open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liévin

**Liévin** on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin neljä kilometriä Lensin kaupungista länteen.

## Historia
Vanha Liévin-en-Artois'n kylä rakennettiin 1000-luvulla rakennetun luostarin ja sen kirkon ympärille. Se oli useiden vuosisatojen ajan tärkeä maaseutumarkkinakaupunki. 1100- ja 1500-lukujen välillä Artois'n kreivikunta kuului vuorotellen Burgundin herttuoille ja Espanjan Habsburgeille, ennen kuin se liitettiin Ranskaan kolmikymmenvuotisen sodan jälkeen 1600-luvulla. Seudulta löydetyn hiilikentän ansiosta 1900-luvun vaihteessa kaupunkiin rakennettiin kaivoskyliä sekä hiiltä käyttäviä teollisuuslaitoksia. Vuonna 1850 kunnan väkiluku oli 1 400, ja se kasvoi nopeasti siten, että vuonna 1914 se oli jo 26 000. Ensimmäisessä maailmansodassa kaupunki tuhoutui kokonaan. Sodan aikana purettu Saint-Martinin kirkko rakennettiin uudelleen vuonna 1927 alkuperäiselle paikalleen, toisin kuin muu kaupunki, joka rakennettiin kokonaan uudelleen.

## Urheilu
Liévinissä sijaitsee sisäurheiluhalli Arena Stade Couvert. Halli on 34 000 m² monikäyttöareena. Sen yleisökapasiteetti on konserteissa 14 000 istumapaikkaa, ja urheilutapahtumissa, kuten yleisurheilukilpailuissa, 6 000 istumapaikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Parfleche

**Parfleche** on nimi Pohjois-Amerikan intiaanien parissa käytetyille biisonin raakanahasta valmistetuille säilytyslaukuille.

Parfleche on etenkin tasankointiaanien parissa yleinen säilytyslaukku, joka valmistetaan muokkaamattomasta biisoninnahasta. Muokkaamaton eli raakanahka käytetään nylkemisen ja puhdistamisen jälkeen sellaisenaan. Biisonin raakanahka oli tärkeä materiaali tasankointiaanien asuttamilla tasangoilla, joilla ei kasva paljon puuta. 

Nimi parfleche on juonnettu ranskankielisistä sanoista *parer* (torjua, kääntää sivuun) ja *flèche* (nuoli). Termi on saattanut alkujaan viitata pikemminkin intiaanien käyttämiin biisoninnahkaisiin kilpiin. Myöhemmin termin merkitys laajentui, sitä käytettiin viittaamaan raakanahkaan materiaalina ja myöhemmin kaikista siitä valmistetuista esineistä. Edelleen myöhemmin parfleche vakiintui tarkoittamaan nimenomaan raakanahasta valmistettuja taiteltuja säilytyslaukkuja. Aikanaan sillä on tarkoitettu tietyn tyyppistä laukkua, mutta nykyaikana sitä on käytetty myös minkä tahansa mallisista raakanahkaisista säilytyslaukuista.

Parfleche esiintyi monissa eri muodoissa käyttötarkoituksesta riippuen. Tasankointiaanit käyttivät usein taitelaukkuja, jotka valmistettiin yksinkertaisesti taittelemalla nahka ja sitomalla se kiinni nahkahihnoilla. Niiden ohella valmistettiin sylinterimäisiä laukkuja. Jälkimmäiiä käytettiin esimerkiksi päähineiden, sulkien ja uskonnollisten esineiden säilyttämiseen. Näiden löisäksi tehtiin pieniä kirjekuoren tai muunmallisia laukkuja hyvin monenlaisten tavaroiden säilyttämiseen. Parfleche koristeltiin usein geometrisilla kuvioilla.

## Lähteet
Margarita Voites

**Margarita Voites** (30. lokakuuta 1936 – 20. kesäkuuta 2024) oli virolainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka oli äänityypiltään koloratuurisopraano.

Voites opiskeli Tarton yliopistossa bibliografiaa vuosina 1955–1957, mutta siirtyi sitten Tallinnan konservatorioon, jossa hän opiskeli Linda Saulin luokalla. Valmistuttuaan Voites pääsi Vanemuine-teatterin solistiksi vuonna 1964. Hänestä tuli Estonia-teatterin solisti vuonna 1969. Voitesin rooleihin kuuluivat Violetta (*[[La traviata]]*), Gilda (*[[Rigoletto]]*), Marguerite (*[[Faust (Gounod’n ooppera)|Faust]]*) ja Lucia di Lammermoor.

Voites esiintyi Estonia-teatterissa muiden muassa Georg Otsin, Tiit Kuusikin, Hendrik Krummin, Ivo Kuuskin, Mati Palmin ja Teo Maisten kanssa. Hän työskenteli muiden muassa Neeme Järven ja Eri Klasin johdolla. Voites pääsi ensimmäisenä virolaisena naislaulajana esiintymään Moskovan Bolšoi-teatteriin. Hän kiersi myös konserttilaulajana eri puolilla maailmaa. Voites sai Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimen vuonna 1979 ja Georg Ots -palkinnon vuonna 1986.

## Lähteet
Patrick Schnieder

**Patrick Schnieder** (s. 1. toukokuuta 1968 Kyllburg) on saksalainen juristi ja CDU:n poliitikko, joka on ollut liittopäivien jäsen vuodesta 2009 ja toiminut maansa liikenneministerinä toukokuusta 2025.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Saksan liittopäivät 
* Saksan liittohallitus
Rotkoheisi

**Rotkoheisi** (*Viburnum rafinesquianum*) on heisien sukuun kuuluva laji. Se on 1,5-2 metriä korkea pensas. Lehdet ovat pitkähköjä ja niiden lehdet ovat hieman sahalaitaiset. Syysväritys vaihtelee punaisesta viininpunaiseen. Kukat ovat valkoisia. Kasvi kukkii kesäkuulla. Marjat ovat mustia. Rotkoheisi on melko talvenkestävä. Sen menestyminen riippuu kasvupaikasta, yleensä se menestyy III-vyöhykkeelle saakka ja joskus V-vyöhykkeelle saakka.

## Lähteet
Harri Otsa

**Harri Otsa** (3. marraskuuta 1926 Tallinna – 30. lokakuuta 2001 Tallinna) oli virolainen säveltäjä.

Otsa opiskeli Niina Murrik-Polonskyn pianokoulussa ja sai yksityisopetusta Theodor Lembalta. Hänet määrättiin palvelukseen natsi-Saksan armeijaan vuonna 1944. Hän haavoittui ja pysyi Saksassa vuoteen 1945 saakka. Otsa opiskeli musiikin teoriaa Tallinnan musiikkikoulussa vuosina 1946–1948. Hän valmistui Tallinnan valtionkonservatoriosta Mart Saarin sävellysluokalta vuonna 1953. Otsa toimi vuosina 1953–1959 Tallinnan draamateatterin musiikillisena johtajana. Hän opetti musiikin teoriaa Tallinnan musiikkikoulussa vuosina 1953–1962 ja Tallinnan valtionkonservatoriossa vuosina 1962–1988. Hän johti Tallinnan valtionkonservatorion musiikin teorian laitosta vuosina 1982–1987.

Otsa oli tuottelias kamarimusiikkisäveltäjä. Hän myös ammensi vaikutteita virolaisista kansanlauluista. Otsan teosten esittäjien joukossa ovat olleet Kukulind- ja Pasunapoisid-kokoonpanot sekä Margarita Voites, Ines Rannap ja Matti Reimann. Hänen teoksiaan ovat esittäneet myös monet kuorot sekä Roman Matsovin ja Peeter Liljen johdolla Viron kansallinen sinfoniaorkesteri. Otsan musiikkia on äänitetty Viron radiolle ja julkaistu nuottikokoelmissa. Otsa sai Kotkaristin ritarikunnan luokan V kunniamerkin vuonna 2001.

## Lähteet
Jukolan viesti 2026

**Jukolan viesti 2026** eli Kotka-Jukola 2026 on 77. Jukolan viesti ja 48. Venlojen viesti. Se järjestetään viikonloppuna 13.–14. kesäkuuta 2026.

Järjestävät seurat ovat Kymin Suunnistajat ja Vehkalahden Veikot.

## Lähteet
Nørre Broby

**Nørre Broby** on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1&nbsp;456 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lavan

**Lavan** () on Iraniin kuuluva saari Persianlahdella. Aikanaan helmenkalastuksesta ja merirosvoudesta tunnettu saari on nykyisin huomattava öljyterminaali.

## Maantiede
Lavan sijaitsee Persianlahdella noin kuusi mermiailia länteen Nakilusta mantereella. Hieman alle merimailin päässä Lavaniista itään sijaitsee Šatvarin pikkusaari. Lavanin saari on noin 21 kilometriä pitkä ja 3,2 kilometriä leveä. Pinta-alaa saarella on noin 78&nbsp;km².

## Historia
Arrianosin kirjoituksissa Nearkhosin matkakertomuksissa mainitaan lyhyesti nimeämätön asuttu saari Qešmin länsipuolella, jolla harjoitetaan helmenkalastusta. Maininnan on joskus tulkittu viittavan Lavanin saareen. Keskiaikaisissa lähteissä puhutaan saaresta Fārsin rannikolla nimeltä Lar(a), Lan tai Allan. Näiden nimien on tulkittu viittaavan Lavaniin. Yaqut mainitsee saaren nimellä Lar ja kertoo sen rannikolla harjoitettavan helmenkalastusta. Portugalilaiset merenkävijät mainitsevat saaren nimellä Lara, Laz ja Lazao. Paikasta puhuttiin nakilulaisten merirosvojen yhteydessä ja Laz manitaan saaren suurimman kylän nimenä. 1600-luvulla Hollannin Itä-Intian kauppakomppania kaavaili hanketta antaa hollantilaisia paikannimiä seudulla. Lavan olisi ollut suunnitelmissa nimeltään "Rotterdam".

1800-luvun alussa saarta hallitsi Nakilun šeikki. Tuolloin saarella oli erään arvion mukaan 425 asukasta. Saari oli tunnettu merirosvouteen liittyvistä tapauksista Vuonna 1803 Englannin Itä-Intian kauppakomppanian alus *Alert* ajoi karille saarelle. Paikalliset hyökkäsivät aluksen kimppuun varastaen sen kuljettamat rahat ja helmet. Samankaltainen tapaus kirjattiin vuonna 1807. Vuonna 1817 Ras al-Khaiman Qasemit kävivät sotaa Nakilun šeikkiä vastaan ja heidän joukkonsa iskivät saarelle polttaen kyliä, surmaten paikallisia ja varastaen karjaa. Vuosisadan lopulla helmenkalastus oli paikallisten pääelinkeino ja saaren noni 1&nbsp;500 asukasta asuivat kymmenessä kylässä.

Vuonna 1951 saarelle rakennettiin öljynjalostamo ja vuonna 2003 löydettiin Lavanin maakaasukenttä, jonka hyödyntäminen alkoi vuonna 2008. Nykyisin se on myös yksi Iraninin suurista öljyterminaaleista.

## Lähteet
Sori siitä

**Sori siitä** on Yle Areenassa huhtikuussa 2024 julkaistu nuorten draamasarja. Yle ilmoitti TikTokissa kesällä 2025, että sarjasta tehdään toinen tuotantokausi. Toinen kausi julkaistaan huhtikuussa 2026.

Sarja voitti vuoden 2024 Koura-palkinnon Lapset ja nuoret -kategoriassa.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Sori siitä'' -sarja Yle Areenassa
* ”Mä en valehtele” (Sori siitä) -musiikkivideo YouTubessa
Rudolf Jõks

**Rudolf Jõks** (1. maaliskuuta 1896 Rõhu – 15. elokuuta 1979 Tartto) oli virolainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka oli äänialaltaan tenori.

Jõks opiskeli Tarton musiikkikorkeakoulussa Georg Stahlbergin luokalla vuosina 1923–1925. Hän jatkoi opintojaan Roomassa vuosina 1925–1928, 1935 ja 1938. Jõks työskenteli Vanemuine-teatterissa solistina ja kuorolaulajana. Hänen oopperarooliensa joukossa olivat Alfredo (*[[La traviata]]*), Faust ja Herttua (*[[Rigoletto]]*). Hän esiintyi myös oratorio- ja kamarilaulajana.

Jõksin johdolla opiskelivat muiden muassa Rudolf Alari, Endel Aimre, Endel Ani, Maarja Haamer, Maimu Krinal, Ivo Kuusk, Aino Seep, Henn Pai, Elo Tamul, Kalmer Tennosaar, Linda Tanni ja Vaike Uibopuu. Jõks sai Viron sosialistisen neuvostotasavallan kunniaopettajan arvonimen vuonna 1964. Myös hänen lapsenlapsensa Eerik ja Teele Jõks ryhtyivät laulajiksi.

## Lähteet
Tulella ja miekalla (elokuva)

**Tulella ja miekalla** () on Jerzy Hoffmanin puolalainen historiallinen draamaelokuva vuodelta 1999.

Elokuva perustuu Henryk Sienkiewiczin kuuluisan historiallisen trilogian ensimmäiseen romaaniin *[[Tulella ja miekalla]]* ( 1884, suom. Otava 1930). Se oli Hoffmanin trilogian osista viimeisenä filmaama, koska aihe olisi ollut aiemmin poliittisesti liian tulenarka. Tekoajankohtanansa se oli Puolan kaikkien aikojen kallein elokuva. Se antoi innoitusta sellaisille ukrainalaisille elokuville kuin "A Prayer for Hetman Mazepa" ja "Bohdan Zenobi Chmielnicki (Bohdan-Zinoviy Khmelnitskiy)" ja venäläisille elokuville "1612" ja "Taras Bulba".

Juoni kertoo Puola-Liettuaa uhkaavasta puolalaisten ja ukrainalaisten välisestä sodasta H’melnytskyin (Chmielnickin) kansannousun aikana. Eeppinen kertomus alkaa vuonna 1648. Sodan edellä tarinan puolalainen päähenkilö Jan Skrzetuski, joka on sotapäällikön, ruhtinas Jeremi Wiśniowieckin lähettiläs, rakastuu kauniiseen nuoreen Helenaan, jota tavoittelee myös hullun lailla rakastunut kasakkaeversti Jurko Bohun. Pian alkava sota vie Skrzetuskin ja hänen upseeritoverinsa, tehokkaasti erikoista miekkaansa käsittelevän Podbipiętan, pienikokoisen taitavan miekkamiehen Wołodyjowskin ja Falstaffia muistuttavan koomisen Zagłoban seikkailuihin ja urotöihin samaan tapaan kuin kolme muskettisoturia. 

## Näyttelijät

## Katso myös
*Mount&Blade: With Fire & Sword
## Lähteet
Béthune

**Béthune** on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 39 kilometriä Lillen kaupungista lounaaseen. Béthune on Hauts-de-Francen aliprefektuuri. Kunta on 9,5 km² kokoinen ja siellä asui vuonna 2021 noin 25 000 ihmistä.

Béthunen kaupunki tuhoutui ensimmäisessä maailmansodassa 90-prosenttisesti vuonna 1918. Tuhoutuneen kaupungin keskusta rakennettiin uudelleen vuosina 1919–1929 Louis Marie Cordonnierin johtaman arkkitehtiryhmän johdolla. Tuolloin rakennettiin uudelleen keskusaukio Grand-Placen rakennukset.

Béthunen kellotapuli on Béthunen tärkein monumentti. Béthunen ensimmäinen kellotapuli rakennettiin puusta vuonna 1346. Se tuhoutui tulipalossa ja rakennettiin uudelleen hiekkakivestä vuonna 1388, ja sitä korotettiin yhdellä kerroksella vuonna 1437. Vuonna 1664 rakennusta ympäröivä halli paloi maan tasalle, jolloin kellotorni jäi yksin pääaukiolle. Vuonna 1918 kellotorni vaurioitui pahoin pommituksessa. Se menetti rakenteensa yläosan ja hiekkakiviseinät halkeilivat, mutta se pysyi silti pystyssä tuhoutuneen aukion keskellä.


Tiedosto:Grand Place Béthune Guerre Mondiale.jpg|Grand-Place vuonna 1918
Tiedosto:Bethune beffroi 1.jpg|Kellotorni
Tiedosto:114 Bethune ( 62400 ).JPG|Kaupungintalo
Tiedosto:Bethune st vaast 1 bis.jpg|Saint-Vaastin kirkko


## Tunnettuja kuntalaisia
*Pierre de Manchicourt (1510-1564), säveltäjä
*Simone Simon (1910-2005), näyttelijä
*Jocelyn Blanchard (s. 1972), jalkapalloilija
*Sabrina Delannoy (s. 1986), jalkapalloilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Farsi (saari)

**Farsi** () on Iraniin kuuluva pieni saari Persianlahdella. 

## Maantiede
Farsi on pieni saari lähes keskellä Persianlahtea. Noin 21 kilometrin päässä Farsin saaresta on Saudi-Arabiaan kuuluva Arabin saari. 

## Historia
Farsi oli vuosia osa Saudi-Arabian ja Iranin välistä aluekiistaa koskien joidenkin Persianlahden saarien omistusta. Kiista ratkaistiin sopimuksessa vuonna 1968. Iran sai pitää Farsin ja Saudi-Arabia sai Arabin saaren. Molemmat saaret saivat ympärilleen 12 merimailin levyisen aluevesirajan. Iran perusti saarelle sotilastukikohdan 1980-luvulla. Irakin–Iranin sodan aikana Iran miinoitti merialueita saaren länsipuolella osana niinsanottua tankkerisotaa.

Tammikuussa 2016 Iran otti kiinni 10 yhdysvaltalaista sotilasta kahdelta pieneltä partioveneeltä. Vangit vietiin Farsin saarelle ja vapautettiin hieman myöhemmin. Iranin mukaan partioveneet olivat Iranin aluevesillä, Yhdysvaltojen mukaan ne olivat ajatuneet alueelle moottorivian takia.

## Lähteet
Aadu Regi

**Aadu Regi** (3. marraskuuta 1912 Tallinna – 10. lokakuuta 2011 Oulu) oli virolainen klarinetisti, kapellimestari ja säveltäjä.

Regi opiskeli Tallinnan konservatoriossa Bernhard Lukkin luokalla vuosina 1930–1936 ja 1943–1944. Hän valmistui Tallinnan valtionkonservatoriosta Juhan Kaljaspoolikin luokalta vuonna 1963 ja suoritti vuoteen 1964 saakka Leningradin konservatoriossa orkesterinjohdon opintoja Ilja Musinin johdolla. Regi soitti Tallinna Töölisteaterissa vuosina 1941–1944 ja Vanemuine-teatterin orkesterissa vuosina 1944–1945. Hän oli Vanemuine-teatterin kapellimestari ja kuoronjohtaja vuosina 1945–1951. Vuonna 1951 Regi karkotettiin vankileireille, joissa hän oli vuoteen 1956 saakka Kemerovon ja Omskin alueilla. Hän oli toisen maailmansodan loppupuolella taistellut saksalaisten puolella ollessa virolaisrykmentissä neuvostojoukkoja vastaan.

Regi johti Tarton yliopiston sinfoniaorkesteria vuosina 1956–1959. Hän johti Tarton musiikkikoulun jousi- ja puhallinorkesteria vuosina 1959–1972. Lisäksi hän toimi Tarton kulttuurihuoneen puhallinorkesterin johdossa vuosina 1960–1985 ja maakunnallisten laulupäivien johtajana vuosina 1957–1974. Regi johti orkestereita Viron laulujuhlilla vuonna 1994.

Regi opetti Tarton musiikkikoulussa vuosina 1944–1951 ja 1956–1991. Tämän jälkeen hän muutti Muhokselle ja opetti vuoteen 1999 saakka Muhoksen musiikkikoulussa. Regin johdolla opiskelivat muiden muassa Hendrik Nagla, Jüri Millistfer, Kalev Velthut, Vello Voltein, Tiit Veigel, Margus Kasemaa, Ilmar Lääne, Priit Raik, Endel Nõgene ja Ahti Rääts. Regi oli Viron teatteriliiton jäsen vuodesta 1967 ja Viron säveltäjäliiton jäsen vuodesta 1992. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu musiikkia näytelmiin, marsseja ja soololauluja. Regi kirjoitti monia musiikkiaiheisia artikkeleita ja arvosteluja lehtiin. Lisäksi hän kokosi oppikirjoja. Regiltä ilmestyi vuonna 2000 muistelmateos *Muusikast ja muust: mälestused*. Regi sai Viron sosialistisen neuvostotasavallan kunniataiteilijan arvonimen vuonna 1989, Suomen sotaveteraanien hopeisen ansiomerkin 2001 ja Valkoisen Tähden ritarikunnan neljännen luokan ansiomerkin 2004. Hän oli Viron kuoroliiton kunniajäsen vuodesta 2002. Regille myönnettiin Tarton kunniakaupunkilaisen arvonimi ja Tarton suuri tähti vuonna 2005.

Regi oli naimisissa Meta Regin kanssa.

## Lähteet
Itä–Länsi-ottelu 2003

**Vuoden [[2003]] [[Itä–Länsi-ottelu]]** pelattiin Sotkamossa Hiukan pesäpallostadionilla 1.–2. elokuuta 2003. Miesten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 1–0 (1–1, 1–0) ja naisten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–1 (2–4, 7–2, 1–1, 3–1).

## Miehet
Miesten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 1–0 (1–1, 1–0). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkoskoppari Tuomas Tervonen, kolmospolttaja Mikko Kuosmanen, kolmosvahti Jani Komulainen, kakkospolttaja Markus Meriläinen, kakkosvahti Pasi Pirinen, lukkari Toni Kohonen, kolmoskoppari Markku Hylkilä, ykkösvahti Sami Partanen, sieppari Mikko Vainionpää, jokeripelaaja Sami Joukainen, jokeripelaaja Timo Rantatorikka, jokeripelaaja Riku Rantanen ja jokeripelaaja Jarkko Perttula. 

Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkosvahti Teemu Haataja, kolmospolttaja Tommi Murto, sieppari Marko Rasinkangas, kakkoskoppari Pasi Pohjola, kakkospolttaja Pertti Mäkelä, lukkari Mikko Röppänen, kolmosvahti Timo Rautiainen ykkösvahti Olli-Jussi Makkonen, jokeripelaaja Jere Dahlström, jokeripelaaja Juha Korhonen, jokeripelaaja Jarkko Rautio ja jokeripelaaja Valtteri Ketonen. Kentän parhaana palkittiin Idän kakkospolttaja Markus Meriläinen.

## Naiset
Naisten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–1 (2–4, 7–2, 1–1, 3–1). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä sieppari Jenni Tolonen, kakkoskoppari Terhi Rönkä, kakkosvahti Paula Rautiainen, ykkösvahti Katja Saari, kolmosvahti Johanna Vikman: kolmospolttaja Kirsi Annila, kakkospolttaja Niina Rinkinen, lukkari Kaisa Salmela, jokeripelaaja Henna Salmela, jokeripelaaja Tiina Laaksonen, jokeripelaaja Ulla Mäkinen ja jokeripelaaja Henna Kytösalmi. 

Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä ykkösvahti Sari Siirola, kakkoskoppari Sari Lemponen, kolmosvahti Satu Yli-Hirvelä, kakkosvahti Taru Ylä-Autio, kolmospolttaja Jonna Salminen, kolmoskoppari Satu Rajala, lukkari Sirpa Pollari, sieppari Miia Suominen, kakkospolttaja Heli Ruoho, jokeripelaaja Krista Laurila, jokeripelaaja Sanna Musto, jokeripelaaja Maiju Ketonen ja jokeripelaaja Hanna Tuomaala. Kentän parhaana palkittiin Idän jokeripelaaja Ulla Mäkinen.

## Lähteet
Nœux-les-Mines

**Nœux-les-Mines** on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Béthunen kaupungista etelään.

Nœux-les-Mines on entinen kaivoskaupunki. 129 metriä korkealle kuonakasalle on rakennettu Loisinordin hiihtokeskus. Kaupungissa on myös kaivosmuseo Le Musée de la mine de Noeux-les-Mines, missä voi tutustua kaivosmiesten työoloihin ja työtekniikoihin.

## Tunnettuja kuntalaisia
*Raymond Kopa (1931-2017), jalkapalloilija
*Stéphane Lefebvre (s. 1992), ralliautoilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ortogonaalinen komplementti

**Ortogonaalinen komplementti** on vektoriavaruuden aliavaruuden komplementti, joka koostuu kaikista aliavaruuden vektoreihin nähden ortogonaalisista vektoreista.

## Määritelmä
Olkoon V sisätuloavaruus (esimerkiksi \mathbb{R}^n pistetulolla). Olkoon W \subseteq V aliavaruus. Sen **ortogonaalinen komplementti** määritellään:

W^\perp = \{ v \in V \mid \langle v, w \rangle = 0 \text{ kaikilla } w \in W \}.

Tämä on itsekin aliavaruus.

## Ominaisuuksia
* Ortogonaalinen komplementti on aliavaruus: W^\perp \subseteq V.
* Jos W \subseteq Y \subseteq V, niin Y^\perp \subseteq W^\perp.
* Jos W on suljettu aliavaruus Hilbertin avaruudessa, pätee

(W^\perp)^\perp = W.

* Äärellisen dimensioisessa tapauksessa:

\dim W + \dim W^\perp = \dim V.


## Esimerkkejä

### Ortogonaalinen komplementti <math>\mathbb{R}^n</math>:ssä
Jos W \subseteq \mathbb{R}^3 on tason aliavaruus, jonka normaali on vektori \mathbf{n}, niin W^\perp = \text{span}(\mathbf{n}). Esimerkiksi jos

W = \{(x, y, z) \in \mathbb{R}^3 \mid x + y + z = 0\},

niin W^\perp = \text{span}(1, 1, 1).

### Matriisin avaruudet ja niiden ortogonaaliset komplementit
Ortogonaalinen komplementti liittyy läheisesti matriisin kuva- ja nolla-avaruuksiin:
* \mathrm{Col}(A)^\perp = \mathrm{Null}(A^\mathsf{T})
* \mathrm{Row}(A)^\perp = \mathrm{Null}(A)

Esimerkiksi matriisille

A = \begin{bmatrix}
1 & 2 \\
3 & 6
\end{bmatrix}

on sarakeavaruus yhdensuuntainen vektorin (1,3)^T kanssa, ja nolla-avaruus muodostaa ortogonaalisen aliavaruuden rivien suhteen.

## Ortogonaalinen komplementti funktioavaruuksissa
Hilbertin avaruudessa, kuten \mathcal{L}^2([0,1]), ortogonaalinen komplementti voidaan määritellä sisätulon avulla:

\langle f, g \rangle = \int_0^1 f(x)\overline{g(x)}\,dx.


Jos W on joukko polynomifunktioita, sen ortogonaalinen komplementti koostuu niistä funktioista, joiden sisätulo jokaisen W:n funktion kanssa on nolla. Tämä mahdollistaa esimerkiksi Fourier-sarjan ortogonaalisen erottelun.

## Yhteydet
Ortogonaalinen komplementti liittyy seuraaviin käsitteisiin:
* Projektio (lineaarialgebra)
* Ortonormaali kanta
* Kuva-avaruus, Nolla-avaruus
* Hilbertin avaruus

## Katso myös
* Sisätuloavaruus
* Sarakeavaruus, Riviavaruus
* Ortogonaalisuus
* Projektiot

## Lähteet




## Kirjallisuutta
* Adkins, William A. & Weintraub, Steven H.: *Algebra: An Approach via Module Theory*. Springer‑Verlag, 1992.
* Rudin, Walter: *Real and Complex Analysis*. McGraw‑Hill, 1991.
Panimo-oireyhtymä

**Panimo-oireyhtymä** (, lyh. ABS) on ihmisen ruoansulatukseen osallistuvien bakteerien tai ruoansulatuselimistön hiiva- tai sieni-infektion aiheuttama sairaus, jossa ravinnon hiilihydraatit muuntuvat spontaanisti etanoliksi potilaan kehossa. Oireyhtymässä endogeeninen käymisprosessi tuottaa elimistöön päihtymystä aiheuttavan määrän etanolia ruoansulatusjärjestelmässä ilman, että potilas olisi nauttinut etanolia.

Panimo-oireyhtymästä kärsivän elimistössä voi esiintyä lukuisia hiiva- ja bakteerilajeja, jotka tuottavat käymisessä etanolia. Tunnettuja ABS:ää aiheuttavia patogeenejä ovat mm. Saccharomyces cerevisiae, S. boulardii, Candida albicans, C. tropicalis, C. krusei, C. glabrata, C. parapsilosis, Kluyveromyces marxianus, Klebsiella pneumoniae sekä Enterococcus faecium.

## Lähteet
Carsten Schneider

**Carsten Schneider** (s. 23. tammikuuta 1976 Erfurt) on saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka on toiminut maansa ympäristöministerinä toukokuusta 2025. Schneider on ollut liittopäivien jäsen vuodesta 1998.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Saksan liittopäivät 
* Saksan liittohallitus
471143 Dziewanna

**471143 Dziewanna** (väliaikainen nimitys ****) on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 32,46 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 105,24 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; . Asteroidin pyörähdysaika akselinsa ympäri on .

471143 Dziewanna on 2:7 rataresonanssissa.
Kiertorata on määritelty hajanaisen kiekon alueelle. Kohdetta pidetään mahdollisena kääpiöplaneettana.

Nimi Dziewanna viittaa slaavilaiseen luonnon ja mesästyksen jumalattareen.

## Lähteet
Simona Mohamsson

**Simona Mohamsson** (s. 27. joulukuuta 1994 Hampuri) on ruotsalainen liberaalien poliitikko, joka on toiminut puolueensa puheenjohtajana ja Ruotsin opetusministerinä kesäkuusta 2025.

## Tausta
Mohamsson syntyi vuonna 1994 libanonilaiselle äidille ja palestiinalaiselle isälle Hampurissa. Hän varttui Boråsissa. Mohamssonin vanhemmat vaihtoivat Hampurista Ruotsiin muutettuaan sukunimensä Mohammedista ruotsinkieliseen Mohamssoniin.

## Ura
Mohamsson suoritti julkishallinnon tutkinnon Göteborgin yliopistossa. Hän hävisi vuonna 2019 Liberaalin nuorisoliiton puheenjohtajavaalin Romina Pourmokhtarille äänin 40–52. Vuonna 2024 hän oli ehdolla europarlamenttivaaleissa.

Mohamsson on määritellyt itsensä sekä klassiseksi liberaaliksi että sosiaaliliberaaliksi. Se tarkoittaa, että hän kannattaa pientä julkista sektoria, joka keskittyy  hyvinvointipalveluihin.

Mohamsson on aiemmin arvostellut kovasanaisesti ruotsidemokraatteja muttei puheenjohtajaksi valitsemisensa jälkeen ottanut selvää kantaa, tuleeko puolueen linja suhteessa ruotsidemokraatteihin muuttumaan. Ruotsidemokraatit on Kristerssonin hallituksen tukipuolue. Maaliskuussa 2026 Mohamsson ilmoitti, että liberaalit ovat valmiita hallitusyhteistyöhön ruotsidemokraattien kanssa. Vielä edellisenä syksynä hän oli *[[Dagens Nyheter]]in* mielipidekirjoituksessa vastustanut yhteistyötä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Esittely Liberaalien verkkosivuilla
Alicella gigantea

**Alicella gigantea** (*Alicella gigantea*) on katka-laji.

## Ulkonäkö ja koko
Alicella gigantea on vitivalkoinen. Havaitut yksilöt ovat olleet 24–34 cm pitkiä.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Alicella gigantean tyypillinen elinympäristö on 4 000–9 000 metrin syvyydellä meressä. 

Alicella gigantea kuvailtiin kirjallisuudessa ensi kerran 1899. Aiemmin harvinaiseksi arvioitu laji saattaa olla vuoden 2025 tutkimuksen mukaan hyvinkin yleinen ja laajalle levinnyt. Tutkimuksen Dna-analyysim mukaan ympäri valtameriä pyydetyt A. gigantea -yksilöt olivat geneettisesti huomattavan samanlaisia. 

## Ravinto
Alicella gigantea on raadonsyöjä.

## Nimi
Alicella gigantea on saanut tieteellisen nimensä alkuosan tutkimusalus Princess Alicelta, joka oli puolestaan nimetty Monacon ruhtinattaren﻿ Heinen mukaan.

## Lähteet
Nolla-avaruus

**Nolla-avaruus** on matriisiin liittyvä vektoriavaruuden aliavaruus, joka koostuu kaikista niistä vektoreista, joiden kuva kyseisen matriisin avulla on nollavektori. Nolla-avaruus tunnetaan myös nimellä **ytimen avaruus** tai yksinkertaisesti **ydin**.

## Määritelmä
Olkoon *A* m×n-matriisi, ja olkoon \mathbf{x} \in \mathbb{R}^n. Matriisin **nolla-avaruus** (engl. *null space*) määritellään seuraavasti:
:
\text{Null}(A) = \{ \mathbf{x} \in \mathbb{R}^n \mid A\mathbf{x} = \mathbf{0} \}.

Toisin sanoen nolla-avaruus koostuu kaikista ratkaisuista homogeeniseen yhtälöön A\mathbf{x} = \mathbf{0}.

## Esimerkki
Olkoon
:
A = \begin{bmatrix}
1 & 2 & 1 \\
0 & 0 & 0
\end{bmatrix}.

Tällöin yhtälö A\mathbf{x} = \mathbf{0} tarkoittaa:
:
x_1 + 2x_2 + x_3 = 0.

Parametriesitys:
:
x_2 = s,\quad x_3 = t,\quad x_1 = -2s - t,

missä s, t \in \mathbb{R}. Nolla-avaruus koostuu vektoreista muodoissa:
:
\begin{bmatrix} -2s - t \\ s \\ t \end{bmatrix},\quad s, t \in \mathbb{R}.

Tämä muodostaa aliavaruuden avaruudessa \mathbb{R}^3.

## Ominaisuuksia
* Nolla-avaruus on aliavaruus avaruudessa \mathbb{R}^n, missä n on matriisin sarakkeiden määrä.
* Nolla-avaruuden dimensio on yhtä kuin n - \mathrm{rank}(A). Tätä kutsutaan nulliteetiksi, ja se seuraa ranki–nulliteetti-lauseesta.
* Nolla-avaruus vastaa matriisin kuvaaman lineaarikuvauksen ydintä eli vektoreita, jotka kuvautuvat nollaan.

## Katso myös
* Sarakeavaruus
* Riviavaruus
* Lineaarikuvaus
* Matriisin aste
* Aliavaruus

## Lähteet




## Kirjallisuus
* Heinonen, Vesa & Väänänen, Risto: *Lineaarialgebra*. Gaudeamus, 2001.  
* Nevanlinna, Olli & Nevanlinna, Rolf: *Lineaarialgebra ja geometria*. Otatieto, 1980.
385695 Clete

**385695 Clete** (väliaikainen nimitys ****) on suuri asteroidi, joka on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 28,67 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 32,03 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; .

Kohde luokitellaan myös Neptunuksen Troijalaisiin asteroideihin

Asteroidi on nimetty amatsonien kuningattaren avustajan mukaan.

## Lähteet
79360 Sila–Nunam

**79360 Sila-Nunam** (väliaikainen nimitys ****) on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 43,42 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 44,08 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; . Pyörähdysaika akselin ympäri on .

Mytologiassa Sila on inuiittien taivaan ja sään jumala, Nunam on maan jumala.

Kohde on cubewano jota pidetään mahdollisena kääpiöplaneettana. Kohteella on vuonna 2002 löydetty kuu, jonka läpimitta on noin .

## Lähteet
2018 VG18

**** (lempinimellä *Farout*) on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 38,91 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 125,01 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; .

Löytöhetkellään se oli etäisin havaittu kohde Aurinkokunnassa.

Kohdetta pidetään hyvin todennäköisenä kääpiöplaneettana.

## Lähteet
Portugalin ralli 2016

**Portugalin ralli 2016** oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2015. Kilpailu järjestettiin 20.&ndash;22. toukokuuta 2016. Kilpailun keskuspaikka oli Matosinhosissa. Kilpailussa oli 19 erikoiskoetta, joiden yhteispituus oli . Rallin kokonaispituus oli .

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla
CINEOS

**CINEOS** (lyhenne sanoista **Campo Imperatore Near Earth Object Survey**) on Maan lähelle tulevien asteroidien kartoittamiseen ja seurantaan suunnattu ohjelma, joka alkoi vuonna 2001. Erityisesti ohjelmassa on havaittu Aten-asteroideja. Vuoteen 2004 mennessä ohjelmassa oli mitattu  asteroidin sijainnit ja löydetty  uutta kohdetta. Vuoteen 2007 mennessä ohjelmassa oli tehty  alustavaa määrittelyä ja lisätty  havaintoa Minor Planet Centerin tietoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ritva Kantelinen

**Ritva Anneli Kantelinen** (o.s. *Kinnunen*; s. 23. huhtikuuta 1961 Kuusjärvi) on suomalainen kasvatustieteen professori.

Kantelinen syntyi sähköasentaja Pentti Antero Kinnusen ja leipurimestari Raili Anelma Rummukaisen perheeseen. Hän avioitui 1988 rakennusinsinööri Markku Kantelisen kanssa. Ritva Kantelinen tuli ylioppilaaksi Outokummun lukiosta 1980 ja valmistui Joensuun yliopistosta filosofian maisteriksi 1986. Hän väitteli siellä filosofian tohtoriksi 1995. 

Kantelinen oli kielten tuntiopettaja Joensuun kotitalousoppilaitoksessa 1986–1989 ja kielten lehtori Joensuun koti- ja laitostalousoppilaitoksessa 1989–1992. Joensuun yliopistossa, sittemmin Itä-Suomen yliopisto, hän oli ruotsin kielen didaktiikan assistentti 1994–2005 ja kielipedagogiikan lehtori 2005 ja on ollut sitten kasvatustieteen, erityisesti kielipedagogiikan, professori. Kantelinen on toiminut yliopistossa myös laitosjohtajana. Hänen tutkimuskohteitaan ovat muun muassa vieraan kielen opetus, oppiminen ja opiskelumotivaatio sekä erityisalojen kieltenopetus.

## Lähteet
Kantelinen

**Kantelinen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Karoliina Kantelinen (s. 1975), laulaja, kansanmuusikko ja musiikkitieteilijä
* Kustaa Kantelinen (taiteilijanimi), säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja
* Paula Kantelinen (s. 1992), jalkapalloilija
* Ritva Kantelinen (o.s. *Kinnunen*, s. 1961), kasvatustieteen professori
* Tuomas Kantelinen (s. 1969), säveltäjä, Karoliina Kantelisen veli
Tapio Rytöhonka

**Tapio Sakari Rytöhonka** (7. tammikuuta 1938 Oulu – 10. huhtikuuta 1980) oli suomalainen kapellimestari.

## Ura
Tapio Rytöhonka syntyi diplomi-insinööri Eino Rytöhongan ja Kirsti Rytöhongan perheeseen. Lyhyen nuoruudenliiton jälkeen hän avioitui näyttelijä Seija Haaralan kanssa 1963. Rytöhongalla oli kaksi lasta, joista tunnettu oli 1964 syntynyt Einotapani. Rytöhonka opiskeli useilla kursseilla ja opetti musiikin teoriaa.

Rytöhongan kiinnityksiä olivat Vaasan Suomalainen Teatteri 1959–1961, minkä jälkeen hän työskenteli vierailijana Turun ruotsalaisessa teatterissa, Jyväskylän kaupunginteatterissa ja Hämeenlinnan teatterissa 1963–1965. Kuopion kaupunginteatterissa Rytöhonka aloitti 1965.

Rytöhonka johti musiikkia muun muassa näytelmissä *Mariza*, *Viktorian Husaari*, *[[My Fair Lady]]*, *[[West Side Story]]* ja *[[Viulunsoittaja katolla]]*. Kuopiossa Rytöhonka toimi myös dramaturgina näytelmässä *[[Häät (näytelmä|Häät]]* (ensi-ilta 1972).

Rytöhonka vastasi musiikista yhdessä Kari Rydmanin kanssa Aimo Hiltusen ja Veikko Kerttulan ohjaamassa televisiotuotannossa *[[Ruusubaletti]]* (1968).

Rytöhonka näytteli kahdeksan muun ihmisen kanssa huvilavieraan roolia televisioelokuvassa *[[Siunattu hulluus (elokuva)|Siunattu hulluus]]* (1975).

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Shayla (vaate)

**Shayla** () on perinteinen islamilainen naisten päähine, jota käytetään erityisesti arabimaissa, kuten Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. Shayla on pitkä, suorakaiteen muotoinen huivi, joka kiedotaan pään ympärille niin, että se peittää hiukset ja usein myös kaulan, mutta jättää kasvot näkyviin. Se eroaa esimerkiksi hijabista siinä, että shayla on yleensä kevyempi ja vapaammin aseteltava, ja sitä käytetään erityisesti Persianlahden alueella. Joissain arabimaissa naisen toivotaan käyttävän shaylaa ollessaan muiden ihmisten kuin omien perheenjäsentensä keskuudessa.

Shaylaa käytetään usein uskonnollisista ja kulttuurisista syistä, erityisesti moskeijoissa ja muissa uskonnollisissa tilaisuuksissa, joissa naisten odotetaan peittävän hiuksensa ja olkapäänsä. Esimerkiksi Dubaissa moskeijoihin meneville naisille annetaan usein shayla, joka on ”huivin kaltainen vaate, jota hän pitää päässään”.

Shayla on siis osa islamilaista pukeutumiskoodia, mutta se voi olla myös muodikas asuste, ja sen väriä ja materiaalia voidaan vaihdella tilanteen ja käyttäjän mieltymysten mukaan.

## Lähteet
Viitaheisi

**Viitaheisi** (*Viburnum cassinoides*) on heisien sukuun kuuluva laji. Se on peräisin Pohjois-Amerikan itäisistä osista. Se on noin 1,5-2 metriä korkea pensas, jonka kasvutapa on pyöreä. Lehdet ovat nahkeita ja kiiltäviä. Ne ovat aluksi pronssinvärisiä, myöhemmin vihreitä ja syysväri vaihtelee oranssista viininpunaiseen. Kasvi kukkii heinäkuussa. Kukinnot ovat 5-10 cm pitkiä ja niissä on pieniä kermanvalkoisia kukkia. Marjat kypsyvät asteittain ja ne ovat aluksi vihreänvalkoisia, myöhemmin vaaleanpunaisia, sitten punaisia, sitten sinisiä ja kypsät marjat ovat sinimustia. Se viihtyy aurinkoisella tai puolivarjoisella kasvupaikalla. Se menestyy vyöhykkeillä I-III.

## Lähteet
Horne

**Horne** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikannimenä
* Horne, taajama Faaborg-Midtfyn kunnassa Tanskassa
* Horne, taajama Hjørringin kunnassa Tanskassa
* Horne, taajama Varden kunnassa Tanskassa

## Sukunimenä
* Alex Horne (s. 1978), brittiläinen koomikko 
* Alistair Horne (1925–2017), englantilainen historioitsija
* Kenneth Horne (1907–1969), brittiläinen liikemies ja koomikko
* Lena Horne (1917–2010), yhdysvaltalainen jazzlaulaja, näyttelijä ja tanssija
* Marilyn Horne (s. 1934), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
* Robert Horne (s. 1877), brittiläinen kriketinpelaaja ja olympiamitalisti
* Solveig Horne (s. 1969), norjalainen poliitikko ja ministeri
* kuvitteellisia henkilöitä:
** Melvin Van Horne, *Sideshow Mel*, televisiosarjassa *[[Simpsonit]]*

## Muita merkityksiä
* Audrey Horne, norjalainen hard rock -yhtye.
(508338) 2015 SO20

**** on suuri asteroidi, joka on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 33,17 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 313,43 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; .

## Lähteet
Saamelaisvaltuuskunta

**Saamelaisvaltuuskunta** (, , ) oli Saamelaiskäräjiä edeltävä, Suomen saamelaisia edustanut hallinnollinen toimielin vuosina 1973–1995.

## Saamelaisvaltuuskunnan perustaminen ja tehtävät
Saamelaisvaltuuskunta perustettiin 9. marraskuuta 1973 valtioneuvoston asetuksella Suomen saamelaisväestön edustuselimeksi. Valtuuskunta kuului oikeusministeriön alaisuuteen, ja sen tehtävänä oli edistää saamelaisten oikeudellisia, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oloja.

Valtuuskunta valvoi saamelaisten oikeuksia sekä teki aloitteita ja antoi lausuntoja erityisesti ympäristönsuojeluun, kaivostoimintaan, vesien käyttöön, porotalouteen ja koulutukseen liittyen. Se toimi myös linkkinä saamelaisten ja viranomaisten välillä. Valtuuskunta antoi viranomaisille lausuntoja ja teki esityksiä muun muassa metsänhakkuista, kalastus- ja metsästysjärjestelyistä sekä koulutuksesta eri asteilla.

## Kokoonpano ja vaalit
Valtuuskunta koostui 20 jäsenestä, jotka valittiin nelivuotiskausiksi vaaleilla. Jokaisesta kotiseutualueen kunnasta tuli valita vähintään kaksi jäsentä. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Reidar Suomenrinne ja sihteerinä Nils-Henrik Valkeapää.

Vaalit järjesti vaalilautakunta, ja äänioikeus oli 18 vuotta täyttäneillä Suomen kansalaisilla, jotka täyttivät saamelaismääritelmän. Vaalit toimitettiin postitse, ja niiden tulokset vahvisti vaalilautakunta. Oikaisuvaatimukset käsiteltiin kiireellisesti. Valtuuskunta piti kokouksensa kotiseutualueella, ja päätökset tehtiin enemmistöäänestyksellä.

## Lainsäädäntö ja toiminnan päättyminen
Saamelaisvaltuuskunnan toimintaa säädellyt asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 1991, ja sitä päivitettiin viimeksi vuonna 1994. Valtuuskunta loi perustan nykyiselle Saamelaiskäräjille, joka jatkaa työtä saamelaisen kansan hyväksi.

## Juhlallisuudet ja symbolinen merkitys
Saamelaisten parlamentin 50-vuotisjuhlaa vietettiin 28. marraskuuta 2023 Inarissa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa. Juhlassa kuultiin perinteistä musiikkia, historiatekstiä ja paneelikeskusteluja sekä eri toimijoiden tervehdyksiä. Tilaisuus osoitti arvostusta pitkäjänteiselle työlle saamelaisten oikeuksien puolustamiseksi, jota jatketaan nykyaikaisin välinein mutta perinteitä kunnioittaen. Saamelaisvaltuuskunnan perustamispäivä on yksi saamen lipun virallisista liputuspäivistä.

## Lähteet
Tuoksuheisi

**Tuoksuheisi** (*Viburnum carlesii*) on heisien sukuun kuuluva laji. Se on noin 1-1,5 metriä korkea pensas, jonka kasvutapa on pallomainen ja leveä. Se on melko hidaskasvuinen. Lehdet ovat muodoltaan puikeita, väriltään harmaanvihreitä ja niiden laita on hammaslaitainen ja pinta on karvainen. Kukat ovat suuria, pallomaisia, tuoksuvia, päältä vaaleanpunaisia ja sisempää valkoisia. Ne muodostavat sarjamaisia viuhkokukintoja. Kasvi kukkii kesäkuulla runsain kukin. Syysväritys on punainen. Marjat ovat sinimustia. Tuoksuheisi menestyy vyöhykkeillä I-Ib syvämultaisessa maassa, lämpimällä ja suojaisella kasvupaikalla. Se viihtyy auringossa tai puolivarjossa tuoreessa ja ravinteikkaassa maassa. Se sopii kivikkokasvien ja havukasvien seuraan.

## Lähteet
ChREBP

**Hiilihydraatteihin reagoiva elementtiä sitova proteiini** (**ChREBP**), joka tunnetaan myös nimellä **MLX-vuorovaikutteinen proteiinin kaltainen** (MLXIPL), on proteiini, jota ihmisillä koodaa MLXIPL-geeni. Proteiinin nimi on johdettu proteiinin vuorovaikutuksesta DNA:n hiilihydraattivaste-elementtisekvenssien kanssa.

## Lähteet
Biguanidi

**Biguanidi** (C2H7N5) on guanidiinijohdannaisiin kuuluva runsaasti typpeä sisältävä orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lähtöaineena muiden orgaanisten molekyylien synteeseissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa biguanidi on kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja etanolin, mutta on poolittomiin orgaanisiin liuottimiin liukenematon. Aineen vesiliuos hydrolysoituu ajan mittaan ureaksi, erityisesti happamissa oloissa. Biguanidi on suhteellisen vahva emäs ja sen pK<sub>a</sub>-arvo on 11,52. Biguanidin rakenne on delokalisoitunut ja rakennetta stabiloi molekyylinsisäinen vetysidos. Aine muodostaa komplekseja useiden siirtymämetallien kanssa.

Biguanidia valmisti ensimmäisen kerran Bernhard Rathke vuonna 1879. Yhdistettä valmistetaan disyandiamidin ja ammoniumsuolojen reaktiolla. Reaktiota katalysoivat kupariyhdisteet.

Biguanidia käytetään muun muassa triatsiinien, pyrimidiinien ja guanamiinien valmistamiseen. Yhdistettä voidaan käyttää myös reagenssina kupari- ja nikkelipitoisuuksien määrittämisessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Human Metabolome Database (HMDB): Biguanide 
* DrugBank: Biguanide 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Biguanide
House (tavaramerkki)

**House** on S-ryhmän myymä kaupan oma tuotemerkki. Housen tuotteita myydään Prismoissa ja Sokos-tavarataloissa. Housen valikoima koostuu vaatteista, kodinkoneista, kodintuotteista, remontointivälineistä, urheiluvälineistä sekä piha- ja puutarhatuotteista. Prisman verkkokaupassa on tarjolla lähes 3000 House-brändin tuotetta.

## Lähteet
14967 Madrid

**14967 Madrid (1997 PF4)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,19 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,93 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella läpimitaltaan todennäköisesti  &ndash; .

## Lähteet
Svenska Finlands idrottsförbund

**Svenska Finlands idrottsförbund** (lyh. **SFI**, aik. **Finlands Svenska Gymnastik- och Idrottsförbund**, **FSGI**) on suomalainen yleisurheilun, pyöräilyn ja voimalajien ruotsinkielinen kattojärjestö. Järjestö perustettiin vuonna 1912, kun SVUL:n ruotsinkieliset jäsenyhdistykset perustivat ruotsinkielisen urheiluliiton. Nykyisen nimensä järjestö sai vuonna 1916.

## Historia
Uudella liitolla oli alussa laaja ohjelma. Siihen kuului mestaruuskilpailuja yleisurheilussa, luistelussa, hiihtämisessä, mäkihyppyssä, painissa, pyöräilyssä ja tenniksessä. Myöhemmin ohjelmaan lisättiin myös ammunta ja uinti. Eri urheilulajit alkoivat vähitellen kilpailla keskenään, ja kilpailu johti erikoistuneiden liittojen perustamiseen. SFI keskitti toimintansa pääasiassa yleisurheiluun ja antoi erikoistuneiden osastojen hoitaa omat lajinsa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Järjestön verkkosivusto
Finlands svenska skidförbund

**Finlands svenska skidförbund** (lyh. **FSS**)  on suomalainen hiihdon, ampumahiihdon, yhdistetyn sekä mäkihypyn ruotsinkielinen kattojärjestö. Järjestö on perustettu edistämään hiihtoa ja hiihtolajeja ruotsin kielellä Suomessa. FSS on Finlands Svenska Idrottin jäsenjärjestö, ja sen jäsenet ovat ruotsinkielisiä hiihtoon liittyviä urheiluseuroja.

## Lähteet
Latvajärvi (Kontiolahti)

**Latvajärvi** on saariluvultaan runsas järvi Kontiolahdella Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 24 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Kontiolahden keskustasta viitisen kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Latvajärven pituusakseli kulkee kaakosta luoteeseen ja sen mitta on noin 2,3 kilometriä. Lahdet ovat leveäsuisia, kuten Juurikkalahti etelässä sekä Ruoholahti ja Mustalahti luoteessa. Niemet sijaitsevat suurimmalta osin järven länsirannalla, itäranta on melko suoraa. Nelisen hehtaaria Latvajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä järven keskivaiheilla. Järven pohjoinen osa on pohjanmuodoiltaan epätasainen ja saaret sijaitsevat suurelta osin siellä.

Latvajärven saariluku on neljätoista. Saarista yksitoista on alle aarin laajuisia luotoja. Kolme on yli aarin, mutta alle hehtaarin. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 1,4 hehtaaria. Saarista laajin on noin 70-aarinen Jänissaari järven pohjoisosassa. Latvajärven itäpuolella kohoaa Latvavaara, jonka laki on noin 205 metriä merenpinnan yläpuolella eli runsaat 70 metriä järvenpinnan yläpuolella. Järven rannoilla on verraten tiheään pientaloja.

Latvajärveen virtaa muutama nimetön tulouoma. Latvajärven luusua sijaitsee aivan pohjoisessa, mistä alkaa noin 200 metriä pitkä nimetön lasku-uoma.

Latvajärven vesitilavuus on 4&nbsp;492&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä.

Latvajärvi (04.343.1.012) kuuluu Kuusojan valuma-alueeseen (04.343), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisjoen yläosan alue (04.34) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Latvajärvi on laajin Kuusojan valuma-alueen 38 järvestä.

## Lähteet
Vuoden pakolainen

**Vuoden pakolainen** -palkinto on Suomen Pakolaisavun vuosittain myöntämä tunnustuspalkinto Suomessa asuvalle pakolaistaustaiselle henkilölle. Ensimmäisen kerran palkinto myönnettiin vuonna 2023 Syyriasta kotoisin olevalle Berivan Suleimanille. Tätä ennen järjestö on myöntänyt vuodesta 1998 lähtien aina vuoteen 2022 asti Vuoden pakolaisnainen -tunnustuspalkinnon. Vuosina  2016—2022 myönnettiin tämän lisäksi myös Vuoden pakolaismies -palkinto. 

Vuodesta 2023 lähtien järjestö on valinnut sukupuolesta riippumatta yhden Vuoden pakolainen -tunnustuspalkinnon saajan. Palkinnon myöntämiskriteerinä on ehdokkaan aktiivinen ja myönteinen toiminta arjessa ja yhteiskunnan jäsenenä Suomessa. Vuoden pakolainen -tunnustuspalkinnon tarkoituksena on auttaa pakolaistaustaisia ihmisiä pääsemään mukaan julkiseen keskusteluun ja vaikuttamaan yhteiskunnan rakenteisiin sekä tukea henkilöä saavuttamaan unelmiaan uudessa kotimaassaan. 

Tuorein Vuoden pakolainen 2025 -palkinnon saaja on Afganistanista lähtöisin oleva 37-vuotias Homaira Qadare, joka työskentelee varhaiskasvatuksen opettajana ja on aktiivisesti vapaaehtoistoiminnassa mukana. Hän tahtoo Vuoden pakolaisena olla osaltaan mukana lisäämässä tietoisuutta Afganistanista ja afganistanilaisten naisten heikosta ihmisoikeustilanteesta.

## Palkinnon saajat

## Lähteet
2003 YN179

**** on suuri asteroidi, joka on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 44,21 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 44,59 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; .

Asteroidi on cubewano, joka ei ole rataresonanssissa Neptunuksen kanssa.

## Lähteet
Tšornobajivka

**Tšornobajivka** () on lähiökylä Hersonin alueen H’ersonin piirissä eteläisessä Ukrainassa.

Kylässä on H’ersonin kansainvälinen lentoasema, jota Venäjä aikoi käyttää Ukrainan vastaisessa sodassaan vallatakseen Ukrainan etelärannikon. Venäjän asevoimien kalustoa tuhoutui lukuisia kertoja Ukrainan tulituksessa asemalle. Kahdeksan kuukautta kestäneen miehityksen aikana ainakin 18 siviiliä surmattiin ja 28 haavoittui.

## Lähteet
Hammasheisi

**Hammasheisi** (*Viburnum dentatum*) on heisien sukuun kuuluva laji. Sitä esiintyy luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan itäosissa tulvametsissä ja metsäisillä rinteillä. Se houkuttelee perhosia ja mesipistiäisiä. Se on noin 1,8-3 metriä korkea pensas. Oksat ovat ohuita ja pitkähköjä. Lehdet ovat tummanvihreitä ja kiiltäviä. Syysväritys on keltaisen, oranssin ja punaisen kirjava. Kasvi kukkii runsaasti kevään lopulta loppukesään ja kukat ovat kermanvalkoisia. Hammasheisi viihtyy auringossa tai puolivarjossa kosteassa, hyvin vettä läpäisevässä ja happamassa maassa. Se on hyvin talvenkestävä.

## Lähteet
Göran Cederberg

**Göran Anders Cederberg** (7. joulukuuta 1926 Espoo – 13. elokuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hänen näyttelijätyönsä oli sekä älyllistä että intuitiivista ja hän kykeni luomaan koomisia hahmoja niukoin keinoin. Hänen merkittävin roolinsa oli torppari Koskela Väinö Linnan tekstiin perustuvassa näytelmässä *Upp trälar*. Cederberg näytteli myös useissa August Strindbergin teoksissa.

## Ura
Göran Cederbergin vanhemmat olivat maanviljelijä Wiktor Cederberg ja Ester Cederberg. Valmistuttuaan ylioppilaaksi Cederberg opiskeli Svenska Teaternin oppilaskoulussa 1948–1950. Hän näytteli Svenska Teaternissa vuodesta 1950 alkaen. 1970-luvulla Cederberg näytteli Suomen Kansallisteatterissa.

Cederbergin teatterirooleja olivat torppari Koskela (*Upp trälar*), Olof (*Mäster Olof*), Jean (*Fröken Julie*), Astrow (*[[Vanja-eno|Onkel Vanja]]*), Belling (*Vildanden*) ja monet muut. Hänen viimeisiä roolitehtäviään olivat sisäministeri Ritavuori (*Ministeri murhataan*, ensi-ilta 11. toukokuuta 1977) ja asemapäällikkö Ivar (*Vanha morsian*, ensi-ilta 14. huhtikuuta 1978).

Cederbergin ensimmäinen elokuvarooli oli sivuosa Raffuna Lasse Pöystin ohjaamassa kartanodraamassa *[[Näkemiin Helena]]* (1955). Muita mainittavia elokuvarooleja olivat Kalle Kallio Ville Salmisen ohjaamassa musiikkikomediassa *[[Yks’ tavallinen Virtanen]]* (1959), Stig Gustavsson Jörn Donnerin ohjaamassa draamassa *[[Täällä alkaa seikkailu]]* (1965) ja Aarnon osa Pauli Virtasen ohjaamassa televisiotuotannossa *Katsokaa tuomaria* (1969).

## Lähteet
*
*

### Viitteet