open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Klemetz

**David Nathanael Klemets (Klemetz)** (5. marraskuuta 1921 Maksamaa – 17. syyskuuta 1983 Helsinki) oli suomenruotsalainen helluntailainen pastori, opettaja, evankelista ja julkaisija. Klemetz oli suomenruotsalaisen helluntailaisuuden ja vapaakirkollisuuden pitkäaikainen johtohahmo. Klemetz toimi ensin evankelistana Vaasan saaristossa ja Koivulahden alueen helluntaiseurakuntien johtajana. Vuonna 1951 Klemetzistä tuli Helsingin Filadelfia-seurakunnan johtaja, missä hän toimi aina kuolemaansa asti.

Klemetziä on kuvattu intohimoisena evankelistana. Klemetz toimi usein raamatunopettajana ja teki puhujamatkoja konferensseihin Ruotsiin. Klemetz toimi *[[Korsets Budskap]]in* päätoimittajana yli 30 vuoden ajan. Pääosin hänen kirjoituksensa keskittyivät opetukseen ja sieluunhoitoon, mutta toisinaan hän otti kantaa kärkevästi. Klemetz teki aktiivista työtä KB:n levikin eteen suomenruotsalaisella alueella.

Vuonna 1967 Klemetz julkaisi kirjan *Framtid och hopp*. Osia kirjasta levitettiin laajasti Suomessa ja Ruotsissa. Klemetz kuoli vuonna 1983 sydänkohtaukseen.

Klemetz kuoli vuonna 1983. Hänet on haudattu Helsingissä Malmin hautausmaalle.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alfons Andström

**Alfons Andström** (1901 Hanko – 27. syyskuuta 1975 Uppsala, Ruotsi) oli suomenruotsalainen helluntailainen evankelista ja pastori. Andströmiä on kuvattu yhdeksi helluntailiikkeen värikkäimmistä julistajista. Andström syntyi Hangossa, mutta vietti nuoruutensa Helsingissä. Andström koki hengellisen heräämisen Andreaskyrkanilla Frank Mangsin kokouksessa.

Uskostaan huolimatta Andström koki uskonkriisiä. Jonkin ajan kuluttua Andström jätti Andreaskyrkanin ja liittyi Helsingin Filadelfia-seurakuntaan. Filadelfiassa Andström palkattiin välittömästi Anton William Rosenbergin työntekijäksi. Andström oli 1930-luvulla yhdessä Lars-Eric Bergsténin kanssa aloitteentekijä nuorten raamattuviikkojen perustamisessa. Andström piti vuosina 1936–1937, yhdessä Bergsténin ja Hilding Söderholmin kanssa, useita herätyssarjoja Pohjanmaalla ja Uudellamaalla. Andströmin kokouksissa monet tulivat uskoon.

Andström toimi saarnaajana Helsingissä sekä seurakunnan johtajana Pietarsaaressa, Vaasassa ja Tammisaaressa. 1960-luvulla Andström muutti Ruotsiin, jossa hän toimi johtajana ensin Uumajan helluntaiseurakunnassa ja myöhemmin useissa muissa paikoissa. Andström kuoli Uppsalassa 74-vuotiaana.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Meduusapuu

**Meduusapuu** (*Medusagyne oppositifolia*) on Seychelleillä kasvava harvinainen puulaji. Se on noin kymmenen metrin korkuiseksi kasvava pieni puu. Sen hedelmät koostuvat säteittäin kasvavista, siivellisistä, tuulilevitteisistä osahedelmistä. Laji on morfologisesti hyvin poikkeava, ja sen sukulaissuhteiden selvittäminen on päätynyt 2010-luvun lopussa sijoittamaan sen omaan alaheimoonsa mikinpensaskasvien heimossa. Laji on siirretty mikinpensaskasveihin vasta viimeksi julkaistussa eli APG IV -luokittelujärjestelmässä. Aiemmissa luokitteluissa laji on ollut yksinään erillisessä heimossa tai lahkossa. Meduusapuu esiintyy luonnonvaraisena pienellä alueella Seychellien suurimmalla saarella Mahélla ja sitä on ollut 2000-luvun alussa jäljellä alle 90 yksilöä. Se kasvaa saaren graniittikallion paljastumilla 150–500 metrin korkeudella. Meduusapuu luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Medusagyne oppositifolia''
Lummepioni

**Lummepioni** (*Paeonia emodi*) on pionikasvien (Paeoniaceae) heimoon, pionien (*Paeonia*) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Se voi kasvaa noin 1–1,5 metriä korkeaksi ja saavuttaa täyden korkeutensa 2–5 vuoden ikäisenä. Lummepioni on mättäänä kasvava ruohovartinen pionilaji, jolla on tummanvihreät ja liuskoittuneet lehdet. Kukat ovat 8–12 cm leveitä ja väriltään valkoisia. Kukkien keskellä on kullankeltaiset heteet.

Lummepioni on kotoisin Afganistanista sekä Intian ja Pakistanin pohjoisosista, mutta sitä kasvatetaan myös koristekasvina. Puutarhassa lummepioni sopii kasvatettavaksi suojaiseen paikkaan täyteen auringon valoon tai puolivarjoon. Lummepioni kasvaa parhaiten syvässä, ravinteikkaassa ja runsashumuksisessa maaperässä, joka on kostea, mutta hyvin vettä läpäisevä.

## Lähteet
* RHS Gardening: ''Paeonia emodi'' 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Paeonia emodi'' 
* Flora of China: ''Paeonia emodi'' 
* The Peony Society: ''Paeonia emodi''
Cadillac Cimarron

**Cadillac Cimarron** on Cadillacin vuosina 1982-1988 valmistama kompakti luksusauto. Auto suunniteltiin kilpailemaan samankokoisten Eurooppalaisten premium sedanien kanssa, kuten Audi 5000, BMW 320i, Volvo GLE, ja Saab 900S. Se perustui Chevrolet Cavalier:iin.

Cimarron oli ensimmäinen nelisylinterisellä moottorilla varustettu Cadillac vuoden 1914 Cadillac Model Thirty -mallin jälkeen sekä ensimmäinen manuaalilla tarjottu auto 1950-luvun jälkeen. Autoa pidetään Cadillacin yhtenä huonoimpana autona.

## Lähteet
Ruoho laulaa

**Ruoho laulaa** (*The Grass Is Singing / Killing Heat*) on ruotsalais-sambialais-brittiläinen, Michael Raeburnin ohjaama englanninkielinen draamaelokuva vuodelta 1981. Se perustuu Doris Lessingin läpimurtoromaaniin ja kertoo valkoisesta viljelijäpariskunnasta 1950-luvulla apartheidin sävyttämässä Etelä-Afrikassa. Pääosia näyttelevät John Thaw ja Karen Black.

*Helsingin Sanomien* Mikael Fräntin mielestä avioliittotarina jää tavanomaiseksi ja vivahteettomaksi. Romaanissa sympaattiseksi kuvattu tilan emäntä Mary Turner on elokuvassa Fräntin mielestä muuttunut kopeaksi ja määräileväksi, eikä mustan palvelijamiehen aikaansaama kolmiodraama tule esille yhtä hyvin kuin romaanissa. Bille Augustin kuvaustyö on Fräntistä välillä melkein liiankin kaunista.

## Lähteet
Mauno Koiviston synnyinkoti

**Mauno Koiviston synnyinkoti** on Turussa Piispankadun ja Tehtaankadun kulmassa osoitteessa Piispankatu 4 sijaitseva asuinrakennus, jossa Suomen tasavallan presidentti Mauno Koivisto syntyi 25. marraskuuta 1923.

Vuonna 1984 Turun kaupunginvaltuusto päätti, että rakennus luovutetaan Turun yliopistolle käytettäväksi yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan hallinnassa olevana tutkijankammiona. Tutkijankammion nimi on Manun kammari ja se on tarkoitettu yliopiston yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa (tai -alalla) tai Åbo Akademissa yhteiskuntatieteellisellä alalla päätoimisesti jatkotutkintoja harjoittavalle, lisensiaatintutkimusta tai väitöskirjaa tekevälle opiskelijalle.

Rakennuksen seinään on ehdotettu muistolaattaa.

## Lähteet
Komeaonnenpensas

**Komeaonnenpensas** (*Forsythia* × *intermedia*) on onnenpensaisiin ja oliivipuukasveihin kuuluva koristepensaana viljelty risteymälaji. Se on Kiinassa kasvavien lajien riippaonnenpensaan (*Forsythia suspensa*) ja törmäonnenpensaan (*Forsythia viridissima*) risteymä.

Komeaonnenpensas kasvaa yhdestä kolmeen metriä korkeaksi. Pensaan oksat ovat pystykasvuiset-kaarevat ja ryhmyiset. Laji kukkii keväällä lehdettömänä runsain kirkkaankeltaisin kukin. Kukat ovat kooltaan 2–3,5 senttimetriä. Lehdet ovat soikeita, 8–12 cm pitkiä, ohuita, epäsäännöllisen hammaslaitaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Komeaonnenpensas – ''Forsythia'' ×''intermedia''
Ulla-Kirsikka Vainio

**Ulla-Kirsikka Vainio** (s. 1971/1972 Rovaniemi) on suomalainen virkamies, joka on toiminut Rovaniemen kaupunginjohtajana vuodesta 2020 lähtien. Hänet valittiin tehtävään joulukuussa 2019.

Vainiolla on yrittäjätausta, ja hän perusti ensimmäisen yrityksensä parikymppisenä. Hän on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri ja rakennusarkkitehti.

Lokakuussa 2019 Rovaniemen kaupunginjohtajan tehtävää haki 22 henkilöä, joiden joukosta Vainio valittiin suljetulla lippuäänestyksellä kuuden vuoden määräajaksi äänin 35–16 joulukuussa 2019. Hänen vastaehdokkaakseen nousi Iin kunnanjohtaja Ari Alatossava. Vainio työskenteli nimityksen saadessaan Porin ympäristö- ja lupapalvelujen toimialajohtajana. Hän asui Tampereella, josta palasi perheineen synnyinkaupunkiinsa Rovaniemelle keväällä 2020. Hänellä on puoliso ja kolme lasta. Vainion edeltäjä Esko Lotvonen jäi eläkkeelle syyskuussa 2020; tavoitteeksi olikin otettu lähtevän ja tulevan johtajan mahdollisuus työskennellä jonkin aikaa samanaikaisesti.

Vainio koki uutena kaupunginjohtajana muutosten tekemisen Rovaniemen taloudellisessa tilanteessa välttämättömäksi. Tilintarkastaja ja tarkastuslautakunta katsoivat Vainion ylittäneen toimivaltuutensa kaupungin sijoitusten kotiuttamisessa ja neuvontapalveluiden ostossa, mutta hänelle myönnettiin vuonna 2021 Rovaniemen kaupunginvaltuuston taholta vastuuvapaus vuodelta 2020 äänin 28–20. Hänelle oli esitetty tilintarkastuskertomuksessa sekä toimivaltuuksiin että hankintoihin liittyvää muistutusta. Vainio kertoi pyrkineensä korjaamaan Rovaniemen sijoitustoiminnan puutteita.

Vainio haki jatkokautta kaupunginjohtajan virkaan määräaikaisen virkakautensa päättyessä mutta ei tullut valituksi. Hänen seuraajakseen valittiin Varkauden kaupunginjohtajana toimiva Joonas Hänninen, joka aloittaa Rovaniemen kaupunginjohtajan virassa syyskuussa 2026.

## Lähteet
Japaninstoraksi

**Japaninstoraksi** (*Styrax japonicus*) on storaksikasvien (Styracaceae) heimoon, storaksien (*Styrax*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu, jolla on pyöreä latvus. Japaninstoraksi kasvaa tavallisesti noin 6–9 metriä korkeaksi sekä yhtä leveäksi, mutta voi toisinaan kasvaa jopa noin 15 metriä korkeaksi. Vanhempien oksien harmaa kuori hilseilee paljastaen kuoren oranssin sisäkerroksen. Lehdet ovat soikeita ja enintään noin 8 cm pitkiä. Kukat ovat halkaisijaltaan noin 2 cm, nuokkuvia, viisiterälehtisiä, muodoltaan kellomaisia ja väriltään valkoisia. Japaninstoraksi kukkii touko–kesäkuussa. Kukinnan jälkeen kukat muuttuvat vihreänruskeiksi, oliivinmallisiksi hedelmiksi, jotka voivat pysyä puussa myöhään syksyyn. Syksyllä puun lehdet voivat muuttua keltaisiksi tai punertaviksi.

Koristekasvina japaninstoraksi kasvaa parhaiten runsasravinteisessa, happamassa sekä keskikosteassa, mutta hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Styrax japonicus'' 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Japaninstoraksi (''Styrax japonicus'')
* Trees and Shrubs Online: ''Styrax japonicus'' 
* UniProt: Taxonomy – ''Styrax japonicus'' (Japanese snowbell) 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Styrax japonicus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Styrax japonicus'' 
* Flora of China: ''Styrax japonicus''
Lana Pudar

**Lana Pudar** (s. 19. tammikuuta 2006 Mostar, Hertsegovina) on bosniahertsegovinalainen uimari. Hän edustaa mostarilaista Orka Swim Clubia.

Pudar saavutti nuorten EM-kilpailuissa 2021 kultaa 100 metrin perhosuinnissa ajalla 57,56 sekä hopeaa 50 ja 200 metrin perhosuinneissa. Samana vuonna järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui 100 metrin perhosuinnissa 19:nneksi. Kazanin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2021 hän oli 200 metrin perhosuinnissa viides ja 100 metrin perhosuinnissa kuudes. Saman vuoden Abu Dhabin lyhyen radan MM-kilpailuissa hän saavutti 200 metrin perhosuinnissa pronssia ajalla 2.04,88. Kyseessä oli Bosnia ja Hertsegovinan ensimmäinen uinnin aikuisten sarjan arvokisamitali. Samojen kisojen 100 metrin perhosuinnissa hän oli seitsemäs.

Pudar sijoittui Budapestin MM-kilpailuissa 2022 kuudenneksi 200 metrin perhosuinnissa ja kahdeksanneksi 100 metrin perhosuinnissa. Saman kesän nuorten EM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 50 ja 200 metrin perhosuinnissa sekä hopeaa 100 metrin perhosuinnissa. Kuukautta myöhemmin hän voitti Roomassa Euroopan-mestaruuden 200 metrin perhosuinnissa ajalla 2.06,81 ja sai 100 metrin perhosuinnissa pronssia ajalla 57,27. Melbournen lyhyen radan MM-kilpailuissa 2022 hän oli 200 metrin perhosuinnissa viides. Hän voitti nuorten Euroopan-mestaruuden 50, 100 ja 200 metrin perhosuinneissa 2023. Saman vuoden Fukuokan MM-kilpailuissa hän sijoittui 200 metrin perhosuinnissa neljänneksi. Nuorten MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa 100 ja 200 metrin perhosuinnissa sekä hopeaa 50 metrin perhosuinnissa. Vuoden päätteeksi hän sai Otopenin lyhyen radan EM-kilpailuissa pronssia 200 metrin perhosuinnissa. Hän saavutti Dohan MM-kilpailuissa 2024 niin ikään pronssia 200 metrin perhosuinnissa ajalla 2.07,92. Saman vuoden Belgradin EM-kilpailuissa hän sai 200 metrin perhosuinnissa hopeaa. Pariisin olympialaisissa hän oli 200 metrin perhosuinnissa kahdestoista.

## Lähteet

.
Maksim Jekimov

**Maksim Jekimov** (, s. 1997) on venäläinen karateka. Hän saavutti MM-pronssia 2025 ja on myös vuoden 2021 Open Baltic Cupin mestari.

Myös hänen veljensä Vladislav on karateka.

## Kilpaura
Jekimov aloitti karaten harrastamisen 7-vuotiaana veljensä innoittamana. Hän sai kuitenkin vesirokon ja oli vuoden pois harjottelusta. Jekimov palasi karaten pariin 9-vuotiaana Ilja Netškasovin ohjaamana ja myöhemmin 12-vuotiaana hän siirtyi Jevgeni Baškirovin valmennettavaksi, jonka avustuksella hän aloitti kilpauran.

Aikuisten tasolla Jekimov saavutti Venäjän Cupissa hopeaa 2016 hävittyään loppuottelussa Andrei Luzinille. Seuraavana vuonna Ekimov eteni toistamiseen Venäjän Cupissa loppuotteluun, jossa hän kohtasi uudelleen Luzinin. Tällä kertaa Ekimov voitti ja saavutti ensimmäisen Venäjän cupin voiton.

Marraskuussa 2017 Jekimov sijoittui kuudenneksi Romanian Euroopan Openissa. Hän voitti muun muassa François-Xavier Marinellin ipponilla.

Jekimov onnistui saavuttamaan ensimmäisen mitalinsa vuoden 2018 Venäjän mestaruuskilpailuissa ottamalla pronssia.

Jekimov otti pronssia 2019 Venäjän cupissa voitettuaan mitaliottelussa Igor Ljašenkon. Sitä vastoin helmikuussa 2020 Venäjän cupissa hän onnistui etenemään loppuotteluun saakka, jossa Jekimov lopulta hävisi Aleksei Fedosejeville.

Marraskuussa 2020 Jekimov voitti Mustanmeren cupin. Hän voitti loppuottelussa Aleksei Fedoseevin.

Helmikuussa 2021 Jekimov eteni jälleen mitaliotteluun Venäjän Cupissa, mutta tällä kertaa hävisi pronssiottelun Ilja Averkinille. Huhtikuussa hän oli mukana Kaukoidän liittovaltiopiirin mestaruuskilpailussa. Jekimov eteni loppuotteluun saakka, jossa hän voitti Anton Klingin. Joulukuussa hän oli mukana Open Baltic Cupissa, jossa Jekimov onnistui etenemään loppuotteluun saakka. Hän kohtasi tuoreen Euroopan mestarin Igor Zagainovin, jonka Jekimov voitti tuomariäänin.

Maaliskuussa 2022 Jekimov eteni Venäjän Cupissa loppuotteluun, mutta hävisi mestaruuden Ilja Averkinille. Toukokuussa hän saavutti All-Russian turnauksessa pronssia. Lokakuussa Jekimov eteni Venäjän mestaruuskilpailuissa pronssiotteluun, mutta hävisi mitalikamppailun Vladislav Glinskikhille. Joulukuussa pidettiin toinen Venäjän cup, joka käytiin avoimessa painoluokassa. Jekimov eteni turnauksen loppuotteluun, jossa hän hävisi mestaruuden Igor Zagainoville.

### Venäjän mestaruus (2023)
Maaliskuussa 2023 Jekimov saavutti Venäjän avoimen sarjan mestaruuden. Hän voitti loppuottelussa Ilja Averkinin.

Lokakuussa 2024 Jekimov saavutti hopeaa Venäjän mestaruuskilpailuissa, Moskovassa. Hän hävisi loppuottelussa Andrei Luzinille.

### MM-pronssia (2025)
Jekimov oli mukana vuoden 2025 MM-kilpailujen superraskaassasarjassa. Hän voitti avauskierroksella Jorge Carvalhon. Välierissä Jekimov hävisi Kaito Nishimuralle ja päätyi pronssiotteluun. Hän voitti mitalikamppailussa maanmiehensä Andrei Luzinin.

## Lähteet
Ruutusiida

**Ruutusiida** eli **queenslandinhamppu** (*Sida rhombifolia*) on alkuperältään trooppinen malvakasvilaji. Se on kasvualueesta riippuen yksi-, kaksi- tai monivuotinen ruoho tai puolipuutunut pensas. Ruutusiida kasvaa Pohjoismaissa 20–40 senttimetriä korkeaksi, mutta tropiikissa enimmillään 2–3 metriä korkeaksi. Kukat ovat kalpean keltaisia tai kermanvärisiä, malvamaisen muotoisia. Hedelmä on säteittäinen lohkohedelmä, jossa on tavallisesti 8–10 osaa, hedelmystä. Ruutusiida voidaan hyödyntää kuitukasvina, mutta se on myös rikkakasvi. Se esiintyy alkuperäisenä Amerikassa, Afrikassa ja Etelä-Aasiassa ja on lisäksi levinnyt Eurooppaan, Australiaan ja Oseaniaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ruutusiida – ''Sida rhombifolia''
Bongcloud

**Bongcloud**, joka tunnetaan englanniksi nimillä **Bongcloud Attack** (”Bongcloud-hyökkäys”) ja **Bongcloud Opening** (”Bongcloud-avaus”) on epätavallinen shakkiavaus, jota kuvaavat seuraavat siirrot:
:1.e4 e5
:2.Ke2?

Bongcloudia pidetään pila-avauksena, ja se esiintyy usein internetshakkihuumorissa. Huonona avauksena Bongcloudia on myös käytetty henkilökohtaisena haasteena. Esimerkiksi Twitch-striimaajat, kuten SM Hikaru Nakamura ovat käyttäneet sitä onlinepikashakissa itseään vahvempiakin vastustajia, kuten maailmanmestari Magnus Carlsenia vastaan. Bongcloudiksi kutsutaan myös muita avauksia, joissa toinen pelaajista liikuttaa kuningasta toisella vuorollaan.

Bongcloud-avauksessa kuninkaan liikuttaminen rikkoo käytännössä kaikkia shakin yleisesti hyväksyttyjä periaatteita. Se muun muassa estää linnoittautumisen, tukkii kuningattaren ja vaalearuutuisen lähetin liikkumislinjat, jättää kuninkaan alttiiksi vastustajan hyökkäyksille sekä häviää temmon edistämättä valkean asemaa millään lailla. Englantilainen suurmestari Nigel Short on kuvaillut Bongcloudia Twitter-viestissään ”loukkaukseksi shakkia kohtaan”.

## Nimen taustaa
Bongcloud-avauksen nimen arvellaan juontuvan joko Chess.com-käyttäjästä nimeltä ”Lenny_Bongcloud”, joka käytti sitä huonolla menestyksellä tai bong-tyyppisestä vesipiipusta, joka on kannabiksen polttamisessa käytetty väline.

## Käyttö huipputasolla
Bongcloudin käyttöön huipputasolla yhdistetään lähinnä Hikaru Nakamura, joka on käyttänyt sitä onlinepikashakissa. Vuonna 2020 hän striimasi yrityksen pikapelata itsensä uudella Chess.com-tunnuksella vahvuuslukuun 3000 Bongcloudia käyttämällä. Vuonna 2018 Nakamura pelasi Bongcloudia kolme kertaa SM Levon Aroniania vastaan Chess.comin Speed Chess Championship -turnauksessa aikarajalla 1+1 voittaen peleistä yhden ja häviten kaksi. Myös vuoden 2019 Speed Chess Championshipsissa Nakamura käytti sitä, peleissä SM Vladimir Dobrovia ja SM Wesley Sota vastaan, jotka kummatkin hän voitti. Syyskuussa 2020 Nakamura käytti avausta SM Jeffery Xiongia vastaan Saint Louis Rapid and Blitz -onlineturnauksen viimeisellä kierroksella ja voitti pelin.

Maaliskuussa 2021 Magnus Carlsen Invitational -turnauksessa valkeilla Nakamuraa vastaan pelannut Magnus Carlsen avasi pelin Bongcloudilla (1.e4 e5 2. Ke2). Nakamura vastasi tähän siirrolla Ke7. Kyseistä jatkoa kutsutaan ”tupla-Bongcloudiksi”, ja sen virallisempi nimi on *Bongcloud Counter-Gambit: Hotbox Variation* 
(”Bongcloudin vastagambiitin Hotbox-muunnelma”). Nakamura ja Carlsen pelasivat pelin tahallaan tasan toistamalla asemaa seuraavien siirtojen ajan. Peli sijoittui turnauksen alkuvaiheen viimeiselle kierrokselle, kun molemmat olivat jo varmistaneet paikkansa seuraavassa pudotuspelivaiheessa. Tämä oli tupla-Bongcloudin ensimmäinen esiintyminen suurturnauksessa.

## Lähteet
Issa Parvari

**Issa Parvari Oghani** (s. 1976) on iranilainen karateka, joka saavutti Kyokushinin IKO Matsushima-liiton MM-hopeaa 2008. Hän sijoittui sitä ennen vuoden 2004 MM-kilpailuissa seitsemänneksi. Hän voitti Euroopan keskisarjan mestaruuden 2005 ja sijoittui kaksi vuotta myöhemmin neljänneksi hävittyään pronssiottelun Aleksander Prodanille.

## Lähteet
Sermages

**Sermages** on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 11 kilometriä Château-Chinon (Ville)’n kaupungista lounaaseen.

Saint-Pierren kirkon historia ulottuu 100-luvulle. Kirkko on uusittu 1400- ja 1800-luvuilla. Kirkon kellotornia käytettiin julisteessa François Mitterrandin presidentinvaalikampanjassa vuonna 1981. 

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kroatian naisten jääkiekkomaajoukkue

**Kroatian naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Kroatiaa kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Kroatian joukkue sijoitettiin ensimmäistä kertaa Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämälle naismaajoukkueiden rankinglistalle vuonna 2007, jolloin se oli 31. sijalla. Joukkue nousi nopeasti monta sijaa, ja vuonna 2010 se oli 20. sijalla. Toisaalta vuonna 2016 se romahti 25. sijalta ja oli vuonna 2017 listan 33. joukkue. Vuonna 2024 joukkue oli 37. sijalla. Vuonna 2022 maassa oli runsaat 60 rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2025 alussa liki 200.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailuissa
* 2007 – 4. divisioona, 1.
* 2008 – 3. divisioona, 3.
* 2011 – 3. divisioona, 5.
* 2012 – 2. divisioonan A-lohko, 6.
* 2013 – 2. divisioonan B-lohko, 3.
* 2014 – 2. divisioonan B-lohko, 1.
* 2015 – 2. divisioonan A-lohko, 5.
* 2016 – 2. divisioonan A-lohko, 6.
* 2018 – 2. divisioonan karsinta, 1.
* 2019 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2020 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2021 – 2. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian takia.
* 2022 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2023 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2024 – 3. divisioonan A-lohko, 5.
* 2025 – 3. divisioonan A-lohko, 5.
* 2026 – 3. divisioonan A-lohko, 4.

### Maailmanranking

* 2007 - 31.
* 2008 - 30.
* 2009 - 25.
* 2010 - 20.
* 2011 - 20.
* 2012 - 22.
* 2013 - 24.
* 2014, helmikuu - 25.
* 2014, huhtikuu - 25.
* 2015 - 25.
* 2016 - 25.
* 2017 - 33.
* 2018, helmikuu - 35. 
* 2018, huhtikuu - 36.
* 2019 - 36.
* 2020 - 35.
* 2021 - 33.
* 2022, helmikuu - 35.
* 2022, syyskuu - 36.
* 2023 - 35.
* 2024 - 37.

## Lähteet
Xi Jinping -aate

**Xi Jinping -aate** (), virallisesti **Xi Jinping -aate sosialismista kiinalaisin erityispiirtein uudelle aikakaudelle** (), on suuntaus Kiinan kommunistisessa puolueessa. Aate on nimetty puoluesihteeri Xi Jinpingin mukaan.

Maon lisäksi Xi Jinping on ainoa maan johtaja, jonka aatteita on otettu samalla tavalla kokonaisvaltaisesti käyttöön Kiinassa tekemällä niistä muun muassa osa koulujen opetussuunnitelmaa. Tämän on katsottu olevan osa vahvemman, Maohon verrattavan, henkilökultin rakentamista Xin ympärille hänen lujittaessaan otettaan puolueesta yhä enemmän. Xi on Maon lisäksi myös ainoa johtaja, jonka nimeä kantava aate on saanut vastaavan kohtelun henkilön vielä ollessa elossa saati virassa.

## Historia
Kiinan taloutta alettiin avata maailmalle 1980-luvulla, jolloin Deng Xiaoping kehitti ajatuksen sosialismista kiinalaisin erityispiirtein. Tämän keskeinen idea on se, että Kiina on virallisesti sosialistinen maa, vaikka sen talous onkin hyvin markkinaehtoinen.

Xi on myöskin vahvistanut Dengin ajatuksia sanomalla, että miten ikinä Kiina uudistaakaan itseään, se pyrkii aina loppupeleissä toteuttamaan sosialismia kiinalaisin erityispiirtein.

Vuonna 2017 aatetta alettiin opettaa Kiinan kansan yliopistossa sekä Tianjinin yliopistossa. Kumpaankin perustettiin omat yksikkönsä Xi Jinping -aatteen opettamiseksi, minkä lisäksi paikallisia opintopiirejä alettiin perustaa ympäri maata. Aate kirjattiin osaksi Kiinan perustuslakia vuonna 2018. Vuonna 2021 puolue teki aatteesta pakollisen aineen Kiinan kouluissa.

## Keskeinen sisältö
Xi Jinping -aate lainaa perinteisestä kiinalaisesta poliittisesta filosofiasta muun muassa käsitteet tianxia, joka tarkoittaa kutakuinkin ”kaikki taivaan alla”. Sen mukaan koko ihmiskunnalla on yksi yhteinen kohtalo. Tianxiata on käytetty selittämään esimerkiksi Kiinan Vyö ja tie -projektia.

Osittain Xi Jinping -aatteen nojalla Kiinassa on myös kielletty ulkomaalaiset oppikirjat sekä suljettu käytännössä kaikki ulkomaalaisten pyörittämät yksityiskoulut.

### 14 kohtaa
Xi Jinping -aate on tiivistetty 14 kohtaan:

* Puolueen ylivalta
* Ihmiskeskeinen lähestymistapa
* Syvenevä reformi
* Uudet kehitysideat
* Edustukselliset instituutiot (puolueelta lainatun johtamismallin tuominen osaksi myös muihin instituutioihin)
* Laillisuusperiaate
* Sosialistiset arvot
* Sosiaalinen hyvinvointi
* Yhteiselo luonnon kanssa
* Vahvempi kansallinen turvallisuus
* Puolueen määräysvalta asevoimissa
* Kansallisen yhtenäisyyden vahventaminen (Hongkong ja Macao ovat erottamaton osa Kiinaa, ja Taiwanin kohdalla pidättäydytään yhden Kiinan politiikassa)
* Ihmiskunnan yhteinen kohtalo (Kiinan tiiviit kontaktit ulkomaailmaan)
* Kovempi puoluekuri

## Lähteet
Norichika Tsukamoto

**Norichika Tsukamoto** (, s. 4. helmikuuta 1974 Isahaya, Nagasakin prefektuuri) on japanilainen karateka. Hän on Kyokushinin kolminkertainen WKO-liiton maailmanmestari, joista Tsukamoto voitti World Openin kahdesti. Tsukamoto voitti myös Japanin mestaruuden seitsemän kertaa.

## Kilpaura
Tsukamoto kilpaili uransa alkuvaiheessa IKO-liitossa, jossa hän onnistui parhaimmillaan sijoittumaan neljänneksi Japanin mestaruuskilpailuissa. Tsukamoto hävisi ensin raskaansarjan pronssiottelun Nicholas Pettasille ja sijoittui sen jälkeen avoimessa sarjassa kuudenneksi. Liiton hajottua 1994 jälkeen Tsukamoto siirtyi WKO-liittoon.

Tsukamoto saavutti heti uudessa liitossa Japanin mestaruuden 1996, voitettuaan loppuottelussa Kunihiro Suzukin.

Tsukamoto saavutti uransa toisen maailmanmestaruuden 1997 WKO-liiton ensimmäisissä painoluokallisissa maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän voitti loppuottelussa Toru Okamoton. Tsukamoto voitti samana vuonna myös Japanin mestaruuden toisen kerran peräkkäin. Hän voitti loppuottelussa toistamiseen Kunihiro Suzukin.

Tsukamoto oli voittaa jo kolmannen kerran Japanin mestaruuden 2000, mutta hänet hylättiin turnauksen jälkeen.

Tsukamoto eteni sittemmin 2002 Japanin mestaruuskilpailuissa loppuotteluun, jossa hän kohtasi neljännen kerran jo Kunihiro Suzukin. Tsukamoto tällä kertaa hävisi mestaruuden ja sai hopeaa.

Hän jäi poikkeuksellisesti 2004 Japanin mestaruuskilpailuissa kuudenneksi.

Kesäkuussa 2005 Tsukamoto eteni raskaansarjan MM-kilpailuissa pronssiotteluun, jonka hän hävisi Kunihiro Suzukille.

Tsukamoto selvitti tiensä uudelleen Japanin mestaruuskilpailujen loppuotteluun 2006. Tällä kertaa hän voitti Takayuki Tsukakoshin.

Kesäkuussa 2009 hän oli mukana Pietarin MM-kilpailuissa, jossa Tsukamoto eteni toista kertaa urallaan raskaansarjan loppuotteluun. Tällä kertaa hän hävisi mestaruuden Valeri Dimitroville. Tsukamoto sen sijaan saavutti uransa kuudennen Japanin mestaruuden, voitettuaan loppuottelussa Shigeru Oyakin.

Tsukamoto saavutti uransa seitsemännen Japanin mestaruuden 2010. Hän voitti loppuottelussa Tsutomu Murayaman.

## Lähteet
Koomikon synty

**Koomikon synty** (*En komikers uppväxt*) on Rojda Sekersözin ohjaama ruotsalainen elokuva vuodelta 2019. Se perustuu Jonas Gardellin samannimiseen, omaelämäkerralliseen romaaniin, josta on aiemmin tehty vuonna 1992 ensiesitetty tv-minisarja *[[Koomikon lapsuus]]*.

## Juoni
Kaksitoistavuotias Juha Lindström käy peruskoulua Sävbyholmin lähiössä 1970-luvulla. Luokan sosiaalisessa nokkimisjärjestyksessä hän on omaksunut hauskuttajan roolin. Aikuisena (Johan Rheborg) Juhasta on tullut koko Ruotsissa tunnettu koomikko, ja hänen teatteriesityksensä ”En komikers uppväxt” menestyy Tukholmassa. Silloin Juhaa tulee tapaaman entinen luokkatoveri, yksi luokan pahimmista koulukiusaajista, ja Juha joutuu palaamaan Sävbyholmiin ja kohtaamaan muistonsa, joissa hän ei uskaltanut puolustaa parasta ystäväänsä kiusaajilta ja tämä päätyi itsemurhaan.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Eduard Latypov

**Eduard Ratmilevitš Latypov** (, s. 21. maaliskuuta 1994 Hrodna, Valko-Venäjä) on venäläinen ampumahiihtäjä.

## Arvokilpailut
Latypov voitti nuorten maailmanmestaruuden takaa-ajossa ja viestissä 2015 sekä saavutti nuorten MM-kilpailuissa lisäksi pronssia pikakilpailussa ja viestissä 2014. Nuorten EM-kilpailuissa hän sai kultaa takaa-ajossa 2015 sekä hopeaa sekaviestissä 2014 ja pikakilpailussa 2015.

Latypov saavutti EM-hopeaa sekaviestissä 2020. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän hiihti ankkuriosuuden Venäjän ampumahiihtoliiton joukkueessa, joka saavutti pronssia miesten 4&nbsp;×&nbsp;7,5&nbsp;kilometrin viestissä. Hän sijoittui lisäksi pikakilpailussa kymmenenneksi, takaa-ajossa seitsemänneksi ja yhteislähdössä 14:nneksi. 

Pekingin talviolympialaisissa 2022 Latypov saavutti pronssia takaa-ajossa, sekaviestissä ja viestissä. Pikakilpailussa ja normaalimatkalla hän oli yhdestoista.

## Maailmancup
Latypov kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Pokljukassa kaudella 2018–2019. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan samalla kaudella viidestoista Canmoren normaalimatkan kilpailussa. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Östersundin yhteislähtökilpailussa kaudella 2020–2021. Hän sijoittui kaudella 2021–2022 toiseksi Le Grand-Bornand'n pikakilpailussa ja takaa-ajossa.

## Muut kilpailut
Latypov saavutti rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hopeaa takaa-ajossa sekä pronssia pikakilpailussa ja supersprintissä 2019.

## Lähteet
Onnen poika (elokuva)

**Onnen poika** (*Lykke-Per*) on Bille Augustin ohjaama tanskalainen draamaelokuva vuodelta 2018. Se perustuu Nobel-palkitun tanskalaiskirjailijan Henrik Pontoppidanin samannimiseen romaaniin 1900-luvun taitteesta, jossa köyhän maalaisperheen teknisesti lahjakas nuorukainen raivaa tietään Kööpenhaminan yläluokkaan.

## Lähteet
Tom Hakalax

**Tom Henrik Hakalax** (12. toukokuuta 1946 Vaasa – 9. kesäkuuta 2010 Oulu) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Hakalax vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Kokkolassa ja osin ulkomailla. Ylioppilaaksi hän tuli Oulun Svenska Privatskolanista, jatkaen opintojaan Oulun kauppaoppilaitoksessa ja Malmössä, jossa hän suoritti insinöörin tutkinnon. Hakalax tuli Kempeleessä  johdinsarjoja valmistamaan alkaneen Pohjolan Kaapeli -yhtiön palvelukseen käyttöinsinööriksi vuonna 1972, oltuaan sitä ennen Tecalemit-yhtiössä Helsingissä. Vuonna 1978 hänet nimitettiin Pohjolan Kaapelin vientipäälliköksi. 

Yrityksen tultua fuusioiduksi Nokian kaapeliyhtiöön Hakalax toimi vuodesta 1986 Nokia Kaapelin Kempeleen tehtaan osastopäällikkönä. Vuonna 1990 Kempeleen tehdas yhtiöitettiin Nokia Johdinsarjat -yhtiöksi ja sen toimitusjohtajaksi valittiin Hakalax. Kun yhtiöstä muodostettiin osin toimivan johdon omistuksen myötä PK Cables vuonna 1994, Hakalax tuli sen toimitusjohtajaksi. Pörssiin yhtiö, sittemmin PKC Group, meni 1997. Seuraavana vuonna Hakalax siirtyi yhtiön päätoimiseksi hallituksen puheenjohtajaksi, mutta palasi vajaan vuoden ajaksi toimitusjohtajaksi loppuvuonna 2000. Teollisuusneuvoksen arvonimen Hakalax sai vuonna 2003. Hän toimi muiden tehtäviensä ohella pitkään Tanskan kunniakonsulina Oulussa.

## Lähteet
Jami Pasanen

**Jami Pasanen** (s. 27. tammikuuta 2003 Vantaa) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä.

## Ura
### Seuraura
Pasanen on Kalevan Pallon kasvatti. Kaudella 2020–2021 hän jäi niukasti seuran U20-joukkueen kakkosmaalivahdiksi Juha Jatkolalle ja Pasanen pelasi 17 runkosarjaottelua torjuen yhden nollapelin.

Kaudella 2021–2022 Pasanen nousi KalPan U20-joukkueen selkeäksi ykkösmaalivahdiksi ja hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-sarjan hopeaa. Pasanen debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 20. joulukuuta 2021 vieraissa Tapparaa vastaan. Pasanen nousi KalPan kokoonpanoon, kun sekä Connor LaCouvee että Eero Kilpeläinen joutuivat sivuun sekä myös kolmas maalivahti Juha Jatkola oli liittynyt Suomen alle 20-vuotiaiden MM-joukkueen mukaan. KalPa oli nostanut U20-joukkueestaan myös otteluun kakkosmaalivahtina lähteneen Milo Marttisen. Pasanen päästi taakseen ensimmäisen häntä kohti tulleen laukauksen ajassa 2.29. Pasanen torjui ottelussa kaikkiaan 16 kertaa ja päästi taakseen kolme maalia, kun KalPa hävisi lopulta lukemin 4–2. Jukka Piirinen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.

Pasanen pelasi kauden 2022–2023 lähes kokonaan KalPan U20-joukkueessa. Hän puki kauden aikana SM-liigassa kahteen runkosarja- ja neljään pudotuspeliotteluun, mutta Pasanen ei kuitenkaan saanut peliaikaa. Helmikuussa 2023 KalPa lainasi hänet Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin, jossa Pasanen pelasi kaksi ottelua.

Kaudeksi 2023–2024 Pasanen siirtyi Mikkelin Jukurien U20-joukkueeseen. Hän pelasi kauden aikana myös yhdessä SM-liigaottelussa. Pasanen siirtyi kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella sopimuksella monikansallisen Alps Hockey Leaguen itävaltalaisjoukkue EC Bregenzerwaldiin.

Pasanen palasi kaudeksi 2025–2026 Suomeen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue KeuPa HT:hen.

### Maajoukkueura
Pasanen on pelannut yhden nuorten ja yhden poikien maaottelun.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Pitkästyneet haamut

**Pitkästyneet haamut**, joskus **Yksinäinen aave**, () on Mikki Hiiri -lyhytelokuva vuodelta 1937.

## Ääninäyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Blut und Boden

**Blut und Boden** (’veri ja maa’) oli kansallissosialistisessa Saksassa käytetty ilmaus, jolla haluttiin korostaa ”rodun” ja kotipaikan yhteyttä. Sitä käytti Walther Darré teoksessa *Neuadel aus Blut und Boden* (1930) ja jo häntä ennen yhtenä ensimmäisistä kansallissosialismin yhteydessä August Winnig kirjoituksessa *Befreiung* (1926), jossa hän julistaa: ”Blut und Boden sind das Schicksal der Völker” (’Veri ja maa ovat kansojen kohtalo’). Kirjallisuudessa se on kotiseudun ja ”rodun” runosuuntaus, jota kansallissosialismi pyrki edistämään. Sen tausta on 1800-luvun saksalaisissa kylätarinoissa ja 1900-luvun alun Heimatkunst-kotiseututaiteessa.

## Lähteet
Institut national des langues et civilisations orientales

**Institut national des langues et civilisations orientales** (INALCO), usein **Langues O’** tai **Langues’O**, on ranskalainen yliopisto, joka on erikoistunut maailman kielten ja kulttuurien opettamiseen. Sen kattavuus kattaa Keski-Euroopan, Afrikan, Aasian, Amerikan ja Oseanian kielet.

INALCO on perustamisestaan vuonna 1669 lähtien tunnettu useilla eri nimillä; ensin *École des jeunes de langues*, vuodesta 1795 *École spéciale des Langues orientales*, vuodesta 1914 *École nationale des Langues orientales vivantes*, ja vuodesta 1971 nykyisellä nimellään. Koulun alumnien joukossa on useita opettajia, tutkijoita, kielitieteilijöitä ja diplomaatteja.

## Tunnettuja opettajia
* Jan Blomstedt, suomalainen kauno- ja tietokirjailija, esseisti, suomentaja ja kriitikko

## Tunnettuja alumneja
* Bruno Gollnisch, ranskalainen akateemikko ja poliitikko

## Lähteet
* INALCOn kotisivut 

### Viitteet
Karra

**Karra** (oikealta nimeltään **Karra Jillian Madden**, s. 24. heinäkuuta 1992 New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, musiikkituottaja ja vokalisti. Hän sekä aloitti kaupallisen musiikkiuransa että nousi suuren yleisön tietoon vuonna 2016 esiinnyttyään Unlike Pluton kappaleella "Searching For You". Hän on tehnyt uransa aikana yhteistyötä muun muassa Armin van Buurenin, Habstraktin, KSHMRin, Steve Aokin ja Seven Lionsin kanssa. Hän omistaa Reid Stefanin kanssa levy-yhtiön nimeltään *[[Lazer Jungle Studios]]*.

Karra on kotoisin New Jerseystä, mutta hän asuu Las Vegasissa Nevadassa. Ennen Las Vegasiin muuttoa hän on asunut Los Angelesissä Kaliforniassa. Hän kiinnostui musiikista jo nuoressa iässä kun hänen äitinsä opetti tätä kotona lauluvalmentajana. Musiikkia hän alkoi tehdä täysin itsenäisesti 11-12 vuoden iässä. Hän opiskeli muusikoksi Belmontin yliopistossa Nashvillessä. 

## Diskografia

#### Singlet

**Pääartistina**

* No Evil (2020)
* Underwater (2021)
* Tempo (2021)
* Money On My Mind (2021)
* Obstacle (2022)

**Vierailevana artistina**

* Searching for You (Unlike Pluto, mukana Karra ja Eric Zayne) (2016)
* Where We Are (Ryos, mukana Karra) (2016)
* Make Me Move (Culture Code, mukana Karra) (2016)
* Ice (The Jackal, mukana Karra) (2016)
* Undiscovered (Ashley Wallbridge, mukana Karra) (2017)
* Down For Anything (Sam Feldt & Möwe, mukana Karra) (2018)
* On My Own (Far Out, mukana Karra) (2018)
* Devil Inside Me (KSHMR & Kaaze, mukana Karra) (2019)
* Tell Me (PVLSE, mukana Karra) (2020)
* Scare Me (Lum!x, KSHMR, Gabry Ponte, mukana Karra) (2020)
* Slow (KSHMR & Mahmut Orhan, mukana Karra) (2021)
* Stream High (Syndrome, mukana Karra) (2021)
* The World We Left Behind (KSHMR, mukana Karra) (2021)
* Where My Heart Goes (Amidy, mukana Karra) (2021)

## Lähteet
The Northman

**The Northman** on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut kansainvälisesti tuotettu eeppinen historiallinen toimintadraamaelokuva, jonka on ohjannut Robert Eggers. Eggers käsikirjoitti elokuvan yhdessä islantilaisen runoilijan ja kirjailijan, Sjónin, kanssa. Sen pääosia esittävät Alexander Skarsgård, Nicole Kidman, Claes Bang, Anya Taylor-Joy, Ethan Hawke, Björk ja Willem Dafoe.

Elokuva sijoittuu 900-luvun Islantiin, ja kertoo viikinkiprinssi Amlethista, joka lähtee kostamaan isänsä murhan.

*The Northman* sai maailmanensi-iltansa Tukholmassa 28. maaliskuuta 2022. Yhdysvaltain ja Suomen ensi-iltansa se sai 22. huhtikuuta 2022. Elokuva sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta: sitä kiitettiin eritysesti ohjauksesta, tuotantoarvoista sekä roolisuorituksista.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
*
Cesiumnitraatti

**Cesiumnitraatti** (CsNO3) on cesium- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää cesiumin, cesiumin yhdisteiden ja erikoislasien valmistukseen sekä pyrotekniikassa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa cesiumnitraatti on valkoista tai väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on polymorfista ja huoneenlämpötilassa stabiili kidemuoto on alkeiskopiltaan trigonaalinen. Rakenne muuttuu kuumennettaessa 160 °C:n lämpötilaan tai hyvin korkeissa paineissa. Cesiumnitraatti liukenee hyvin veteen ja liukoisuus kasvaa lämpötilan kasvaessa. Aine liukenee myös muutamiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja asetoniin. Cesiumnitraatti on muiden nitraattien tavoin voimakas hapetin.

Cesiumnitraattia valmistetaan neutraloimalla cesiumhydroksidia typpihapolla tai cesiumkloridin ja väkevän typpihapon reaktiolla. 
:CsOH + HNO3 → CsNO3 + H2O

Cesiumnitraatin fraktioivaa kiteytystä käytetään erottamaan cesium muista alkalimetalleista. Yhdisteestä valmistetaan muita cesiumyhdisteitä ja optisia laseja. Aineella on käyttöä myös pyrotekniikassa.

## Lähteet
Sweet Talker

**Sweet Talker** on brittiläislaulajan Years & Yearsin ja ruotsalaisen DJ-tuottajaduon Galantisin musiikkikappale. Sen julkaisi Polydor Records Years & Yearsin tulevan Night Call-studioalbumin ensimmäisenä singlenä 24. marraskuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Christian Karlsson, Mark Ralph, Max Wolfgang ja Olly Alexander, joista Ralph myös tuotti sen Galantisin kanssa. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Sophia Ray ja se julkaistiin 9. joulukuuta 2021. Videoon saatiin vaikutteita fantasiasta ja saduista.

"Sweet Talker" on toistaiseksi päässyt singlelistalle ainoastaan Irlannissa. Molemmat artistit ovat esittäneet kappaleen livenä muun muassa BBC:n Ballroomissa marraskuussa 2021.

## Lähteet
Alive Again

**Alive Again** on ranskalaisen DJ-tuottajan David Guettan, tanskalaisen DJ-tuottajan Mortenin sekä yhdysvaltalaisen DJ-tuottajan Roland Clarkin musiikkikappale. Sen julkaisivat Atlantic Records ja Musical Freedom digitaalisesti ladattavana singlenä 3. joulukuuta 2021. "Alive Again" on lajityypiltään house-kappale, joka sisältää elementtejä nykyajan big roomista ja vanhan koulukunnan ravestä. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 17. joulukuuta 2021.

"Alive Again" ei ole toistaiseksi päässyt lainkaan listoille.

## Lähteet
Oiva Virta

**Oiva Julius Virta** (13. maaliskuuta 1906 Mietoinen – 7. elokuuta 1971 Pori) oli porilainen kuvataiteilija, joka tunnettiin paikallisen miljöön tallentajana. Hän piti ensimmäisen näyttelynsä yhdessä taiteilija Into Linturin kanssa vuonna 1942. Anna Hallsin mukaan Virran taiteilijuutta leimaa vahva paikallisen identiteetin läsnäolo.

Virta rakensi vaimonsa Hilkka Sihvolan kanssa 1940-luvulla omakotitalon Porin Yyteriin, jossa he asuivat Virran kuolemaan asti. Sihvola oli ammatiltaan sairaanhoitaja, ja paikalliset kutsuivat pariskuntaan nimellä "Taide ja terveys". Taiteilijan ateljeena toimi pihaan siirretty kioski.

## Taide
Virta ei käyttänyt valokuvia mallinaan ja hän oli maalaustelineineen tunnettu hahmo Porissa ikuistaessaan kaupungin puisto- ja katunäkymiä. Myös Virran satama-aiheet olivat pidettyjä. Virran vanhaa Poria tallentaneilla teoksilla on myös kulttuurihistoriallista arvoa kadonneen kaupungin dokumenttina. Virta maalasi elämänsä aikana tuhansia teoksia, joista monet olivat tilaustöitä esimerkiksi yrityksille.

Virta piti itseään enemmän käsityöläisenä kuin taiteilijana eikä kuulunut porilaisen taiteen ”ykkösketjuun”. Yhteisnäyttelyssä Satakunnan maisemia maalanneen Into Linturin kanssa Virta jäi Linturin varjoon ja esimerkiksi kuvataidekriitikko Hemmi Koivuniemi kuvasi Virran värejä sameahkoiksi. Porilaiset kuitenkin arvostivat Virran paikallisia aiheita: Virran näyttelyt myivät loppuun ja teoksia myytiin jo ennen niiden valmistumista. Virta itse sanoikin olevansa ”paremmin sellainen köyhien taiteilija”.

## Lähteet
Silver Lake by Esa Holopainen

**Silver Lake by Esa Holopainen** on Esa Holopaisen esikoisalbumi, joka julkaistiin 28. toukokuuta 2021.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
# 
#
# 
#

## Arvostelut
* Imperiumi: 7/10
* Soundi: 

## Lähteet
Family (David Guettan kappale)

**Family** on ranskalaisen DJ-tuottajan David Guettan musiikkikappale, jolla vierailevat myös yhdysvaltalaislaulaja Bebe Rexha sekä yhdysvaltalaisräppärit A Boogie Wit da Hoodie ja Ty Dolla $ign. Sen julkaisi Atlantic Records digitaalisesti ladattavana singlenä 29. lokakuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Billy Mann, Guetta, Ralph Wegner, Jenna Johnson, Julius Dubose, Ben Johnson, Artem Igorevich Umrikhin ja Kelly Katherine Johnson, joista Guetta myös tuotti sen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Michael Garcia ja se julkaistiin 23. marraskuuta 2021. Kappaleesta on tehty lukuisia kansainvälisiä versioita joilla esiintyy paikallisia artisteja lukuisista eri valtioista. Kansainvälisten versioiden esiintyjiin lukeutuvat muun muassa Annalisa, Imen Siar, LUNE, Jamie, 22Bullets, Julie Bergan, Artik & Asti, Iza ja Sofía Reyes.

"Family" oli kaupallisesti huono menestys, sen päästä singlelistalle ainoastaan Norjassa ja Sveitsissä.

## Lähteet
Martin Stenmarck

**Martin Olof Jon Stenmarck** (s. 3. lokakuuta 1972) on ruotsalainen laulaja. Hän edusti Ruotsia Eurovision laulukilpailussa 2005 kappaleella "Las Vegas", joka sijoittui 19:nneksi 30 pisteellä.

## Ura
Stenmarck voitti Melodifestivalenin 2005 ja tuli näin valituksi Ruotsin edustajaksi vuoden 2005 Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä kilpailussa saavutettu 19. sija oli kuitenkin Ruotsin heikoin sijoitus kilpailussa sitten vuoden 1992.

Stenmarck julkaisi ensimmäisen ruotsinkielisen singlensä "Sjumilakliv" vuonna 2006. Kappale pysyi Ruotsin singlelistan ykkösenä kymmenen viikkoa ja oli näin yksi vuoden suurimmista hiteistä Ruotsissa. Samana vuonna julkaistu albumi *Nio sanningar och en lögn (Nine truths and one lie)* pysyi Ruotsin albumilistan ykkösenä kolme viikkoa.

Stenmarck osallistui Melodifestivaleniin uudestaan vuonna 2014 kappaleella "När änglarna går hem". Kappale pääsi semifinaalista toiseen mahdollisuuteen, mutta ei toisesta mahdollisuudesta finaaliin. Hän osallistui Melodifestivaleniin myös vuonna 2019 kappaleella "Låt skiten brinna" ja pääsi taas toiseen mahdollisuuteen, mutta ei finaaliin.

## Diskografia
### Albumit
:*Suluissa sijoitus Ruotsin albumilistalla
* 2002: *One*
* 2003: *One* (Kansainvälinen versio, "I'm Falling" lisätty)
* 2004: *Think of Me* (#25)
* 2005: *Think of Me* ("[[Las Vegas (Martin Stenmarckin kappale)|Las Vegas]]" lisätty) (#9)
* 2006: *9 sanningar och en lögn* (#1)
* 2007: *9 sanningar och en lögn* (kolme remixiä lisätty)
* 2007: *Det är det pojkar gör när kärleken dör* (#4)
* 2009: *Septemberland* (#10)
* 2010: *Kaffe på Everest*
* 2015: *Härifrån ser jag allt!*

===Singlet===
:*Suluissa sijoitus Ruotsin singlelistalla
* 1990: "En bomb" / "Breakdown"
* 2002: "The Cure for You" (#38)
* 2002: "Losing Game"
* 2003: "I'm Falling"
* 2004: "I ljus och mörker" (duetto Viktoria Krantzin kanssa)
* 2004: "That's When I Love You"
* 2004: "I Believe"
* 2005: "Las Vegas" (#1)
* 2006: "Sjumilakliv" (#1)
* 2007: "Nästa dans" (#32)
* 2007: "Ta undulaten"
* 2007: "100 år från nu (blundar)" (#1)
* 2008: "Rubb och stubb" (#26)
* 2008: "A Million Candles Burning" (#1)
* 2009: "1000 nålar" (#1)
* 2010: "Andas"
* 2010: "Everybody's Changing" (#27)
* 2011: "Tonight's the Night"
* 2014: "När änglarna går hem" (#41)
* 2016: "Du tar mig tillbaks" (#90)
* 2016: "Den svenska sommaren"
* 2019: "Låt skiten brinna" (#53)

## Lähteet
Kustaa Latvala

**Kustaa Latvala** (7. helmikuuta 1890 Lapua – 4. maaliskuuta 1932 Seinäjoki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja toimittaja, joka oli yksi Lapuan liikkeen johtohahmoista. Latvala teki itsemurhan epäonnistuneen Mäntsälän kapinan jälkeen.

## Elämä
Latvala valmistui opettajaksi Kajaanin seminaarista ja työskenteli aluksi opettajana Vähässäkyrössä. Kesällä 1917 Latvala liittyi Lapuan suojeluskuntaan ja oli perustamassa useita suojeluskuntia eri puolille Etelä-Pohjanmaata. Sisällissodassa hän osallistui Vilppulan rintaman taisteluihin ja haavoittui myöhemmin Tampereen taistelussa. Vuodesta 1920 lähtien Latvala työskenteli Lapualla Poutun kansankoulun opettajana yhdessä puolisonsa Elli Latvalan kanssa. 1920-luvulla Latvala kuului Vapaussodan Invaliidien Liiton johtokuntaan ja toimi järjestön Etelä-Pohjanmaan piirin puheenjohtajana. Vuosina 1929–1931 Latvala oli Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin valistusohjaaja ja työskenteli myös toimittajana *[[Nuijasoturi]]*- ja *[[Lapuan päiväkäsky]]* -lehdissä. 

Vuosikymmenen vaihteessa Latvala edusti suojeluskuntien radikaalia demokratianvastaista vähemmistösiipeä ja toimi aktiivisesti Lapuan liikkeessä. Hän kuului myös Talonpoikaismarssia valmistelleeseen Lapuanliikkeen valtuuskuntaan. Mäntsälän kapinan aikana Latvala toimi niin sanotun kapinaesikunnan kansliapäällikkönä yhdessä pankinjohtaja Aukusti Luoman kanssa. Presidentti P. E. Svinhufvudin pitämän radiopuheen jälkeen Latvala antoi suojeluskunnan piiriesikunnan nimissä mobilisointikäskyn, joka ei kuitenkaan enää saanut joukkoja liikkeelle. Suojeluskuntalaisiin pettyneenä hän ampui itsensä Seinäjoen Maakuntahotellissa. Itsemurhaviestissään Latvala pyysi Matti Laurilaa anomaan presidentiltä armoa kapinaan osallistuneille.

Latvala haudattiin Lapualle Länkipohjan taistelun vuosipäivänä 16. maaliskuuta 1932. Siunauksen toimitti lääninrovasti K. R. Kares ja muistotilaisuudessa puhui muun muassa Hilja Riipinen.

## Perhe
Kustaa Latvalan puoliso oli Elli Tuovinen (1895–1967). Kirjailija Laura Latvala oli heidän tyttärensä.

## Lähteet
Karolina Skog

**Karolina Maria Skog** (o.s. *Algotsson*; s. 30. maaliskuuta 1976 Åhus) on ruotsalainen ympäristöpuolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 2016–2019 Ruotsin ympäristöministerinä. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 2018. Koulutukseltaan hän on ympäristöekologian maisteri.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karolina Skof Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla 
* Karolina Skog Ruotsin hallituksen verkkosivuilla 
* Karolina Skog Ympäristöpuolueen verkkosivuilla