open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuomas Kuisma

**Tuomas (Simonpoika) Kuisma** (21. joulukuuta 1809 Antrea – 27. joulukuuta 1883 Antrea) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Kuisma  oli maanviljelijä Korpilahden kylässä, joka muun muassa teki aloitteen Antrean ensimmäisen kunnallisen kansakoulun perustamisesta. Kuisma oli talonpoikaissäädyssä Jääsken tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1877–1878. Hän oli molemmilla kerroilla säädyn ikäpuhemies. Kansanedustaja Pietari Kuisma oli Tuomas Kuisman poika.

## Lähteet
Matti Kulkas

**Matti Kulkas** (26. huhtikuuta 1828 Messukylä – 22. helmikuuta 1876 Messukylä) oli maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Kulkaksen vanhemmat olivat Matti ja Leena Kulkas ja puoliso Wilhelmina Mattila. Kulkas oli talonpoikaissäädyssä Satakunnan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1863–1864. Hän oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Steinberg

**Steinberg Media Technologies GmbH** eli **Steinberg** on saksalainen musiikkiohjelmistoja ja niihin liittyvää elektroniikkaa valmistava yhtiö, jonka päätoimisto sijaitsee Hampurissa. Steinberg julkaisi vuonna 1989 Cubasen, joka on yksi markkinoiden johtavista musiikkiohjelmistoista. Yhtiön perustivat vuonna 1984 Karl Steinberg ja Manfred Rürup, ja sen ensimmäinen ohjelmisto oli Atarille suunniteltu Pro 16. Yamaha alkoi tehdä yhteistyötä Steinbergin kanssa 1990-luvun puolivälissä, jolloin se alkoi käyttää Steinbergin kehittämiä ohjelmistoja soittimissaan. Vuonna 2003 Steinberg myytiin Pinnacle Systems Groupille. Vuonna 2005 Yamaha osti Steinbergin alaisuuteensa.

## Steinbergin tuotteita

* Cubase 
* Nuendo
* WaveLab
* HALion
* Dorico

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Steinberg.net  – yhtiön kotisivu
Elias Krook

**Elias Krook (Möttönen)** (10. joulukuuta 1813 Karstula – 1. kesäkuuta 1868 Karstula) oli maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Krookin vanhemmat olivat Heikki Eliaanpoika Iso-Möttölä ja Stiina Eliaantytär Iso-Möttölä ja puoliso Maria Lovisa Krook. Heidän poikansa oli maanviljelijä, valtiopäivämies Heikki Krook. Elias Krook oli talollinen ja kirkonisäntä Karstulasta, joka oli talonpoikaissäädyssä Laukaan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867.

## Lähteet
George Borrow

**George Henry Borrow** (5. heinäkuuta 1803 – 26. heinäkuuta 1885) oli englantilainen kirjailija. Borrow ei ollut tekemisissä aikansa kirjallisten suuntausten kanssa ja eli porvarillisten piirien ulkopuolella.

Hän oli viktoriaanisen aikakauden salaperäinen henkilö, joka kauppasi Raamattuja ja oli enemmänkin tekemisissä romanien kanssa. Hänen isänsä oli upseeri, joka palveli useilla paikkakunnilla, ja kiertelevän elämän vuoksi Borrow'n koulunkäynti jäi puutteelliseksi. Hän oli usean kielen taitoinen, ja hän harrasti nyrkkeilyä ja muita voimailulajeja. Hän oli yli kaksimetrinen ja kauniiksi sanottu. Taloudellisten ongelmien vuoksi hän muutti Lontoosta maaseudulle vuosiksi 1924–1933. Päästyään Raamattu-kauppiaaksi Britannian ja ulkomaiden raamattuseuran (British and Foreign Bible Society) palvelukseen hän asui pari vuotta 1933–1935 Pietarissa. Hän julkaisi siellä käännöskokoelman *Targum*, jossa on myös suomalaisia sananlaskuja ja "Vaka vanhan Vainamoinen" -niminen teksti. Kirjassa on käännöstekstejä 30 kielestä englantiin. 1835–1839 hän kierteli Etelä-Euroopassa ja Marokossa, eli romanien seurassa ja opetteli romanien kielen. Sittemmin hän avioitui, asettui paikalleen ja alkoi jälleen kirjoittaa, aiheena usein romanit. Hän kokosi myös romanikielen sanakirjan *Romano Lavo-Lil* (1874), joka tosin osoittaa, että häneltä puuttui tieteellinen koulutus.

## Suomennettu tuotanto
* Lavengo: "Nummen tuuli" ja "Iskevä Tinari", suom. Aino Tuomikoski, teoksessa *Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja* s. 604–614
* Novelli teoksessa *Ihmisen palvelija*, toim. Mikko Kilpi, WSOY 1958
* Mustalaisten ystävä (teoksesta *The Bible in Spain*), julkaisussa Unesco-Kuriiri 40(1987) : 5, s.16

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* George Borrow Society
Antti Haataja

**Antti Haataja** (s. 1977 Kajaani) on suomalainen valokuvaaja ja tietokirjailija.

Haataja sijoittui toiseksi Lontoon luonnonhistoriallisen museon Wildlife Photographer of the Year -kilpailussa vuonna 2019 Eläimet omassa elinympäristössään -sarjassa. Haatajan ja Pekka Sammallahden teos *Tuulessa roihuaa maa* sai kunniamaininnan WWF:n Vuoden luontokirja -kilpailussa 2017. Vuonna 2019 Haataja sai Lauri Jäntin tietokirjapalkinnon teoksestaan *Pohjoinen*.

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Antti Haatajan kotisivut
Chen Yuefang

**Chen Yuefang** (, 1. toukokuuta 1963 Yinchuan – 18. syyskuuta 2000) oli kiinalainen koripalloilija.

Chen saavutti Kiinan naisten maajoukkueessa olympiapronssia Los Angelesissa 1984 ja MM-pronssia Brasiliassa 1983. Hän voitti Kiinan joukkueessa myös Aasian kisojen kultamitalin vuonna 1982. 205-senttinen Chen kärsi useista erilaisista terveysongelmista ja lopetti kilpauransa niiden takia jo vuonna 1985. Hän kuoli vain 37-vuotiaana 18. syyskuuta 2000.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
*
1695 Walbeck

**1695 Walbeck** on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä H. J. Walbeckin mukaan.

Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,79&nbsp;kertaa niin kaukana kuin Maa.

Kohde kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidin läpimitta on noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Albedo on  ja magnitudi on .

## Katso myös
* Luettelo Liisi Oterman löytämistä asteroideista

## Lähteet
Viron presidentinvaali 2011

**Viron presidentinvaali** on epäsuora vaali, jossa valitaan Viron presidentti. Ensimmäinen kierros järjestettiin 29. elokuuta 2011 riikokogussa suljettuna lippuäänestyksenä. Toista ja kolmatta riigikogun kierrost saati kuntien edustajilla täydennettyä valitsijamieskokousta ei näin tarvittu vaalin ratkettua jo ensimmäisellä kerroksella.

## Vaalitapa
Viron presidentin valitsemisen vaalilaissa parlamentti eli riigikogu kutsutaan ensin valitsemaan presidenttiä. Laki vaatii vähintään 68 ääntä riigikogun 101 jäseneltä eli kahden kolmasosan enemmistöä. Äänestyskierroksia käydään kolme kahden päivän aikana.

Jos parlamentin jäsenten vaalit epäonnistuvat näissä kolmessa äänestyksessä, Riigikogun puhemies kutsuu erityisen vaalikokouksen (). Se koostuu 101 riigikogun jäsenestä ja tuolloin 246 valitsijasta, jotka paikalliset viranomaiset (kaupungit ja kunnat) lähettivät. Tätä vaihetta ei siis nyt tarvittu.

Vaalit olivat salaiset.

## Edeltävät keskustelut ja presidenttiehdokkaiden nimeäminen

Viron presidentinvaalit olivat ensimmäisen kerran uuden itsenäisyyden aikana selvät jo riigikogu-vaiheessa, sillä istuva presidentti Toomas Hendrik Ilves oli oikeistolaisten hallituspuolueiden eli reformipuolueen ja Isänmaan ja Res Publican liiton sekä oppositiopuolue sosiaalidemokraattien yhteinen ehdokas. Vastaehdokkaana oli europarlamentaarikko Indrek Tarand, jota kannatti oppositiossa ollut Keskustapuolue. 

Vaaleja koskevat julkiset väittelyt käytiin elokuun aikana. Haastajana ollut Tarand kritisoi istuvan presidentin minimoineen roolinsa presidenttinä ja poliittisten päätösten siirtymisen pienempien piirien tekemäksi. Tarand toi esille yleisemminkin Virossa keskustellun presidentin valintatavan eli siirtämisen suoraksi kansanvaaliksi. Ilves puolestaan piti parlamentaarisen valinnan olevan luonteva tapa, kuten nyt oli. Ilves näki riskinä, että suora kansanvaali saattaisi tuoda presidentille liikaa valtaa, kun valtuus tulisi suoraa kansalta.

## Presidentin valinta
Vaalit käytiin riigikogussa 29. elokuuta klo 13. Istuva presidentti Ilves valittiin 73 äänellä Tarandin saadessa 25 ääntä. Kolme äänestyslippua oli virheellisiä, sillä niihin oli merkitty molemmat ehdokkaat. Yksi äänestyslippu oli jätetty tyhjäksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Zhang Yueqin

**Zhang Yueqin** (, s. 27. tammikuuta 1960 Jiangsu) on kiinalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Zhang saavutti Kiinan naisten maajoukkueessa olympiapronssia Los Angelesissa 1984 ja MM-pronssia Brasiliassa 1983. Hän kuului Kiinan kokoonpanoon myös vuoden 1986 MM-kilpailuissa, missä Kiina sijoittui viidenneksi, ja vuosien 1982 ja 1986 Aasian kisoissa, joissa maa voitti kultaa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive 
*
Olga Jevkova

**Olga Vladimirovna Jevkova** (, s. 15. heinäkuuta 1965 Moskova, Venäjän SFNT) on Neuvostoliittoa edustanut, kilpauransa päättänyt, koripalloilija ja olympiamitalisti.

Jevkova voitti Neuvostoliiton naisten maajoukkueessa olympiapronssia Soulissa 1988. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon myös vuoden 1990 MM-kilpailuissa, missä Neuvostoliitto sijoittui viidenneksi.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive 
*
Aleksandra Leonova

**Aleksandra Aleksandrovna Leonova** (, s. 4. syyskuuta 1964 Pjatigorsk, Venäjän SFNT) on Neuvostoliittoa edustanut, kilpauransa päättänyt, koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Leonova voitti Neuvostoliiton naisten maajoukkueessa olympiapronssia Soulissa 1988 ja Euroopan mestaruuden Espanjassa 1987.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
*
KooKoon SM-liigakausi 2020–2021

**Kouvolan KooKoon SM-liigakausi 2020–2021** on KooKoon järjestyksessään 9. pääsarjakausi. Kausi alkoi 3. lokakuuta 2020 vierasottelulla Kärppiä vastaan. Runkosarja päättyi 13. huhtikuuta 2021 vierasvoitolla JYPiä vastaan. Joukkueen päävalmentajana jatkoi Jussi Ahokas.

## Runkosarja

## Pudotuspelit

### 1. kierros

## Pelaajatilastot
:*Päivitetty 13. huhtikuuta 2021 pelattujen ottelujen jälkeen*.

### Kenttäpelaajat

### Maalivahdit

## Lähteet
Tiedekansallispuisto

**Tiedekansallispuisto** on Hämeenlinnan Evon alueelle ehdotetun kansallispuiston julkisuudessa käytetty ilmaus. Suomen lainsäädäntö ei tunne tiedekansallispuiston käsitettä. 

Ehdotettavan tiedekansallispuiston on siksi täytettävä ne seikat, jotka Luonnonsuojelulaissa (1096/1996) on säädetty kansallispuiston perustamisedellytyksistä. 

Tästä johtuen Ympäristöministeriö antoi 16. joulukuuta 2020 Helsingin yliopistolle toimeksiannon nimetä Evon tiedekansallispuiston valmistelua taustoittavan alueellisen työryhmän. Työryhmän toimikausi on 25. tammikuuta 2021 – 30. kesäkuuta 2021.

## Lähteet
2639 Planman

**2639 Planman** on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Anders Planmanin mukaan.

Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,45&nbsp;kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3&nbsp;vuotta ja 10&nbsp;kuukautta.

Kohde kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidin läpimitta on todennäköisesti  &ndash; . Pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Katso myös
* Luettelo Yrjö Väisälän löytämistä asteroideista

## Lähteet
Hamsterit (romaani)

**Hamsterit** on Veikko Huovisen kirjoittama, vuonna 1957 ilmestynyt romaani. Romaanissa hän palaa Havukka-ahon ajattelijassa vuonna 1952 aloittamaansa humoristiseen, originellien ihmistyyppien aiheeseen kuvaten henkilöitään lämmöllä, hauskasti ja rikkaasti. Hamsterit on Huovisen kirjoittamista romaaneista järjestyksessään neljäs.

Romaanista on tehty kolmiosainen televisiosarja Hamsterit, joka ilmestyi vuonna 1982sekä tammikuussa 2023 elokuvateattereihin saapunut Markku Pölösen ohjaama *[[Hamsterit (elokuva)|Hamsterit]]*-elokuva. Ruotsinkielinen käännös kirjasta ilmestyi vuonna 1979 nimellä Hamstrare.

## Romaanin juoni ja henkilöt
Romaanin päähenkilö on nimeltään Hamsteri, mikä on joko hänen etu- tai sukunimensä. Hamsterin intohimona on varustautuminen kylmän pohjolan talven varalle keräämällä talvivarastot täyteen ruokaa, juomaa, lämmintä vaatetta ja monenlaista tarviketta saadakseen nauttia lämmöstä ja turvallisuudesta, kun ulkona pakkaset paukkuvat ja talvimyrskyt puhaltavat korkeita kinoksia. Hamsteri myös rakastaa kirjoja, joissa puhutaan varustautumisesta ja varastoista. Kertomus Robinson Crusoesta on hänen mielilukemistaan. Kaikki on kuitenkin vain haavetta, koska hän on köyhä.

Asiat saavat kuitenkin käänteen, kun hän saa perinnön ja ostaa peninkulman päästä kaupungista mökin, jossa on kaksi huonetta ja jota ympäröi kaunis puutarha. Asuttuaan mökissään pari vuotta hänen naapuriinsa, upeaan, viehättävään huvilaan muuttaa kaksinkertaisen veikkauksen päävoiton saanut Rurik, vaimonsa Tellervo eli Tellu ja heidän lapsensa Niku, Naku ja Raisa. Muita päähenkilöitä ei kirjassa sitten olekaan. Rurik on hiljainen hissukka, joka on toiminut pikkuvirkamiehenä kaupungin kolkossa virastossa. Tellulla on siniset silmät, tarmokas leuka ja oikeat hymykuopat. Vaimonsa vastustuksesta huolimatta Rurik haluaa käyttää osan veikkausvoitostaan sapattivuoteen maaseudulla, mihin Tellukin lopulta myöntyy.

Alku ei maaseudun rauhassa kuitenkaan suju haaveiden mukaisesti. He odottavat, että jotakin hauskaa tapahtuisi, mutta mitään ei tapahdu. Lopulta alkaa sataa vettä. Polttopuut ovat märkiä. Pitäisi lähteä retkelle, mutta minne ja miten. Vuokrattu venekin on täysin laho ja haisee. Tellu alkaa motkottaa.

Hamsteri tulee vierailulle Rurikin ja Tellun perheeseen. Heti ensi käynnillään hän valistaa Rurikia ja Tellua talveen varustautumisen tärkeydestä näillä pohjoisilla leveysasteilla. Kun talvi isoine kinoksineen ja kovine pakkasineen tulee, tarvitaan lämpimiä talvijalkineita, vaatteita ja kellarintäydeltä elintarvikkeita. Hamsteri saa Rurikista saman tien hengenheimolaisen eikä Tellukaan pahemmin vastustele, kun jotain hauskaa alkaa tapahtua.

Seuraavana päivänä koko joukko lähtee vuokra-autolla suolle poimimaan lakkoja eli suomuuraimia talven varalle. Lakkoja kertyy parikymmentä kiloa ja Tellu keittää niistä hilloa. Syksyn kuluessa Rurikin ja Hamsterin talveen varustautuminen ja hankinnat ylittävät kaikki järkevyyden rajat, mutta höynähtäneiden miesten touhuissa riittää Tellulle nauramista ja hän sallii kaiken tapahtua, vaikka joskus vähän toppuutteleekin.

## Lähteet

### Viitteet
Pontivy

**Pontivy** () on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Blavetjoen varrella, kohdassa josta siitä erkanee Nantes-Brestin kanava. Pontivyssä on departementin aliprefektuuri.

Legendan mukaan kaupunki on saanut nimensä 500-luvulla eläneen walesilaisen pyhimyksen Davidin mukaan, joka tunnetaan Bretagnessa myös nimellä Ivy. Kaupungin nimi tulee sanasta *Pont d'Ivy* eli Ivyn silta.

Kaupunki alkoi todella kehittyä keskiajalla 1100-luvulla, jolloin Rohanin varakreivi asettui sinne. 1400-luvulla Pontivystä tuli varakreivikunnan poliittinen ja hallinnollinen pääkaupunki. Vuonna 1485 Rohanin varakreivi rakennutti nykyisen linnan suojaamaan kaupunkia. *Château de Pontivy* (tunnetaan myös nimellä *Château de Rohan*) on avoinna yleisölle, ja siellä järjestään kesäisin taidenäyttelyitä.

Pontivy tunnettiin nimellä **Napoléonville** vuosina 1804-1814, vuonna 1815 maaliskuusta kesäkuuhun sekä vuosina 1852-1870. Pontivyn strategisen sijainnin vuoksi Napoléon Bonaparte päätti tehdä kaupungista "kaupallisen keskuksen rauhan aikana ja tärkeä sotilaallinen keskuksen sodan aikana". Hänen tarkoituksensa oli tehdä kaupungistaan Rooman valtakunnan kaupunkien tyylisen, jossa olisi oikeuslaitos, kaupungintalo ja koulu. Nämä rakennukset ovat yhä nähtävissä Napoleonin kaupunginosassa.

Kaupungin vanhankaupungin keskuksena on aukio *Place du Martray*. Aukiota ympäröivät vanhat puuristikkotalot sekä kolmen pilarit talo, *Maison des Trois-Piliers*, joka kuuluu Ranskan historiallisten monumenttien luetteloon.


Tiedosto:Place_du_Martray,_Pontivy_01.jpg|Place du Martray
Tiedosto:Pontivy_(56)_Maison_des_Trois-Piliers.JPG|Maison des Trois-Piliers


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wolfgang Hartl

**Wolfgang Hartl** (s. 2. helmikuuta 1941 Linz) on itävaltalainen ratameloja. Hän edusti Itävaltaa Moskovan kesäolympialaisissa 1980 ja Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 kilpaillen yhdessä Werner Bachmayerin kanssa 500 metrin ja 1&nbsp;000 metrin kajakkikaksikoissa. Hartl saavutti MM-pronssia 1&nbsp;000 metrin kajakkikaksikossa Tampereella 1983.

## Lähteet
Juho Kylmälä

**Juho Kylmälä** (16. marraskuuta 1812 Luhanka – 30. joulukuuta 1898 Luhanka) oli maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Kylmälän vanhemmat olivat Heikki Liukoin ja Ester Juhontytär Jutila ja puolisot Maria Nyberg (Kylmälä, Eskola) ja Leena Erkintytär Liukola. Kylmälä  oli talonpoikaissäädyssä Heinolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867 ja 1877–1878. Hän oli edellisellä kerralla säädyn yksityisen valitusvaliokunnan ja jälkimmäisellä suostuntavaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Temosilliini

**Temosilliini** (C16H18N2O7S2) on penisilliineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina.

## Ominaisuudet ja käyttö
Muiden penisilliinien tavoin temosilliinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerien soluseinän synteesin estoon. Se on erityisen aktiivinen gramnegatiivisia bakteereja, esimerkiksi enterobakteereja, vastaan mutta grampositiivisiin bakteereihin se ei tehoa. Useimmat beetalaktamaasit eivät kykene hydrolysoimaan temosilliinia. Lääkeaine annostellaan ruiskeena suoneen tai lihakseen. Temosilliinia voidaan käyttää muun muassa keuhkokuumeen ja muiden hengitystieinfektioiden, virtsatulehdusten ja verenmyrkytyksen hoitamiseen.

## Haittavaikutukset
Temosilliini on suhteellisen hyvin siedetty lääkeaine. Se voi kuitenkin aiheuttaa allergisia reaktioita, pahimmillaan jopa anafylaktisen shokin.

## Lähteet
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – sekaviesti

Sekaviesti ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 järjestettiin 10. helmikuuta 2021.

## Tulokset
Kilpailu alkoi kello 15.00.

## Lähteet
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten pikakilpailu

Miesten pikakilpailu ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 järjestettiin 12. helmikuuta 2021.

## Tulokset
Kilpailu alkoi kello 14.30.

## Lähteet
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – naisten pikakilpailu

Naisten pikakilpailu ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 järjestetään 13. helmikuuta 2021.

## Tulokset
Kilpailu alkoi kello 14.30.

## Lähteet
Erik Johan Kännälä

**Erik (Erkki) Johan (Juho) Kännälä** (20. syyskuuta 1848 Sysmä – 9. joulukuuta 1910 Sysmä) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Kännälän vanhemmat olivat Juho Juhonpoika Ala-Nuuttila ja Fredrika Matintytär Ala-Nuuttila ja puoliso Loviisa Tuomaantytär Kännälä. Kännälä oli talonpoikaissäädyssä Heinolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885. Hän oli valtiopäivillä suostuntavaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Makapuut

**Makapuut** (*Platymiscium*) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 37 lajia.

Makapuut kasvavat luonnossa Keski- ja Etelä-Amerikassa Meksikosta Brasiliaan ulottuvalla alueella.

## Lajeja
* *[[Platymiscium blanchetii]]*
* *[[Platymiscium filipes]]*
* *[[Platymiscium floribundum]]*
* *[[Platymiscium gracile]]*
* *[[Platymiscium hebestachyum]]*
* *[[kojoottimakapuu|Platymiscium pinnatum]]* – kojoottimakapuu
* *[[costaricanmakapuu|Platymiscium pleiostachyum]]* – costaricanmakapuu
* *[[Platymiscium praecox]]*
* *[[Platymiscium stipulare]]*
* *[[Platymiscium trifoliolatum]]*
* *[[Platymiscium trinitatis]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Platymiscium''
Dino Morea

**Dino Morea** (s. 9. joulukuuta 1975 Bangalore, Karnataka, Intia) on intialainen näyttelijä ja entinen malli. Hän teki ensiesiintymisensä hindinkielisessä elokuvateollisuudessa romanttisessa musikaalissa *[[Pyaar Mein Kabhi Kabhi]]* (1999) ja läpimurto tapahtui kauhuelokuvassa *[[Raaz]]* (2002).

## Yksityiselämä
Morean isä on italialainen ja äiti on intialainen. Morea seurusteli näyttelijä Bipasha Basun kanssa vuosina 1996–2002.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Otto Edvard Könni

**Otto Edvard Könni** (9. huhtikuuta 1858 Ilmajoki – 19. joulukuuta 1931 Vaasa) oli suomalainen maanviljelijä, toimittaja ja valtiopäivämies. Hän oli maanviljelijä Ilmajoella ja Seinäjoella ja toimi lehtimiehenä  sekä  meijeri-, vakuutus- ja elintarvikealalla. Könni oli talonpoikaissäädyssä Ilmajoen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1900. Hän oli rautatie- ja suostuntavaliokunnan varajäsen.

## Varhainen elämä ja koulutus
Könnin vanhemmat olivat Juho Juhonpoika ja Susanna Jaakontytär Yli-Könni ja puoliso Maria Heikkilä ja hän kuului kellomestarisukuun. Könni kävi Etelä-Pohjanmaan vanhimman kansakoulu, Vähänkyrön Savilahden kansakoulun kurssin ja jatkoi opiskeluaan Helsingin alkeisopistossa, muttei valmistunut ylioppilaaksi. Tämän jälkeen hän palasi Ilmajoelle, missä hän osallistui nuorison harrastuksiin. Musikaalisuutensa vuoksi Könnistä tuli Ilmajoen soittokunnan johtaja, mutta Könni oli tiiviisti mukana myös maakunnan nuorisoseuratoiminnassa.

## Pohjalaisvaikuttaja
Vuonna 1885 Könni valittiin Etelä-Pohjanmaan Nuorisoseuran ensimmäiseksi esimieheksi. Vuonna 1889 Könni möi Ilmajoen talonsa ja osti Seinäjoelta *Heikkilän talon* appensa kuoleman jälkeen. Maanviljelyksen ohella Könni hoiti Seinäjoen kunnan tilejä, mutta ehti toimia myös Ilmajoella kunnallislautakunnan esimiehenä sekä maamiesseuran sihteerinä. Könni toimi läänin maamiesseuran ja isäntäyhdistyksen vastuutehtävissä. Vuoden 1900 säätyvaltiopäivillä Könni oli talonpoikaissäädyn edustaja ja ajoi mm. Suupohjan radan rakentamista.

Vuonna 1905 Könni siirtyi takaisin Seinäjoelle ja toimi kiinteistövälittäjänä sekä Meijeriliitto Muurahaisten neuvojana, kunnes siirtyi vakuutusalalle ja palasi takaisin Vaasaan. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Könni toimi läänin elintarviketoimikunnassa ja avusti Vaasa-lehteä.

### Toimittaja
Könnin lehtimiesharrastukset alkoivat 1880-luvun puolivälissä, jolloin hän ryhtyi toimittamaan Emanuel Antilan kanssa *[[Kansan Lehti (Vaasa)|Kansan Lehteä]]*. 1900-luvun vaihteessa Könni yhdisti voimansa seinäjokelaisen Juho Joupin kanssa *[[Pohjalainen|Vaasa-lehden]]* perustamiseksi. Vaasa-lehdessä Könni huolehti erityisesti hallinnosta.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Oskar Aleksander Laakso

**Oskar Aleksander (Alexander) Laakso**, ent. **Ljufström** (11. maaliskuuta 1859 Nummi – 22. huhtikuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Laakson vanhemmat olivat Gabriel Ljufström ja Ulrika Alen ja puoliso Amanda Charlotta Laakso. Laakso  oli ratsutilan omistaja, lautamies ja kunnallismies Lohjan Nummella. Hän oli talonpoikaissäädyssä Lohjan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905. Laakso oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan jäsen. 

## Lähteet
Duria Antiquior

**Duria Antiquior – A More Ancient Dorset** on geologi Henry de la Bechen maalaama vesivärimaalaus vuodelta 1830. Maalaus esittää Mary Anningin Englannin Dorsetin Lyme Regisistä löytämiä fossiilisia eläimiä sen näköisinä kuin miltä niiden tuolloin kuviteltiin näyttäneen eläessään jurakaudella. *Duria Antiquior* on siten vanhimpia tunnettuja esimerkkejä esihistoriallisen elämän ennallistuksia esittävästä paleotaiteesta. Litografiapainosten myötä siitä tuli myös ensimmäinen kaupalliseen levitykseen päässyt paleotaiteellinen työ.

## Lähteet
Jussi-palkinnot 2021

**Jussi-gaalassa 2021** jaetaan palkinnot vuoden 2020 parhaille suomalaisille elokuville. Jussi-ehdokkuudet julkistettiin 11. helmikuuta 2021, ja palkinnot jaettiin 16. syyskuuta. *[[Tove (elokuva)|Tove]]* sai eniten palkintoja, seitsemän, ja se palkittiin muun muassa parhaana elokuvana. *Tove* oli saanut myös eniten ehdokkuksia, kymmenen.

## Voittajat ja ehdokkaat

### Useita palkintoja saaneet elokuvat

### Yleisö-Jussi
Yleisö-Jussin voitti *[[Aika jonka sain]]* (Tuukka Temonen ja Olga Temonen).

### Betoni-Jussi
Betoni-Jussin sai Pirjo Honkasalo.

### Useita ehdokkuuksia saaneet elokuvat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jussi-gaalan viralliset sivut
Lubsza

**Lubsza** on maalaiskunta Brzegin piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 8&nbsp;984. Kunnan keskus on Lubszan kylä.

Kylät Lubszan kunnassa ovat Borucice, Błota, Czepielowice, Dobrzyń, Garbów, Kościerzyce, Lubicz, Lubsza, Mąkoszyce, Michałowice, Myśliborzyce, Nowe Kolnie, Nowy Świat, Piastowice, Pisarzowice, Raciszów, Rogalice, Roszkowice, Szydłowice, Śmiechowice sekä Tarnowiec. Se rajautuu Jelcz-Laskowicen, Namysłówin, Oławan, Popielówin, Skarbimierzin ja Świerczówin kuntiin sekä Brzegin kaupunkiin. Lubszan pinta-alasta noin 47&nbsp;prosenttia on maatalousmaata ja noin 46&nbsp;prosenttia metsää.

Vuoden 2019 lopussa 49,9&nbsp;prosenttia Lubszan asukkaista oli naispuolisia ja 50,1&nbsp;prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 17,4&nbsp;prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 62&nbsp;prosenttia ja eläkeikäiset 20,6&nbsp;prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,1&nbsp;vuotta. Vuonna 2019 Lubszan kunnassa syntyi 57&nbsp;lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gmina Wiejska Lubsza Opolen tilastokeskus.
Antti Laari

**Antti Laari** (2. elokuuta 1839 Savitaipale – 7. marraskuuta 1912 Savitaipale) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Laarin vanhemmat olivat Pietari Laari ja Beata Laari, ottoisä Aatami Kylliäinen ja puoliso Beata Laari. Antti Laari oli maanviljelijä ja lautamies, joka oli talonpoikaissäädyssä Lappeen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Hän oli säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen.
 
## Lähteet
Karl Gustaf Lagerström

**Karl Gustaf Lagerström** (1. maaliskuuta 1842 Sakkola – 1914 Degerby) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Lagerströmin vanhemmat olivat Gustaf ja  Lovisa Lagerström ja puoliso Karolina Wilhelmina Lagerström. Karl Gustaf Lagerström oli talonpoikaissäädyssä Raaseporin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894, 1897  ja 1899. Hän oli 1894 pankki- ja 1897 suostuntavaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Lauri Vilho Laitinen

**Lauri Vilho Laitinen** (19. kesäkuuta 1858 Nilsiä – 14. joulukuuta 1933 Mikkeli) oli suomalainen maanviljelijä, talonomistaja, nimismies ja valtiopäivämies.

Nilsiän Sutelankylässä syntyneen Lauri Vilho Laitisen vanhemmat olivat Lauri ja Johanna Gustava Laitinen. Laitinen kävi kuusi luokkaa Kuopion lyseota, siirtyi sitten vuonna 1877 Helsingin junkkarikouluun ja lähti vapaaehtoisena Turkin sotaan Suomen kaartin riveissä. Laitinen otti osaa useisiin sodan taisteluihin Balkanilla. Sodasta palattuaan Laitinen toimi maanviljelijänä kotitalossaan. Hän oli mukana Nilsiän kunnallishallinnossa ja toimi muun muassa kunnallislautakunnan esimiehenä.  Luovuttuaan maanviljelyksestä ja kunnallisista luottamustoimistaan Laitinen oli nimismiehenä vuoteen 1920 saakka, jolloin hän erosi tästä virasta ja muutti Mikkeliin harjoittaen siellä asianajotointa. Hän oli talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1897 ja 1899. Laitinen oli 1897 laki- ja suostuntavaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Lassi Laitinen

**Lassi Laitinen** (15. elokuuta 1831 Nilsiä – 5. huhtikuuta 1888 Nilsiä) oli Nilsiän kunnan esimies, maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Laitinen oli  talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1882 ja 1885. Laitinen oli valtiopäivillä 1882 valitsijamies ja lakivaliokunnan jäsen ja 1885 talousvaliokunnan jäsen.

Laitinen valittiin vuonna 1860 Nilsiän pitäjään hätäaputoimikunnan esimieheksi, jossa toimessa hän työskenteli vaikeiden katovuosien aikaan. Tämän jälkeen hän oli pitäjän lainajyvästön hoitajana yhdeksän vuoden ajan ja tämän jälkeen lisänimismiehenä viina-asetusten toimeenpanossa sekä kuntakokouksen esimiehenä. Vuonna 1875 Laitinen valittiin kunnallislautakunnan esimieheksi vuoteen 1885 asti, josta toimesta hän siirtyi takaisin kuntakokouksen esimieheksi pysyen siinä kuolemaansa asti.

Laitisen puoliso oli Johanna Kustaava Laitinen (o.s. Böök).

## Lähteet
Arthur Machen

**Arthur Machen** (3. maaliskuuta 1863 – 15. joulukuuta 1947), oikealta nimeltään **Arthur Llewellyn Jones**, oli walesilainen kirjailija ja mystikko 1890-luvulla ja 1900-luvun alussa. Hänet tunnetaan ennen muuta yliluonnollista käsittelevistä kauhu- ja fantasiakertomuksistaan. Novelli *Suuri jumala [[Pan]]* (1890, 1894) on kauhukirjallisuuden klassikoita, ja Stephen King on sanonut sen olevan "mahdollisesti paras englanninkielinen kauhutarina".  Machen tunnetaan myös kertomuksesta *The Bowmen* ("Jousimiehet"), joka loi legendan Monsin enkeleistä.

## Teoksia
Machenin teoksista on suomennettu ainakin seuraavat novellit.
* ”Kertomus valkoisesta pulverista” (*The Novel of White Powder*) kokoelmassa *[[Haudantakaisia]]*, v. 1994.
* ”Seremonia” (*The Ceremony*) kokoelmassa *[[Värisyttävä kosketus]] 2*, v. 1995.
* ”Valkea väki” (*The White People*) kokoelmassa *[[Paha vieras]]*, v. 1996.
* ”Kertomus mustasta sinetistä” (*The Novel of the Black Seal*) kokoelmassa *[[Lovecraftin lähteillä]]*, v. 2013.
* ”Suuri jumala Pan” (*Great God Pan*) kokoelmassa *[[Wendigo ja muita yliluonnollisia kauhukertomuksia]]*, v. 2015.
* ”Suuri Jumala Pan” (The Great God Pan) ja ”Opaali” (The Inmost Light), v. 2022.

Muita Machenin teoksia ovat episodimuotoinen kauhuromaani *Three Imposters* josta "Kertomus valkoisesta pulverista" ja "Kertomus mustasta sinetistä" ovat peräisin; osittain omaelämäkerrallinen romaani *The Hill of Dreams*; ja ensimmäisen maailmansodan aikaan sijoittuvat kertomukset *The Bowmen* (1914) ja *The Great Return* (1915) sekä lyhyt kauhuromaani *The Terror* (1917).

## Lähteet
Notre Damen saari

**Notre Damen saari** () on keinotekoinen saari Saint Lawrence -joella Montrealissa, Quebecissä, Kanadassa.

Notre Dame -saari rakennettiin kymmenessä kuukaudessa 15 miljoonasta tonnista kiveä, joka kaivettiin Montrealin metroaseman rakennustöissä vuonna 1965. Saari luotiin Montrealin maailmannäyttelyyn 1967 juhlistamaan Kanadan satavuotisjuhlaa.

Suurin osa jäljelle jääneistä maailmannäyttelyn paviljongeista purettiin vuonna 1975, jotta saataisiin aikaan pitkä soutu- ja melonta-allas Montrealin vuoden 1976 kesäolympialaisille. Olympia-allas on edelleen Pohjois-Amerikan suurin keinotekoinen soutuallas. Entinen Ranskan paviljonki ja Quebecin paviljonki remontoitiin, sisustettiin uudelleen ja niistä tuli Montreal Casino, joka on suuri Quebecin hallituksen omistama rahapelilaitos. Saarella on myös Circuit Gilles Villeneuven -moottorirata, jolla on järjestetty muun muassa Formula 1 -sarjan Kanadan osakilpailu.

Saaren länsipuolella sijaitsevalla puistoalueella on pieni järvi, joka on avoinna koko kesän vesiliikuntaa harrastaville. Maailmannäyttelyn jälkeisten vuosikymmenien aikana Montrealin kaupunki on kaunistanut saarta kasveilla ja puilla, joten se näyttää nykyään vähemmän keinotekoiselta.

Vuonna 1980 saaren viherryttäminen ja kaunistuminen kiihtyivät, kun siellä järjestettiin Floralies Internationales -puutarhanäyttely ja kilpailu, joka keräsi kasvien mestariteoksia kymmenistä maista. Nämä puutarhat ovat edelleen käytettävissä keväästä syksyyn, ja niiden pinta-ala on yli 25 hehtaaria. Saarta risteilevien laguunien osittain luoma mikroilmasto edistää sitä, että puutarhoissa voi kasvaa sellaisia kasveja, jotka yleensä sietävät huonosti Montrealin kylmää ilmastoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Killing Eve

**Killing Eve** on brittiläinen jännityssarja, joka perustuu Luke Jenningsin *Villanelle*-novellisarjaan. Sarjassa Britannian salaisen palvelun agentti Eve Polastri (Sandra Oh) jahtaa psykopaattista palkkatappajaa Villanellea (Jodie Comer).

Huhtikuusta 2018 lähtien Yhdysvalloissa ensiesityksensä saanutta sarjaa on tehty yhteensä neljä tuotantokautta. Toinen kausi julkaistiin 7. huhtikuuta 2019 ja kolmas kausi 12. huhtikuuta 2020. Sarjan neljäs ja viimeinen tuotantokausi julkaistiin 27. helmikuuta 2022.

Suomessa kaikki kaudet on esitetty ensin HBO Max -suoratoistopalvelussa. Sarjaa on myös esitetty AVA-kanavalla.

## Näyttelijät

## Lähteet
Vhutemas

**Vhutemas** tai **Vkhutemas** (, ”Valtion ylemmät taiteellis-tekniset työpajat”) oli neuvostoliittolainen taideoppilaitos, joka perustettiin Moskovassa vuonna 1920.
Sen taustalla oli alun perin Pietarissa vuonna 1918 perustettu Svomas, joka organisoitiin uudelleen vuonna 1920 Inhukin tapaan. Vhutemasissa kiinnostus kohdistui nousemassa olevaan konstruktivismiin, ja sieltä valmistuvat taiteilijat oli tarkoitus sitoa uuteen yhteiskuntajärjestelmään. Vhutemas ja Inhuk olivat toisiaan täydentävässä yhteistyössä, mutta Vhutemas suuntautui selvemmin Bauhaus-tyyppiseen moderniin käyttötaiteeseen.

Vhutemasin opetusohjelma oli samantyyppinen kuin Bauhausissa. Ensimmäisenä opiskeluvuonna opiskelijat kävivät peruskurssin, jonka aineisiin kuuluivat väriteoria, rakentaminen, taidehistoria sekä taide- ja poliittinen kasvatus. Peruskurssin lisäksi opetettiin metallitöitä, puutöitä, tekstiilisuunnittelua ja arkkitehtuuria. Valokuvaus ja elokuva eivät kuuluneet varsinaiseen opinto-ohjelmaan, mutta niitä hyödynnettiin oppilaitoksen projektitöissä.

Vhutemasissa oli kaksi tiedekuntaa: taiteellinen (maalaustaiteen osasto, kuvanveiston osasto, arkkitehtiosasto) ja tuotannollinen (kirjapainoteollisuuden osasto, tekstiilitaiteen osasto, puutyön osasto ja metallityön osasto). Vhutemasista valmistui pääasiassa taiteilijoita ja arkkitehteja. Taiteilijat eivät kuitenkaan olleet perinteisiä taidemaalareita tai kuvanveistäjiä, vaan pikemminkin uudentyyppisiä luovia  suunnittelijoita, jotka kykenivät myös suunnittelemaan taloustavaroita, työkaluja ja muita käyttöesineitä.

Koulussa opettivat muun muassa Aleksandr Rodtšenko, Gustav Klutsis, Aleksandra Ekster ja Ljubov Popova. Vhutemasin arkkitehtiosastolla opetettiin kolmella linjalla, Ivan Žoltovskin johtamalla uusklassismin linjalla, Nikolai Ladovskin johtamalla rationalistisella linjalla sekä Konstantin Melnikovin ja Ilja Golosovin johtamassa ”Uudessa akatemiassa”. Koulun opiskelijat saivat toteuttaa ideoitaan melko vapaasti, mistä esimerkkejä olivat Nikolai Sokolovin konstruktivistinen kylpylä, joka oli tarkoitus rakentaa osittain vuoren uumeniin, tai Georgi Krutikovin suunnittelema ”Lentävä kaupunki”.

Neuvostoliiton politiikkaa muuttui 1920-luvun lopussa pragmaattisempaan suuntaan, ja Vhutemasilta ryhdyttiin vaatimaan vahvempaa tukea kansalliselle teollisuudelle. Stalinismi merkitsi oppilaitoksen vääjäämätöntä lakkauttamista, ja samalla utopistisimmat muotokokeilut saivat väistyä modernismin ja kansainvälisen tyylin tieltä. Vuonna 1928 Vhutemas uudelleenorganisoitiin ja nimettiin Vhuteiniksi (Ylempi taiteellis-tekninen instituutti). Vuonna 1930 oppilaitos suljettiin lopullisesti.

## Lähteet
* Kämäräinen, Aki et al. (toim.): Suomen ja maailman taide - Hakemisto, Sanasto. WSOY, 1986. 
### Viitteet
Ben Bradlee

**Benjamin "Ben" Crowninshield Bradlee** (26. elokuuta 1921 Boston, Yhdysvallat – 21. lokakuuta 2014) oli yhdysvaltalainen toimittaja, joka toimi Washington Post -lehden päätoimittajana vuosina 1968–1991. Journalistisen uransa lisäksi Bradlee palveli Tyynellämerellä Yhdysvaltain armeijassa toisessa maailmansodassa.

Bradleen päätoimittajakaudella Washington Post nousi yhdeksi Yhdysvaltain merkittävimmistä sanomalehdistä. Bradleen alaisuudessa Washington Post muun muassa uutisoi Pentagonin papereista yhdessä New York Timesin kanssa ja paljasti Richard Nixonin kytkökset Watergate-skandaalin.

Persoonana Bradlee oli hyvin värikäs: hänen käytöstään on kuvailtu usein sekoitukseksi hienostuneisuutta ja säädyttömyyttä. Bradlee oli elämänsä aikana naimisissa kolmen eri naisen kanssa, joista viimeinen oli hänen alaisensa Sally Quinn.

## Lähteet
Chin Yu-Fang

**Chin Yu-Fang** (s. 19. elokuuta 1968) on taiwanilainen taekwondoin ja moninkertainen arvokisamitalisti.

Chin voitti pronssimitalin vuoden 1987 taekwondon MM-kilpailuissa (World Taekwondo Championships). Vuoden 1989 MM-kilpailuissa Soulissa hän otteli kultaa korsisarjassa (-43 kg) voitettuaan meksikolaisen Mónica Torresin finaalissa. Chin voitti taekwondon Aasian mestaruuskilpailu (Asian Taekwondo Championships) kultaa vuonna 1986, ja hopeaa vuonna 1988.

Vuoden 1988 kesäolympialaisissa Chin otteli korsisarjan kultaa. Taekwondo oli näissä kisoissa näytöslajina.

## Lähteet
Guémené-sur-Scorff

**Guémené-sur-Scorff** () on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Scorffjoen varrella, noin 20 kilometriä Pontivyn kaupungista länteen.

Guémené on keskiaikainen kaupunki, joka on kasvanut Rohanin suvun linnan ympärille. Kaupungissa vaikutti erityisesti Rohan-Guéménén sukuhaara. Linnasta on enää osia jäljellä, kuten linnan valleja ja yksi portti, *Porte des Rohans*. Lisäksi linnasta on säilynyt "kuningattaren kylpylä", jota on lämmittänyt roomalaistyyppinen hypokausti. Kaupungissa on jäljellä useita keskiaikaisia ristikkotaloja.

## Paikallisia erikoisuuksia
Guémenén gastronomisia erikoisuuksia on sianlihasta tehty makkara andouille.

## Tunnettuja kuntalaisia

*Hippolyte Magloire Bisson (1796-1827), meriupseeri
*Abbé Moigno (1804-1884), pappi, fyysikko ja matemaatikko
*Joseph Loth (1847-1934), kelttiläisten kielten tutkimiseen erikoistunut kielitieteilijä ja historioitsija


Tiedosto:Guémené_échoppe.JPG|Ristikkotalo
Tiedosto:Guémené-sur-Scorff_(56)_Château_03.JPG|Linnan valleja
Tiedosto:Guémené-sur-Scorff_(56)_Château_05.JPG|Kuningattaren kylpylä
Tiedosto:Andouille_de_Guémené-sur-Scorff.jpg|Guémenén andouille


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hibiscus cannabinus

***Hibiscus cannabinus*** on hibiskuksiin kuuluva malvakasvilaji, joka on tunnettu kuitukasvina. Se on yksivuotinen ruoho, joka kasvaa kahdesta kolmeen metriä korkeaksi. Lajilla on valkoiset tai kalpeankeltaiset, keskeltä violetit hibiskuksen kukat. *Hibiscus cannabinus* kasvaa alun perin Afrikassa, mutta se on myös viljelty ja tulokaslaji monilla muilla alueilla. Se on muun muassa nimellä *kenaf* tunnettu trooppisten alueiden kuitukasvi, kuituaines saadaan kasvin varresta samoin kuin myös malvakasveihin kuuluvilla juuteilla.

## Lähteet
Lepopirtti

**Lepopirtti** on Uudellamaalla Siuntiossa sijaitseva vuonna 1917 rakennettu huvila, jonka Miina Sillanpään johtama Helsingin palvelijataryhdistys osti lomakodikseen vuonna 1921 professori Julius Friskiltä. Kauppojen jälkeen entinen Haneborgin huvila nimettiin uudelleen Lepopirtiksi.

## Historiaa
Lepopirtti perustettiin alun perin kotiapulaisten lomakodiksi. Huvilan ostoa vastustettiin jyrkästi, sillä Helsingin palvelijataryhdistystä johti Miina Sillanpää, joka oli sosiaalidemokraattisen puolueen jäsen ja Suomessa elettiin sisällissodan jälkeistä oikeistovirtauksen aikaa. Vastustuksesta huolimatta Haneborgin huvila muutettiin Lepopirtiksi.

Aluksi Lepopirtti vastaanotti myös muita naisasiakkaita, kuin kotiapulaisia, sillä vielä kotiapulaisilta ei riittänyt rahaa tai aikaa lepolomaan. Lepopirtissä Tjusträsk -järven rannalla vieraili muun muassa Tulenkantajien runoilijoita ja Helsingin sairaalat lähettivät huvilaan kuntoutumaan potilaita. Lepopirtti oli myös suosittu kurssipaikka ja pian huvilaa täytyikin laajentaa. Palveluita siirrettiin Lepopirtin vieressä sijaitsevaan kesärakennus Suvipirttiin.

Vuonna 1970 Miina Sillanpään Säätiö osti Lepopirtin läheltä Kalansin tilan ja rakennutti sen maille suuren kylpylähotellin ja kurssikeskuksen, Siuntion kylpylän, jonka osaksi Lepopirttikin kuului. Kiinteistöä vuokrasi Scandic Hotels, mutta joulukuussa 2020 Miina Sillanpään Säätiö ilmoitti myyvänsä Siuntion kylpyläkiinteistön. Keväällä 2022 säätiö laittoi myös Lepopirtin myyntiin. Kiinteistöt osti keväällä 2023 Siuntio Invest Oy, joka aloitti hotelli- ja ravintolatoiminnan paikalla uudelleen nimellä Hotelli Siuntio.

## Lähteet
Intianjuutti

**Intianjuutti** (*Corchorus olitorius*) on juutteihin kuuluva malvakasvilaji, joka on tunnettu kuitukasvina. Se on yksivuotinen karvainen ruoho, joka kasvaa 2–2,5 metriä korkeaksi. Kukat ovat kirkkaan keltaiset. Intianjuutti esiintyy alkuperäisenä tropiikissa ja subtropiikissa, Etelä-Aasiassa ja Afrikassa. Sitä viljellään kuitukasvina varsinkin Intiassa.
Kasvin varsikuidusta saatava juutti on yleisimpiä säkkikankaan raaka-aineita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Intianjuutti (''Corchorus olitorius'')
*iNaturalist: Intianjuutti (''Corchorus olitorius'')
*ITIS: ''Corchorus olitorius'' 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Corchorus olitorius'' 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Corchorus olitorius'', (jute)
Vigna mungo

**Vigna mungo** on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen keltakukkainen ruohokasvi, joka tuottaa pieniä mustia papuja. Laji muistuttaa toista tunnettua pitkäpapua, mungopapua (*Vigna radiata*) ja sitä viljellään ja käytetään mungopavun tapaan ravintokasvina tropiikin maissa. Alun perin *Vigna mungo* on kotoisin Intiasta ja sen naapurimaista.

## Lähteet
Persianhammastikkupuu

**Persianhammastikkupuu** (*Salvadora persica*) on puuvartinen kasvilaji, joka on tunnetuin heimonsa (Salvadoraceae) lajeista. Se on ainavihanta pensas tai kuutisen metriä korkeaksi kasvava pieni puu. Kasvilla on usein riippuvat oksanhaarat. Kukinnot ovat monihaaraisia röyhyjä, jotka koostuvat lukuisista pienistä vihertävänvalkoisista kukista. Hedelmänä on kypsänä punainen, yksisiemeninen luumarja. Persianhammastikkupuu kasvaa luonnonvaraisena laajalti Afrikassa (istutettuna Kamerunissa), Arabian niemimaalla, Palestiinassa, Syyriassa, Libanonissa, Siinain niemimaalla sekä Pakistanissa, Intiassa ja Sri Lankassa. Se on kuuman ja kuivan ilmaston laji.

Persianhammastikkupuuta hyödynnetään muun muassa lääkekasvina sen antibakteerisen ominaisuuden vuoksi; tunnettuja ovat etenkin miswak-pureskelutikut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Persianhammastikkupuu – ''Salvadora persica''
Cyamopsis tetragonoloba

**Cyamopsis tetragonoloba** on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yksi- tai monivuotinen pensasmainen ruohokasvi. Sen lehdet ovat kolmilehdykkäisiä, lehdykät ovat sahalaitaisia. Kukinnot ovat tiheitä terttuja, joissa on noin kahdeksan millimetriä pitkiä valkoisia ja vaaleanpunaisia kukkia. Hedelmä on palko, joka on 4–10 senttimetriä pitkä, suora, ylöspäin sojottava. Se sisältää 5–12 soikeaa noin 5 mm pitkää siementä, joiden väri vaihtelee valkoisesta harmaaseen tai mustaan.

*Cyamopsis tetragonoloba* esiintyy alkuperäisenä Intiassa ja Pakistanissa, tulokkaana joissain muissa Etelä-Aasian maissa ja Afrikassa. Lajin siemenistä valmistetaan guarkumia, jota käytetään elintarvikkeiden lisäaineena (E412) stabilointi- ja sakeuttamisaineena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* UniProt: Taxonomy - ''Cyamopsis tetragonoloba'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Cyamopsis tetragonoloba''
Mucuna pruriens

***Mucuna pruriens*** on hernekasveihin ja mukunapapuihin kuuluva kasvilaji. Se on usein yksivuotinen, joskus monivuotinen, köynnöstävä ja kiipeävä ruoho. Se kasvaa muutaman metrin mittaiseksi. Kukinnot ovat riippuvarankaisia huiskiloita, ne ovat hieman hopeanhohtoisia hienon karvoituksen vuoksi. Kukat ovat useimmin tummanvioletteja. Hedelmät ovat palkoja, pitkänmallisia ja usein S:n muotoisia. Siemenet ovat mustia tai myös muunvärisiä.

*Mucuna pruriens* kasvaa alkuperäisenä Afrikassa ja Etelä-Aasiassa, lisäksi tulokaslajina monilla muilla alueilla, varsinkin Keski- ja Etelä-Amerikassa.

## Lähteet
Nunatta Qitornai

**Nunatta Qitornai** (suomeksi 'Maamme jälkeläiset') on Grönlannissa toimiva itsenäisyysmielinen puolue. Puolue perustettiin valtapuolue Siumutista eronneen edustajan toimesta.

## Historia
Vittus Qujaukitsoq perusti Nunatta Qitornain vuoden 2018 keväällä ajauduttuaan riitoihin entisen puolueensa Siumutin kanssa. Qujaukitsoqia oltiin tämän omien sanojen mukaan edellisen vuoden keväänä erottamassa ulkoministerin tehtävästä, jossa hän toimi Kim Kielsenin johtamassa hallituksessa osana Siumutia, mutta Qujaukitsoq erosi lopulta tehtävästä itse protestina. Myöhemmin kesällä 2017 Qujaukitsoq haastoi Siumutin puheenjohtajavaalissa epäonnistuneesti Kielsenin, minkä jälkeen hän muutaman kuukauden kuluttua erosi puolueesta kokonaan.

Nunatta Qitornai rekisteröitiin puolueeksi vain muutamaa kuukautta ennen vuoden 2018 parlamenttivaaleja, joissa puolueen perustaja ja puheenjohtaja Vittus Qujaukitsoq valittiin puolueen ainoana edustajana Grönlannin parlamenttiin. Nunatta Qitornai on vaalien jälkeen toiminut yhtäjaksoisesti Siumutin johtamissa hallituksissa. Muita merkittäviä puolueen jäseniä on niin ikään Siumutin entinen jäsen ja Grönlannin entinen pääministeri Aleqa Hammond, joka saavuttikin Tanskan vuoden 2019 parlamenttivaaleissa puolueen ainoana ehdokkaana ollessaan Nunatta Qitornaille sen lyhyen historian suurimman kannatusprosentin.

Puolue jäi ilman edustajia parlamenttivaaleissa 2021.

## Ideologia
Nunatta Qitornai lähti vuoden 2018 parlamenttivaaleihin Grönlannin itsenäisyyteen tähtäävillä teemoilla ja on aiemmin moittinut valtapuolue Siumutia sen hitaudesta itsenäisyyden ajamisessa. Puolue tahtoo järjestää tekeillä olevasta Grönlannin perustuslaista kansanäänestyksen vuoteen 2025 mennessä.

Nunatta Qitornai myös kannattaa Grönlannin jakamista seitsemääntoista kuntaan nykyisen viiden sijaan alleviivaten valtion tehtävää olla mahdollisimman lähellä ihmistä. Samoin puolue on huolissaan harvemmin asuttujen alueiden autioitumisesta. Se katsoo kuntien vahvistamisen ja vuonna 2009 kuntien määrää vähentäneen reformin kumoamisen muun muassa auttavan Grönlantia matkalla itsenäisyyteen Tanskasta.

Nunatta Qitornai vastustaa Grönlannin liittymistä Pariisin ilmastosopimukseen, sillä se puolueen mukaan rajoittaisi liikaa taloudelle tärkeää kaivostoimintaa ja siten itsenäisyyttä.

## Vaalihistoria

### Grönlannin parlamenttivaalit

### Tanskan kansankäräjävaalit (Grönlannin paikat)

### Grönlannin kuntavaalit

## Lähteet
Hyasinttipapu

**Hyasinttipapu** eli **lablab** (*Lablab purpureus*) on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yleensä monivuotinen, harvoin yksivuotinen kiipeävä köynnös, joka kasvaa 1–6 metriä pitkäksi. Kukat ovat karmiinin-, violetin- tai valkoisenvärisiä tai violetinkirjavia.

Hyasinttipapu esiintyy alkuperäisenä Intiassa, Afrikan keski- ja eteläosassa sekä tulokkaana muun muassa Amerikassa, monissa Aasian maissa, Australiassa ja Oseaniassa. Sitä viljellään muun muassa ravintokasvina.

## Lähteet
Kumiakaasia

**Kumiakaasia** (*Senegalia senegal*) on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu tai pensas, joka tavallisesti kasvaa enintään seitsenmetriseksi. Kumiakaasia esiintyy alkuperäisenä Afrikassa, Arabiassa, Intiassa ja Pakistanissa. Laji on arabikumina tunnetun luonnonkumin tärkein lähde. Arabikumi syntyy kumiakaasian rungon erittämästä maitiaisnesteestä. Sitä käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena, kosmetiikassa ja lääkkeissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kumiakaasia – ''Senegalia senegal''
Adenanthera pavonina

***Adenanthera pavonina*** on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa 4–20 metriä korkeaksi. Puun lehdissä on parittaiset haarat, joissa on vuoroittain noin 1–2 senttimetrin mittaisia soikeita lehdyköitä. Kukinnot ovat pitkänmallisia terttuja, jotka koostuvat kellertävistä kukista. Lajin palot ovat noin 20 cm pituiset, kypsinä ja kuivina ne avautuvat spiraalimaisesti paljastaen kiiltävät, kirkkaanpunaiset siemenet.

Laji esiintyy alkuperäisenä Aasiassa ja Australiassa. Aasiassa se kasvaa etelä- ja kaakkoisosassa Intiasta Uuteen-Guineaan. Laji on lisäksi tulokas monissa Afrikan, Karibian ja Oseanian maissa.

## Lähteet
Punica protopunica

***Punica protopunica*** on granaattiomenalaji, joka kasvaa kotoperäisenä Intian valtameren Sokotran saarella Jemenissä. Sen ainoa lähilaji on granaattiomena (*Punica granatum*), mutta siitä on käytetty myös tieteellistä nimeä *Socotria protopunica* omassa suvussaan. *Punica protopunica* kasvaa Sokotralla yleisenä paikoitellen kosteissa metsissä vuorten rinteillä kivialustoilla. Se on kansainvälisessä uhanalaisuusluokituksessa arvioitu vaarantuneeksi lajiksi.

## Lähteet
Arlene Limas

**Arlene Limas** (s. 9. helmikuuta 1966) on yhdysvaltalainen taekwondoin ja moninkertainen arvokisamitalisti.

Limas otteli esimerkiksi taekwondon välisarjan (60–65 kg) Yhdysvaltain mestariksi vuosina 1987 ja 1989-91. Hän voitti myös saman sarjan panamerikan mestaruuden 1990 ja maailmanmestaruuden 1991. Keväällä 1990 Chicago Tribune -sanomalehti kuvasi häntä elegantiksi mutta tappavaksi nuoreksi naiseksi.

Vuoden 1988 kesäolympialaisissa Limas voitti välisarjan kultaa. Taekwondo oli näissä kisoissa näytöslajina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arlene Limas  (lacancha.com)