkoi samaan aikaan työskennellä eräälle sarjakuvalehdelle. Valmistuttuaan Miura piirsi 50-sivuisen mangan *Futatabi*. Hän työskenteli myös lyhyen aikaa *[[Shūkan Shōnen Magazine]]* ‑lehdelle. Vuosina 1985–1989 Miura ei juuri piirtänyt mangaa, mutta hän alkoi kuitenkin työstää *Berserkin* varhaista versiota. Vuonna 1989 hän palasi mangan pariin ja työskenteli eri lehdille. Miura alkoi työskennellä *Berserkin* parissa 1990-luvun alussa. Hän kuoli vuonna 2021, vain 54-vuotiaana.

*Berserkistä* tuli hyvin suosittu, ja se on sovitettu animesarjaksi, kirjaksi, elokuviksi ja videopeliksi. *Berserk* vaikutti myös useisiin muihin videopeleihin.

Vaikka Miura oli tunnettu synkän ja väkivaltaisen mangan teosta hän tunnetusti oli viehtynyt myös pop-idoli ‑peleihin, joka mainittiin useissa keskusteluissa ja satiirisissa uutisissa. Miura kuitenkin otti myös aikaa vähemmän tunnettujen sarjojen *Duranki* ja *Gigantomachia* tekemiseen. Etenkin *Duranki* on paljon pirteämpi tyyliltään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tatarbunary

**Tatarbunary** (; ) on kaupunki Etelä-Ukrainassa Odessan alueella. Kaupunki sijaitsee eurooppatien  eli valtatien M15:n varrella Bilhorod-Dnistrovskyin piirissä, noin 160 kilometriä aluekeskus Odessasta ja 82 kilometriä piirikeskus Bilhorod-Dnistrovskyistä lounaaseen. Tatarbunaryn väkiluvuksi arvioitiin 10&nbsp;933 (1.1.2021).


Tatarbunary culture palace.jpg|Kulttuuritalo.
Dormition church in Tatarbunary 02.jpg|Ortodoksikirkko.
Восточная окраина Татарбунар. На выбор, борщ, или шашлычок под пиво =) - panoramio.jpg|Paikallistie tienvarsimainoksineen. Mainokset tarjoavat muun muassa saunaa, lihavartaita, olutta ja borssia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Communications Engineering

**Communications Engineering** on Springer Naturen julkaisema tiedelehti. Se on osa yrityksen Nature Portfolio -jaostoa, johon kuuluu myös *[[Nature]]*-lehti. *Communications Engineering* on Naturen Portfolion ensimmäinen lehti, joka keskittyy laajasti insinööritieteisiin.

## Tieteenalat
*Communications Engineering* pyrkii julkaisemaan tutkimuspapereita, joissa kuvataan merkittävää edistystä teknisellä alueella.

Lehden julkaisuala kattaa kaikki tekniikan osa-alueet mukaan lukien (mutta ei rajoittuen):

* Rakennustekniikka 
* Ympäristötekniikka
* Meritekniikka
* Kemiantekniikka
* Biolääketieteen tekniikka
* Robotiikka & Kybernetiikka
* Sähkötekniikka ja elektroniikka
* Ilmailu-, lento ja avaruustekniikka
* Konetekniikka
* Valmistustekniikka
* Materiaalitekniikka ja metallurgia

## Julkaisukriteerit
*Communications Engineering* -lehdessä julkaistavan paperin tulee läpäistä ulkopuolisten tutkijoiden vertaisarvioinnin ja täyttää useita yleisiä kriteerejä:

* Tuloksilla on kiistatonta uutuusarvoa
* Paperi tarjoaa vahvoja todisteita päätelmilleen
* Paperin tiedot ovat teknisesti kunnossa
* Paperi on tärkeä tietyn tekniikan alatieteen tutkijoille

Yleisesti ottaen, jotta paperi julkaistaan, sen tulee kertoa uudesta ajatuksesta, jonka seurauksena on joku uusi mahdollisuus, kyky tai hyöty. Kaikki Nature Portfolio -lehdet, mukaan lukien *Communications Engineering*, soveltavat samoja kriteereitä tekniselle validionnille ja eettisten standardien noudattamiselle.

## Lehden toimitus
**Ros Daw** on toiminut *Communications Engineering* -tiedelehden päätoimittajana vuodesta 2021. Dawilla on tohtorin tutkinto materiaalitekniikasta. Brittiläisen tiedelehti *Naturen* toimituksessa hän toimi 2001–2021. Daw on kirjoittanut artikkeleita myös brittiläiseen *[[Guardian]]*-lehteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Communications Engineering tiedelehden kotisivut
Klooridioksidi

**Klooridioksidi** (ClO2) on kloorin ja hapen muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa kuitujen valkaisuun ja vedenkäsittelykemikaalina.

## Ominaisuudet
:
Huoneenlämpötilassa klooridioksidi on kellanvihreää tai punakeltaista kaasua. Nesteenä se on ruskehtavaa ja kiteinä punaruskeaa. Yhdisteellä on tunnusomainen voimakas ja pistävä haju. Klooridioksidi liukenee kaasuksi poikkeuksellisen paljon veteen ja reagoi hitaasti muodostaen kloorihapoketta ja kloorihappoa. Tämä tapahtuu nopeiten emäksisissä oloissa. Klooridioksidi on radikaali ja reagoi sen vuoksi helposti. Aine on erittäin voimakas hapetin ja reaktio orgaanisten aineiden kanssa voi olla räjähdysmäisen kiivas. Räjähdys voi tapahtua myös valon vaikutuksesta. Klooridioksidi ärsyttää voimakkaasti hengitysteitä.

## Valmistus ja käyttö
Laboratoriomittakaavassa ja pienessä mittakaavassa klooridioksidia valmistetaan natriumkloriitin ja happojen reaktiolla. Suuressa mittakaavassa käytetään natriumkloraatin pelkistystä. Usein pelkistimenä on vetykloridi tai rikkidioksidi, mutta myös metanolia tai elektrolyyttistä pelkistystä voidaan käyttää.
:2 NaClO3 + 4 HCl → 2 ClO2 + Cl2 + 2 NaCl + 2 H2O
:2 NaClO3 + SO2 + H2SO4 → 2 ClO2 + 2 NaHSO4

Suurin yksittäinen klooridioksidin käyttökohde on paperiteollisuudessa sellun valkaisu. Yhdistettä käytetään myös muiden kuitutuotteiden kuten tekstiilien valkaisussa. Vedenpuhdistuskemikaalina se hajottaa orgaanisia yhdisteitä ja tappaa mikrobeja. Klooridioksidin laimeaa vesiliuosta käytetään teollisuudessa desinfiointiin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*OVA-ohje: Klooridioksidi
Kilija

**Kilija** (; ) on kaupunki Etelä-Ukrainan Odessan alueella. Kilija sijaitsee Izmajilin piirissä Tonavan rannalla; vastarannalla on Romania. Kilijasta 227 kilometrin päässä koillisessa on aluekeskus Odessa. 

Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin asukasluvuksi 19&nbsp;116 (1.1.2021).


Узбережжя міста Кілії.jpg|Kilijan satamaa.
Церква Дмитрівська.jpg|Kirkko Kilijassa.
UA Kiliya Church.jpg|Toinen kirkko.
Kiliya old believers church 1.jpg| Kolmas kirkko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sam Ryder

**Sam Ryder** (s. 25. kesäkuuta 1989 Maldon, Englanti) on englantilainen laulaja ja kitaristi. Ryder nousi tunnetuksi TikTokin kautta, jossa hän alkoi julkaista musiikkicovereita. Vuoden 2020 loppuun mennessä hänestä tuli alustan seuratuin brittiläinen artisti.

Ryder edusti Isoa-Britanniaa kappaleella ”Space Man” vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa. Ryder kilpaili Eurovision laulukilpailun finaalissa 14. toukokuuta ja sijoittui finaalin toiseksi. Sijoitus oli Ison-Britannian paras sitten vuoden 1998.

## Diskografia
### EP:t
* *The Sun's Gonna Rise* (2021)
### Singlet
* "Set You Free" (2019)
* "Whirlwind" (2021)
* "Tiny Riot" (2021)
* "July" (2021)
* "More" (2021)
* "The Sun's Gonna Rise" (2021)
* "Space Man" (2022)

## Lähteet
Lohilampi (Lohja)

**Lohilampi** on saareton ja kauttaaltaan matala järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,4 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 15 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantiede
Lohilammen pituus etelästä pohjoiseen on 1,05 kilometriä. Järven pohjoisosa on eteläosaa leveämpi. Syvimmät alueet sijaitsevat järven itäosassa, ja ne yltävät vain runsaaseen kahteen metriin. Lohilammen länsiranta on metsämaata, muut rannat ovat peltomaata. Järven luoteispuolella sijaitsevan Hankainmäen huippu on noin sata metriä merenpinnan yläpuolella.

Lohilampeen virtaa suo-ojia ja yksi pelto-oja. Järven pohjoiskolkasta alkaa Lohilammenoja, joka virtaa luoteeseen Enäjärveen (57,6 metriä mpy).

Lohilammen vesitilavuus on 361&nbsp;500 kuutiometriä eli 361,5 miljoonaa litraa. Järveen kohdistuu kuormitusta ja se on luokiteltu selvästi reheväksi. Mataluutensa johdosta sen vesi sekoittuu kesäisin, joten happikatoa ei synny. Lohilampi on kesäisin happamuudeltaan emäksinen.

Lohilampi (24.033.1.016) kuuluu Enäjärven alueeseen (24.033), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kurkelanjoen alue (24.03). Lohilampi on kolmanneksi laajin Enäjärven alueen 16:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedesta. Sitä edeltää Enäjärvi ja Valkjärvi.

## Kasvilajit ja kalasto
Lohilammessa on runsas uposlehtikasvusto, johon kuuluu muun muassa kanadanvesirutto. Kalalajeihin lukeutuvat muun muassa ahven, hauki, ruutana, sorva ja särki.

## Lähteet
Oleksandr Duh’novytš

**Oleksandr Duh’novytš** (24. huhtikuuta 1803 Topolja, Prešovin alue – 30. maaliskuuta 1865 Prešov) oli ukrainalainen kirjailija ja opettaja. Hän oli kreikkalaiskatolinen pappi ja kulttuurivaikuttaja.

Duh’novytš pyrki suojelemaan Taka-Karpatiaa unkarilaistamiselta, ja 1848 hän joutui siitä vainotuksi. Hän keräsi ukrainalaisia kansanlauluja, jotka Jakiv Holovatskyi julkaisi 1878. Hänen 1850 perustamansa Prešovin kirjallisuusseura teki opetus- ja kulttuurityötä ja julkaisi kirjallisuutta. Duhnovytš kirjoitti muutamia isänmaallisia runoja, joista yhdestä tuli vuosiksi 1919–1938 Transkarpatian ukrainalaisten kansallislaulu, sekä kansankielisen näytelmän. Hänen artikkeleitaan julkaistiin monissa lehdissä, ja hän kirjoitti oppikirjoja koulukäyttöön sekä uskonnollisia kirjoja. Transkarpatian Duh’novytš-seuran venäläismieliset käyttivät hänen nimeään 1922–1938 Ukrainan-vastaisessa kampanjassaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haapjärvi

**Haapjärvi** on keskirehevä humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 46,9 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 19 kilometriä länteen.

## Maantiede
Haapjärven ilmeeseen vaikuttaa itärannan luoteeseen suuntaava Katlaanniemi, joka erottaa järven suorantaisen eteläosan pohjoisosasta. Etäisyys järven lounaisrannalta koillisrannalle on 1,3 kilometriä. Järven pohjoinen osa on noin puoli kilometriä leveä. Haapjärven rannat ovat suurelta osin metsää, länsirannalla on myös peltoalueita. Itärannan Laukkumäen kohdalla on jyrkänne, Laukkumäen laki on noin 95 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 40 metriä järven pintaa ylempänä. Haapjärven eteläosassa sijaitsee pieni saari.

Haapjärveen virtaa Sakkolanpuro ja Vähäpuolenpuro sekä erinäisiä nimettömiä laskuojia. Haapjärven lounaiskulmasta alkaa Haapjoki, joka laskee noin 700 metrin päässä lounaassa sijaitsevaan Vähäjärveen (50,3 metriä mpy).

Haapjärvi on luokiteltu fosforimäärien perusteella keskireheväksi eli mesotrofiseksi.

Haapjärvi (24.032.1.015) kuuluu Kurkelanjärven alueeseen (24.032), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kurkelanjoen alue (24.03). Haapjärvi on kolmanneksi laajin Kurkelanjärven alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedesta. Sitä edeltää Nummijärvi ja Kurkelanjärvi.

## Lähteet
Pellosjärvi

**Pellosjärvi** on yhdestä selkävedestä koostuva saareton järvi Savonlinnan keskustan pohjoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Savonlinnan lentoasema.

## Maantiede
Pellosjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä. Järven keskiosa on kaakkoista ja luoteista osaa leveämpi. Järven luoteisosa jakautuu Vehkalahteen ja Karjolahteen. Pellosjärven pohjoispuolella sijaitsee Kuhajärvi. Järvien väliselle kannakselle on rakennettu Savonlinnan lentoaseman kiitotie, jonka kaakkoispuolella sijaitsee Pellosjärveen rajautuva Pellossuo. Pellosjärven etelä- ja luoteispuolella on peltomaata ja haja-asutusta.

Pellosjärveen laskee Hiisjoki kaakosta Hiisjärveltä (85,2 metriä mpy). Luoteesta laskee Vehkajoki. Pellosjärvi laskee Taipaleenjokea Kuhajärveen (83,4 metriä mpy). Joki virtaa kiitotien ja Pellossuon välistä.

Pellosjärvi (04.293.1.019) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Pellosjärvi on kuudenneksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Kuhajärvi, Seppäjärvi, Hiisjärvi ja Keplakko.

## Lähteet
Hiisjärvi (Savonlinna)

**Hiisjärvi** on järvi Savonlinnan keskustan koillispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on kolme neliökilometriä. Järven luoteispuolella sijaitsee Savonlinnan lentoasema.

## Maantiede
Hiisjärven pituus kaakosta luoteeseen on kolme kilometriä. Hiisniemi jakaa järven itäosan Sammallahteen ja Pitkälahteen. Sääsniemi jakaa järven länsiosaa, sen pohjoispuolella sijaitsee Hiislahti, josta työntyy koilliseen Soukanlahti. Etäisyys Hiisniemen kärjestä Sääsniemen kärkeen on noin 1,35 kilometriä. Väliin jää järvenselkä, jonka leveys on noin 1,3–1,4 kilometriä.

Hiisjärven saaret ovat melko pieniä. Hiisniemen läheisyydessä sijaitsee Sammakkosaari, Kuusisaari ja muutama nimetön saari. Järven pohjoisrannan lähellä sijaitsee Mikon Munasaari. Hiisjärven rannat ovat metsää ja suota, Hiisniemellä on peltomaata. Rannoilla on pientaloja.

Hiisjärveen virtaa tulouomia soiden halki. Soukanlahden länsikolkasta alkaa Hiisjoki, joka virtaa luoteeseen Pellosjärveen (83,4 metriä mpy). Hiisjärven ja Pellosjärven välinen etäisyys on noin 1,4 kilometriä.

Hiisjärvi (04.293.1.020) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Hiisjärvi on kolmanneksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Kuhajärvi ja Seppäjärvi.

## Lähteet
Ylä-Pieksä

**Ylä-Pieksä** on kaksialtainen humusjärvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 29 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Ylä-Pieksän pituus kaakosta luoteeseen on 6,8 kilometriä. Järvi muodostuu kaakkoisesta ja luoteisesta altaasta, joita yhdistää noin 2,5 kilometriä pitkä Rakkineensalmi. Kaakkoisen altaan nimi on Pieksänpää, ja se on luoteista allasta pienempi. Luoteinen allas jakautuu Myllyselkään, Levälahteen ja niiden pohjoispuolella sijaitsevaan järvenosaan, joka ulottuu Rakkineensalmen suuntaisena kohti luodetta. Vain runsas kymmenesosa Ylä-Pieksästä on vähintään kuusi metriä syvä ja niin ikään runsas kymmenesosa on enintään metrin syvä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa.

Ylä-Pieksän laajimmat saaret ovat Ahosaari ja Verosaari. Kummankin pinta-ala on noin viisi hehtaaria ja ne sijaitsevat vierekkäin Myllyselän ja Levälahden välissä. Muita nimettyjä saaria ovat Simonsaari Verosaaren pohjoispuolella ja Koirasaari Pieksänpään luoteisosassa. Suuri osa Ylä-Pieksän ranta-alueesta on kulttuurimaisemaa peltoineen. Metsämaata on etenkin Rakkineensalmen ja Pieksänpään etelärannalla.

Ylä-Pieksään laskee Rajapuro kaakosta ja Honkasenjoki etelästä Honkanen-järveltä (94,8 metriä mpy). Honkasta ja Ylä-Pieksää erottaa noin 300 metriä leveä kannas ja Honkasenniemi. Ylä-Pieksään laskee myös Halunanjoki luoteesta Haluna-järveltä (136,6 metriä mpy). Ylä-Pieksän luusua sijaitsee Myllyselän lounaisrannalla, josta alkaa etelään Suuri-Pieksään (85,8 metriä mpy) virtaava Pieksänjoki. Ylä-Pieksän ja Suuri-Pieksän välinen etäisyys on noin puolitoista kilometriä.

Ylä-Pieksän vesitilavuus on 11&nbsp;247&nbsp;000 kuutiometriä. Järven tila luokiteltiin vuonna 2013 tyydyttäväksi.

Ylä-Pieksä (04.617.1.001) kuuluu Ylä-Pieksän valuma-alueeseen (04.617), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Juurusveden alue (04.61) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ylä-Pieksän valuma-alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Ylä-Pieksä, Haluna ja Honkanen. Alueen järvistä kuusi on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Lähteet
Haluna

**Haluna** on runsaskalkkinen järvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 59 hehtaaria. Etäisyys Kuopion keskustasta on 30 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Halunan pituus etelästä pohjoiseen on 1,4 kilometriä. Järven pohjoista osaa jakaa koillisen rannan niemimaa, jonka kohdalla järvi kapenee eteläosan puolen kilometrin leveydestä noin 200 metrin levyiseksi. Pohjoisin järvenosa on yli puoli kilometriä leveä. Noin kymmenesosa Halunasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 14 metriä, sijaitsee järven kaakkoisosassa. Matalinta on järven luoteisosassa.

Halunan saariluku on kolme. Laajin saari on järven pohjoisosassa sijaitseva Kattilasaari. Halunan rannoilla ja ympäristössä on runsaasti peltomaata; metsämaata on eniten koillisilla ja eteläisillä rannoilla. Aivan järven pohjoista rantaa viistää rautatie. Järven pohjoispuolella sijaitsee Halunan kylä, jonka halki kulkee kantatie 75.

Haluna laskee Halunanjokea kaakkoon Ylä-Pieksään (94,2 metriä mpy). Järvien välinen etäisyys on noin kaksi kilometriä.

Halunan vesitilavuus on 3&nbsp;081&nbsp;000 kuutiometriä. Järven tila luokiteltiin vuonna 2013 hyväksi.

Haluna (04.617.1.002) kuuluu Ylä-Pieksän valuma-alueeseen (04.617), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Juurusveden alue (04.61) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ylä-Pieksän valuma-alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Ylä-Pieksä, Haluna ja Honkanen. Alueen järvistä kuusi on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Lähteet
Vuokonjärvi

**Vuokonjärvi** on pitkä ja kapea järvi Vuokon kylässä Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 90 kilometriä pohjoisluoteeseen. Järven keskellä sijaitsee noin kaksi neliökilometriä laaja Ruottilansaari.

## Maantiede
Vuokonjärven pituus kaakosta luoteeseen on kahdeksan kilometriä. Järvi koostuu eteläisimmän osan Lehtilahdesta, jonka pohjoispuolella avautuu muutaman kymmenen hehtaarin laajuinen selkävesi. Siitä pohjoiseen järven jakaa kahtia noin neljä kilometriä pitkä Ruottilansaari. Saaren länsipuolella sijaitsee Kiteenselkä ja itäpuolella kapea, salmimainen järvenosa. Saaren pohjoispuolella sijaitsee Nykyrinselkä. Kiteenselkää ja Nykyrinselkää yhdistää Saviniemensalmi. Kiteenselkä on muuta järveä syvempi.

Ruottilansaaren pohjoispuolella on pienten saarten rykelmä ja itäpuolella pieni Riitansaari. Vuokonjärven pohjoiset ja eteläiset osat ovat luonnonsuojelualuetta. Rannat ovat kulttuurimaisemaa mukaan luettuna Ruottilansaaren pohjoinen ja eteläinen osa. Saaren keskiosa on metsämaata, jonka korkein kohta on noin 65 metriä järven pintaa ylempänä. Ruottilansaaren pohjoisosassa sijaitsee alle kymmenen aarin laajuinen lampi.

Vuokonjärveen laskee Salakkapuro kaakosta ja Myllypuro luoteesta. Kiteenselän länsirannalle laskee Kiteenpuro ja Savipuro. Vuokonjärven luusua on altaan kaakkoiskolkassa Amerikanniemen kohdalla, josta alkaa itään Pielisen Vuokonlahteen virtaava alle kaksi kilometriä pitkä Vuokonjoki. Pielisen korkeustaso on 2,3 metriä Vuokonjärveä alempi.

Vuokonjärven vesitilavuus on 9&nbsp;427&nbsp;000 kuutiometriä.

Vuokonjärvi (04.415.1.001) kuuluu Vuokonjoen valuma-alueeseen (04.415), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Vuokonjärvi on Vuokonjoen valuma-alueen laajin vakavesi, toiseksi laajin on Jouhten. Vuokonjoen valuma-alueeseen kuuluu 32 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Kalliojärvi (Juuka)

**Kalliojärvi** on suurelta osin lahdista koostuva, rantaviivaltaan polveileva korpijärvi Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 75 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Kalliojärven eteläisimmän osan Valkamalahden etelärannalta on 2,2 kilometriä pohjoisimman osan Vaikkolahden pohjoisrantaan. Järven läntisimmän osan muodostaa Tammilahti ja itäisimmän osan Jokilahti. Suurimmat niemimaat ovat länsirannan Aittoniemi ja itärannan Kalliojärvenniemi. Lähes puolet Kalliojärvestä on enintään kolme metriä syvä ja noin seitsemänosa on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä järven kaakkoisosassa

Kalliojärven saariluku on seitsemän. Laajin saari on vajaa kaksihehtaarinen Palosaari pohjoisessa. Muita nimettyjä saaria ovat Aittosaari, Telkkäsaari ja Pönttösaari. Kalliojärven ranta-alue on luonnontilaista, rakennuksia on vain muutama.

Kalliojärveen laskee Koppalanjoki idästä Koppalanjärveltä (184,1 metriä mpy). Kalliojärvi laskee Tammilahden länsirannalta Kalliojokea etelään Polvijärveen (170,0 metriä mpy). Kalliojoki on noin kaksi kilometriä pitkä, mutta Kalliojärven ja Polvijärven välinen lyhyin etäisyys on alle 400 metriä.

Kalliojärven vesitilavuus on 5&nbsp;789&nbsp;000 kuutiometriä.

Kalliojärvi (04.762.1.020) kuuluu Polvijärven valuma-alue (04.762), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Kalliojärvi on Polvijärven valuma-alueen kolmanneksi laajin vakavesi, laajimmat ovat Polvijärvi ja Koppalanjärvi. Polvijärven valuma-alueeseen kuuluu 35 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Juuan Kalliojärvi on kuudenneksi laajin Suomen yli sadasta Kalliojärvestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Santaranjärvi

**Santaranjärvi** on Etelä-Savossa Mikkelissä Santaran lähellä  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Santaranjärvi on 4,1&nbsp;kilometriä pitkä, 1,3&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 170&nbsp;hehtaaria eli 1,7&nbsp;neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 21 kilometriä luoteeseen . Santaranjärven pituus kaakosta luoteeseen on neljä kilometriä. Järvi koostuu eteläosan pitkästä ja kapeasta Santaranlahdesta sekä pohjoisesta järvenosasta, jonka leveys on noin 800 metriä. Järvenosia erottaa noin kilometrin pituinen Muinosenniemi ja yhdistää niemen itäpuolitse kulkeva salmi. Järvellä on kartan mukaan 22&nbsp;saarta. Sen luoteisosassa sijaitsee kaakkois–luoteissuuntainen saarijono. Saaret ovat kapeita. Laajin niistä on noin kaksihehtaarinen Rämsäsaari.

Järven rantaviivan pituus on 17,4 kilometriä. Santaranjärven ranta-alue on pääosin metsä- ja suomaata. Järven luoteisrannalla sijaitsee Santaran kylä, joka lännessä rajautuu Heposalmeen, joka on osa Puulaa.

## Luontoarvoja
Järvi on lievästi rehevä ja varsin humuspitoinen järvi 

## Vesistösuhteet
Santaranjärvi (14.928.1.001) kuuluu Santaranjärven valuma-alueeseen (14.928), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Puulaveden alue (14.92) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Santaranjärvi on laajin Santaranjärven neljästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Kolme muuta ovat Iso-Lannoinen, Pieni-Lannoinen ja Kiroka. Santaranjärvi laskee Santaranjokea Puulaan.

## Lähteet
Detsl

**Kirill Aleksandrovitš Tolmatski** (), taiteilijanimeltään **Detsl** (; 22. heinäkuuta 1983 Moskova – 3. helmikuuta 2019 Iževsk), oli venäläinen rapartisti.

Detsl debytoi vuonna 2000 rapalbumilla *Kto? ty*, jota myytiin yli miljoona kappaletta. Toinen albumi, *Ulitšni bojets*, ilmestyi vuonna 2001. Detsl oli yksi Venäjän ensimmäisistä ja suosituimmista valtavirran rapartisteista;  häntä pidetään myös ensimmäisenä venäjänkielisten hip hop -äänitysten tekijänä. Hänen saamiinsa palkintoihin kuului MTV Video Music Award for International Viewer's Choice vuodelta 2000. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin Kultainen gramofoni -palkinto.

Detsl kuoli sydänkohtaukseen Iževskissä tekemänsä esiintymisen jälkeen. Detslin isä on musiikkituottaja Aleksandr Tolmatski.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Seppäjärvi

**Seppäjärvi** on niemien halkoma järvi Savonlinnan keskustan pohjoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Järven eteläpuolella sijaitsee Savonlinnan lentoasema. Seppäjärvi on osa Suurijoen valuma-aluetta, jonka vakavesistä useat sijaitsevat noin 83,4 metriä merenpinnan yläpuolella.

## Maantiede
Seppäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 6,3 kilometriä. Järven ulottuvuuksia kasvattaa kaakkoisosan noin kilometrin pituinen Seppäkapee-lahti ja luoteisosan Muhonlahti, joka on varsin erillään pääaltaasta. Pääaltaan eteläpuolella sijaitsee Talvilahti, jota erottaa muusta järvestä Kaamanniemi. Eniten Seppäjärveä jakaa keskiosan haarautuva Hirsiniemi, jonka pohjoispuolella sijaitsee järvenosia yhdistävä kapea Uittosalmi.

Seppäjärven useista saarista isoimmat ovat noin viisi hehtaaria laaja Mäntysaari ja sen pohjoispuolinen noin kaksi hehtaaria laaja Palosaari. Seppäjärven saaret sijaitsevat Hirsiniemen länsipuolella tai aivan niemen tuntumassa. Kaakkoinen osa Seppäjärveä on saareton. Seppäjärven mutkittelevan rantaviivan pituus on 32&nbsp;577 metriä, rannat ovat pientalojen täplittämää metsämaata.

Seppäjärvi laskee kaakkoiskolkastaan Seppäjokea kaakkoon Ala-Kieluun, joka on osa Kuhajärveä. Kuhajärven korkeustaso on lähes sama kuin Seppäjärven, ja se sijaitsee suurelta osin Seppäjärven eteläpuolella. Järvien välissä on Seppäharju. Samantasoinen vesialue jatkuu myös Talvilahdelta luoteeseen Iso-Kortteikko–Valkeajärvi-nimisenä, erittäin sokkeloisena vakavetenä. Ala-Kieluusta virta vie itään Löksään, joka on niin ikään lähes samantasoinen

Seppäjärvi (04.293.1.021) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Seppäjärvi on toiseksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kuhajärvi ja kolmanneksi laajin on Hiisjärvi.

## Lähteet
Esben Lunde Larsen

**Esben Lunde Larsen** (s. 14. marraskuuta 1978 Skjern) on tanskalainen entinen Venstren poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2011–2018 ja toiminut Tanskan koulutus- ja tutkimusministerinä vuosina 2015–2016 sekä ympäristö- ja elintarvikeministerinä vuosina 2016–2018. Hän on koulutukseltaan teologi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Esben Lunde Larsen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Beringinsaari

**Beringinsaari** () on suurin Kommodorinsaariin kuuluva saari Kamtšatkan alueella, Venäjällä. Se sijaitsee Kamtšatkan niemimaan itäpuolella. Saaren korkein huippu (Steller) on 751 metrin korkeudessa. Beringinsaarella on Kommodorinsaarten ainoa asutuskeskus Nikolskoje. Siellä sijaitsee myös Kommodorinsaarten merkittävin raukki Stellerin kaari.

Tutkimusmatkailija Vitus Bering saapui Beringinsaarelle vuonna 1741 mutta kuoli samana vuonna. Neljän tanskalaisen ryhmä löysi Beringin luut saarelta vuonna 1991.

Beringinsaarella elää muun muassa töyhtölunneja, merisaukkoja, naaleja ja pohjanmerikarhuja eli beringinhylkeitä. Saaresta noin kolme neljäsosaa on Unescon Ihminen ja biosfääri -ohjelmaan kuuluvaa suojelualuetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dennistown

**Dennistown** on kunta (*plantation*) Mainen osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kunta kuuluu Somersetin piirikuntaan. Sen väkiluku oli 61 vuonna 2020. Dennistown sijaitsee lähellä Kanadan rajaa.

## Väestö
Vuonna 2020 Dennistownissa asui 61 asukasta ja 13 kotitaloutta. Asukkaiden mediaani-ikä oli 39,8 vuotta ja kotitalouksien mediaanitulot olivat 48&nbsp;542 dollaria. 22,6&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia.

## Lähteet
Federal Prison Industries

**Federal Prison Industries** (FPI, myös nimellä **Unicor**) on Yhdysvaltain liittovaltion hallituksen kokonaan omistama yritys, joka teettää työtä yhdysvaltalaisilla vangeilla (ks. Yhdysvaltojen vankilaväestön palkaton pakkotyö). Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on David D. Spears.

## Historia
Yhtiö perustettiin vuonna 1934 presidentti Franklin D. Rooseveltin antamalla määräyksellä. Tavoitteena oli kouluttaa vankeja ja tarjota työkokemusta, millä helpotettaisiin näiden paluuta muuhun yhteiskuntaan tuomion päätyttyä. Maan perustuslain 13. lisäys kieltää pakkotyön, mutta tekee poikkeuksen tuomittujen rikollisten kohdalla. Tämä mahdollistaa äärimmäisen halvan työn teettämisen vangeilla monilla eri aloilla ja sekä osavaltioiden että liittovaltion tasolla.

FPI on perinteisesti valmistanut tuotteita vain valtionhallinnolle ja sen alaisille tahoille (tuotteina esim. rekisterikilpiä ja armeijan tarvikkeita), mutta 2010-luvulla se on pyrkinyt houkuttelemaan asiakkaikseen myös yksityisiä yrityksiä.

Vuonna 2016 Yhdysvaltain oikeusministeriö aloitti tutkinnan FPI:tä vastaan, koska sen katsottiin vääristävän kilpailua pienyrittäjiä vastaan. Lisäksi yhtiö oli tehnyt tappiota viimeiset viisi vuotta.

## Toiminta ja tuotteet
FPI:llä on 19 toiminnassa olevaa tuotantolaitosta ympäri Manner-Yhdysvaltoja. FPI maksaa vangeille hyvin pientä tuntipalkkaa, 0,23–1,15 dollaria, vangeille. Vuonna 2015 yhtiölle työskenteli 12 278 vankia.

Yhtiö mainostaa itseään mm. sillä, että tuotteet on valmistettu Yhdysvalloissa, helpolla tilauksella ja työn tuottamalla sosiaalisella arvolla.

Yhdysvaltain kongressitalon valtauksen yhteydessä tuhotut kalusteet on tarkoitus korvata FPI:n työpajojen valmistamilla kalusteilla. Lisäksi FPI valmistaa mm. vaatteita, keittiövälineitä, patjoja, teollisia hyllyjä ja suojalaseja.

Tuotteiden valmistuksen lisäksi FPI:n kautta voi hankkia henkilökuntaa puhelinkeskuksiin joko tekemään puhelinmyyntiä tai asiakaspalvelua. Vuonna 1994 republikaaneja edustava Jack Metcalf palkkasi puhelinkampanjaansa varten työvoimaa FPI:n kautta kertoakseen Washingtonin osavaltion äänestäjille, että kannattaa kuolemantuomiota.

## Lähteet
Element Matrix Services

**Element Matrix Services** (**EMS**) on New Vectorin Matrix-isännöintipalvelu. Palvelu käyttää Matrix-palvelimissaan Synapse-ohjelmistoa.

## Tilausvaihtoehdot
Element Matrix Servicestä on saatavilla useita tilausvaihtoehtoja:

* Element One
* Element Home
* Element for Enterprise

* EMS
* EMS Enterprise

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivusto
Juhani Mussaari

**Juhani Mussaari**, vuoteen 1935 **Jansson** (24. kesäkuuta 1920 Perniö – 7. maaliskuuta 1998 Perniö) oli suomalainen maanviljelijä ja yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

## Henkilöhistoria
Mussaaren vanhemmat olivat maanviljelijä, tehtailija Karl Bernhard Mussaari, aiemmin Jansson, ja emäntä Siiri Viktoria Järvinen ja puoliso vuodesta 1944 emäntä Aini Kyllikki Äyhö, aiemmin Eklund. Mussaari tuli ylioppilaaksi Salon yhteislyseosta vuonna 1939 ja osallistui varusmiespalveluksen suoritettuaan sekä talvisotaan että jatkosotaan. Sotilasarvoltaan hän oli reservin yliluutnantti (1968). Agronomin tutkinnon Mussaari suoritti Helsingin yliopistossa vuonna 1947. Hän oli maanviljelijä Perniössä 1940-luvulta, mutta toimi myös isänsä perustaman K. Mussaaren tiilitehtaan ja sahalaitosten johtajana 1947–1972. Lounais-Suomen Tiiliputkitehdas -yhtiön toimitusjohtajana Mussaari työskenteli 1959–1965. Suomen Keskustan poliitikkona Mussaari oli Perniössä kunnanhallituksen ja kunnanvaltuuston jäsen ja toimi myös valtuuston puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana. Kansanedustajaehdokas hän oli vuoden 1966 vaaleissa. Mussaarella oli myös useita luottamustehtäviä. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1974.

## Julkaisuja
* *Perniön historia*, 1980, Juhani Mussaari, Helmer Salmo, Veikko Litzen
* *Perniön suojeluskunnan ja Lotta-Svärd yhdistyksen toiminta 1917–1944*, 1991, Tuomo Laurila, Juhani Mussaari (videotallenne)

## Lähteet
Lauttasaaren ala-aste

**Lauttasaaren ala-aste** on Helsingissä Lauttasaaren Myllykalliolla sijaitseva, vuonna 1954 valmistunut J. S. Sirénin suunnittelema ala-aste. Sen rehtorina toimii Johanna Kingo-Forsman. Vuonna 2020 koulussa oli noin 730 oppilasta. Koulussa opiskelee 1-6 luokkalaiset. Pääkoulun lempinimi on "Myltsi".

Ennen vuotta 2016 oppilaitos toimi Myllykallion pisteessä sekä Pajalahden pisteessä, jossa toimii nykyään Drumsö lågstadiet.

Vuonna 2024 Drumsö Lågstadiet siirtyí Hedengredin taloon sekä toiseen, yhä jäljellä olevaan puukouluun. Syynä on remontti Pajalahden koulussa.

## Historia
Vuonna 2013 koulu joutui hankimaan kolme puukoulua, koska koulu kävi liian pieneksi. Vuonna 2015 kaupunki vuokrasi viereisestä Hedengrenin toimistotalosta yhden kerroksen, koska kolme puukouluakaan ei riittänyt.

Vuonna 2020 valmistui Vattuniemen ala-aste, jonne siirrettiin osa koulun oppilaista väistötiloihin ja osa siirretyistä luokista jäi kokonaan Vattuniemen koulun oppilaiksi.

Vuosina 2020–2022 oppilaitos toimi kolmessa eri paikassa: Hedengrenin toimistotalossa, puukouluissa ja Vattuniemen ala-asteella vanhan pääkoulun peruskorjauksen takia. Vuosina 2016-2020 oppilaitos toimi samoissa tiloissa Vattuniemen ala-astetta lukuun ottamatta.  Sen sijaan päärakennus oli käytössä. Ennen vuotta 2016 Pajalahden koulu kuului myös Lauttasaaren ala-asteeseen. 4. huhtikuuta 2022 noin kahden vuoden pituinen remontti päättyi ja kaikki noin 650 oppilasta pääsivät palaamaan pääkoulurakennukseen. Remontin yhteydessä koulun tiloiksi otettiin päärakennuksen sivurakennus, jossa toimi ennen Lauttasaaren musiikkiopisto.

Vuoden 2022 toukokuussa ensimmäinen pitkä puukoulu siirrettiin osissa viereiseen Ruukinlahdenpuistoon ja sieltä aina seuraavaan kouluun.

Aikaisemmin sivurakennuksessa on toiminut neuvola sekä kirjasto.

## Rehtorit
2021-2024 Heidi Metsämäki

2025- Johanna Kingo-Forsman

## Lähteet
My Little Pony: Kerro tarinasi

**My Little Pony: Kerro tarinasi** (engl. Tell your tale) on Youtube-sarja, joka sai ensi-iltansa YouTubessa 7. huhtikuuta 2022. Sarjan on tuottanut Lil Critter Workshop. Jaksot ovat viisi minuuttia pitkiä ja niitä julkaistaan ​​viikoittain virallisella My Little Pony YouTube-kanavalla. Ohjelma julkaistiin myös suoratoistopalvelu    Netflixiin 27.3.2023.