open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Larkollen

**Larkollen** on taajama Mossin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja asukasluku 1&nbsp;540 vuonna 2023.
## Kuvia

Larkollen kirke sett fra vest.JPG|Larkollenin kirkko
Larkollen skole 2015 - 1.jpg|Larkollenin koulu
Støtvig Hotel.JPG|Støtvig Hotel

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kirkegrenda

**Kirkegrenda** on taajama Mossin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,3 neliökilometriä ja asukasluku 329 vuonna 2023. Taajama sijaitsee lähellä Ryggen kirkkoa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jyväskylän suurajot 1973

**Suomen ralli 1973** (viralliselta nimeltään ***24. Jyväskylän Suurajot*** tai ***1000 Lakes Rally***) oli rallin maailmanmestaruussarjan kahdeksas kilpailu kaudella 1973. Kilpailu järjestettiin 3. &ndash; 5. elokuuta 1973.

## Reitti
Rallin 43 erikoiskokeen yhteenlaskettu pituus oli 517,20 kilometriä, mikä on viidenneksi eniten Suomen MM-ralleista. 

*=ei kokoomataukoa

Reitti oli jaettu kahteen lenkkiin: perjantain ja lauantain välisenä yönä länteen, lauantain ja sunnuntain välisenä yönä itään. Ensimmäisellä lenkillä mukana klassikkoerikoiskokeista oli esimerkiksi Laajavuori, Urria, Kuohu, Ehikki, Ouninpohja, Västilä, Palsa ja Humalamäki. Toisella lenkillä taas ajettiin Kuukanpää, Myhinpää, Kokkosenlahti ja Ruuhimäki.  

## Kilpailun tapahtumia
Pauli Toivonen keskeytti tekniseen vikaan jo EK4:llä Ehikissä. Per Eklundin Saabista irtosi kaasuvipu EK5 Ouninpohjassa "valkoisen talon hypyssä", mutta vika saatiin korjattua erikoisokokeen varrella. Eklundilta puhkesi vielä eturengas, minkä jälkeen vetonivel hajosi. 

Leo Kinnusella oli jatkuvasti pieniä teknisiä murheita rallin alussa. Hän myös ajoi lievästi ulos EK10 Siikalahdella  ja sen jälkeen menetti kaksi minuuttia sumussa EK11 Ruokkeella. Simo Lampinen kaatoi autonsa EK19:llä Palsassa, mutta pääsi jatkamaan.

Markku Alen hyppäsi rajusti EK33 Kokkosenlahden maalissa ja auto sammui, mutta onneksi huolto oli suunnitelman vastaisesti paikalla ja vika saatiin korjattua. Auto sammui vielä seuraavallakin erikoiskokeella, mutta kartanlukija Juhani Toivonen sai vian korjattua. 

EK35 Koivakkalan alkaessa Stig Blomqvist johti rallia 52 sekunnilla, kun moottori hajosi ja Blomqvist joutui keskeyttämään.

Hannu Mikkola oli viidentenä ennen viimeistä erikoiskoetta Ruuhimäkeä. Kartanlukija Erkki Rautanen loukkasi selkänsä isossa hypyssä, koska kartanlukijan istuin oli vakiomallinen. Rautanen joutui lähtemään sairaalaan viimeiseltä siirtymältä. Mikkola ajoi maaliin yksin ja hänen suorituksensa hylättiin.

## Tulokset

Mäkinen voitti rallin 2-ryhmän autolla. 4-ryhmän nopein oli Leo Kinnunen. 1-ryhmän voitti Pertti Kärhä.

Markku Alenin kakkossija noteerattiin Motorsport Magazinessa seuraavasti:"–– he pushed his heavy 142 right up to second place, a performance worthy of the highest praise. It isn’t often that we are given to speak highly of young drivers too soon in their sporting careers, but in Alen’s case an exception must be made. Given the right opportunities, he will go far."

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla
Epic Systems

**Epic Systems Corporation** on yhdysvaltalainen ohjelmistoyritys, joka kehittää potilastietojärjestelmiä.

Sen perustivat Judith Faulkner University of Wisconsinin professori John Greist nimellä Human Services Computing. Faulkner toimi sekä yhtiön johtajana että kirjoitti kaiken koodin Data Generalin Eclipse-minitietokoneelle.
Epic ei ole perustamisensa jälkeen ottanut ulkopuolisia sijoituksia. Yhtiötä ei voi ikinä myydä tai viedä pörssiin, sillä Faulkner siirsi äänivaltaiset osakkeensa perheensä ja työntekijöiden hallitsemaan trustiin.

Epicin järjestelmiä käytetään Yhdysvalloissa sairaaloissa, jotka hoitavat 2/3 maan väestöstä. Yhtiön liikevaihto oli 3,3 miljardia dollaria vuonna 2020.

Epicin järjestelmät perustuvat ydinosaltaan 1960-luvulla kehitettyyn MUMPS-järjestelmään (Massachusetts General Hospital Utility Multi-Programming System).

## Lähteet
Johan Scharffenberg

**Johan Scharffenberg** (23. marraskuuta 1869 Moss – 1. helmikuuta 1965 Oslo) oli norjalainen psykiatri, vankilanjohtaja ja yhteiskunnallinen keskustelija. Hän kannatti raittiutta ja eugeniikkaa, mutta vastusti rotuoppia ja natsismia – hänen mukaansa Adolf Hitler oli psykopaatti. Vuonna 1945 Scharffenberg valittiin pitämään tervetuliaispuhe maanpaosta palanneelle Haakon VII:lle. Sodan jälkeen hän vastusti Norjan jäsenyyttä YK:ssa ja Natossa, sillä ei uskonut Norjan kaltaisella pienellä valtiolla olevan niissä sananvaltaa.

## Teoksia
* *Reform av den medicinske undervisning* (1899)
* *Kampen mod tuberkulosen* (1899)
* *Bidrag til de norske lægestillingers historie før 1800* (1904–1905)
* *Lægernes alkoholforordninger* (1918)
* *Minner fra 1905. Foredrag i Studentersamfundet i Oslo 21.9.1940* (1940)
* *Fredstanken – forsvarstanken. Foredrag på forsvarsmøtet 2.3.1948* (1948)
* *Norske aktstykker til okkupasjonens forhistorie* (1950)
* *Frihet og menneskeverd. Artikler i utvalg* (1972)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Janne Marjelund

**Janne Marjelund** (s. 2. lokakuuta 1972 Raahe) on suomalainen pesäpalloilija. Marjelund edusti koko uransa Superpesiksessä Pattijoen Urheilijoita. Marjelund pelasi yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 1999. Hän pelasi sisäpelissä vaihtajana ja ulkokentällä kolmospolttajana. Marjelund pelasi 113 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kymmenen kunnaria ja 45 tavallista juoksua, toi 104 juoksua ja keräsi 477 kärkilyöntipistettä. Marjelund pelasi 13 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän toi yhdeksän juoksua ja keräsi 70 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Tikkakosken terveysasema

Keski-Suomen hyvinvointialueen **Tikkakosken terveysasema** toimii Jyväskylässä Tikkakoskella osoitteessa Kirkkokatu 3.  Terveysaseman yhteydessä toimii monipalvelupiste. Terveysaseman palvelut on vuodesta 2015 lähtien tuottanut Mehiläinen. Terveysasemalla on yleislääkärin ja sairaanhoitajan vastaaotto. Laboratorio on auki keskiviikkoisin ja torstaisin. Laboratoriopalvelut tuottaa Fimlab. Terveysaseman fysioterapian sekä mielenterveys- ja päihdepalvelut tuottaa Keski-Suomen hyvinvointialue.

Keski-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuusto päätti kokouksessaan 2. joulukuuta 2025 lakkauttaa Tikkakosken terveysaseman. arviointineuvoston toimenpide-ehdotuksen mukaisesti.

## Lähteet
Komunarin piiri

**Komunarin piiri** () on yksi Ukrainan Zaporižžjan seitsemästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Zaporižžjan eteläosassa, Dneprin vasemmalla rannalla sijaitsevan, vuonna 1977 perustetun kaupunkipiirin pinta-ala on 61,0 neliökilometriä. 

Komunarin piiri on erotettu vuonna 1977 omaksi kaupunkipiireikseen aiemmasta Žovtnevin piiristä (nyk. Oleksandrivskin piiri). Piiri on nimetty Komunarin tehtaan, nykyisen ZAZin mukaan. 

Piirin väestöarvio on 133&nbsp;752 (2015), ja aiemmin noin 140&nbsp;400 (VL 2001).

Piirin alueella sijaitsee muun muassa:
* Ukrainan rautateiden rautatieasema Zaporižžja I
* Zaporižžjan keskuslinja-autoasema
* ZAZin tehdas


Railway-station-of-Zaporozhye.jpg| Zaporižžja I -rautatieasema.
Запорожье. Завод ЗАЗ..JPG|ZAZin tiloja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Komunarin piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM)  (openstreetmap.org)
Linkkifarmi

**Linkkifarmi** tarkoittaa toisiinsa linkittyvien verkkosivustojen joukkoja, jotka pyrkivät hakukoneoptimointiin. Taustalla on ajatus lisätä hyperlinkkejä omalle sivustolle, koska hakukoneet voivat nostaa sijoitusta tuloksissa riippuen sivustolle linkittyvien toisten sivustojen laadusta ja määrästä. Hakukoneet kohtelevat linkkifarmeja roskapostin kaltaisena ja pyrkivät käyttämään keinoja farmiin osallistuvien sivustojen poistamiseen. Linkkifarmit ovat erityisen suosittuja sivustoilla, jotka toimivat uhkapelaamisen, lainojen tai aikuisviihteen parissa.

## Lähteet
Cetshwayo

**Cetshwayo kaMpande Zulu** (noin 1826–1884) oli zulujen kuningas, joka hallitsi vuosina 1873–1884. Hän oli itsenäisen Zulumaan viimeinen kuningas, jonka luja sotilasjohtaminen ja poliittinen tarkkanäköisyys vahvistivat zulujen asemaa. Cetshwayo komensi noin 40&nbsp;000 sotilaan kurinalaista armeijaa, jonka britit kokivat uhkaksi siirtomaapyrkimyksilleen.

Cetshwayo oli häntä edeltäneen zulukuninkaan, Mpanden poika, ja hänellä oli paljon vaikutusvaltaa jo isänsä viimeisinä elinvuosina.

Mpande julisti Cetshwayon kruununperijäksi jo vuonna 1839. 1850-luvulla hän alkoi kuitenkin suosia toista poikaansa Mbuyazia. Cetshwayo kävi tätä vastaan sisällissotaa ja voitti. Britit välittivät sovun isän ja pojan välille.

Cetshwayo oli Zulumaan johdossa zulu-sodassa brittejä vastaan. Sota kuitenkin päättyi zulujen tappioon ja kuningaskunta alistettin siirtomaaksi. Cetshwayo lähti maanpakoon Kapmaahan ja sieltä Englantiin. Hän palasi Afrikkaan vähän ennen kuolemaansa. Hänen poikansa Dinizulu kruunattiin zulujen kuninkaaksi, vaikka kuningaskuntaa hallitsivat vieraat vallat.

## Lähteet
Korpilahden sosiaali- ja terveysasema

Keski-Suomen hyvinvointialueen **Korpilahden sosiaali- ja terveysasema** sijaitsee Jyväskylässä Korpilahdella osoitteessa Virastokuja 2. Sen palvelut tuottaa Mehiläinen. Sosiaali- ja terveysasemalla on sairaanhoitajan ja yleislääkärin vastaanotto. Fimlabin laboratorio on avoinna tiistaisin ja torstaisin. Aseman fysioterapian sekä mielenterveys- ja päihdepalvelut tuottaa Keski-Suomen hyvinvointialue.  

Rakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Raimo Halonen ja se on valmistunut vuonna 1979. Samassa rakennuksessa toimii myös Keski-Suomen pelastuslaitoksen  Korpilahden paloasema ja Korpilahden lähikirjasto.

Keski-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuusto päätti kokouksessaan 2. joulukuuta 2025 lakkauttaa Korpilahden terveysaseman. arviointineuvoston toimenpide-ehdotuksen mukaisesti. 

## Lähteet
Untamala

**Untamala** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

;Kylän nimi
* Untamala, kylä Laitilassa
* Untamala, kylä Ylistarossa

;Sukunimi
* Antti Untamala (s. 1975), suomalainen viulisti ja laulaja
Transduktio

**Transduktio** on bakteerisoluissa tapahtuva ilmiö, jossa DNA:ta siirtyy bakteerisolusta toiseen bakteriofagien eli infektoivien virusten välityksellä. Jos samassa solussa DNA:ta on viemässä useita bakteriofageja, alkuperäinen solu hajoaa. Joskus viruksen genomi ja bakteerin genomi yhtyvät ja viruksen genomi saattaa pysyä solunjakautumissa profaagina, joka saattaa tietyn induktion vaikutuksen myötä irtautua bakteerisolusta. On tavallista, että virusgenomin toiminnassa tapahtuu virhe ja jakautumalla syntyviin uusiin viruksiin tulee bakteerisolun DNA:ta. Näin syntynyt viruspartikkeli infektoidessaan uuden bakteerisolun saattaa yhtyä bakteerisolun genomiin.

## Lähteet
Kari Kivelä

**Kari Kivelä** (s. 1959) on suomalainen media-alalla toiminut yritysjohtaja ja päätoimittaja, koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden kandidaatti ja MBA. Hän aloitti uransa perustamalla 1980-luvun alussa *[[Rumba (lehti)|Rumba]]*-lehden ja jäi vuoden 2023 lopussa eläkkeelle Alma Median Alma Consumer -yksikön liiketoimintajohtajan tehtävästä.

## Elämä ja ura
Kivelä kertoo isoisänsä kannustaneen häntä mediamaailmaan ja kehottaneen seurata niin *Helsingin Sanomia* kuin *[[Hymy (lehti)|Hymy]]*-lehteäkin. Vuonna 1982 Kivelä perusti yhdessä Kimmo Miettisen, Virve Vallin ja Rami Kuusisen kanssa *Rumba-lehden*. Seuraavaksi Kivelä perusti nuorille kaupunkilaisille suunnatun *Scandal*-lehden. Se sulautui vuonna 1986 Eeropekka Rislakin ja Kim Weckströmin perustamaan *Citylehteen*, ja näin muodostui uusi kaupunkilehti *[[City (lehti)|City]]*. Kivelä toimi sen ensimmäisenä päätoimittajana, esikuvanaan Tom Wolfe ja muut yhdysvaltalaisen uuden journalismin edustajat. Lehden kirjoittajiksi hankittiin muun muassa Jari Sarasvuo, Sam Inkinen, Panu Räty ja Walter de Campina tunnetuksi tullut Kari Lempinen.

Vuonna 1997 Kari Kivelä siirtyi *Cityn* päätoimittajan tehtävästä sitä kustantaneen yhtiön toimitusjohtajaksi. Hän sai idean ruotsalaista *[[HS Metro|Metro]]*-lehteä muistuttavasta ilmaisjakelumediasta, josta tuli *[[Uutislehti 100]]*. Kivelä ryhtyi senkin taustayhtiön toimitusjohtajaksi.

Vuosituhannen vaihteessa Kivelä toimi Jippii Groupin varatoimitusjohtajana ja sitten vuodesta 2002 Sanoma-konsernin talousuutistoimisto Startelin toimitusjohtajana. Sitten Kivelä kutsuttiin Alma Median *[[Iltalehti|Iltalehden]]* vastaavaksi päätoimittajaksi ja kustantajaksi. Hänen kaudellaan (2005–2017) iltapäivälehteä ryhdyttiin hyvissä ajoin voimakkaasti muuttamaan verkkolehden suuntaan, vähennettiin sensaatiohakuisuutta ja muun muassa lakkautettiin vähäpukeisten naisten kuvia julkaissut Iltatyttö-palsta. Tuohon aikaan tuli myös epäonnistumisia, kuten BuzzFeediä versioinut viraalisivusto Xoxofeed ja sosiaalinen media nimeltä Oma.fi.

Uransa loppuvuosina Kari Kivelä toimi ensin Alma News & Life -yksikön, sitten Alma Consumer -yksikön liiketoimintajohtajana. Hän jäi eläkkeelle vuoden 2023 lopussa 63 vuoden iässä.

Nuoruudessaan Kivelä oli lahtelaisen punk-yhtye Vau!!:n laulusolisti.

Joulukuussa 2025 Otava julkaisi Kari Kivelän muistelmateoksen *Punkkari & mediapomo*.

## Lähteet
Dinizulu

**Dinuzulu** (1868–1913) oli zulujen kuningas vuosina 1884–1913, jolloin Zulumaa oli eurooppalaisten vallassa, vuodesta 1897 osa Natalin kruununsiirtomaata. Dinuzulu oli häntä edeltänen zulukuninkaan Cetshwayon poika.

Cetshwayon vuonna 1879 käymä zulu-sota päättyi zulujen tappioon. Natalin siirtomaavallan edustaja Garnet Wolseley jakoi Zulumaan kolmeentoista pikkupäällikön hallitsemaan osaan. Kuningasperhe päätyi Cetshwayon pahimman vihollisen, päällikkö Zibhebhun alamaisiksi. Cetshwayon veljet tukivat rojalisteja, ja zulujen kesken käytiin sisällissota. Cetshwayo kuoli kesken sisällissodan vuonna 1884. Dinuzulu oli vasta 15-vuotias, ja sedät pelkäsivät hänen turvallisuutensa puolesta.

14. toukokuuta 1887 britit liittivät Zulumaan ja zulujen reservaatin Natalin kuvernöörin hallintaan. Dinuzulu tulkitsi kuninkaan aseman säilyvän ennallaan brittien suojeluksessa. Kuningasmieliset zulut pitivät häntä edelleen johtajanaan. Kuvernööri pyrki pönkittämään omaa valtaansa tukemalla Zibhebhua. Heidän kannattajiensa välille syttyi taisteluita, Dinuzulu hävisi ja tuomittiin maanpakoon Saint Helena -saarelle maanpetoksesta syytettynä.

Vuonna 1897 britit liittivät Zulumaan viralliseksi osaksi Natalin kruununsiirtomaata. Dinuzulu sai palata 1898 tittelillä "hallituksen *Induna*" (Induna tarkoittaa neuvonantajaa tai lähettilästä). Vuonna 1906 yksi pienemmistä päälliköistä, Bambatha kapinoi verotusta vastaan. Dinuzulu tuomittiin kapinallisten tukemisesta neljäksi vuodeksi vankilaan. Hän kuoli vuonna 1913.

## Lähteet
Harry Viiala

**Harry Olavi Viiala** (s. 29. kesäkuuta 1951 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Harry Viiala syntyi Helmer ja Doris Viialan perheeseen. Hänen puolisonsa on Taina Helena Viiala. Harry Viiala valmistui insinööriksi Helsingin teknillisestä oppilaitoksesta 1981. Hän oli Höyrytys Oy:n, vuodesta 2005 Päähöyry Oy, palveluksessa vuodesta 1970, toimien yhtiön hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana sekä toimitusjohtajana. Oy Filtertek Ab:n, vuodesta 2006 Sevpro Oy, toimitusjohtaja Viiala oli 2005–2011 ja hän on ollut yhtiön hallituksen puheenjohtaja. Viiala on lisäksi toiminut HLR Energia Oy:n, Hyxo Oy:n, Vodapro Oy:n, Septek Oy:n ja AA-Control Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksissa, samoin kuin useiden muiden vedenkäsittelyn ja energiapalveluyritysten johtoelimissä. Hänellä on ollut myös liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Viiala sai 2011.
 
## Lähteet
Uprava

**Uprava** merkitsi muinaisitäslaavissa oikeudellista tutkintoa, myöhemmin venäjän kielessä yhdistelmissä zemskaja uprava ja gorodskaja uprava se merkitsee semstvon
ja kaupunki-itsehallintojen toimeenpanevaa elintä.

## Lähteet
Markus Tilli

**Markus Tilli** on suomalainen näyttelijä. Hän on freelance-näyttelijä ja näytellyt elokuvissa ja televisiosarjoissa pääasiassa pahiksen rooleja, "johtuu ulkonäöstäni", hän sanoo. Ensimmäisen roolin hän teki Dome Karukosken ohjaamassa elokuvassa *[[Leijonasydän]]*.

## Filmografia
**[[Leijonasydän]]*, 2013
**[[Miami (elokuva)|Miami]]*, 2017
* *[[Veljeni vartija (elokuva)|Veljeni vartija]]*, 2018
* *[[(Pri)sons]]*, 2023

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
K. J. Säippä

**Kaarlo Jaakko Säippä** (18. syyskuuta 1877 Karunki – 29. syyskuuta 1939 Tornio) oli suomalainen Pohjois-Suomessa Tornionjokilaaksossa vaikuttanut tukkukauppias.

Säippä kävi Haparanda allmänna läroverketin Haaparannalla Ruotsin puolella ja teki opintomatkoja Ruotsiin ja Norjaan. Hän aloitti uransa 1897 (toisen lähteen mukaan 1902) Ylitorniolla perustamalla sekatavarakaupan. Säippä laajensi sitten sitä 1905 kirjakaupalla sekä perustamalla 1910 sivuliikkeitä Turtolan Pellon kylään ja Ylitornion Lohijärvelle.

Säippä muutti Tornioon vuonna 1920 ja perusti sinne tukkukaupan sekä kaksi sekatavarakauppaa Korpikylään 1924  ja Tornioon 1928. Hän harjoitti lisäksi mylly- ja sahaliiketoimintaa ja perusti vehnämyllyn. Säippä oli mukana perustamassa Pohjanmaan Kauppiaiden Oy:tä ja hän kuului Ab Hedenäseis Ängsågin, Pohjanmaan Kauppiaiden Oy:n, Oy Kalkkimaan, Tornion Portteri ja Oluttehdas Oy:n ynnä muiden yhtiöiden hallituksiin. 

Säippä osti vuonna 1931 Aavasaksa Oy:n konkurssipesän varat. Aavasaksa Oy:llä oli ollut Aavasaksalla Tengeliönjoen Haapakosken rannalla vuonna 1919 valmistuneet puuhiomo, voimalaitos ja mylly. Säippä perusti paikalle sahalaitoksen ja tiilitehtaan sekä myllylaitoksen, jonka yhteydessä oli vehnämylly. Suljetun puuhiomon rakennukset tuhoutuivat tulipalossa 1936.

Säippä oli Torniossa kaupunginvaltuuston, rahatoimikamarin, kaupunginhallituksen sekä monien lautakuntien jäsenenä. Ylitorniolla hän oli säästöpankin esimiehenä ja Kansallis-Osake-Pankin paikallisen konttorin valvojana sekä Torniossa säästöpankin hallituksen puheenjohtajana. Suomen sisällissodan aikana Säippä oli Ylitorniolla suojeluskunnan aluepäällikkönä 1917–1918 ja hänestä tuli reservin vänrikki 1918. Säippä kuului kansalliseen edistyspuolueeseen ja oli puolueen kansanedustajaehdokkaanakin Oulun läänin pohjoisessa vaalipiirissä. Säippä oli Oulun kauppakamarin Tornion osaston puheenjohtajana vuodesta 1926 ja Tornion Kauppiasyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1924.

Kaarlo Jaakko Säippä oli naimisissa Aura Sofia Öfverbergin kanssa. Hedän poikansa oli hallitusneuvos Paavo Säippä. Säippä kuoli 62-vuotiaana syyskuussa 1939 Torniossa.

## Lähteet
Helmer Alexandersson

**Karl Helmer Alexandersson** (16. marraskuuta 1886 Tukholma – 24. joulukuuta 1927 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä ja viulisti. Hän oli näyttelijä Karin Alexanderssonin veli.

Alexandersson opiskeli vuosina 1902–1908 viulunsoittoa Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Hänen opettajinaan olivat Karl Johan Lindberg ja Lars Zetterquist. Alexandersson sai myös harmonian opetusta Aron Bergensonilta ja kontrapunktin opetusta Johan Lindegreniltä. Vuosina 1911–1912 hän sai täydentävää viulunsoiton opetusta Jean Paul Erteliltä Berliinissä. Alexandersson sävelsi opiskeluaikoinaan muun muassa ensimmäisen sinfoniansa (d-molli). Vuonna 1912 hän sävelsi juhlamarssin vuoden 1912 kesäolympialaisiin Ruotsin olympiakomitean tilauksesta. Hjalmar Meissnerin johtama Jätte-Militär-orkestern esitti teoksen Tukholman stadionilla 6. heinäkuuta 1912. Vuonna 1914 Alexandersson sävelsi kolmiosaisen toisen sinfonian (g-molli). Hän teki siitä neliosaisen version vuonna 1919. Teos ei saavuttanut huomattavaa suosiota vielä kantaesityksessään, mutta siitä tuli menestys Georg Schnéevoigtin ja Tukholman Konsertföreningenin esittämänä vuonna 1923. Alexandersson hyväksyttiin Ruotsin säveltäjäliiton jäseneksi vuonna 1923.

Alexandersson pääsi vuonna 1918 työskentelemään Röda kvarn -elokuvateatteriin viulistina, säveltäjänä ja sovittajana. Hän sävelsi musiikin muun muassa elokuviin *[[Ingmarssönerna]]* (1918), *[[Arne-Herran rahat]]* (1919) ja *[[Gunnar Hedes saga]]* (1923). Alexanderssonia pidetään yhtenä ruotsalaisen elokuvamusiikin edelläkävijöistä. Hän työskenteli myös ulkomaisissa elokuvissa. Alexandersson kuoli 41-vuotiaana varattomana sairauteen, jonka diagnoosista ei ole tietoa. Hänen tuotantoonsa kuuluu elokuvamusiikin lisäksi kaksi sinfoniaa, Olympiamarssi, alkusoittoja, klarinettikonsertto sekä kaksi konserttikappaletta käyrätorvelle ja orkesterille. Alexandersson sävelsi myös pianomusiikkia, urkumusiikkia, jousikvartettoja ja jousitrioja.

## Lähteet
Jyväskylän suurajot 1974

**Suomen ralli 1974** (viralliselta nimeltään ***25. Jyväskylän Suurajot*** tai ***1000 Lakes Rally***) oli rallin maailmanmestaruussarjan kuudes kilpailu kaudella 1974. Kilpailu järjestettiin 2. &ndash; 4. elokuuta 1974.

## Reitti
Rallin 36 erikoiskokeen yhteenlaskettu pituus oli 343,50 kilometriä.

*=ei kokoomataukoa

Reitti oli hyvin samankaltainen kuin edellisvuonna, mutta lyhyempi. Reitti ei nyt käynyt Saarijärvellä eikä Kuopiossa. Koivistonkylän erikoiskoe ajettiin nyt ensimmäistä kertaa. Rallin keskellä ollut tauko kesti nyt kuuden sijasta kymmenen tuntia. 

Kaksi rallin erikoiskokeista peruutettiin. EK7 Väärinmaja peruutettiin, koska paikalla oli liikaa yleisöä väärillä paikoilla ja humalassa. Suuri osa autoista ehti ajaa EK22 Mataramäen läpi, mutta ukkosmyrsky sotki tuloslaskennan, joten erikoiskoe poistettiin tuloksista. 

## Kilpailun tapahtumia
Markku Alen ja Tapio Rainio kärsivät rengasrikot EK4:llä Ehikissä, mutta Alen menetti enemmän aikaa. Timo Mäkinen puolestaan sai aikasakkoa ajettuaan seuraavalla siirtymällä ylinopeutta poliisin tutkaan, minkä hän itse kiisti. Ulf Grönholm keskeytti pyörän taittumiseen alle EK5:llä Ouninpohjassa. Hannu Mikkola hyppäsi rajusti EK10:llä Hintalassa, mutta sai pidettyä autonsa hallinnassa.   

Toisen lenkin avanneella EK17 Seppälänkankaalla Hannu Mikkollalla jumiutui kolmosvaihde päälle. Hän joutui ajamaan myös seuraavan Kuukanpään erikoiskokeen pelkällä kolmosvaihteella.

Per Eklund ajoi rajusti ulos EK19:llä Koivistonkylässä. Ensimmäisiä Suurajojaan ajanut Ari Vatanen keskeytti EK31 Koirakivessä vetoakselin katkeamiseen ja takapyörän irtoamiseen. Vatanen olisi tosin saatettu hylätä ylinopeuden vuoksi.

Stig Blomvistin autosta katkesi toinen takaiskunvaimennin EK32 Saviniemellä, minkä johdosta Markku Alen pääsi hänestä ohi.

## Tulokset

Mikkola voitti rallin 2-ryhmän autolla. Nopein 4-ryhmän kuljettaja oli Markku Alen. 1-Ryhmän voitti Pentti Airikkala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla
Kyttälä (suunnittelualue)

**Kyttälä ** on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Kyttälän suunnittelualueeseen kuuluvat Jussinkylän, Kyttälä A:n ja Kyttälä B:n tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.

## Lähteet
Tampella-Lapinniemi

**Tampella-Lapinniemi** on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Tampella-Lapinniemen suunnittelualueeseen kuuluvat Lapinniemen, Lapin ja Tampellan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.

Tampella-Lapinniemellä sijaitsee muun muassa vanhassa Tampellan tehdasrakennuksessa toimiva Vapriikin museokeskus ja 
valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määritelty Lapin pientaloalue.

Tampella-Lapinniemen suunnittelualueella oli asukkaita noin  vuonna 2024 ja työpaikkoja noin  kappaletta vuonna 2021. Alueella oli vuonna 2023 eniten työpaikkoja terveys- ja sosiaalipalveluiden toimialalla, lähes 40 prosenttia työpaikoista.

## Kuvia

Tiedosto:Aleksandra Siltanen's Park - panoramio.jpg | Aleksandra Siltasen puistoa ja Tampellan tehdasrakennuksia.
Tiedosto:Lapinniemi in Tampere Aug2008 002.jpg | Lapinniemen kerrostaloja vuonna 2008.
Tiedosto:Aaltotie street in Tampere Feb2012 002.jpg | Lapin pientaloaluetta talvella 2012.


## Lähteet
Klaukkalan kirjasto

**Klaukkalan kirjasto** () on Nurmijärven Klaukkalassa sijaitseva julkinen kirjasto. Se on alkujaan perustettu kunnan piirikirjastoksi vuonna 1934. Nykyisellä paikallaan kirjasto on toiminut vuodesta 2005, jota ennen se sijaitsi samassa rakennuksessa Klaukkalan koulun kanssa.

Kirjastoon kuuluu kaksi näyttelytilaa: näyttelyseinä Tyyne ja Galleria Toivo.

Kirjastoon on pääsy sekä pääsisäänkäyntinä toimivan Seurantien puoleiselta yläovelta että myös Kuonomäentien puoleiselta alaovelta. Invapysäköinti sijaitsee yläoven läheisyydessä, kun taas alaoven luona kirjaston tiloihin pääsee hissillä.

## Katso myös
* Nurmijärven kirjasto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Klaukkalan kirjasto – Nurmijärven kunta
Tuokaa Alfredo Garcian pää

**Tuokaa Alfredo Garcian pää** () on vuonna 1974 ensi-iltansa saanut meksikolais-yhdysvaltalainen neo-western-elokuva, jonka on ohjannut, osittain käsikirjoittanut ja osittain tuottanut Sam Peckinpah. Sen pääosia esittävät Warren Oates ja Isela Vega. Muita osia esittävät Robert Webber, Gig Young, Helmut Dantine, Emilio Fernández ja Kris Kristofferson.

Elokuvan keskiössä on meksikolaisessa baarissa pianistina työskentelevä Benny, joka lähtee yhdessä tyttöystävänsä kanssa etsimään Alfredo Garciaa, jonka päästä meksikolainen rikollispomo pyytää miljoona dollaria.

*Tuokaa Alfredo Garcian pää* tuotettiin pienellä budjetilla ja kuvattiin Meksikossa, Peckinpahin edellisen elokuvan, *[[Pat Garrett ja Billy the Kid]]in*, ollessa taloudellinen floppi. Niin ikään *Tuokaa Alfredo Garcian pää* oli ilmestyessään taloudellinen floppi ja se sai kriitikoilta lyttäävän vastaanoton. Vuosien saatossa se on kuitenkin saanut enemmän arvostusta ja nykyään sitä pidetään kulttielokuvana. Elokuvaaja Roger Deakins on sanonut elokuvan toimineen inspiraationa *[[Menetetty maa]]* -elokuvan visuaalisuudelle.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Nye Troms

**Nye Troms** on norjalainen vuonna 1974 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Målselv.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Transformaatio

**Transformaatio** on perintötekijöiden siirtymistä solusta toiseen siten, että solusta toiseen siirtyy pelkkiä DNA-molekyylejä. Tällöin DNA:ta vastaanottava solu aina kompetentti. Tälläiseen perintätekijöiden siirtymiseen vaikuttaa useanlaisia proteiineja, jotka sitovat tai muovaavat DNA:ta. Soluja on onnistuttu laboratorioissa tekemään keinotekoisesti kompetenteiksi. Luonnostaan kompetentit solut ovat yleensä bakteerisoluja. Toisista bakteerisoluista irtoaa DNA:ta, joka sitoutuu toisen solun pinnalla oleviin sitoviin proteiineihin. Joskus laboratorioissa bakteerisoluja on käsitelty siten, että ne on tehty kykeneviksi vastaanottamaan sirkulaarista DNA:ta. Transformaatiota voi tapahtua myös aitotumallisilla eliöillä luonnossa.

## Lähteet
Finlayson (suunnittelualue)

**Finlayson** on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Finlaysonin suunnittelualueeseen kuuluvat Finlaysonin ja Tammerkosken tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.

Suunnittelualueella sijaitsevat muun muassa Keskustori ja Tampereen kaupungintalo Tammerkosken kaupunginosassa sekä Näsinpuisto Finlaysonin kaupunginosassa.

Finlaysonin suunnittelualueella oli asukkaita lähes  vuonna 2024 ja työpaikkoja  kappaletta vuonna 2021. Vuonna 2023 alueella oli eniten työpaikkoja informaatio- ja viestintäpalveluiden sekä ammatillisen, tieteellisen ja teknisen toiminnan toimialoilla.

## Kuvia

Tiedosto:Tampere keskustori.jpg | Keskustoria ja Vanha kirkko Tammerkosken kaupunginosassa.
Tiedosto:Näsilinna Museo Milavida.jpg | Näsilinna Näsinpuistossa, Finlaysonin kaupunginosassa.
Tiedosto:Central Tampere Sep2007 001.jpg | Finlaysonin tehdasaluetta.


## Lähteet
Målselvin kirkko

**Målselvin kirkko** () on Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva betonikirkko vuodelta 1978. Se rakennettiin vuonna 1972 salamaniskun sytyttämässä tulipalossa tuhoutuneen puukirkon tilalle.

MalselvKirkeInterior.jpg|Kirkkosali.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyynikki (suunnittelualue)

**Pyynikki** on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Pyynikin suunnittelualueeseen kuuluvat Pyynikin, Pyynikinrinteen ja Kaakinmaan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.

Suunnittelualueella Pyynikin kaupunginosassa sijaitsee Pyynikin näkötorni.

Pyynikin suunnittelualueella oli asukkaita noin  vuonna 2024 ja työpaikkoja noin  kappaletta vuonna 2021. Alueella oli eniten työpaikkoja koulutuksen sekä terveys- ja sosiaalipalveluiden toimialoilla vuonna 2023.

## Lähteet
Bardufossin lentoasema

**Bardufossin lentoasema** () on Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva lentoasema. Se avattiin vuonna 1956, mutta paikalla oli jo aiemmin ollut Norjan ilmavoimien sotilaslentokenttä. Kenttää käytetään edelleen sekä matkustajaliikenteeseen että sotaharjoituksissa.

C130J Hercules in Bardufoss MOD 45150994.jpg|Royal Air Forcen Lockheed Martin C-130J Super Hercules Bardufossissa vuonna 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kissanmaa (suunnittelualue)

**Kissanmaa** on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Kissanmaan suunnittelualueeseen kuuluvat Kaupin, Kissanmaan ja Uudenkylän tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.

## Lähteet
Arthur Linderoos

**Arthur Linderoos** (8. huhtikuuta 1873 Porvoo – 9. helmikuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen ruotsiksi kirjoittanut urheilutoimittaja.

Arthur Linderoos harrasti nuorena aktiivisesti urheilua ja sitä kautta hän aloitti myös toimittajan uransa urheilun piirissä. Linderoos oli Hufvudstadsbladetin urheilukirjeenvaihtajana 1908–1910 ja Finskt Idrottsbladin toimittajana 1910–1913. Tämän jälkeen hän Dagens Pressin palveluksessa oikolukijana 1913–1918 ja uudelleen vuodesta 1919 alkaen Hufvudstadsbladetissa ensin urheiluosaston toimittajana ja sitten reportaasiosaston toimittajana.

## Lähteet
Moen (Målselv)

**Moen** on taajama Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on tasan yksi neliökilometri ja asukasluku 853 vuonna 2023.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
August Körling

**Sven August Körling** (14. huhtikuuta 1842 Misterhult – 21. lokakuuta 1919 Ystad) oli ruotsalainen säveltäjä.

Körling syntyi urkuri Sven Magnus Körlingin ja tämän vaimon Anna Lottan (o.s. Persdotter) perheeseen. Hän sai varhaisimman musiikkikasvatuksensa isältään. Vuonna 1855 hän pääsi Tukholman kuninkaalliseen musiikkikorkeakouluun. Körling sai urkurin ja kirkkolaulajan diplominsa vuonna 1858. Kolme vuotta myöhemmin hän sai myös musiikinopettajan pätevyyden. Hän sai sävellysopetusta Ludvig Normanilta. Heinäkuussa 1864 Körling meni naimisiin Sophia Lovisa Dahlbergin kanssa. Samana vuonna pariskunnalle syntyi poika Felix Körling, josta tuli isänsä tavoin säveltäjä. Myös nuorempi poika Sven Körling loi uran musiikin parissa. Joulukuussa 1865 August Körling sai nimityksen urkuri-kanttoriksi Ystadin Marian kirkkoon. Samalla hänestä tuli kaupungin koulun musiikinopettaja.

Körling perusti vuonna 1867 musiikkiseuran apteekkari Gustaf Smithin kanssa. Seura piti konsertteja, joissa esitettiin muiden muassa Körlingin, Niels W. Gaden, Felix Mendelssohnin, Adolf Fredrik Lindbladin, August Södermanin ja Halfdan Kjerulfin teoksia. Vuonna 1877 Körling perusti Gustaf Smithin pojan Salomonin kanssa Ystadin orkesteriseuran, joka koostui sotilas- ja harrastajasoittajista. Orkesterin toiminta hiipui 1900-luvun alussa, mutta Körlingin ja Smithin järjestämät kamarimusiikkikonsertit keräsivät yhä yleisöä. Vuosina 1908–1910 Körling ja Smith järjestivät ajan ruotsalaisten säveltäjien kamarimusiikille omistetut kesäfestivaalit. Körling jäi eläkkeelle opetustyöstään vuonna 1907 ja kanttorin työstään vuonna 1911. Hän johti vuonna 1906 perustettua Harmoni-mieskuoroa vuoteen 1913 saakka. Körling oli Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen vuodesta 1888 ja sai Litteris et Artibus -mitalin vuonna 1894.

Körling tuli tunnetuksi yksinlauluistaan, joita tulkitsivat muiden muassa Jussi Björling ja Nicolai Gedda. Björling äänitti Körlingin laulut "Hvita rosor" ja "Aftonstämning". Muita Körlingin lauluja olivat "Aprilvisa", "En speleman" ja "Sagorna". Osan lauluistaan Körling sävelsi mieskvartetille. Hän sävelsi myös pianomusiikkia ja kuoroteoksia, joihin kuuluivat *Sten Sture* ja orkesterisäestyksellinen *Håtunaleken*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Moen

**Moen** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Moen, taajama Målselvin kunnassa Norjassa

## Sukunimenä
* Anita Moen (s. 1967), norjalainen hiihtäjä
* Frode Moen (s. 1969), norjalainen yhdistetyn hiihtäjä
* Geir Moen (s. 1969), norjalainen pikajuoksija
* Lars Moen (1885–1964), norjalainen poliitikko
* Sigurd Moen (1897–1967), norjalainen pikaluistelija
* Sondre Nordstad Moen (s. 1991), norjalainen kestävyysjuoksija
* Svein Oddvar Moen (s. 1979), norjalainen jalkapalloerotuomari
* Travis Moen (s. 1982), kanadalainen jääkiekkoilija

### Välinimenä
* Øyvind Moen Fjeld (s. 1988), norjalainen maastohiihtäjä
Marko Sjöblom

**Marko Sjöblom** on suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja. Sjöblom on väitellyt tohtoriksi ranskalaisesta INSEEC-yliopistosta. Hän on yhdessä italialaisen Innovaation Professorin Alessio Castellan ja Finanssiekonomian Professorin Gregory Gadzinskin kanssa, julkaissut Theoretical Economics Letters, tammikuussa 2019 nimeltään: Profitability vs.Credit Score Models—A New Approach to Short Term Credit in the UK. Theoretical Economicsin ranking on #11 kaikista akateemisista journaaleista ja #1 Teorian Journaaleista. Sjöblom on Fiinu Pankin perustaja ja pääomistaja. Fiinu Pankin emoyhtiö, Fiinu Plc, listautui Lontoon pörssiin heinäkuussa 2022 noin 63 miljoonan euron valuaatiolla. Sjöblom toimii Fiinu-konsernin toimitusjohtajana.

## Lähteet
Takahuhti (suunnittelualue)

**Takahuhti** on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Takahuhdin suunnittelualueeseen kuuluvat Takahuhdin, Ruotulan ja Huikkaan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.

## Lähteet
Muotiala (suunnittelualue)

**Muotiala** on Tampereen eteläiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue, joka sijaitsee Iidesjärven eteläpuolella. Muotialan suunnittelualueeseen kuuluvat Jokipohjan ja Muotialan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.

## Lähteet
Jyväskylän suurajot 1975

**Suomen ralli 1975** (viralliselta nimeltään ***26. Jyväskylän Suurajot*** tai ***1000 Lakes Rally***) oli rallin maailmanmestaruussarjan seitsemäs kilpailu kaudella 1975. Kilpailu järjestettiin 29. &ndash; 31 elokuuta 1975. Rallin ajankohta siirrettiin elokuun alusta elokuun loppuun. Vain kolmetoista rallin erikoiskokeista oli avoinna yleisölle. 

## Reitti
Rallin 42 erikoiskokeen yhteenlaskettu pituus oli 287,50 kilometriä, mikä on rallin MM-historian lyhyin mitta. Rallin tauko vietettiin nyt poikkeuksellisesti Savonlinnassa. 

*=ei kokoomataukoa

Suuri osa rallin erikoiskokeista oli todella lyhyitä. Vain viisi erikoiskoetta yli kymmenen kilometriä pitkiä ja puolet 5,5 kilometriä pitkiä tai lyhyempiä. Osittain tähän saattoi johtaa pyrkimys pienentää rallin keskinopeutta, minkä vuoksi erikoiskokeita ajettiin lähinnä yksityisteillä.

Ensimmäiset erikoiskokeet ajettiin Jyväskylän länsipuolella, minkä jälkeen Päijänne ylitettiin lossilla Kärkistensalmen kohdalta. Ensimmäisen lenkin uusia erikoiskokeita olivat Niemiaho, Mutanen, Hännilä ja Tenkkeli, jotka tunnettaisiin myöhemmin nimillä Moksi, Oittila, Kutemajärvi ja Toikkala.  

Savonlinnan tauon jälkeen käytiin lähellä itärajaa, minkä jälkeen palattiin Jyväskylään Pieksämäen kautta.

Ouninpohjaa ei ajettu laisinkaan, ei edes mitään osia siitä.

## Kilpailun tapahtumia
Ari Vatanen johti kilpailua kolmen ensimmäisen erikoiskokeen ajan, vaikka ei ymmärtänyt kartanlukijansa nuoteista mitään. Hän keskeytti ulosajoon EK7 Mutasessa, mutta sai ansaitsi suorituksestaan tehdasauton myös RAC-ralliin.

Pentti Airikkala ja Hannu Valtaharju keskeyttivät samaan mutkaan EK4:llä Urriassa. Markku Alen kärsi rengasrikon EK16 Kokkosenlahdella. Stig Blomqvist hylättiin ylinopeuden vuoksi ensimmäisen lenkin lopussa.

Jussi Kynsilehto keskeytti EK23 Raikuulla valtavaan hyppyyn, joka johtui Timo Mäkiseltä kopioitujen nuottien väärinymmärtämisestä. Kartanlukijana oli kuuluisa toimittaja Martin Holmes.

Markku Alen keskeytti ulosajoon EK24:llä Niinikummussa taistellessaan voitosta Hannu Mikkolaa vastaan.

## Tulokset

Mikkola voitti rallin 2-ryhmän autolla. Nopein 4-ryhmän kuljettaja oli Heikki Vilkman. 1-Ryhmän voitti Kyösti Hämäläinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla
Anna De Weert

**Anna Virginie Caroline De Weert** syntyjään **Cogen**, (27. toukokuuta 1867 Gent - 12. toukokuuta 1950 Gent) oli belgialainen impressionistinen taidemaalari. Töissään hän kiinnitti erityistä huomiota valoon. 
## Elämänvaiheita
Anna Cogen syntyi varakkaaseen ja monipuolisesti kulttuuria harrastaneeseen perheeseen. Hänen setänsä Félix ja Alphonse Cogen olivat taidemaalareita. Äidin isoisä Karel Lodewijck Ledeganck oli ollut kirjailija.  

Isä kuoli, kun Anna Cogen oli vain kaksivuotias. Perhe muutti maaseudulle isoäidin luokse, missä tuleva taiteilija vietti aikaa luonnossa. Taloudessa asui myös kaksi muuta sukulaismiestä. Varakas perhe vietti paljon aikaa Ranskassa, Mentonissa.  

Taidetta Cogen opiskeli Gentin taideakatemiassa. Vuonna 1891 hän avoitui Maurice De Weertin kanssa. Pariskunta asettui asumaan Gentiin. Gentissä De Weert liittyi taiteilijoiden piiriin, missä oli eri taidealojen edustajia. Ryhmästä tuli De Weertille toinen koti. Ryhmä järjesti runonlausuntailtoja ja näyttelykäyntejä. Yhdellä näyttelykäynnillä De Weert tapasi Emile Clausin.  

Vuodesta 1893 alkaen De Weert otti yksityistunteja Clausilta. Oman maatilan De Weertit ostivat vuonna 1896. Perhe vietti kesät maatilalla, missä Anna teki puutarhatöitä ja maalasi ympäröivää maaseutua kuvaavia maalauksia. Maatilasta muodostui taiteilijoiden kesänviettopaikka. Siellä kokoontunut taiteilijaryhmä käytti itsestään nimeä *Vie et Lumière*. Sen mentorin Clausin kuoltua vuonna 1924 De Weert jatkoi aiheesta luennoimista.  

Ensimmäisen näyttelynsä De Weert piti vuonna 1896. Sen jälkeen hän piti useita näyttelyitä muun muassa Liègessä, Brysselissä ja Antwerpenissa. Ulkomailla hän osallistui yhdessä muiden taiteilijoiden kanssa Torinon ja Venetsian Biennaaleihin.  

Anna De Weertin aviomies kuoli vuonna 1930, minkä jälkeen Anna vetäytyi omiin oloihinsa. Hän teki vielä muutaman maalauksen toisen maailmaansodan aikana. Jälkisäädöksen mukaan De Weertin maalaukset lahjoitettiin Gentin kaupungille.  
## Viitteet

## Lisää aiheesta
* http://www.anticstore.art/108121P
Lähetysyhdistys Rauhan Sana

**Lähetysyhdistys Rauhan Sana** (lyh. **LYRS**) on rauhansanalaisen lestadiolaisen liikken palveluorganisaatio. Yhdistys harjoittaa julkaisutoimintaa ja järjestää hengellisiä tilaisuuksia. LYRS järjestää muun muassa liikkeen vuosittaiset *[[Suvijuhlat]]*. Yhdistys hoitaa ja koordinoi sisä- ja ulkolähetystyötä.

## Jäsenyhdistykset

* Etelä-Suomen Rauhan Sana
* Himangan Rauhan Sana
* Kalajoen Rauhan Sana
* Kiimingin Rauhan Sana
* Kokkolan Rauhan Sana
* Muonio-Ylimuonion Rauhan Sana
* Oulun Rauhan Sana
* Pahkalan Rauhan Sana
* Pellon Rauhan Sana
* Raahen Rauhan Sana
* Raution Rauhan Sana
* Rovaniemen Rauhan Sana
* Tornion Rauhan Sana
* Ylitornion Rauhan Sana
* Ylivieskan Rauhan Sana

## Lähteet
Gregers Winther Wulfsberg

**Gregers Winther Wulfsberg** (26. lokakuuta 1780 Tønsberg – 23. syyskuuta 1846 Moss) oli norjalainen juristi ja virkamies, joka osallistui Eidsvollin kansalliskokoukseen. Hän toimi kansanedustajana suurkäräjillä vuosina 1824 ja 1827–1828. Wulfsberg oli Gregers Gramin isoisä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hansom-kiesit

**Hansom-kiesit** () olivat englantilaisia, yhdelle tai kahdelle matkustajalle tarkoitettuja, ajurin ohjaamia ja yhden hevosen vetämiä ajurinrattaita. Ajurin istuin sijaitsi korkealla matkustamon takana, hevosta ohjattiin matkustamon katon yli, ja ajuri keskusteli matkustajien kanssa katossa olleen luukun kautta. Hansom-kiesit oli nimetty suunnittelijansa Joseph Hansomin mukaan. Vuonna 1836 John Chapman muokkasi Hansomin suunnittelemaa mallia ja patentoi uudet Hansom-kiesit, minkä jälkeen niistä tuli Lontoossa suosittuja.

## Lähteet
Sven-Eric Johanson

**Sven-Eric Johanson** (10. joulukuuta 1919 Västervik – 29. syyskuuta 1997 Göteborg) oli ruotsalainen säveltäjä, urkuri ja musiikkituottaja.

Johanson suoritti Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa musiikinopettajan tutkinnon vuonna 1943 ja urkurin tutkinnon vuonna 1946. Hän sai musiikkikorkeakoulussa sävellysopetusta Melcher Melchersiltä. Häntä opettivat sävellyksessä myös Hilding Rosenberg, Fartein Valen ja Luigi Dallapiccola. Vuonna 1944 Johansonista tuli yksi nuorten säveltäjien Måndagsgruppen-järjestön perustajajäsenistä. Vuosina 1944–1952 Johanson toimi urkurina Uppsalan lähetyskirkossa ja vuosina 1952–1977 Göteborgin hiippakunnan Älvsborgin kirkossa. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 1971.

Johanson kiinnostui nuoruusiällään kaksitoistasäveljärjestelmästä. Hän saavutti arvostusta etenkin vokaalimusiikillaan. Hän sävelsi yli 250 kuoroteosta. Johansonin tuotantoon kuuluu myös muun muassa oopperoita ja kaksitoista sinfoniaa, joista kaksi on kuoroteoksia ja yksi kamarikokoonpanolle. Soittimellisista teoksista kenties merkittävin on kymmenes sinfonia (*Symphonie Chez Nous*, 1990), josta Johansonille myönnettiin vuonna 1993 Christ Johnson-prisen. Johanson hyödynsi osassa teoksistaan huumoria, parodiaa ja kokeellisuutta. Hän sävelsi muun muassa kuoromuunnelmat Helan gårista, konsertot balalaikalle ja avainviululle sekä musiikkia keittiön välineille. Vuonna 1986 Johanson julkaisi *Rotas Tenet* -levyn, joka koostuu elektroakustisesta musiikista. Johanson on edustettuna ruotsalaisessa virsikirjassa vuonna 1976 säveltämällään musiikilla virteen 214a (*Lär mig att bedja av hjärtat*).

Johanson sai viisi lasta. Hänet on haudattu Göteborgin Stampens kyrkogårdille.

## Lähteet
Bourque

**Bourque** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Chris Bourque (s. 1986), yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekkoilija
* François Bourque (s. 1984), kanadalainen alppihiihtäjä
* Gabriel Bourque (s. 1990), kanadalainen jääkiekkoilija
* Mavrik Bourque (s. 2002), kanadalainen jääkiekkoilija
* Ray Bourque (s. 1960), kanadanranskalainen jääkiekkoilija
* René Bourque (s. 1981), kanadalainen jääkiekkoilija
* Ryan Bourque (s. 1991), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Trent Bourque (s. 1998), kanadalainen jääkiekkoilija.
John Dittmar

**John Alexis Dittmar** (18. lokakuuta 1865 Helsinki – 16. helmikuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja asianajaja.  Hän perusti yhdessä varatuomari A. E. Indreniuksen kanssa helsinkiläisen asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen.

John Dittmarin vanhemmat olivat kamarineuvos Fredrik Wilhelm Dittmar ja Alvina Matilda Uggla. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1886. Hän aikoi aluksi sotilasuralle ja kävi Haminan kadettikoulun tullen 1888 reservin vänrikiksi mutta hän ryhtyi sitten opiskelemaan oikeustiedettä. Dittmar suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1892 ja hän sai varatuomarin arvon 1895.

John Dittmar ja varatuomari A. E. Indrenius perustivat 1899 asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen. Dittmar oli toimiston osakkaana kuolemaansa saakka. Hän toimi useita vuosia siviiliviraston leski- ja orpokassan asiamiehenä, Privatbankenin hallintoneuvoston varapuheenjohtajana ja vuodesta 1915 kirkkovaltuusmiehenä. Dittmar kuului Suomen Asianajajayhdistyksen hallitukseen yhdistyksen perustamisesta asti.

John Dittmar oli naimisissa vuodesta 1898 Fanny Maria Eugenie af Hellenin kanssa. Dittmarin veli oli kauppa- ja teollisuusministeriön esittelijäneuvos ja hallitusneuvos Max Uno Dittmar (1874–1948). Toinen veli Arthur William Dittmar (s. 1864) palveli Suomen ja Venäjän armeijoissa ja sen jälkeen postivirkamiehenä kunnes hän kavallettuaan erään säästöpankin rahoja muutti Amerikkaan 1903 toimien siellä puutarhurina.

Helmikuussa 1925 59-vuotiaana kuollut John Dittmar on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet
Uutelo

**Uutelo** on K. J. Gummeruksen keksimä uudissana, novellin nimitys. Sana ei kuitenkaan päätynyt laajaan yleiseen käytäntöön. Joskin sillä nimellä julkaistiin muutamia kirjoja ja yksittäisiä kertomuksia. Hänen oma novellinsa, 48-sivuinen "Veljekset" ilmestyi Stolpen kustannuksella 1862. Jyväskylän kirjapaino julkaisi 1890 kaksi Maurus Jokain kirjoittamaa uuteloksi nimettyä kertomusta, "Miranda" ja "Pa'ossa".

## Kokoelmia
* G. J. Eurén, *Suomalaisia uuteloita* Turku : G. W. Wilén, 1878.
* K. J. Gummerus, *Alkuperäisiä suomalaisia uuteloit*. 1 (Stolpe 1865) sekä 2 ja 3 (1873)
* *Unkarilaisia uuteloita : Mauri Jokailta ja muilta*, Brooklyn, (N. Y.) : Suomalais-amerikkalainen kustannusyhtiö, 1898.
* Steen Steensen Blicher: *Kuvaelmia Juutinmaalta 1 : tanskankielisistä uuteloista*, suom. J. M. Salenius. Porvoossa : G. L. Söderström, 1867–1868.

## Lähteet
* Teosluettelo Finna.fi  tietokannasta, otsikkohaku: uutelo*

### Viitteet
Vera Oredsson

**Vera Birgitta Oredsson** (o.s. *Schimanski*; s. 1928 Berliini) on ruotsalainen uusnatsismia edustava aktivisti.

Oredsson varttui natsi-Saksassa ja kertomansa mukaan lumoutui natsivallasta. Hän toimi Bund Deutscher Mädelissä. Hänet haettiin Ruotsiin Valkoiset bussit -operaatiossa keväällä 1945. Oredsson meni vuonna 1950 naimisiin Sven Olov Lindholmin kanssa. Vuonna 1960 hän liittyi Nordiska rikspartietiin, ja vuonna 1962 hän solmi toisen avioliiton puolueen johtaja Göran Oredssonin kanssa. Samalla hänestä tuli Nordiska rikspartietin puoluesihteeri. Vuonna 1975 Vera Oredsson nimitettiin Nordiska rikspartietin puheenjohtajaksi, jona hän toimi, kunnes hänen miehensä palasi tehtäviin vuonna 1978. Vuonna 1994 ilmestyi Oredssonin kirja *När flaggstängerna blommade*, jossa hän kuvaa omakohtaisia kokemuksiaan natsi-Saksasta. Vuonna 2009 Nordiska rikspartiet lopetti toimintansa. Oredsson jäi leskeksi vuonna 2010. Vuonna 2016 hän aloitti aktiivisen toiminnan Pohjoismaisessa vastarintaliikkeessä. Hänelle on myönnetty Pohjoismaisen vastarintaliikkeen kunniajäsenyys.

Oredsson on osallistunut dokumentteihin ja muihin ohjelmiin. Hänen veljensä on historioitsija Folke Schimanski, joka on kirjoittanut hänestä kirjan *Veras resa: min syster nationalsocialisten*. Kertomansa mukaan Oredsson ei usko holokaustiin. Hän kommentoi homoseksuaalisen miehen murhaa väittämällä sitä puhdistavaksi toimenpiteeksi ja toteamalla, ettei hän pidä homoseksuaaleja ihmisinä. Hän on ollut syytettynä rikoksista moneen otteeseen. Oredssonin poika Tord Rommel Oredsson (s. 1963) sai pappisvihkimyksen vuonna 2005, mutta hänet todettiin sittemmin papiksi sopimattomaksi. Hän on äitinsä tavoin uusnatsi eikä Jeesus hänen mukaansa ollut juutalainen.

## Lähteet
Vaasan–Pohjanmeren Höyrylaiva

**Vaasan-Pohjanmeren höyrylaiva osakeyhtiö** (*Wasa–Nordsjö Ångbåts Ab*) oli 12. helmikuuta 1873 perustettu vaasalainen laivanvarustamo. Sen yhtiöjärjestystä muutettiin 1916, jolloin osakepääoma oli 4&nbsp;400&nbsp;00 markkaa jaettuna 100 markan osakkeisiin. Osake-enemmistö siirtyi 1916 Suomen höyrylaiva Oy:lle, jolla oli siitä täysi määräämisvalta. Varustamo fuusioitui Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiöön 31. joulukuuta 1925.

Axel Schauman hankki 1880-luvun alussa varustamosta merkittävän omistusosuudena. Varustamo liikennöi Suomen satamista Pohjanmeren alueen satamiin. Vuonna 1898 Schaumanista tuli varustamon toimitusjohtaja, tällöin varustamo oli Suomen suurimpia ja sillä oli kaksitoista laivaa.

## Lähteet
August Emanuel Indrenius

**August Emanuel Indrenius** (17. joulukuuta 1866 Turku – 24. maaliskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja asianajaja.  Hän perusti yhdessä varatuomari John Dittmarin kanssa helsinkiläisen asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen.

August Emanuel Indreniuksen vanhemmat olivat Turun lääninlasaretin lääkäri, lääketieteen tohtori Emanuel Indrenius (1816–1887) ja tämän toinen puoliso Anna Aurora Adelaide Armfelt (k. 1894). Hän pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta lyseosta 1884. Indrenius valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1888, filosofian maisteriksi 1890 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1893. Hän sai varatuomarin arvon 1896. Indrenius opiskeli 1897–1898 oikeustiedettä Berliinin yliopistossa.

Indrenius ja varatuomari John Dittmar perustivat 1899 asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen ja Indrenius oli toimiston osakkaana 1899–1906. Indrenius oli vuosina 1906–1919 Pohjoismaiden Osakepankissa johtajana ja sitten 1919–1926 Pohjoismaiden Yhdyspankin johtajana. Hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon 1907–1910 ja oli useiden teollisuusyritysten kuten Fiskarsin ja Kaukaan johtokuntien jäsenenä. Indrenius oli Helsingin Anniskeluyhtiön hallituksen jäsenenä 1907–1914 ja Marian sairaalan hallituksen jäsenenä 1908–1913.

Indrenius oli naimisissa vuodesta 1897 Sara Maria von Julinin kanssa. 

## Lähteet