open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naakelinmäki

**Naakelinmäki** eli **Listonmäki** on 212 metrin korkuinen mäki Äänekoskella Keski-Suomessa. Sen laella sijaitsee Unescon maailmanperintökohteeseen Struven ketjuun kuuluva mittauspiste vuodelta 1835.

## Struven ketjun mittauspiste
Paikka sijaitsee Konneveden kirkosta Pyhälahdentietä, jolta erkanee noin 20 km päässä luontopolku Ahvenisen lammelle. Rokkapohjantietä matkaa on vielä noin 7 km. Paikalla kasvaa nykyisin harvaa mäntymetsää. Naakelinmäki sijaitsee laakeassa kalliomännikössä, josta näkymiä Keiteleen suuntaan. Struven merkki on kalliossa, jonkin matkaa kolmiopisteestä, jossa ollut viimeinen kolmiomittaustorni. Pisteen ympärillä edelleen kivikasoja, jotka osoittavat kolmimittaus tornin jalkojen sijainnin.  Struven tutkimusryhmään kuuluva Melan mittasi paikan 7.-8. heinäkuuta 1835. Paikka on Metsähallituksen omistuksessa (992-460-6-135 Listonsalo). Lähistöllä on suojelualue nimeltään Naakelinkorpi. Veneellä paikalle pääsee Pyhälahden vierasvenesatamasta. Keiteleen rannasta on paikalle matkaa noin 700 m ylämäkeä. 

Vuonna 2005 Struven ketjusta tuli ainoa Unescon maailman­perintökohde, joka sijaitsee usean­ valtion alueella. Naakelinmäen mittauspiste yhdisti aina 1960-luvulle saakka pohjoisen ja etelän kolmiomittausketjut toisiinsa .   

Paikassa kolmimittaustornia ei enää ole. Ainoa merkki mittauspisteestä on reikä kivessä. Keski-Suomen mittauspisteitä koskevassa selvityksessä onkin mainittu, että mittauspiste voitaisiin kunnostaa tiedeopetuksen ja matkailun tarpeisiin esimerkiksi rakentamalla paikalle näkötorni . 

Helsingin Sanomien toimittaja pohtii kolmimittaustornien rakennustyötä miten työlästä aikoinaan mittausketjun tekeminen oli usein yli 100 metrin korkeille kallioille. Se vaati ehdotonta tarkkuutta ja järjestelyjä. Miten hoitaa talonpojilta tukkipuut ja saada paikalliset virkamiehet yhteistyöhön? Miten järjestää kuljetukset ja majoitukset ja maksaa palk­kiot? 

Muut Naakelinmäkeen liittyvät kolmiomittauspisteet ovat:
*Telttimäki 22,5 km
*Silmutmäki 25,5 km

## Lähteet
Goughinsaarensirkku

**Goughinsaarensirkku** (*Rowettia goughensis*) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Tristan da Cunhalta. 

## Koko ja ulkonäkö
Goughinsaarensirkku voi kasvaa 16&ndash;18 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Goughinsaarensirkkukoiras on päästään, selästään ja siivistään väriltään oliivinvihreä, ja otsa on hieman kellertävä. Linnulla on musta kaulus ja vatsa on oliivinvihreä. Lajin naaras on kellertävän ruskea ja ruumiissa on runsaasti tummia juovia.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Goughinsaarensirkkua tavataan vain Goughin saarelta. Lajin elinympäristöä ovat erilaiset ruohomaat ja niiden pensaikot. Goughinsaarensirkku liikkuu yksin tai pareittain. Sen ravintoa ovat erityisesti selkärangattomat eläimet, mutta se voi syödä myös munia, haaskoja, hedelmiä ja kasvien siemeniä. Goughinsaarensirkkun pesimäkausi on marras–joulukuussa ja naaras munii kaksi munaa kuppimaiseen pesään kasvillisuuden tai kallioiden suojaan.

Goughinsaarensirkku luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan kooksi arvioitiin vuonna 2020 noin 1&nbsp;900 yksilöä. Kantaa uhkaavat vieraslajit kuten kotihiiri ja mustarotta, jotka sekä saalistavat lintuja että kilpailevat niiden kanssa ravinnosta.

## Lähteet
Jan Mårtenson

**Jan Mårtensson** tai **Mårtenson** on seuraavien henkilöiden nimi

* Jan Mårtenson (1933–2026), ruotsalainen diplomaatti ja rikoskirjailija
* Jan Mårtenson (s. 1944), ruotsalainen journalisti ja runoilija
* Jan Mårtensson (1936–2003), ruotsalainen journalisti (Sydsvenska Dagbladet) ja kirjailija
* Jan Mårtensson (s. 1966), ruotsalainen professori.
Dekra

**Dekra** on kansainvälinen Saksassa pääkonttoria pitävä teknisiin tarkastuksiin, testauksiin, arviointeihin, sertifiointeihin ja katsastuksiin erikoistunut yritys. Dekralla on toimintaa ympäri maailman ja Suomessa sillä on 18 aluetoimistoa ja 11 katsastusasemaa.

Suomessa Dekra tarjoaa yritysasiakkailleen painelaitteiden, sähkölaitteistojen, paloilmaisulaitteistojen ja sammutuslaitteiden tarkastuksia ja arviointeja sekä ainetta rikkomatonta (NDT) ja materiaalien rikkovaa testausta (DT). Teräsrakenteiden CE-merkinnän edellyttämiä kantavien teräsrakenteiden suoritustason arviointeja, sekä tuote- ja johtamisjärjestelmien sertifiointeja. Kuluttajille tarjotaan ajoneuvojen katsastuspalveluita.

Suomessa yritys työllistää yli 290 henkilöä ja liikevaihtoa yritys teki Suomessa noin 32 miljoonaa euroa vuonna 2021.
Wanhan hywän ajan laulu

**Wanhan hywän ajan laulu** on Somerolla asuvan Pentti Koskimaan (s. 1943) CD-albumi, joka sisältää 10 Toivo Kärjen ennenjulkaisematonta kappaletta vuosilta 1943-1986 sekä yhden uuden version. Levyn julkaisi Musapalvelu Salmenoja vuonna 2018, sovitukset teki ja äänitykset ja miksaukset hoiti omassa studiossaan Timo Salmenoja. Säestävässä perinteisen tyylin pienyhtyeessä soittivat Timo Salmenoja haitari, piano, koskettimet, basso, Siiri-Sofia Kanerva viulu, Tapio Lindholm kitara ja Antti Roos rummut. 

## Projektin taustaa
Pentti Koskimaa teki vuonna 2017 albumin *Muistatko?*, jolle hän lauloi uusia versioita Henry Theelin alun perin levyttämistä kappaleista, sovittajana Timo Salmenoja. Mukana oli kaksi Toivo Kärjen vuoden 1948 sävellystä. Turkulaisen Radio Robin Hoodin toimittajat Liisa-Hellevi ja Erkki Rantanen tunsivat hyvin sekä Pentti Koskimaan että Kalervo Kärjen, Toivo Kärjen pojan ja jäämistön hoitajan. He vihjaisivat Pentille, että kannattaisi ottaa yhteyttä Kalervoon. Tämä kertoi hänellä olevan paljon isänsä julkaisematonta tuotantoa. Pentti kiinnostui välittömästi, ja syntyi idea kokonaisesta albumista tätä materiaalia. Kalervo toimitti valitsemansa nipun käsikirjoitusnuotteja Timo Salmenojalle, kappaleista mietittiin tasapainoinen kokonaisuus, ja Timo hoiti levytykset. Kalervo kirjoitti jokaisesta kappaleesta sen syntyä selvittävän lyhyen selosteen, ja levyn kannet suunnitteli Timo.    Levynjulkistuskonsertti pidettiin Someron Seurahuoneella 26.1.2019. 

## Levyn kappaleet
#  (säv. Toivo Kärki, san. Pauli Ylitalo, sov. Timo Salmenoja, 1986)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. Timo Salmenoja, 1964)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Liisa-Hellevi Rantanen, sov. Timo Salmenoja, 1982)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Kauko Käyhkö, sov. Timo Salmenoja, 1943)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Vexi Salmi, sov. Timo Salmenoja, 1978)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Liisa-Hellevi Rantanen, sov. Timo Salmenoja, 1982)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Timo Salmenoja, sov. Timo Salmenoja, 1980)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Pauli Salonen, sov. Timo Salmenoja, 1983)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen, sov. Timo Salmenoja, 1944)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Juha Vainio, sov. Timo Salmenoja, 1977)
#  (säv. Toivo Kärki, san. Lauri Jauhiainen, sov. Timo Salmenoja, 1948)

## Viitteet
Jan Mårtenson (s. 1933)

**Jan Mårtenson** (14. helmikuuta 1933 Uppsala, Ruotsi – 12. tammikuuta 2026) oli ruotsalainen kirjailija ja diplomaatti.

Mårtenson oli koulutukseltaan juristi. Hän valmistui jur. kandiksi Uppsalan yliopistosta 1960. Hän työskenteli diplomaattina ja erilaisissa muissa virkatehtävissä. Hän julkaisi salapoliisiromaaneja, runoja, esseitä ja muuta kirjallisuutta. Hän oli vuodesta 1967 naimisissa Ingrid Giertzin kanssa. 

## Suomennetut teokset
* *Murha valtiopäivätalossa* (*Helgeandsmordet*, 1982), suom. Eero Itäranta, Helsinki: Librum 1981 
* *Rautaristin arvoitus* (*Drakguldet*, 1982), suom. Eero Itäranta, Helsinki: Librum 1981 
* *Demonit* (*Demonerna*, 1975), suom. Eija Ojala, Helsinki: Librum 1982 
* *Noitavasara* (*Häxhammaren*, 1976), suom. Antti Oksanen Helsinki: Librum 1982 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chandrashekhar Agashe

**Chandrashekhar Agashe** (Marathi: चंद्रशेखर आगाशे; IAST: **Candraśekhara Āgāśe**; 14. helmikuuta 1888 – 9. kesäkuuta 1956) oli intialainen teollisuusmies ja asianajaja, joka muistettiin parhaiten Brihan Maharashtra Sugar Syndicate Ltd. perustajana. Hän toimi yrityksen toimitusjohtajana sen perustamisesta vuonna 1934 aina kuolemaansa asti vuonna 1956. 

## Lähteet

## Bibliografia
* 
*
*

## Aiheesta muualla
Johannes Eberhard von Schantz

**Johannes Eberhard von Schantz** (2. kesäkuuta 1861 Helsinki – 25. joulukuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. 

Von Schantzin vanhemmat olivat kapellimestari, säveltäjä Filip von Schantz ja Charlotta Eufrosyne von Fieandt ja puoliso vuodesta 1892 Olga Wideman. Von Schantz tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti oikeustutkinnon 1884, varatuomarin arvon hän sai 1887. Von Schantz oli ensin Vehmaan ja sitten Mynämäen kihlakunnan kruununvouti 1892–1907, sisäministeriön ylimääräisenä notaarina hän toimi 1917–1925. Von Schantz oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891.
 
## Lähteet
Maailmankisat 1976

**Yhdeksännet [[Maailmankisat]]** järjestettiin vuonna 1976 Helsingissä 22.–23. kesäkuuta. Kilpailupaikkana oli Olympiastadion. Kansainväliset yleisurheilukilpailut olivat Helsingin Kisa-Veikkojen järjestämät. Kisat oli aiemmin järjestetty joka toinen vuosi. Nyt kisoissa siirryttiin vuosittaiseen rytmiin.

## Tulokset
### Miehet

### Naiset

Kisojen parhaalle urheilijalle jaettava Timo Sarpanevan suunnitteleman kiertopalkinnon sai keihäänheittäjä **Seppo Hovinen**, joka teki lajissa Stadionin ennätyksen. 

## Lähteet
*
*
Denatsifikaatio

**Denatsifikaatio** () oli joukko toimenpiteitä, joita liittoutuneet tekivät Saksassa toisen maailmansodan jälkeen poistaakseen kansallissosialistisen ideologian saksalaisesta yhteiskunnasta, kulttuurista, mediasta, taloudesta ja politiikasta. Denatsifikaation seurauksena poistettiin vallasta Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen ja Schutzstaffelin jäseniä ja lakkautettiin organisaatioita, jotka olivat kytköksissä natseihin. Yli 40 prosenttia Saksan virkamiehistä erotettiin ensimmäisen miehitysvuoden aikana. Julkisilta paikoilta poistettiin laajamittaisesti natsisymboliikkaa, kuten hakaristejä, ja muun muassa katujen nimiä muutettiin. Myös tiedotusvälineitä kontrolloitiin ja tuhottiin natsihenkistä kirjallisuutta sekä kuvataidetta.

Termi *denazification* keksittiin Pentagonissa vuonna 1943. Alun perin sillä tarkoitettiin vain natsien oikeusjärjestelmän purkamista, mutta pian käsite laajeni tarkoittamaan koko yhteiskunnan puhdistamista natsismista. Saksan antautuessa toukokuussa 1945 kansallissosialistisessa puolueessa oli 8,5 miljoonaa jäsentä, mikä oli 10 prosenttia kansasta. Heidän lisäkseen kansallissosialistisiin järjestöihin oli kuulunut 45 miljoonaa jäsentä. 

Ohjelma käynnistettiin sodan päättymisen jälkeen ja vahvistettiin Potsdamin sopimuksessa elokuussa 1945. Kaikkien täysi-ikäisten saksalaisten piti täyttää kyselylomake, jossa heidän oli tehtävä selkoa suhteestaan natsihallintoon. Lisäksi luotiin viisiportainen luokittelu, jonka perusteella eri ryhmiin kohdistettiin erilaisia toimia. Lähes kahdelta miljoonalta saksalaiselta kiellettiin työskentely muussa kuin yksinkertaisessa fyysisessä työssä. Kaikkia natsipuolueen lakimiesliittoon kuuluneita juristeja ei kuitenkaan voinut erottaa, koska yhteiskunta olisi romahtanut. Alle vuoden kuluttua Saksan antautumisesta denatsifikaatio jätettiin saksalaisten tuomioistuinten hoidettavaksi. Denatsifikaation aika päättyi virallisesti vuonna 1951.

## Katso myös
* Antifasismi
* Gleichschaltung

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Taylor, Frederick: *Exorcising Hitler: The Occupation and Denazification on Germany*. Bloomsbury Press, 2013. 

## Aiheesta muualla
Bolt.Works

**Bolt.Works Oy** on suomalainen työvoiman vuokrausta harjoittava yritys. Yritys on erikoistunut rakennusalan työvoimavuokraukseen. Lisäksi se välittää työvoimaa esimerkiksi teollisuuden, logistiikan ja kiinteistöhuollon parissa toimiviin yrityksiin. Bolt.Works on alustayritys, joka käyttää rekrytoinnin tukena koneoppimista.

Henkilöstöpalveluyritysten liiton mukaan Bolt.Works oli toukokuussa 2021 liikevaihdolla mitattuna Suomen yhdeksänneksi suurin henkilöstöpalvelualan yritys. Vuoden 2020 lopussa Bolt.Worksilla oli 4&nbsp;500 asiakasyritystä ja yli 50&nbsp;000 rekisteröitynyttä työntekijää.

## Historia
Yrityksen perusti Tommi Hämäläinen vuonna 2010, jolloin hän osti tutultaan pientä liiketoimintaa harjoittaneen yrityksen ja muutti sen henkilöstövuokrausyritys Briko Oy:ksi. Yritys toimi tällä nimellä huhtikuuhun 2017 asti, jolloin se toi markkinoille oman mobiilisovelluksensa. Sovellukseen tulivat muun muassa tilaukset, sopimukset ja tuntikortit. Sovelluksessa työnantajat ja työntekijät pystyvät myös arvioimaan toisiaan.

Tammikuussa 2020 Bolt.Works solmi kuusivuotisen yhteistyösopimuksen Helsingin Jalkapalloklubin omistaman Helsinki Stadion Management Oy:n kanssa. Sopimuksen myötä Töölön jalkapallostadionin nimi muuttui Bolt Arenaksi Telian (ent. Sonera) aiemman kymmenvuotisen nimisopimuksen päätyttyä, ja Bolt.Works sitoutui löytämään uransa lopettaneille HJK:n edustusjoukkueiden pelaajille uuden työn. Lisäksi Bolt sponsoroi jääkiekkoseuroista KooKoota, Oulun Kärppiä ja Vaasan Sportia, pesäpalloseuroista Sotkamon Jymyä ja Jyväskylän Kirittäriä sekä lentopalloseuroista Karelian Hurmosta. Koripallossa Bolt.Works tekee yhteistyötä Helsinki Seagullsin kanssa. Vuonna 2022 Bolt.Works aloitti markkinointiyhteistyön hiihtäjä Iivo Niskasen kanssa. Yritys käyttää markkinointiin noin 600&nbsp;000 euroa vuodessa.

Tammikuussa 2021 Bolt.Works nousi Deloitten suomalaisten kasvuyhtiöiden *[[Technology Fast 50]]* -listalle. Boltin sijoitus oli 41. yli 400 prosentin kasvulla.

Maaliskuussa 2021 Bolt.Works osti Suomen suurimman torninostureiden välittäjän Trenoxin.

## Omistus
Maaliskuussa 2017 Eläkevakuutusyhtiö Etera teki Bolt.Worksiin yli miljoonan euron sijoituksen, jolla se sai yrityksestä 19,9 prosentin omistusosuuden.

Maaliskuussa 2018 yrityksellä oli 28 osakkeenomistajaa. Tuolloin suurimmat omistajat olivat Ilmarinen ja Privanet Group Oyj, joilla kummallakin oli noin 20 prosentin osuus. Loput 60 prosenttia osakkeista olivat toimivan johdon ja henkilöstön omistuksessa.

Joulukuussa 2020 Alma Median tytäryhtiö Alma Career hankki suunnatussa osakeannissa 21,05 prosenttia Bolt Groupin osakekannasta.

Helmikuussa 2022 Vaaka Partnersista tuli Bolt.Worksin pääomistaja 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bolt.Worksin kotisivut
Brilliance Communications

**Brilliance Communications Oy** oli suomalainen mediayritys, joka tuotti elokuvia, videoita ja televisio-ohjelmia. Se hallinnoi televisiokanava AlfaTV:tä. Sillä oli Liikenne- ja viestintäviraston lupa lähettää Alfa TV ja Alfa TV HD -kanavia.  

Kristillinen IRR-TV ry. omisti yhtiöstä 69,7 prosenttia. Muita sijoittajia olivat viimeisen puolentoista toimintavuoden aikana muun muassa mediakonserni Keskisuomalainen liikemies-poliitikko Hjallis Harkimo, entinen kokoomuksen kansanedustaja Eero Lehti, Hesburgerin perustaja Heikki Salmela, Maskun Kalustetalon yrittäjä Toivo Sukari, Bayerncarin omistaja Joni Nelimarkka, IKH-rautakauppaketjusta tunnettu yrittäjä Ilkka Alakortes ja kokoomuslainen entinen ministeri Kimmo Sasi.

Brilliance Communications Oy perustettiin vuonna 2011. Sen päätuote, televisiokanava AlfaTV, aloitti toimintansa vuonna 2012. Brilliance Communicationsin johtajana toimi Hannu Haukka. Haukan mukaan yritys on saanut rahoitusta esimerkiksi kanadalaiselta teollisuusmiljonääriltä Ted Hiltonilta. Vuonna 2020 Brilliance Communicationsin liikevaihto oli noin 2,73 miljoonaa euroa, ja se teki voittoa yhteensä 53 000 euroa. Vuosina 2011–2021 yhtiö on tehnyt reilusti yli puoli miljoonaa euroa tappiota.

Vuonna 2021 Brilliance Communications keräsi suunnatussa osakeannissa 940&nbsp;500 euroa ja sen jälkeen osakeannilla noin kolme miljoonaa euroa.

Toukokuussa 2022 yhtiö ilmoitti oman pääoman menettämisestä. Tämä tarkoittaa, että yrityksen rahat loppuivat ja sen toiminta pyöri velalla. Suomen Asiakastiedon konkurssimittarin mukaan yrityksen konkurssiriski oli suuri. Tästä johtuen Brilliance Communications jätti konkurssihakemuksen Itä-uudenmaan käräjäoikeuteen perjantaina 25.11.2022. Yhtiön mukaan samalla AlfaTV:n toiminta loppui. Yhtiö kertoi olevansa maksukyvytön, eikä sillä ole edellytyksiä hakeutua yrityssaneeraukseen. Neuvottelut rahoitustilanteen korjaamiseksi päättyivät tuloksettomina.

## Lähteet
László Nagy (kirjailija)

**László Nagy** (1925 Felsőiszkáz, Unkari – 1978 Budapest, Unkari) oli unkarilainen kirjailija, kääntäjä ja graafikko. Hän oli toisen maailmansodan jälkeisistä unkarilaisista runoilijoista merkittävimpiä. Hän hyödynsi runoissaan renessanssin ja barokin rakkausrunoja, varsinkin kukkaislauluja (virágének). Hän käytti samassa runossa sekä ylevää arkaistista kieltä että arkista puhekieltä. Aiheina hän käsitteli teknisen kehityksen pelkoa ja moraalisten arvojen katoamista.

## Suomennetut teokset
* *Uhri kuumalle tuulelle*, valikoima runoja, suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, WSOY 1978 

### Suomennettuja runoja
;Lähde
Antologiassa *Kaivojen maa: valikoima unkarilaista nykylyriikkaa*, suom. ja toim. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjayhtymä 1970
* Bartók ja petoeläimet, teoksessa:
* Häät
* Ihmiset,
* Jos jymisee maa
* Karhupsalmi
* Kuka vie toiselle rannalle rakkauden
* Lehden nurjalla pinnalla
* Maisema kanssani,
* Outo lintu
* Pääsiäislegenda

;Muita runoja
* Hevonen hyvästelee, suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, julkaisussa: *Parnasso* 1987 ; nro 2
* Hevonen hyvästelee (lyhennelmä), suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, teoksessa: *Hevonen taiteessa, runoudessa, historiassa*, toim. Ritva Haavikko, Helsinki: WSOY 2003 
* Sunnuntain riemu, suom. Hannu Launonen, julkaisussa: *Parnasso* 1976 ; nro 7
* Tuli oli sinun nimesi, suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, teoksessa: *Tässä taivas, tässä maa: rakkauslauluja*, toim. Anna-Leena Härkönen, Helsinki: Otava 1987 
* Uhri kuumalle tulelle, suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, julkaisussa: *Kulttuurivihkot 1976 ; nro 8
* Verta haukkuva haltiatar, suom. [[Toivo Lyy]], teoksessa: *Unkarin lyyra: unkarilaista lyriikkaa keskiajalta nykyaikaan'', suom. ja toim. Toivo Lyy, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura 1970

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saksilainen suku

**Saksilainen suku** ( tai *Ottonen*) oli hallitsijasuku, joka hallitsi vuosina 919–1024 Saksaa ja vuodesta 962 samalla koko Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa.

Suvun vanhin tunnettu kantaisä oli Saksin alueella elänyt kreivi Liudolf (k. 866), jonka mukaan sukua on kutsuttu Liudolfingeiksi tai Ludolfingeiksi (*Liudolfinger*, *Ludolfinger*). Liudolf sai jossain vaiheessa Saksin herttuan arvon, joka periytyi hänen pojilleen. Liudolfin pojanpoika, Saksin herttua Henrik Linnustaja valittiin vuonna 919 Itä-Frankian kuninkaaksi, sillä edellinen kuningas Konrad I oli kuolinvuoteellaan suositellut häntä seuraajakseen. Henrikin katsotaan varsinaisesti perustaneen Saksan valtakunnan. Henrikin seuraajaksi vuonna 936 tullut Otto Suuri liitti valtakuntaan suuren osan Italiaa, ja hänet kruunattiin vuonna 962 Roomassa keisariksi, minkä jälkeen on tapana puhua Pyhästä saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta. Otto I:n keisariksi tulon seurauksena Saksin herttuakunta siirtyi Billungin suvulle.

Saksilaisesta suvusta tuli Oton jälkeen vielä kolme keisaria. Suku sammui keisari Henrik Pyhän kuolemaan vuonna 1024, minkä jälkeen keisarikunnassa nousi valtaan saalilainen suku. Sukujen välillä oli yhteys, sillä saalilaisen suvun ensimmäinen hallitsija Konrad II oli Otto I:n tyttären Liudgardin jälkeläinen.

## Suvun hallitsijat
*Liudolf, Saksin herttua ?–866
*Bruno, Saksin herttua 866–880
*Otto I, Saksin herttua 880–912
*Henrik I Linnustaja, Saksin herttua 912–936, Itä-Frankian kuningas 919–936
*Otto I Suuri, Itä-Frankian kuningas 936–962, keisari 962–973
*Otto II, Otto I:n kanssahallitsija 961–973, keisari (yksin) 973–983
*Otto III, Saksan kuningas 983–996, keisari 996–1002
*Henrik II Pyhä, keisari 1002–1024

Ranskan kapetingien dynastian ensimmäinen hallitsija Hugo Capet kuului saksilaiseen sukuun äitinsä puolelta.

## Katso myös
*Ottolainen taide
*Ottolainen arkkitehtuuri

## Lähteet
Leander Sevillalainen

**Pyhä Leander Sevillalainen** (n. 534 Cartagena, Espanja – n. 600 Sevilla, Espanja) oli munkki, pyhimys ja piispa. Mies oli Severianuksen ja Theodoran lapsi ja hänen veljensä Isidore ja Fulgentius sekä hänen siskonsa Florentina ovat myös pyhimyksiä. Hän käännytti pyhän Hermengildin ja prinssi Reccaredin, oli pyhän paavi Gregorius Suuren ystävä, toimi areiolaisuutta vastaan, osallistui Toledon kolmanteen kirkolliskokoukseen, uudisti ja yhtenäisti espanjalaista liturgiaa, kirjoitti säännön nunnille ja otti käyttöön Nikean uskontunnustuksen messuissa lännessä. Pyhimyksen töistä on säilynyt vain kaksi eli “De institutione virginum et contemptu mundi” ja “Homilia de triumpho ecclesiæ ob conversionem Gothorum”. Miehen muistopäivää vietetään 13. maaliskuuta ja joissain kalentereissa 27. helmikuuta tai 13. marraskuuta ja hän on Sevillan suojeluspyhimys.

## Lähteet
Antti Kortteenperä

**Antti Kortteenperä** (s. 27. kesäkuuta 1999) on suomalainen pesäpalloilija. Kortteenperä on edustanut kaudesta 2024 alkaen Superpesiksessä pelaavaa Haminan palloilijoita. Hänen kasvattajaseuransa on Veteli Pesis. Kortteenperä pelaa sisäpelissä vaihtajana ja ulkokentällä polttajana. Kortteenperä on pelannut urallaan yhden Superpesiksen runkosarjaottelun myös Vimpelin Vedossa kaudella 2020 ja saavuttanut Vedon joukkueessa SM-pronssin. Ennen kauden 2025 alkua Korteenperä on pelannut 135 ottelua Superpesiksessä, joissa hän on lyönyt 11+18 juoksua, tuonut 110 juoksua sekä lyönyt 593 kärkilyöntiä. 

## Lähteet
Marjo Selin

**Marjo Selin** (s. 2. lokakuuta 1960) on suomalainen kehonrakentaja, joka voitti kehonrakennuksen Suomen mestaruuden vuonna 1981. Marjo on kisannut Ms. Olympia -kisoissa vuosien 1982 ja 1989 välissä. Hän sai pronssimitalin Women's Pro World Championship -kisoissa Ranskassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
K Beerschot VA

**Koninklijke Beerschot Voetbalclub Antwerpen** on jalkapalloseura Antwerpenin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2024–2025 Belgian korkeimmalla sarjatasolla Jupiler Pro Leaguessa. Seura on perustettu vuonna 1921.

Seura on perustettu alun perin nimellä Football Club Wilrijk vuonna 1921. Vuonna 1993 se fuusioitui Olympia Wilrijk 72:n kanssa, jolloin nimeksi tuli KFC Olympia Wilrijk. Kun KFC Germinal Beerschot ajautui konkurssiin vuonna 2013, seura päätti muuttaa nimensä Beerschotiksi ja lopulta seuran nieksi tuli kesäkuussa 2017 FCO Beerschot Wilrijk. Nykyisen nimensä seura otti vuonna 2019, jolloin se vaihtoi myös logonsa.

## Lähteet
Knud Børge Overgaard

**Knud Børge Overgaard** (21. maaliskuuta 1918 Viby, Aarhus – 20. lokakuuta 1985 Hjørring) oli tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti.

Overgaard pelasi Tanskan miesten maajoukkueessa kahdeksan ottelua. Hän voitti Tanskan kokoonpanossa olympiapronssia Lontoossa 1948. Seurajoukkuetasolla Overgaard edusti Aarhus GF:ia ja Boldklubben af 1893:ta.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Larry Bryggman

**Arvid Laurence "Larry" Bryggman** (s. 21. joulukuuta 1938 Concord, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Bryggman on esiintynyt muun muassa elokuvassa ''Die Hard – Koston enkeli'', jossa hän näytteli tarkastaja Walter Cobbia.

## Lähteet
Yleisurheilun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut 1963

**Toiset yleiurheilun PM-kisat** järjestettiin Göteborgissa 30.–31. heinäkuuta 1963. Kilpailupaikkana oli Nya Ullevilla.

## Miehet

## Naiset

## Mitalitaulukko
### Miehet


### Naiset


### Yhteensä


## Lähteet
*
*
*
Dustin Hoffmanin filmografia ja teatteriesiintymiset

Tämä on luettelo **[[Dustin Hoffman]]in** filmografiasta ja teatteriesiintymisistä.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Lyhytelokuvat

## Dokumenttielokuvat

## Televisiosarjat

## Teatterinäytelmät

## Ohjaajana ja tuottajana

## Lähteet

* 
* 
* 
*
Bryggman

**Bryggman** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Carin Bryggman (1920–1993), suomalainen sisustusarkkitehti, Erik Bryggmanin tytär
*Erik Bryggman (1891–1955), suomalainen arkkitehti
*Larry Bryggman (s. 1938), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Lars Bryggman (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija.
Oud-Heverlee Leuven

**Oud-Heverlee Leuven** on jalkapalloseura Leuvenin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2024–2025 Belgian korkeimmalla sarjatasolla Jupiler Pro Leaguessa. Se on perustettu vuonna 2002. Vuonna 2002 Zwarte Duivels Oud-Heverlee ja K. Stade Leuven yhdistyivät yhdeksi joukkueeksi K. Daring Club Leuvenin kanssa, jolloin se aloitti kolmannelta sarjatasolta uudella nimellä.

## Lähteet
RFC Seraing

**Royal Football Club Seraing** on jalkapalloseura Seraingin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2021–2022 Belgian korkeimmalla sarjatasolla Jupiler Pro Leaguessa. Se on perustettu vuonna 1922 nimellä RFC Bressoux. Seura sai uuden nimen vuonna 1992, jolloin siitä tuli Royale Union Liégeoise. Nykyisen nimen se sai vuonna 1996.

## Lähteet
Silvano Bertini

**Silvano Bertini** (27. maaliskuuta 1940 Lastra a Signa – 27. kesäkuuta 2021 Lastra a Signa) oli italialainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.

Bertini voitti 67 kilogramman painoluokassa olympiapronssia Tokiossa 1964 ja EM-hopeaa Moskovassa 1963. Hän kilpaili myös ammattinyrkkeilijänä. Bertini kuoli 81-vuotiaana 27. kesäkuuta 2021.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Saalilainen suku

**Saalilainen suku** eli **frankkilainen suku** () oli hallitsijasuku, joka hallitsi Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa vuosina 1024–1125. Sukuun kuului neljä keisaria ja yksi paavi.

Epävarman tiedon mukaan saalilainen suku olisi polveutunut Widoneiksi ja Lambertineiksi kutsutusta frankkilaisesta aatelissuvusta. Suvun varhaisin tunnettu edustaja oli 800-luvun lopussa elänyt kreivi Werner, joka hallitsi Nahegaun, Wormsgaun ja Speyergaun kreivikuntia. Wernerin poika Konrad Punainen sai vuonna 944 Lothringenin herttuan arvon ja nai keisari Otto Suuren tyttären Liutgartin. Konradin pojanpojasta tuli vuonna 996 paavi Gregorius V.

Suvun ensimmäinen keisari oli Konrad II, joka valittiin Saksan kuninkaaksi vuonna 1024, kun saksilaisen suvun viimeinen keisari Henrik II Pyhä kuoli ilman perillistä. Konrad II kruunattiin keisariksi kolme vuotta myöhemmin. Häntä seurasivat keisareina hänen poikansa Henrik III, pojanpoikansa Henrik IV ja pojanpojanpoikansa Henrik V. Edeltäjistään poiketen saalilaisen suvun hallitsijat käyttivät valtansa tukena alhaissäätyisiä virkamiehiä, ministeriaaleja. Keisarin ja keskushallinnon valta oli mahtavimmillaan Henrik III:n aikana, mutta Henrik IV:n aikana alkoi niin sanottu investituurariita, pitkään kestänyt valtataistelu paavien ja keisareiden välillä. Saalilainen suku sammui Henrik V:n kuollessa ilman perillistä vuonna 1125. Uudeksi hallitsijaksi tuli Saksin herttua Lothar III, ja hänen jälkeensä alkoi vuonna 1138 Hohenstaufenin suvun valtakausi.

Sukua alettiin kutsua saalilaiseksi suvuksi vasta 1100-luvun alussa. Nimi viittaa todennäköisimmin saalilaisiin frankkeihin, jotka muistettiin laatimastaan saalilaisesta laista. Kronikoitsija Otto Freisingiläinen käytti suvun hallitsijoista nimitystä ”saalilaiset kuninkaat”, ilmeisesti luodakseen mielleyhtymän varhaisempiin hallitsijoihin.

Saalilaisen suvun valtakautena rakennettiin muun muassa Speyerin tuomiokirkko.

## Suvun hallitsijat
*Gregorius V, paavi 996–999
*Konrad II, Saksan kuningas vuodesta 1024, keisari 1027–1039
*Henrik III, Saksan kuningas vuodesta 1039, keisari 1046–1056
*Henrik IV, Saksan kuningas vuodesta 1056, keisari 1084–1106
*Konrad II, nimellinen Saksan kuningas (nimellä Konrad III) 1087–1098, Italian kuningas 1093–1098
*Henrik V, Saksan kuningas vuodesta 1106, keisari 1111–1125

## Lähteet
Kaamos (televisiosarja)

**Kaamos** oli tuotannossa ollut suomalainen kahdeksanosainen rikossarja, joka piti julkaista Nelonen Median Ruutu-suoratoistopalvelussa toukokuussa 2019. Sarjassa 40-vuotias Málagassa asuva Europolin rikostutkija, Julius, oli palaamassa Utsjoelle hautaamaan äitiään, mutta joutuukin keskelle rikosvyyhtiä. Sarjan pääosanäyttelijöiksi oli kiinnitetty Kai Vaine, Armi Toivanen ja Kari Väänänen. Muissa rooleissa olisivat esiintyneet Tiina Pirhonen, Ilkka Heiskanen, Janne Kataja, Matti Onnismaa ja Hildá Länsman. Sarjaa ohjasivat Akseli Tuomivaara ja Lauri Haukkamaa. Käsikirjoitus oli Lassi Vierikon ja Petja Lähteen.

*Kaamoksen* kokonaisbudjetti oli yli kaksi miljoonaa euroa. Nelosen silloinen kotimaisten ohjelmien päällikkö Unne Sormunen kertoi marraskuussa 2018 sarjan julkistuksen yhteydessä, sen olevan jaksokohtaiselta panostukseltaan yhtiön suurimpia tuotantoja. Sarjan rahoituksesta vastasivat Nelosen lisäksi kansainvälinen myyntiagentti DRG ja suomalainen yksityinen rahasto.

## Tuotannon vaikeudet
Sarjan kuvaukset alkoivat Utsjoella tammikuussa 2019. Kuvaukset ehtivät kestää viisi viikkoa ennen kuin tuotantoyhtiö Mogul Movies keskeytti ne. Tuotantoyhtiöllä oli maksamattomia palkkoja ja laskuja Suomen Kuvalehden mukaan yli 100&nbsp;000 euron arvosta. Tuottajana toimineen Markos Annalan mukaan suunnitelmissa ei ollut osattu varautua arktisten kuvausolosuhteiden tuomiin haasteisiin. Tuotannon kaatumiseen vaikutti tuottajan mukaan myös ulkomaalaisen rahoittajan vetäytyminen projektista kesken kaiken.

Sarjan suomalais-latvialaiseen tuotantotiimiin kuului 55 henkeä. Utsjoelle sijoittuneet kohtaukset saatiin kuvattua, mutta seuraavaksi suunnitellut studiokuvaukset Helsingissä eivät koskaan alkaneet.

Kesäkuussa 2019 sarjan tuotantoyhtiönä toiminutta Mogul Moviesia haettiin konkurssiin maksamattomien verojen vuoksi. Samaan aikaan tuotantoyhtiöllä oli maksamattomia laskuja jo yli 225&nbsp;000 euron edestä sekä lukuisia maksuhäiriöitä ja luottotietomerkintöjä.

## Lähteet
Kirkonmäen hautausmaa (Kempele)

**Kirkonmäen hautausmaa** eli **Kempeleen vanha hautausmaa** on toinen Kempeleessä sijaitsevista hautausmaista. Se sijaitsee Kempeleen keskustaajamassa vanhan kirkon ja Pyhän kolminaisuuden kirkon välissä. Hautausmaan alue on yksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Kaikkiaan hautausmaalla on yhteensä 1&nbsp;500 hautapaikkaa.

Hautausmaan vanhimmat haudat ovat 1700-luvun loppupuolelta. Vanhempia hautoja on vanhan kirkon alla olevissa hautaholveissa. Nykyään Kempeleessä tehtävät hautaukset tehdään keskustaajaman itäpuolella sijaitsevalle Kokkokankaan hautausmaalle. 

Hautausmaan läheisyydessä sijaitsee myös sankarihauta-alue, jonka on suunnitellut Ilmari Wirkkala vuonna 1947. Vuosien 1939–1945 sankarihautamerkki paljastettiin 31. elokuuta 1952, jonka on suunnitellut Martti Tarvainen. Sen pääaiheena on Vehmaan graniitista tehty iso risti, johon on kaiverrettu vuodet sekä teksti. Yksittäisten sankarivainajien muistomerkit on myös tehty graniitista. Luonnonkivilohkareista kootun matalan muurin sisäpuolella on
lisäksi kolmelle vuoden 1918 vapaussoturille pystytetty vanhempi muistokivi.

Viime vuosina hautausmaa-alueen puuston kuntoa on kartoitettu, ja sen perusteella on tehty ensimmäisen vaiheen puukaadot. Vanhan kirkon ja kellotapulin näkyvyyttä eri ilmansuuntiin tullaan tulevaisuudessa parantamaan kirkon alueeseen liittyvän aluesuunnittelutoteutuksen yhteydessä.

## Lähteet
Tuija Långholm

**Tuija Långholm**, entinen **Tuija Teiska**, (s. 15. lokakuuta 1985 Kajaani) on suomalainen nykytaiteilija. Hänen tuotantoonsa lukeutuu tekstiiliteoksia, veistoksia, installaatioita, piirustuksia ja performansseja. Lisäksi hän on tehnyt julkisen taideteoksen Kajaanin Keskussairaalaan akuuttigeriatrian osastolle vuonna 2019. Långholmille on myönnetty useita apurahoja ja palkintoja hänen työstään kuvataiteilijana. Suomen Taideyhdistys myönsi hänelle nuorten taiteilijoiden apurahan 2018.

Tuija Långholm valmistui kuvataiteen maisteriksi Taideyliopiston kuvataideakatemiasta 2016 Helsingissä ja kuvataiteilijaksi Imatran Taidekoulusta, Saimaan Ammattikorkeakoulusta 2009.

## Taiteellinen toiminta
Långholmin taideteoksia on ollut esillä useissa eri taiteen konteksteissa. Teoksia on ollut nähtävissä niin nykytaiteen näyttelyissä, feminististä taidetta käsittävissä näyttelyissä kuin tekstiilitaidenäyttelyissä.

Voima-lehdessä vuonna 2011 Erkki Pirtola vertasi silloisen Teiskan teoksia Judith Scottin outsider-taiteeseen. Teokset saivat Pirtolalta nimityksen ”rättiperheet”. ”Rättiperheet” ovat olleet esillä ITE-taiteen näyttelyissä. Långholm toteutti neljä ”rättiperhettä” kunnes loukkaantui 2012 auto-onnettomuudessa. Onnettomuuden jälkeen taiteilija kiinnostui performanssitaiteesta. Ensimmäinen performanssi Nutshell valmistui vuosi onnettomuuden jälkeen 2013, ja videodokumentaatio performanssista on ollut esillä Tukholman Nykytaiteen messuilla: Supermarket-Stockholmissa, Independent Art Fairissa 2013 Tukholmassa sekä 2016 Haenggungjae Galleryssä Suwon Etelä-Koreassa ja Näkyväksi neulottu -näyttelyssä 2016 Keravan Taidemuseossa.

## Kokoelmissa
* Kajaanin Taidemuseon kokoelman
* Valtion taidekokoelmat
* Tampereen Taidemuseon kokoelmat
* Aineen Taidemuseon kokoelmat
* Joensuun taidemuseon kokoelmat
* Saastamoisen säätiö - Emma modernin taiteen museo kokoelmat
* Ateneum Taidemuseon Taidekokoelmat yhteisötaideteos Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö sekä yksityisistä taidekokoelmat

## Lähteet
Johannes Pløger

**Johannes Theodor Louis Plöger** (tunnettu myös nimellä **Johannes Pløger**, 3. huhtikuuta 1922 Fredriksberg – 4. helmikuuta 1991 Fredriksberg) oli tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti.

Pløger pelasi Tanskan miesten maajoukkueessa vuosina 1940–1948 21 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia. Hän voitti Tanskan kokoonpanossa olympiapronssia Lontoossa 1948. Seurajoukkuetasolla Pløger edusti toisen maailmansodan aikoihin Boldklubben Fremiä, minkä jälkeen hän pelasi Italiassa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Långträsk (Hammarland)

**Långträsk** on järvi Hammarlandissa Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 37,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kymmenen kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Långträsk on etelä–pohjoissuuntaisesti pitkänomainen. Altaan pituus etelästä pohjoiseen on kaksi kilometriä, suurin leveys lännestä itään on 330 metriä. Saaria ei ole. Järveen kuuluu myös pieni soistunut vesialue pääaltaan luoteispuolella. Soistuneelta vesialueelta lähtee laskuoja Strumpoström pohjoiseen kohti Västmyra träskiä, joka laskee Korsbroströmmeniä pitkin mereen.

Päätie 1 on rakennettu aivan Långträskin itärantaa pitkin. Itäinen ranta on osin jyrkähkö, tie kulkee rannan ja 20 metrin korkeuskäyrän välistä. Enimmillään itäisen rannan metsämaat kohoavat noin 50 metriä merenpinnan yläpuolelle. Länsiranta on alavampaa. Aivan järven rannalla ei ole peltomaata.

Långträsk (82.A36.1.003) kuuluu vesistöalueeseen 82.036A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Alueeseen 82.036A kuuluu Långträskin ohella Västmyra träsk ja Tjärnaträsk.

Långträsk on toiseksi laajin Hammarlandin kahdestatoista järvestä. Laajin on Vargsundet.

## Lähteet
Galli (täsmennyssivu)

**Galli** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Galli, nykyään kadonnut kelttiläinen kieli

## Sukunimi
* Galli Bibiena, 1700-luvulla vaikuttanut italialainen taiteilijaperhe
** Antonio Galli da Bibiena (1697/1698–1774), Galli-arkkitehtisukuun kuulunut barokkikauden italialainen arkkitehti, kuvataiteilija ja sisustussuunnittelija
* Amelita Galli-Curci (1882–1963), italialaissyntyinen, yhdysvaltalaistunut oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.
* Aurora Galli (s. 1996), italialainen jalkapalloilija
* Gianna Galli (1935–2010), italialainen oopperalaulaja, äänityypiltään lyyrinen sopraano
* Gianluigi Galli (s. 1973), italialainen entinen ralliautoilija
* Giovanni Galli (s. 1958), italialainen jalkapalloilija
* Nanni Galli, (1940–2019), italialainen F1-kuljettaja 
* Maurizio Galli (1936–2008), italialainen roomalaiskatolinen piispa
Lönnhammarinjärvi

**Lönnhammarinjärvi** () on lievästi rehevä järvi Lohjan lounaisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,3 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 25 kilometriä länsilounaaseen.

## Maantiede
Lönnhammarinjärven pituus lounaasta koilliseen on kilometrin, leveys on noin puolet pituudesta. Saaria ei ole. Järven pohjois- ja itärannalla avautuu kulttuurimaisema, eteläinen ja läntinen ranta on metsämaata. Lännessä sijaitsee Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Seljänalanen. Järvien välisen kannaksen kautta Lönnhammarinjärven rantaa mukaillen kulkee seututie 104. Lönnhammarinjärven koillisrannalta lähtee laskuoja Myllyjärveen, joka sijaitsee puolisen kilometriä kaakkoon. Lönnhammarinjärven lounaispuolella sijaitsee Ekhammarsjön ja eteläpuolella Umpilammi.

Lönnhammarinjärvi (23.014.1.004) kuuluu Krabbäckenin valuma-alueeseen (23.014), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Karjaanjoen alaosan alue (23.01). Lönnhammarinjärvi on Krabbäckenin alueen laajin järvi, sitä seuraavat Pohkia ja Tulijärvi.

## Lähteet
Henrik Larsson (yleisurheilija)

**Henrik Roger Larsson** (s. 30. syyskuuta 1999 Ruotsi) on ruotsalainen pikajuoksija, joka kilpailee 100 ja 200 metrillä.

## Ura
Henrik Larsson saavutti jo juniorivuosinaan menestystä voittaessaan vuonna 2015 Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Georgian Tbilisissä 100 metrin juoksun. Hän saavutti 2016 samalla matkalla hopeaa alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Vuonna 2019 hän voitti 100 metrillä alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuden Gävlessä. Seuraavissa kisoissa Tallinnassa vuonna 2021 hän oli samalla matkalla hopealla.

Larssson saavutti Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023 pronssia 60 metrillä Ruotsin ennätysajalla 6,53. Saman vuoden Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän karsiutui 100 metrin välierissä. Hän sijoittui 2024 Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa 60 metrillä viidenneksi ajalla 6,56. Saman vuoden Rooman EM-kilpailuissa hän oli 100 metrillä neljäs ajalla 10,16. Pariisin olympialaisissa hän karsiutui 100 metrin alkuerissä. Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 hän kirkasti pronssinsa hopeaksi 60 metrillä uudella Ruotsin ennätysajalla 6,52. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän karsiutui 200 metrin välierissä ja 100 metrillä alkuerissä.

Larsson on voittanut Ruotsin mestaruuden ulkoradoilla 100 metrillä vuosina 2018–2025 ja 200 metrillä 2017, 2019, 2021, 2023, 2024 ja 2025 sekä sisäradoilla 60 metrillä 2019 ja 2022–2025. Hän juoksi 100 metrin Ruotsin ennätyksen 10,13 Söderhamnissa heinäkuussa 2023 ja 10,08 Grazissa toukokuussa 2024. 200 metrillä hän juoksi Ruotsin ennätyksen 20,32 Tokion MM-kilpailujen 2025 välierässä.

## Henkilökohtaiset ennätykset

### Ulkoradat

### Sisäradat

## Lähteet
Konneveden kirjasto

**Konneveden kunnankirjasto** on Konneveden kirkonkylän taajamassa toimiva yleinen kirjasto. Se on vuodesta 2014 lähtien kuulunut osana Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin.

Aiemmin kunnankirjaston omiin palveluihin kuului myös syrjäkyliä kiertävä kirjastoauto.

## Lähteet
Joona Kinnunen

**Joona Kinnunen** (s. 22. marraskuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. Kinnunen edustaa Superpesiksessä pelaavaa Sotkamon Jymyä. Kinnusen kasvattajaseura on Haapajärven Pesä-Kiilat. Hän pelaa etenijäjokerina.  Kinnunen on pelannut urallaan kaksi Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on kerännyt neljä kärkilyöntiä.  Tilastot päivitetty 10. heinäkuuta 2021.

## Lähteet
Jalkapallon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2003

**Jalkapallon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2003** olivat 14. nuorten maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pelattiin Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa 27. marraskuuta – 19. joulukuuta.

Turnaukseen osallistui 24 joukkuetta, jotka pelasivat ensin kuudessa neljän joukkueen alkulohkossa. Jatkoon pääsivät kunkin lohkon kaksi parasta sekä neljä parasta lohkokolmosta, ja tämän jälkeen jatkettiin cup-systeemillä.

Mestaruuden voitti Brasilia. Se voitti Abu Dhabissa pelatussa loppuottelussa Espanjan 1–0. Loppuottelun ainoan maalin teki Fernandinho. Pronssille sijoittui Kolumbia, joka voitti pronssiottelussa Argentiinan 2–1.

## Lähteet
Jalkapallon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2005

**Jalkapallon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2005** olivat 15. nuorten maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pelattiin Alankomaissa 10. kesäkuuta – 2. heinäkuuta.

Turnaukseen osallistui 24 joukkuetta, jotka pelasivat ensin kuudessa neljän joukkueen alkulohkossa. Jatkoon pääsivät kunkin lohkon kaksi parasta sekä neljä parasta lohkokolmosta, ja tämän jälkeen jatkettiin cup-systeemillä.

Mestaruuden voitti Argentiina. Se voitti Utrechtissa pelatussa loppuottelussa Nigerian 2–1. Loppuottelussa Argentiinan molemmat maalit teki rangaistuspotkusta Lionel Messi. Pronssille sijoittui Brasilia, joka voitti pronssiottelussa Marokon 2–1.

## Lähteet
Roberto Hernández

**Roberto Hernández Prendes** (6. maaliskuuta 1967 Florida – 5. heinäkuuta 2021 Havanna) oli kuubalainen 400 metrillä ja 4×400 metrin viestissä menestynyt pikajuoksija ja olympiamitalisti.

Hernández juoksi 400 metriä parhaimmillaan vuonna 1990 aikaan 44,14 sekuntia. Hän saavutti 4×400 metrin viestissä olympiahopeaa Barcelonassa 1992 ja MM-pronssia Roomassa 1987. 400 metrillä hän saavutti sisäratojen MM-hopeaa Indianapolisissa 1987 ja sijoittui Barcelonan kesäolympialaisissa viidenneksi ja vuoden 1991 MM-kilpailuissa neljänneksi. Ateenassa 1986 hän juoksi 400 metrillä alle 20-vuotiaiden MM-hopealle. Hernández kilpaili Kuuban viestijoukkueessa myös Atlantan kesäolympialaisissa 1996. Alueellisista kilpailuista hän voitti useita mitaleja. Hernández kärsi viimeisinä elinkuukausinaan terveysongelmista ja kuoli havannalaisessa sairaalassa 54-vuotiaana 5. heinäkuuta 2021.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Tantaalipentafluoridi

**Tantaalipentafluoridi** (TaF5) eli **tantaali(V)fluoridi** on tantaalin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä ja erikoislasien valmistukseen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa tantaalipentafluoridi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen ja muistuttaa niobiumpentafluoridin rakennetta. Aine liukenee veteen ja etanoliin. Tantaalipentafluoridi on Lewis-happo ja reagoi useiden Lewis-emästen kanssa komplekseiksi esimerkiksi fluoridi-ionien kanssa muodostaen heksafluorotantalaatti(V)ionin ([TaF6]-).   

## Valmistus ja käyttö
Tantaalipentafluoridia voidaan valmistaa usealla tavalla. Käytettyjä  ovat esimerkiksi tantaalin ja fluorin reaktio sekä tantaalipentoksidin tai tantaalipentakloridi ja vetyfluoridin väliset reaktiot.
: 2 Ta + 5 F2 → 2 TaF5
: Ta2O5 + 10 HF → 2 TaF5 + 5 H2O
:TaCl5 + 5 HF → TaF5 + 5 HCl

Tantaalipentafluoridin ja vetyfluoridin seosta käytetään katalyyttinä isomeroitaessa öljynjalostuksen tuotteina muodostuvia hiilivetyjä ja fluorauksissa. Sitä käytetään myös fluoridilasien ja optisten kuitujen valmistukseen.

## Lähteet
Neiti Fisher nuoremman tutkimukset

**Neiti Fisher nuoremman tutkimukset** () on australialainen televisiosarja. Se on spin-off televisiosarjalle *[[Neiti Fisherin etsivätoimisto]]*, jonka päähenkilö oli yksityisetsivä Phryne Fisher; spin-offin päähenkilönä on Phrynen sisarpuolen tytär Peregrine, joka on perinyt tätinsä pelottoman luonteen ja terävän vaiston. Phryne itse on kadonnut viidakkoon myöhempien aikojen viimeisellä työtehtävällään. Peregrine Fisher pääsee osaksi Seikkailijattarien klubia, jonka jäsen hänen tätinsä aikanaan oli, ja ratkoo murhamysteerejä 1960-luvun Melbournessa.

Sarjan pilottijakso julkaistiin 21. helmikuuta 2019, ja sitä on tehty kaksi tuotantokautta.

## Näyttelijät

## Juoni
Phryne Fisherin lentokone putosi vuosi ennen sarjan tapahtumia Papua-Uuden-Guinean viidakkoon. Hän selvisi lento-onnettomuudesta hengissä, mutta katosi mutavyöryssä. Poliisi on jo lopettanut etsinnät, mutta paikallinen heimo jatkaa edelleen neiti Fisherin etsimistä. Phryne Fisher kuului Seikkailijattarien klubiin, jossa on mukana vain urallaan menestyneitä naisia, poikkeuksena klubin johtajan Birdie Birnsiden veli. Klubilaiset miettivät, miten he voisivat korvata neiti Fisherin kaltaisen etsivän. Tällöin paikalle saapuu Phrynen sisarpuolen tytär Peregrine Fisher, jolle Phryne on jättänyt perinnöksi talonsa ja autonsa. Phryne ei ollut tiennyt sisarpuolestaan mitään, ennen kuin hänen isänsä paljasti asian kuolinvuoteellaan. Phryne ei ehtinyt löytää sisarpuoltaan ennen tämän kuolemaa, mutta katoamisen jälkeen hänen perintönsä meni lähimmälle omaiselle, eli sisarentyttärelle, jota hän ei koskaan tavannut. Peregrine ei myöskään tiennyt tädistään ennen kuin sai tiedon perinnöstä.

Sarjan alussa Peregrine Fisher etsii vielä suuntaa elämälleen eikä ole pärjännyt missään aiemmissa töissään, kunnes pääsee Seikkailijattarien klubiin ja alkaa työskennellä etsivänä tätinsä tavoin. Peregrine on perinyt monia piirteitä tädiltään, kuten rajattoman uteliaisuuden ja terävät aistit. Peregrinen apuna murhatutkimuksissa on poliisilaitoksen ylikonstaapeli James Steed, jonka kanssa hänellä on myös romanttista vipinää. Ensimmäisen kauden avausjaksossa Peregrine ja Seikkailijattarien klubi saavat vastaansa korruptoituneen ylikomisario Percy Sparrow’n.

## Lähteet
Iivari Vihanto

**Iivari Vihanto** (s. 25. syyskuuta 2003) on suomalainen pesäpalloilija. Vihanto edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Sotkamon Jymyä. Hän pelaa sisäpelissä etenijänä tai vaihtajana ja ulkokentällä kopparina. Vihannolla on sopimus Jymyn kanssa kauden 2026 loppuun ja optio kaudesta 2027. Vihanto on valittu miesten Itä-Länsi-otteluun kahdesti; vuosina 2023 ja 2024. Vihanto on pelannut urallaan 98 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt 3+7=10 juoksua, tuonut 86 juoksua ja kerännyt 305 kärkilyöntiä. Vihanto on pelannut 28 ylempien pudotuspelien ottelua, joissa hän on lyönyt 0+2=2 juoksua, tuonut 30 juoksua ja kerännyt 111 kärkilyöntiä.  Tilastot päivitetty 17.11.2024

Itä-Länsi-ottelun tähtien kisassa Vihanto on vastannut kovimmasta tuloksesta heiton kovuudessa. Vuoden 2023 tähtien kisassa hän heitti palloa tutkaan 161,5 km/h, joka on samalla kaikkien aikojen kovin mitattu heitto Miesten Superpesiksessä. Aikaisempaa ennätystä piti hallussaan baseballin pariin siirtynyt Konsta Kurikka 159 km/h tuloksella. Kausilla 2023 ja 2024 Vihanto saavutti Sotkamon Jymyn joukkueessa SM-kultaa. Kaudella 2025 hän saavutti Jymyn joukkueessa SM-hopeaa.  Hänet valittiin kaudella 2024 Vuoden pesäpalloilijaksi.

## Lähteet
Adrian Metcalfe

**Adrian Peter Metcalfe** (2. maaliskuuta 1942 Bradford – 2. heinäkuuta 2021) oli brittiläinen pikajuoksija ja olympiamitalisti.

Metcalfe saavutti 4 × 400 metrin viestissä olympiahopeaa Tokiossa 1964 ja EM-hopeaa Belgradissa 1962. Hän kuoli 79-vuotiaana 2. heinäkuuta 2021.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Fernando Namora

**Fernando Namora** (1919 Condeixa, Portugali – 1989 Lissabon, Portugali) oli portugalilainen kirjailija, taidemaalari ja lääkäri.  Hänen tuotantoonsa kuuluu romaaneja, runoja ja näytelmiä. Hän aloitti runoilijana.

Namora oli portugalilaisen neorealismin ensimmäisiä kirjailijoita. Hänen teoksensa *Retalhos da Vida de um Médico* ( 2 osaa, 1949, 1963) aiheena on maaseutu ja työ maalaislääkärinä. Myöhemmin kirjoissa paneudutaan elämään kaupungissa. Neorealismin merkittävimpiin kuuluu hänen teoksensa *Sunnuntaina iltapäivällä* (1961).

## Suomennetut teokset
* *Sunnuntaina, iltapäivällä* (*Domingo a tarde*), suom. Leila Ponkala, Otava 1980  
* *Hyvä ja paha kylvö* (*O trigo e o joio*, 1954), suom. Hilkka Mäki, Otava 1984 Otavan kirjasto: 22 
* *Ikävän joki* (*O rio triste*), suom. Hilkka Mäki, Otava 1989 Otavan kirjasto: 79 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Atsushi Nakajima

**Atsushi Nakajima** (1909 Tokio, Japani – 1942) oli japanilainen kirjailija. Hän valmistui Tokion yliopistosta 1933 pääaineena Japanin kirjallisuus. Sen jälkeen hän opetti äidinkieltä ja englantia. Kirjailijana hän julkaisi ensimmäisen kerran kuolinvuonnaan 1942. Julkaisut olivat hänen aiemmin lehtiin kirjoittamiaan kertomuksia ja novelleja. Osa tuotannosta tuli julki vasta hänen kuolemansa jälkeen. Hän poti astmaa ja kuoli keuhkokuumeeseen.

## Suomennettu tuotanto
* Mestari, novelli (Meijinden, 1942), teoksessa *Shōsetsu: japanilaisia kertojia*, toim. Veikko Polameri, Otava 1983 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Löfvenin III hallitus

**Löfvenin III hallitus** () oli Ruotsin hallitus, joka astui virkaan 9. heinäkuuta 2021 ja erosi 30. marraskuuta 2021. Pääministeri Stefan Löfvenin johtama vähemmistöhallitus muodostui sosiaalidemokraateista ja ympäristöpuolueesta, mutta se nautti parlamentaarista tukea myös vasemmistopuolueelta ja keskustapuolueelta. Hallitus erosi Löfvenin jätettyä vapaaehtoisesti tehtävänsä sosiaalidemokraattien puheenjohtajana 30. marraskuuta 2021, jolloin Magdalena Anderssonista tuli pääministeri.

## Hallituksen kokoonpano

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ruotsin hallituksen sivusto