open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frida (täsmennyssivu)

**Frida** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Frida, naisen etunimi
* Frida, kraatteri Venuksessa
* *[[Frida (elokuva)|Frida]]*, taiteilija Frida Kahlosta kertova elokuva
* ”Frida”, laulaja Behmin kappale
Fatix Ämirxan

**Möxämmätfatix** **Zarif ulı Ämirxanov** (, ; *Muhammetfatih Zarifovitš Amirhanov*, 1886–1926) oli tataarilainen kirjailija, toimittaja ja julkaisija. 

Ämirxan syntyi Kazanissa. Hänen isänsä oli mulla Möxämmätzarif, jolla oli oma madrasa, *Ämirxaniyä*. Hän oli myös Tafsir-kirjailija.

Ämirxan valmistui Möxämmädiyä-madrasasta, joka oli sen ajan merkittävimpiä tataarilaisia oppilaitoksia. Hän asui 1906–1907 Moskovassa ja Pietarissa, missä hän julkaisi lasten sanomalehteä. 

Kazanissa Ämirxan oli toimittajana *Äl-İslax-*lehdessä. Hänen kirjoituksiaan julkaistiin myös muun muassa lehdissä *Qoyaş, Yoldız, İdel, Yalt-yolt* sekä *Añ*. Artikkelissaan *Bogaular özeldelär* Ämirxan totesi vuoden 1917 vallankumouksen tervetulleeksi. Ämirxan käytti pseudonyymiä "Marxisti". (Марксист).

Ämirxanin kirjallisiin teoksiin kuuluu tarinat *Fätxulla Xäzrät (1909), Xäyät (1911),* näytelmät *Yäşlär (1913), Tigezsezlär (1915),* romaani *Urtalıqta (1912).* Kirjoituksissaan hän kuvasi tataariyhteisön ongelmia 1900-luvun alussa. Hän kirjoitti artikkeleita esimerkiksi tataareista Qayum Nasíri, Ğaliäsğar Kamal ja Ğafur Qoläxmätov. Hän ihaili Ğabdulla Tuqayn kirjallista työtä. He olivat hyviä ystäviä. 

Viimeiset elinvuodet Ämirxan oli halvaantunut. Hän kuoli tuberkuloosiin vuonna 1926.

## Lähteet
* "Fatix Ämirxan/Фатих Әмирхан". Tatar Encyclopaedia. Kazan: The Republic of Tatarstan Academy of Sciences. Institution of the Tatar Encyclopaedia. 2002. 

### Viitteet
Séguéla

**Séguéla** on kunta ja aliprefektuuri sekä Séguélan departementin, Worodougoun alueen ja Woroban piirikunnan hallinnollinen keskus Norsunluurannikon keskiosassa. Se sijaitsee 506 kilometriä Abidjanista luoteeseen. Kunnassa ja aliprefektuurissa on 63&nbsp;800 asukasta (vuonna 2014, väestönlaskenta).

Mandinkojen perustama Séguéla on vanha kauppapaikka, jossa suolaa ja karjaa vaihdettiin metsävyöhykkeen kolapähkinöihin. Samori Touré hävitti sen vuonna 1893. Siirtomaa-aikana Séguéla oli hallintopiirin keskus.

Séguélan departementtiin kuuluvat Bobin, Diarabanan, Duallan, Kamalon, Massalan, Séguélan, Sifién ja Woroflan aliprefektuurit. Kuntia ovat Dualla, Massala, Séguéla, Sifié ja Worofla. Asukkaat ovat etupäässä islaminuskoisia djulia.

Séguéla on maatalousalueen kaupallinen keskus. Vientiin tuotetaan cashewpähkinöitä, kahvia, kaakaota ja kautsua. Seudulla louhitaan myös timantteja.

## Lähteet
Autiomaa (elokuva)

**Autiomaa** on Petteri Saarion ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2011.

Elokuvassa seurataan geologien tutkimustyötä Huippuvuorilla.

## Lähteet
Encyclopedia of Modern Ukraine

**Encyclopedia of Modern Ukraine** (, lyhennys **ESU**, tai englanniksi **EMU**) on suuri ukrainankielinen, Ukrainaan keskittyvä yleistietosanakirjasarja. Se on syntynyt Ukrainan kansallinen tiedeakatemian hankkeena, erityisesti tiedeakatemian tietosanakirjatyöhön keskittyvän Ensyklopedisen tutkimuslaitoksen () työpanoksella. Tämä tutkimuslaitos perustettiin vuonna 2004 valmistelemaan ja julkaisemaan ESU-tietosanakirjaa. Kattavaa pohjatyötä ESU-tietosanakirjaa varten oli tehty jo vuosina 1996–2004, osin tätä varhaisemminkin.  

Kirjasarjan ensimmäinen osa julkaistiin paperimuodossa vuonna 2001. Teossarjaa on ollut laatimassa noin 6&nbsp;800 henkilöä. Kunkin tietosanakirjan osan arvioi 30–40 aiheasiantuntijaa. 30-osaiseksi suunnitellusta tietosanakirjasta oli vuoden 2022 alkuun mennessä julkaistu 22 osaa. Artikkeleita oli tässä vaiheessa julkaistu aiheista, jotka alkavat ukrainan kielen kirjaimilla A-N. 

Tietosanakirjasarja on syksystä 2014 lähtien julkaistu fyysisen kirjamuodon ohella avoimena verkkoversiona. Vuonna 2015 tietosanakirja sisälsi jo 45&nbsp;000 artikkelia. Elektroniseen versioon sisältyi tällöin joukko kirjapainoksissa vielä julkaisemattomia, näitä varten valmisteltuja artikkeleita. Vuonna 2020 tietosanakirjan verkkoversiota luki kuukausittain noin 200&nbsp;000 erillistä käyttäjää, ja vuositasolla lukijoita oli yli kaksi miljoonaa. Käyttäjämäärä on ollut kasvussa.

## Katso myös
* Encyclopedia of Ukraine
* Ukrainan historian tietosanakirja
* Ukrainan maantieteen tietosanakirja
* Internet Encyclopedia of Ukraine / Canadian Institute of Ukrainian Studies (en) (encyclopediaofukraine.com)
* Brockhaus–Jefron
* Bolšaja sovetskaja entsiklopedija
* Ukrainankielinen Wikipedia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Artikkelihaku – Entsyklopedija Sutšasnoji Ukrajiny (Encyclopedia of Modern Ukraine)  (esu.com.ua)
Barzakh

**Barzakh** on Mantas Kvedaravičiusin ohjaama liettualais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2011.

Elokuva sijoittuu Toisen Tšetšenian sodan jälkeiseen Tšetšeniaan ja siinä seurataan paikallisia perheitä, joista pojat ovat kadonneet.

## Lähteet
Duékoué

**Duékoué** on kunta ja aliprefektuuri sekä Duékouén departementin ja Guémonin alueen hallinnollinen keskus Norsunluurannikon länsiosassa. Se sijaitsee 480 kilometriä Abidjanista luoteeseen ja 85 kilometriä Manista etelään. Kunnassa on 166&nbsp;600 ja aliprefektuurissa 185&nbsp;300 asukasta (vuonna 2014, väestönlaskenta).

Duékouén departementtiin kuuluvat Bagohouon, Duékouén, Gbapleun, Guéhiéblyn ja Guézonin aliprefektuurit. Ainoa kunta on Duékoué.

Seudun kanta-asukkaat ovat guereja. Maatalous tuottaa riisiä, maniokkia, maissia, keittobanaania ja jamssia. Myytäväksi viljellään kahvia ja kaakaota.

## Lähteet
Camille Keaton

**Camille Keaton** (s. 20. heinäkuuta 1947 Pine Bluff, Arkansas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Uransa hän aloitti näyttelemällä vuoden 1972 italialaisessa giallo-elokuvassa *[[Cosa avete fatto a Solange?]]*, jonka jälkeen Keaton näytteli muissakin italialaisissa elokuvissa 1970-luvun puoliväliin asti. Keaton tunnetaan kenties parhaiten roolistaan Jennifer Hillsinä vuoden 1978 kiistanalaisessa eksploitaatioelokuvassa *[[Naisen päivä]]* (*I Spit on Your Grave*), jonka suorituksesta hänen palkittiin parhaan näyttelijättären *Medalla Sitges en Plata de Ley* -palkinnolla samaisen vuoden Sitgesin elokuvajuhlissa.

Vuonna 2015 Keaton uusi roolinsa Jennifer Hillsinä *Naisen päivän* jatko-osassa *[[I Spit on Your Grave: Deja Vu]]*, joka ilmestyi vasta vuonna 2019.

Vuoden 1979 Keaton avioitui *Naisen päivän* ohjanneen ja käsikirjoittaneen Meir Zarchin kanssa, mutta liitto päättyi eroon vuonna 1982. Tämän jälkeen Keaton avioitui vuonna 1993 elokuvatuottaja Sidney Luftin kanssa, avioliiton kestäen vuoteen 2005 asti Luftin kuoltua.

## Roolit
### Elokuvat
**[[Cosa avete fatto a Solange?]]* (1972) ... Solange Beauregard
**[[Decamerone 2]]* (1972) ... Alibech
**[[Estratto dagli archivi segreti della polizia di una capitale europea]]* (1972) ... Jane
**[[Il gatto di Brooklyn aspirante detective II]]* (1973) ... Guendalina Bacherozza de Porcaris
**[[Il sesso della strega]]* (1973) ... Ann
**[[Madeleine, anatomia di un incubo]]* (1974) ... Madeleine
**[[Naisen päivä]]* (*I Spit on Your Grave*, 1978) ... Jennifer Hills
**[[Taistelijoiden saari]]* (*Raw Force*, 1982) ... tyttö vessassa
**[[Kalteriviidakko]]* (*The Concrete Jungle*, 1982) ... Rita Newman
**[[No Justice]]* (1989) ... saarnaajan vaimo
**[[Savage Vengance]]* (1993) ... Jennifer
**[[Sella Turcica]]* (2010) ... Karmen Roback
**[[Chop]]* (2011) ... rouva Reed
**[[The Butterfly Room]]* (2012) ... Olga
**[[Lords of Salem]]* (2012) ... Doris Von Fux (kreditoimaton)
**[[Blood River]]* (2013) ... Mirabella
**[[Cabaret Diabolique]]* (2015) ... agentti Marcia Wilson
**[[Plan 9 (elokuva)|Plan 9]]* (2015) ... isoäiti
**[[Death House]]* (2017) ... Kristi Boon
**[[Terror in Woods Creek]]* (2017) ... rehtori Beasley
**[[Me and Mrs. Jones]]* (2018) ... äiti
**[[Cry for the Bad Man]]* (2019) ... Marsha Kane
**[[I Spit on Your Grave: Deja Vu]]* (2019) ... Jennifer Hills
**[[Camp Twilight]]* (2020) ... piirisyyttäjä
**[[Holy Hollywood]]* (2021) ... Betty

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Unellit

**Unellit** () olivat kelttiläinen heimo. He asuivat Galliassa, nykyisellä Cotentinin niemimaalla. Unellien pääkaupunki oli Crociatonum, nykyinen Coutances.

Caesar mainitsee unellit venetien, osismien ja curiosoliittien rinnalla yhtenä Armorikan rannikon merivaltioista. Crassus alisti unellit vuonna 57 eaa., mutta vuonna 56 eaa. alueella alkoi kyteä kapina, ja Caesar lähetti Sabinuksen komentamat kolme legioonaa pitämään unellit, curiosoliitit ja lexovit aisoissa. Unellien ja heidän liittolaistensa päällikkö oli Viridovix. Viridovixin johtamaan laajaan liittoumaan liittyi miehiä myös muualta Galliaa.

Sabinus linnoittautui leiriinsä ja uskotteli gallialaisille, että roomalaiset pelkäsivät heitä ja aikoivat paeta yön turvin. Juoni onnistui, ja gallialaiset hyökkäsivät roomalaisten leiriin, joka oli perustettu niemelle, jolle johti noin kilometrin pituinen rinne. Kun gallialaiset saapuivat roomalaisten leiriin, he olivat jo valmiiksi pikamarssin sekä kantamiensa raskaiden oksakimppujen uuvuttamia. Oksia tarvittiin roomalaisten leiriä ympäröivän vallihaudan täyttämiseksi. Gallialaisia odottaneet roomalaiset syöksyivät ulos leirin kahdesta portista ja teurastivat suuren määrän gallialaisia. Loput pakenivat, ja roomalaisten ratsuväki ajoi heitä takaa. Sen jälkeen unellien kapina oli ohi.

Unellit lähettivät vuonna 52 eaa. 6000 miestä Vercingetorixin avuksi Alesian piiritykseen.

## Lähteet
Drip Drop

**Drip Drop** on azerbaidžanilaisen laulaja Səfurə Əliyevan esittämä kappale, jolla hän edusti maataan vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valittiin sisäisesti ja julistettiin Azerbaidžanin edustuskappaleeksi 18. maaliskuuta.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 27. toukokuuta. Kappale sijoittui semifinaalin toiseksi ja pääsi näin finaaliin. 29. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui viidenneksi. Täydet 12 pistettä kappale sai Bulgarialta, Maltalta, Turkilta ja Ukrainalta.

## Listasijoitukset

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/safura

### Viitteet
Me and My Guitar

**Me and My Guitar** on belgialaisen laulaja Tom Dicen esittämä kappale, jolla hän edusti maataan vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valittiin sisäisesti Belgian edustuskappaleeksi ja julkaistiin 7. maaliskuuta.

Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 25. toukokuuta, sijoittui semifinaalin ensimmäiseksi ja pääsi näin finaaliin. 29. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui kuudenneksi. Sijoitus oli Belgian paras sitten vuoden 2003. Kappale menestyi merkittävästi paremmin asiantuntijaraati- kuin puhelinäänestyksessä. Pelkällä asiantuntijaraatiäänestyksellä kappale olisi sijoittunut finaalin toiseksi ja pelkällä puhelinäänestyksellä 14:nneksi.

## Listasijoitukset

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/tom-dice

### Viitteet
Soubré

**Soubré** on kunta ja aliprefektuuri sekä Soubrén departementin ja Nawan alueen hallinnollinen keskus Norsunluurannikon lounaisosassa. Se sijaitsee Sassandrajoen varrella 365 kilometriä Abidjanista luoteeseen ja 130 kilometriä San-Pédrosta pohjoiseen. Kunnassa on 121&nbsp;300 ja aliprefektuurissa 175&nbsp;200 asukasta (vuonna 2014, väestönlaskenta).

Soubrén departementtiin kuuluvat Grand-Zattryn, Liliyon, Okrouyon ja Soubrén aliprefektuurit. Kuntia ovat Grand-Zattry, Mayo ja Soubré. Kantaväestö on bakweja, betejä ja muita kru-kansoja. Lisäksi on eri ryhmiin kuuluvia akaneja sekä gurilaisten ja mandelaisten kielten puhujia.

Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, maissi, maniokki, keittobanaani ja jamssi. Myytäväksi tuotetaan kahvia, kaakaota, palmuöljyä ja kautsua. Soubréssa sijaitsee vuonna 1980 valmistunut vesivoimalaitos.

## Lähteet
Aarne Manner

**Aarne Matti Manner** (27. tammikuuta 1923 Hanko – 2. elokuuta 2004 Hanko) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Mannerin vanhemmat olivat teollisuusneuvos Yrjö Manner ja Jenny Lundtsröm ja puoliso vuodesta 1952 käsityönopettaja Saara Hokkanen. Manner kävi keskikoulun Hangossa ja osallistui jatkosotaan. Teknikoksi hän valmistui Turun teknillisestä koulusta vuonna 1948. Manner työskenteli konepajoissa Ruotsissa, Tanskassa ja Englannissa ja oli isänsä  
johtaman Mannerin Konepajan työnjohtaja vuodesta 1947. Yrityksen toimitusjohtajaksi hän tuli vuonna 1956. Yritys kehittyi Mannerin johdossa tilaustöiden tekijästä omien tuotteiden valmistajaksi, erikoistuen kuljetuspyöriin, kuten rullakko- ja kalustepyörät. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1982. Yrityksen toimitusjohtajan tehtävästä Manner luopui vuonna 1984 ja myi yhtiön osakkeet lapsilleen vuonna 1988.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Manner-yhtiö
Divo

**Divo** on kunta ja aliprefektuuri sekä Divon departementin ja Lôh-Djibouan alueen hallinnollinen keskus Norsunluurannikon eteläosassa. Se sijaitsee 185 kilometriä Abidjanista luoteeseen ja 85 kilometriä Gagnoasta kaakkoon. Kunnassa on 134&nbsp;700 ja aliprefektuurissa 179&nbsp;500 asukasta (vuonna 2014, väestönlaskenta).

Divon departementtiin kuuluvat Chiépon, Didokon, Divon, Hirén, Nébon, Ogoudoun ja Zégon aliprefektuurit. Kuntia ovat Divo ja Hiré.

Seudun kanta-asukkaat ovat kru-kieltä puhuvia didoja. Lisäksi on muun muassa bauleja, mandinkoja, senufoja, bakweja ja betejä sekä paljon ulkomaalaisia.

## Lähteet
Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 2022

**[[Ohjaskelkkailu]]ssa** kilpailtiin **[[Talviolympialaiset 2022|Pekingin 2022 talviolympialaisissa]]** 5.–10. helmikuuta National Sliding Centressä.

Ohjaskelkkailussa oli yhteensä neljä tapahtumaa: miesten ja naisten yksilökilpailun lisäksi oli pari- ja joukkuekilpailu.

## Aikataulu
:*Kaikki ajat paikallista aikaa ([[Aikavyöhyke|UTC+8]]).*
Seuraavassa listassa on kaikkien neljän tapahtuman aikataulut.

**Lihavoidut** tapahtumat ovat loppukilpailuja.

## Mitalitaulukko

## Tulokset

## Lähteet
Didat

**Didat** ovat kru-kieliin kuuluvaa didaa puhuva etninen ryhmä Norsunluurannikon eteläosassa. He asuvat Lakotan, Divon, Guitryn ja Grand-Lahoun kaupunkien lähistöllä Lôh-Djibouan ja Grands-Pontsin alueilla. Didoja arvioidaan olevan noin 155&nbsp;000.

Didat vastustivat ranskalaismiehitystä 1900-luvun alussa ja alkoivat osallistua plantaasiviljelyyn vasta toisen maailmansodan jälkeen. Heidän kulttuurissaan on vaikutteita bauleilta, eikä se juurikaan poikkea naapurikansoista.

Voimakkaan muuttoliikkeen takia didat muodostavat nykyään vain kolmanneksen kotiseutunsa väestöstä. Heidän perinteinen yhteiskuntansa perustuu suku- ja kyläyhteisöihin. Kolme neljäsosaa on katolisia ja protestantteja ja vain pieni osa perinteisen uskonnon harjoittajia.

## Lähteet
Bård Hoksrud

**Bård Hoksrud** (s. 26. maaliskuuta 1973 Porsgrunn) on norjalainen edistyspuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan maatalous- ja ruokaministerinä vuosina 2018–2019 ja on istunut suurkäräjillä vuodesta 2005. Vuosina 1999–2002 hän johti puolueensa nuorisojärjestöä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Bård Hoksrud'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Université d’Aix-Marseille

**Université d’Aix-Marseille** on julkinen tutkimusyliopisto, joka sijaitsee Provencen alueella Etelä-Ranskassa.

Nykyinen yliopisto juontaa juurensa Provencen yliopistosta, jonka Provencen kreivi Ludvig II perusti Aix-en-Provenceen vuonna 1409. Alkuperäinen yliopisto jaettiin vuosina 1968 ja 1973 kolmeksi erilliseksi yliopistoksi, mutta ne yhdistettiin uudelleen vuonna 2011. AMU:lla on kaikista ranskankielisen maailman akateemisista oppilaitoksista suurin budjetti, joka on 750 miljoonaa euroa.

Yliopisto toimii viidellä pääkampuksella, jotka sijaitsevat Aix-en-Provencessa ja Marseillessa.

AMU on tuottanut monia merkittäviä valmistuneita laki-, politiikka-, liike-, tiede-, yliopisto- ja taidealoilla. Tähän mennessä yliopiston alumneihin ja tiedekuntaan on kuulunut neljä Nobel-palkinnon voittajaa.

## Kuuluisia valmistuneita
* Pétur Gunnarsson, islantilainen kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Yliopiston kotisivut
Flak-torni

**Flak-tornit** () olivat natsi-Saksan käyttämiä suuria ilmapuolustustorneja, joita rakennettiin suurkaupunkeihin torjumaan liittoutuneiden pommikoneita toisessa maailmansodassa. Tornit korvasivat korkeiden maastokohteiden puutetta ilmatorjunta-aseiden sijoittelussa. Nimensä ne saivat 128 millimetrin Flak 40 -ilmapuolustuskanuunoista (saks. *Flugabwehrkanone*), jotka olivat Saksan tärkeimmät ilmatorjuntatykit pommituslentoja vastaan. 

Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien ensimmäisten Berliiniin kohdistuneiden pommitusten jälkeen 1940 Adolf Hitler antoi rakentaa Berliinin keskustaan kolme massiivista Flak-tornia. Niitä rakennettiin myös Hampuriin (2 kpl), Wieniin (3 kpl) ja Stuttgartiin. Pienempiä torneja tehtiin muuallekin, kuten Angersiin Ranskassa ja Helgolandiin Saksassa. Tornit olivat samalla väestönsuojia, joihin mahtui tuhansia ihmisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pioneer – sukellus meren syvyyksiin

**Pioneer – sukellus meren syvyyksiin** on Erik Skjoldbjærgin ohjaama norjalais-saksalais-ruotsalais-ranskalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty jännityselokuva vuodelta 2011. Suomalainen MRP Matila Röhr Productions -tuotantoyhiö tuotti elokuvan sukelluskohtaukset.

Elokuvassa syvämerensukeltaja Petter Jensen tekee testisukelluksia öljyputken rakentamista varten. Erään sukelluksen aikana hän joutuu hengenvaaraan.

## Lähteet
Pudasjärvi–Syväjärvi

**Pudasjärvi–Syväjärvi** on kaksiosainen järvi Kannonkosken kirkonkylän kaakkoispuolella Keski-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 7,9 neliökilometriä. Etäisyys Jyväskylästä on 83&nbsp;kilometriä pohjoisluoteeseen. Kannonkosken kuntakeskus sijaitsee Syväjärven ja Kivijärveen kuuluvan Kuivaselän välisellä kannaksella.

## Maantiede
Pudasjärvi–Syväjärven suurin ulottuvuus lännestä itään on 5,2&nbsp;kilometriä ja etelästä pohjoiseen 4,5&nbsp;kilometriä. Pudasjärvi sijaitsee Syväjärven koillispuolella. Se on noin kaksi kertaa Syväjärveä laajempi ja huomattavasti matalampi. Noin kahdeksasosa Pudasjärvi–Syväjärvestä on vähintään 10&nbsp;metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat Syväjärven pohjoispuoliskolla. Suurilta osin erittäin matalan Pudasjärven länsiosassa sijaitsee etelä–pohjoissuuntaisesti 1,7&nbsp;kilometriä pitkä syvähkö alue, jonka syvin kohta on 16&nbsp;metriä. Pudasjärveä ja Syväjärveä yhdistää Luukonsalmi.

Pudasjärvi–Syväjärven saariluku on seitsemän. Yksi saari on yli hehtaarin laajuinen. Pudasjärven pohjoisosassa sijaitsee Honkasaari, Kalmosaari ja Pajusaari. Niemimaista suurimpia ovat järvenosia erottava Oravanniemi sekä Kurjenniemi, joka erottaa Syväjärveä sen lounaispuoleisesta Potmonjärvestä. Pudasjärven itäosassa sijaitsee laaja haarautuva niemimaa. Pudasjärvi–Syväjärven rannoilla on sekä peltoa että metsämaata.

Syväjärveen virtaa Naisvirta Potmonjärvestä (129,4&nbsp;metriä mpy), joka sijaitsee Syväjärven ja Kivijärveen (130,8&nbsp;metriä mpy) kuuluvan Saarimainen-nimisen vesialueen välissä. Pudasjärven itärannalta alkaa noin viiden kilometrin mittainen Hilmonjoki, joka virtaa pohjoiseen ja laskee Vuosjärven (107,2&nbsp;metriä mpy) Hilmonlahteen.

Pudasjärvi–Syväjärven vesitilavuus on 34&nbsp;939&nbsp;000 kuutiometriä.

Pudasjärvi–Syväjärvi (14.442.1.001) kuuluu Pudasjärven alueeseen (14.442), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44) ja ensimmäinen on Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4). Pudasjärvi–Syväjärvi on laajin Pudasjärven alueen neljästätoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Pitkäjärvi.

Pudasjärvi–Syväjärvi on neljänneksi laajin Kannonkosken noin 80:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Kivijärvi, Vuosjärvi ja Kannonjärvi. Syvempiä ovat Kivijärvi, Lakojärvi ja Ylimmäinen Vuorijärvi.

## Lähteet
Gao Feng

**Gao Feng** (, synt. **Gao Yanling**, ; s. 2. helmikuuta 1982 Liaoning) on kiinalainen judoka.

Gao osallistui Ateenan olympialaisiin 2004. Hän saavutti olympiapronssia 48 kg:n sarjassa voittaen viisi ottelua ja häviten toiseksi tulleelle Frédérique Jossinetille.

Aasian kisoissa Wang voitti kultaa 48 kg:n sarjassa Dohassa 2006.

## Lähteet
Brandizzo

**Brandizzo** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 8&nbsp;644 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Talana

**Talana** voi viitata seuraaviin:

* Talana, kaupunki ja kunta Sardiniassa Italiassa
* Talana, antiikin aikainen kaupunki Thessaliassa Kreikassa
* Talana, kylä Etelä-Afrikassa, tunnettu toisen buurisodan taistelupaikkana
Thetonion

**Thetonion** (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Thessaliassa Kreikassa. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Sofádesin kunnan Gefýrian kylää.

Thetonionin arvellaan sijainneen Thessaliotiin alueella. Thetonionin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä.

Thetonionin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Thetonionissa tiedetään olleen Apollon Delfinioksen kultti. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Thetonios* ().

## Lähteet
Ylimmäinen Vuorijärvi

**Ylimmäinen Vuorijärvi** on kirkasvetinen ja niukkaravinteinen järvi Kannonkosken ja Äänekosken rajalla Keski-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 54,5 hehtaaria ja vesitilavuus 5,5 kuutiohehtometriä. Etäisyys Jyväskylästä on 73&nbsp;kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Ylimmäisen Vuorijärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,8&nbsp;kilometriä. Järvessä on kaksi itään suuntaavaa lahtea, joista pohjoisemman karttanimi on Itälahti. Järven leveys Itälahden kohdalla on noin puoli kilometriä. Noin viidesosa järvestä on vähintään 20&nbsp;metriä syvä ja yhdeksäsosa vähintään 25&nbsp;metriä syvä. Vähintään kymmenen metriä syvä alue muodostaa yhtenäisen vyöhykkeen, jonka pohjoisosassa on järven syvin kohta, 33&nbsp;metriä. Järven läntinen ranta on melko jyrkkä, 20&nbsp;metrin syvyyskäyrä kulkee noin 25&nbsp;metrin päässä rantaviivasta. Järven pohjoinen ja eteläinen osa sekä itäosan lahdet ovat varsin matalia.

Ylimmäisen Vuorijärven eteläosassa on muutaman aarin laajuinen luoto. Järven rannat ovat erämaisia. Ylimmäinen Vuorijärvi laskee Vuorijokea Keskimmäiseen Vuorijärveen (144,0&nbsp;metriä mpy), joka sijaitsee noin 600&nbsp;metriä luoteeseen.

Ylimmäisen Vuorijärven vesitilavuus on 5&nbsp;454&nbsp;000 kuutiometriä.

Ylimmäinen Vuorijärvi (14.441.1.037) kuuluu Vuosjärven alueeseen (14.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44) ja ensimmäinen on Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4). Ylimmäinen Vuorijärvi on kolmanneksi laajin Vuosjärven alueen 39:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Vuosjärvi ja Koivujärvi. Ylimmäistä Vuorijärveä seuraa Iso Luomajärvi.

Vuorijärvet on kolme erämaista järveä Kannonkosken itäosassa. Ne ovat kaakosta luoteeseen Ylimmäinen Vuorijärvi, Keskimmäinen Vuorijärvi ja Pieni Vuorijärvi, joka tunnetaan myös nimellä Alimmainen Vuorijärvi.

## Lähteet
Keskimmäinen Vuorijärvi

**Keskimmäinen Vuorijärvi** on kirkasvetinen ja niukkaravinteinen järvi Kannonkosken itäosassa Keski-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 25,7 hehtaaria ja vesitilavuus 2,3 kuutiohehtometriä. Etäisyys Jyväskylästä on 76&nbsp;kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Keskimmäisen Vuorijärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,8&nbsp;kilometriä. Suurin leveys on noin 200&nbsp;metriä. Saaria ei ole. Järven keskiosasta ulottuu pohjoisen rannan tuntumaan yli kilometrin pituinen vyöhyke, jonka syvyys on vähintään 10&nbsp;metriä. Vyöhykkeen sisällä järven keskiosassa on noin hehtaarin laajuinen alue, jonka syvyys on 20–22&nbsp;metriä. Järven eteläinen osa on matalampaa, aivan etelässä on yhdeksän metrin syvänne.

Keskimmäisen Vuorijärven rannat ovat erämaisia ja paikoin jyrkkiä. Korkeimmat kohdat ovat noin 40–50&nbsp;metriä järven pintaa ylempänä. Keskimmäiseen Vuorijärveen laskee Vuorijoki Ylimmäiseltä Vuorijärveltä (153,6&nbsp;metriä mpy), joka sijaitsee puoli kilometriä kaakkoon. Keskimmäinen Vuorijärvi laskee Pieneen eli Alimmaiseen Vuorijärveen (132,0&nbsp;metriä mpy), joka sijaitsee alle puoli kilometriä luoteeseen.

Keskimmäisen Vuorijärven vesitilavuus on 2&nbsp;310&nbsp;000 kuutiometriä.

Keskimmäinen Vuorijärvi (14.441.1.034) kuuluu Vuosjärven alueeseen (14.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44) ja ensimmäinen on Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4). Keskimmäinen Vuorijärvi on viidenneksi laajin Vuosjärven alueen 39:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Keskimmäistä Vuorijärveä seuraa Iso Luomajärvi.

Vuorijärvet on kolme erämaista järveä Kannonkosken itäosassa. Ne ovat kaakosta luoteeseen Ylimmäinen Vuorijärvi, Keskimmäinen Vuorijärvi ja Pieni Vuorijärvi, joka tunnetaan myös nimellä Alimmainen Vuorijärvi.

## Lähteet
Sarkajoki

**Sarkajoki** () on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä virtaava 22 kilometriä pitkä joki, joka laskee Suistamonjärveen. Sarkajoella tarkoitetaan tässä Latvajärven ja Suistamonjärven välistä osuutta.

## Joen kulku
Joki alkaa Latvajärvestä, joka sijaitsee kahdeksan kilometriä Leppäsyrjästä koilliseen päin. Sarkajoella on vanhemmissa suomalaiskartoissa Vaaherjoen tai Vaherjoen nimi, mutta sen käyttö vaihtelee nykyisissä venäläiskartoissa. Vaaherjoen nimi voi loppua Sarkajärveen mennessä tai se voi olla vielä käytössä Sarkajärvellä. Toisinaan koko joella on käytössä Sarkajoen nimi. Latvajärvi ei ole alueen ainoa järvi, vaan sen rinnalla on toistakymmentä muuta järveä. Myös Saarijärvestä tulee lasku-uoma, joka yhtyy Sarkajokeen . Joki virtaa alkuosuuden lounaista suuntaa lukuun ottamatta länteen päin. Joki putoaa 12&nbsp;metriä ensimmäisen viiden kilometrin matkalla ja sen uoman kaltevuus loivenee Vuohenlammen kohdalla ja tämän jälkeen on jokilaaksossa soistuneita tulvareunuksia. Ihatsunjoen yhtymäkohtaan on karttoihin merkitty 86&nbsp;metrin korkeusmerkki. Joki laskee Sarkajärveen  ja virtaa sen monialtaisessa järvessä, jonka vedenpinta on 84,4&nbsp;metrin korkeudella. Sarkajärven osuus joen mitasta on neljä kilometriä. Sarkajoen alajuoksu Suistamonjärveen on kuusi kilometriä pitkä . Sen alkuosuudella siihen yhtyy pohjoisesta Aramajoki ja alajuoksulla etelästä Rekijärven laskuoja. Oja laskee joen uomaan aukeavaan Sammallampeen, josta on lyhyt matka Sarkajoen alajuoksun Pyöreäsuon leveään osuuteen. Suistamonjärvessä on vedenpinta yleensä 72,7&nbsp;metrin korkeudella.

Joen keskijuoksulla Leppäsyrjässä toimii dolomiittilouhos , jonka kuivatusvesillä on vaikutusta Sarkajokeen. Suistamon ja Leppäsyrjän välinen tie jatkaa jokea seuraten kohti itää, jossa se liittyy Koirinojalta Loimolaan johtavaan maantiehen. Jokea seuraa myös Matkaselkä–Suojärvi-rautatie Sarkajärvelle saakka, missä se kääntyy lounaaseen päin radasta.

## Ulmosenjoen valuma-alue

### Yleistä
Sarkajoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Ulmosenjoen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Sarkajoki muodostaa Ulmosenjoen valuma-alueen pääuoman keskijuoksun. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Ulmosenjoen valuma-alueen pääuoma muodostuu alajuoksulla Ulmosenjoesta, Suistamojärvestä ja siihen laskevasta Sarkajoesta. Sarkajoella on yläjuoksulla Sarkajärvestä ylöspäin myös Vaaherjoen nimi (Vaherjoki). Vaaherjoki alkaa Latvajärvestä, johon laskee pohjoisesta 20&nbsp;kilometriä pitkä Lautaoja . Pääuoman pituudeksi tulee näin noin 45&nbsp;kilometriä.

## Huomioita

## Lähteet
Talana (Thessalia)

**Talana** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi Ainiin alueella, mutta sen tarkempaa sijaintia ei tunneta.

Myöskään Talanan historiasta ei tiedetä mitään. Se tunnetaan varmuudella vain yhdestä piirtokirjoituksesta vuodelta 362/361 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin mahdollisesti etnonyymiä *Talaōnos* (), joka esiintyy toisessa piirtokirjoituksessa 200-luvulta eaa.

## Lähteet
Pieni Vuorijärvi

**Pieni Vuorijärvi** (myös **Alimmainen Vuorijärvi**) on järvi Kannonkosken itäosassa Keski-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Etäisyys Jyväskylästä on 78&nbsp;kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Pienen Vuorijärven pituus kaakosta luoteeseen on 300&nbsp;metriä. Järven leveys on alle 100&nbsp;metriä. Rantaviivan pituus on 671&nbsp;metriä. Saaria ei ole ja rannat ovat erämaisia. Pieneen Vuorijärveen virtaa laskuoja kaakosta Keskimmäiseltä Vuorijärveltä, johon puolestaan virtaa laskuoja Ylimmäiseltä Vuorijärveltä. Pieni Vuorijärvi laskee Vuorijokea luoteeseen Vuorilahteen (107,2&nbsp;metriä mpy), joka on Vuosjärven kapea ja melko syvä kaakkoon suuntaava lahti. Etäisyys Pieneltä Vuorijärveltä Vuorilahteen on kolmisen kilometriä.

Pieni Vuorijärvi (14.441.1.033) kuuluu Vuosjärven alueeseen (14.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44) ja ensimmäinen on Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4). Ylimmäinen Vuorijärvi on viidenneksi pienin Vuosjärven alueen 39:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

Vuorijärvet on kolme erämaista järveä Kannonkosken itäosassa. Ne ovat kaakosta luoteeseen Ylimmäinen Vuorijärvi, Keskimmäinen Vuorijärvi ja Pieni Vuorijärvi.

## Lähteet
Itsenäisten valtioiden yhteisön alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Itsenäisten valtioiden yhteisön alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edusti Itsenäisten valtioiden yhteisöä alle 20-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa lyhyen ajan. Joukkue syntyi kesken vuoden 1992 nuorten maailmanmestaruuskilpailujen. Neuvostoliiton valtio romahti 26. päivänä joulukuuta 1991, ja näin ollen joukkue vaihtoi nimensä 1. tammikuuta 1992 Neuvostoliiton alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueesta Itsenäisten valtioiden yhteisön alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueeksi. Joukkue voitti nuorten maailmanmestaruuden.

Maailmanmestaruusjoukkueessa pelasivat muun muassa venäläiset Alexei Kovaljov, Alexei Jašin ja Nikolai Habibulin, latvialainen Sandis Ozoliņš sekä monia muita tulevia NHL-tähtiä.

## Lähteet
Bourbon Street (kappale)

**Bourbon Street** on suomalaisen Hurriganes-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1980. Se ilmestyi albumilla *[[10/80]]* sekä singlenä loppuvuodesta 1980. Kappaleen säveltäjiksi ja sovittajiksi on merkitty Remu Aaltonen ja Albert Järvinen, sanoittajaksi Jim Pembroke.

”Bourbon Street” oli Hurriganesin isoin hitti pitkään aikaan. Kappale vetosi pitkästä aikaa moniin kuulijaryhmiin ikä- ja makutottumuksista riippumatta. Single ylsi *Seura*-lehden singlelistalla sijalle 14 ja Mitä Suomi soittaa -listalla sijalle 20. *Suosikki*-lehden listalla se ei sijoittunut. RAY:n soitetuimpien kappaleiden listalla ”Bourbon Street” oli kuudentena maaliskuussa 1981. Kappale soi paljon myös radiossa.

Singlen B-puoli on rautalankatyylinen ”Just for You”. Singlen kappaleista julkaistiin myös 12 tuuman maxisingle, jota painettiin noin 200 kappaletta. Sitä jaettiin ilmaiseksi muun muassa keikoilla ja kilpailupalkintoina.

## Lähteet
*  
* 

### Viitteet
Kirkiöt

**Kirkiöt** eli **serapiakset** (*Serapias*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku. 

Sukuun kuuluu noin 25 lajia, joita tavataan luonnonvaraisina Välimeren seudulla ja Brittein saarilla. Ne ovat maassa kasvavia monivuotisia kämmeköitä, jotka yleensä kuolevat kukkimisen jälkeen. Niillä on kaksi munanmuotoista juurimukulaa ja vahapintaiset lehdet. Kukassa on kypärää muistuttava rakenne, joka on muodostunut yhteenkasvaneista kehälehdistä. Keskimmäinen kehälehti, labellum on pitkä ja kolmikulmainen, ja kurkottuu kielimäisenä alaspäin, ja se on joillakin lajeilla karvainen.

Useimpien kirkiölajien arvellaan olevat hyönteisten pölyttämiä, mutta tätä oletusta ei tue se, että monet niistä tuoksuvat voimakkaasti joko yöllä tai lämpimällä säällä.

## Lajeja
* herttakirkiö (*Serapias cordigera*)
* kielikirkiö (*Serapias lingua*)
* mascankirkiö (*Serapias mascaensis*)
* suppukirkiö (*Serapias parviflora*)
* kehtokirkiö (*Serapias vomeracea*)

## Lähteet
Cassin piirikunta (Michigan)

**Cassin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 51&nbsp;589 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Cassopoliksen kylä, ja suurin kunta on Ontwa Township. Piirikunta on perustettu vuonna 1829.

## Väestö
Vuonna 2020 Cassin piirikunnan 51&nbsp;589 asukkaasta valkoisia oli 89,7&nbsp;%, mustia 5,2&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 1,2&nbsp;% ja aasialaisia 0,8&nbsp;%. Vuonna 2019 3,2&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,7&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fatixa Aitova

**Fatixa Ğabdelwäli qızı Aitova** (o.s. Яушева: Jauševa, ven. Фатиха Абдулвалиевна Аитова; *Fatiha Abdulvalievna Aitova*, 1866–1942) oli tataarilainen filantrooppi ja opettaja, joka perusti Kazaniin ensimmäisen naisten lukion.

## Elämäkerta
Fatixa Aitova syntyi Troitskin kaupungissa Venäjän keisarikunnassa varakkaan kauppiaan Abdulvali Jauševin tyttärenä. Jauševin perhe tunnettiin vahvoina islamilaisen opetuksen "uuden menetelmän" eli jadidismin kannattajina.

Aitova (os. Jauševa) avioitui vuonna 1887 Suleiman Aitovin kanssa, joka oli liikemies, poliitikko ja julkisuuden henkilö, rikkaasta kazanilaisesta Aitovin perheestä. Fatiha ja Suleiman saivat viisi lasta.

Aitovan ensimmäinen kouluprojekti valmistui vuonna 1897. Hän rahoitti hankkeen itsenäisesti. Koulussa tytöille opetettiin ompelua, kirjontaa ja neulomista, jonka seurauksena he pystyivät myöhemmin hankkimaan oman elantonsa. Koulua laajennettiin vuonna 1899, mutta lopetti toimintansa kolmen vuoden kuluttua.

Kun isä-Abdulvali kuoli vuonna 1906, Aitova sai suuren perinnön, josta hän sijoitti ison osan uuden naisten koulun perustamiseen. Se avautui vuonna 1909. Koulua ylläpidettiin lähinnä Aitovan perinnön voimin, ja vuonna 1910 hän sai rahoitusta Kazanin kaupungin duumasta. Koululle rakennettiin oma kaksikerroksinen rakennus. Oppilaille suunniteltiin univormu, jossa oli ruskea mekko, mustavalkoinen esiliina ja valkoinen huivi vaaleanpunaisella reunuksella. Koulussa oli vuosina 1913-1914 noin 220 oppilasta ja yhdeksän opettajaa. Opetukseen kuului uskonnon opinnot, tataarin kieli ja kirjallisuus, laskuoppi, maantiede, historia, luonnonhistoria, kalligrafia, piirtäminen, käsityöt, ja venäjän kieli.

Aitova sai osakseen vastustusta yrittäessään muuttaa koulua lukioksi. Kun Kazanin julkisten koulujen johtaja kielsi Aitovan pyrkimykset viidesti, hän pyysi apua kaupungin duuman edustajalta Ivan Godnevilta. Godnevin kautta Aitova pääsi tapaamaan kansanopetusministerin ja osaston johtajan. Yhdessä miehensä kanssa Aitova lisäksi matkusteli ympäri Eurooppaa tutustumassa siihen, miten lukioita ylläpidetään Prahassa, Wienissä ja Berliinissä. Vihdoin vuonna 1916 Aitova sai luvan avata yksityisen lukion tataaritytöille.

Aitovan lukiossa opetettiin (edellisen koulun aineiden lisäksi) muun muassa Venäjän historiaa, fysiologiaa, fysiikkaa sekä arabian, saksan, englannin, ranskan ja persian kieliä.

Aitova osallistui vuonna 1917 ensimmäiseen Venäjän musliminaisten kongressiin Kazanissa.

Lokakuun vallankumouksen jälkeen neuvostohallinto valtioillisti Aitovan lukion ja hänen muun omaisuutensa, ja hän jäi pennittömäksi. Ministerineuvoston puheenjohtaja Ishak Rahmatullin yritti yhteyksillään auttaa Aitovaa mutta epäonnistui. Lukio muutettiin yläasteeksi.

Venäjän sisällissodan aikoihin Aitova pakeni Omskiin ja  muutti sieltä Bakuun ja lopulta Moskovaan. Hän palasi Kazaniin 1941 ja kuoli seuraavana vuonna poikansa Jakubin vaimon Maryamin hoitamana.

Kazanissa vuonna 1993 perustettu koulu on nimetty Aitovan mukaan.

## Lähteet
Plandemic

***Plandemic*** on dokumentin kaltaiseksi tehty salaliittoteoreettinen 26-minuuttinen elokuva, jonka julkaisi internetissä sen tehnyt Mikki Willis 4. toukokuuta 2020.

*Plandemic*-elokuvassa Willis haastattelee entistä molekyylibiologi Judy Mikovitsia, joka väittää, että koronaviruspandemiaa käytetään muiden muassa Bill Gatesin ja Anthony Faucin vallan ja ansioiden kasvattamiseen. Haastattelussa uusi koronavirus esitetään ihmisten kehittämänä. Haastatellun Mikovitsin tieteellinen ura kriisiytyi, kun hän vuonna 2009 julkaisi *[[Science]]*-lehdessä kirjoituksen, jossa kroonista väsymysoireyhtymää väitettiin viruksen vaikutuksen aiheuttamaksi. Väitteet eivät kestäneet tarkastelua, joten julkaisu vedettiin pois; kiistat Mikovitsin ja hänen työnantajansa, yksityisen laboratorion välillä johtivat vuonna 2012 Mikovitsin pidätykseen oikeuden pakoilusta syytettynä. Rikossyytteet hylättiin myöhemmin, mutta Mikovits alkoi jatkossa esiintyä tiedeyhteisön laajamittaisen korruption uhrina. Hän on pitänyt rokotevastaisille ystävällisiä autismikonferensseja, joissa on esitetty perusteettomia teorioita autismin synnystä.

*Plandemic* levisi erittäin nopeasti sosiaalisen median palveluissa ja sai pian yli kahdeksan miljoonaa katselukertaa. Youtube ja Facebook poistivat videon 6. toukokuuta 2020, mutta video jäi kiertämään rokotevastaisten ja monenlaisten salaliittoteoreetikoiden keskuudessa. 18. elokuuta 2020 julkaistiin *Plandemicin* jatko-osana elokuva *Plandemic: Indoctornation*. Sitä markkinoitiin etukäteen voimakkaasti, mutta sen vaikutus jäi vähäisemmäksi kuin alkuperäisen videon.

## Lähteet
Jättimersawa

**Jättimersawa** (*Anisoptera scaphula*) on siipipuukasvien (Dipterocarpaceae) heimoon, mersawojen (*Anisoptera*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on suurikokoinen ja ainavihanta puu, jolla on suhteellisesti pieni latvus. Jättimersawa voi kasvaa 30–45 metriä korkeaksi ja sen rungon halkaisija voi olla 1,35 metriä.

Jättimersawa on ainavihantien tai lähes ainavihantien siipipuumetsien latvuskerrosta muodostava puulaji. Laji kasvaa kumpuilevilla alueilla sekä laaksoissa merenpinnan tasosta noin 700 metrin korkeuteen asti. Jättimersawa kasvaa luonnossa Aasiassa Bangladeshissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Malesiassa.

Jättimersawaa on hakattu luonnosta puutavaraksi ja puutavaraa on myyty kansainvälisesti mersawapuuna. Nykyisin sen hakkaaminen on kiellettyä Thaimaassa ja Malesiassa ja suurin uhka onkin metsien raivaaminen maatalousmaaksi. Lajin uusiutuminen on heikkoa ja laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN) lajiksi.

Jättimersawaa voi kasvattaa ja se kasvaa parhaiten alueilla, joilla päivien keskilämpötila on vuoden ympäri +20°C – +33°C ja vuoden sademäärä on 2000–3000 mm. Jättimersawa pärjää kuitenkin alueilla, joilla vuoden päivien keskilämpötila vaihtelee +15°C – +38°C välillä ja vuotuinen sademäärä 1100–4000 mm:n välillä. Nuoret puut kasvavat parhaiten hieman varjossa, mutta vanhemmat puut tarvitsevat enemmän valoa. Jättimersawa menestyy monenlaisilla maaperillä, mutta suosii happamuuden suhteen maaperää, jonka pH on 5–6 menestyen pH-alueella 4,5–6,5. Jättimersawa voi tuottaa puutavaraa 15–40 m3 hehtaarilta vuodessa.

## Lähteet
* Useful Tropical Plants: ''Anisoptera scaphula'' 

### Viitteet
Kimberly Newell

**Kimberly Newell** () on kanadalaissyntyinen jääkiekkoilija, joka pelaa Venäjän naisten jääkiekkoliigassa kiinalaisessa KRS Vanke Rays -joukkueessa. Hänellä on myös Kiinan kansalaisuus ja hän pelaa Kiinan maajoukkueessa Pekingin talviolympialaisissa.

Newell on pelannut Vanke Raysin joukkueessa kaudesta 2018-–2019 lähtien. Ensimmäisen kauden joukkue pelasi Kanadassa naisten ammattilaissarja CWHL:ssa mutta siirtyi sarjan loputtua pelaamaan Venäjän sarjaan.

Ennen siirtymistään Vanke Raysiin Newell pelasi neljä vuotta Princetonin yliopiston joukkueessa naisten yliopistosarjaa. Newell suoritti yliopistossa bachelor-tason opinnot taloustieteessä ja rahoituksessa ja työskenteli New Yorkissa Credit Suisse pankissa ennen siirymistään ammattilaisjääkiekkoilijaksi. Newellin isovanhemmat ovat kiinalaisia.

Newell edusti Kanadaa vuoden 2013 alle 18-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskisoissa.

## Lähteet
Kurz

**Kurz** tarkoittaa seuraavia:

## Sukunimi
* Hermann Kurz (1813–1873), saksalainen runoilija ja prosaisti
* Marco Kurz (s. 1969), saksalainen jalkapalloilija 
* Sebastian Kurz (s. 1986), itävaltalainen poliitikko
* Toni Kurz (1914–1936), saksalainen vuorikiipeilijä

## Muuta
* Kurzin I hallitus, Itävallan hallitus
* Kurzin II hallitus, Itävallan hallitus
* Karabiner K98 Kurz, saksalainen kivääri
* 9 mm Kurz, patruuna

## Katso myös
* Kurtz
1000X

**1000X** (*tuhat kertaa*) Neljä Ruusua -yhtyeen 16.&nbsp;studioalbumi, joka julkaistiin 11.&nbsp;helmikuuta 2022. Albumin on tuottanut Mikko Tamminen. Julkaisuviikollaan *1000X* nousi Suomen virallisen albumilistan 21.&nbsp;sijalle. Kolme viikkoa myöhemmin se nousi listan kuudenneksi. Fyysisellä albumilistalla levy debytoi sijalla yksi.

Albumin ensisinglenä julkaistu ”Surutulitus” nousi radiosoittolistan 11.&nbsp;sijalle, toisena julkaistu ”Muuttolinnut” 25.&nbsp;sijalle, kolmas single ”Viimeinen valssi” 7.&nbsp;sijalle ja neljäs single ”Seuraan sua” 40.&nbsp;sijalle. Albumin viimeisestä singlestä ”Tähdelliset” julkaistiin virolaisella louhoksella kuvattu musiikkivideo.

## Kappaleet

Kappaleet on sanoittanut Ilkka Alanko, säveltänyt Kode Koistinen ja tuottanut Mikko Tamminen, ellei toisin mainita.

## Tekijät

**Neljä Ruusua**
* Ilkka Alanko – laulu
* Kode Koistinen – kitara
* Lade Laakkonen – basso
* Kämy Kämäräinen – rummut

**Muut esiintyjät**
* Tero Lindberg – flyygelitorvi (11)

**Tuotanto**
* Mikko Tamminen – tuotanto, miksaus
* Svante Försback – masterointi
* Mikko Tukiainen – A&R
* Rami Mursula – kansien ulkoasu
* Ville Juurikkala – valokuvat
* Neea Rautio – stailaus
* Laur-Leho Kaljumets – location manager

## Arvostelut
* Keskisuomalainen: 
* Soundi: 

## Lähteet
Leif Schulman

**Leif Edvard Schulman** (s. 21. marraskuuta 1968 Espoo) on Suomen ympäristökeskuksen pääjohtaja. Ennen nykyistä tehtäväänsä hän on toiminut muun muassa Luonnontieteellisen keskusmuseon johtajana vuosina 2010–2020 sekä Helsingin yliopiston kasvitieteellisen puutarhan johtajana vuosina 2004–2009. 

## Koulutus ja ura
Schulman on koulutukseltaan filosofian tohtori. Väitöskirjansa hän teki Turun yliopiston Amazon-tutkimusryhmässä vuonna 2003. Väitös käsitteli elinympäristön vaikutusta Amazonian kasvilajiston syntyyn.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* [Leif Schulman.](https://www.syke.fi/fi-FI/Asiantuntijat/Leif_Schulman(59619)) *Asiantuntijat.* Suomen ympäristökeskus.
Brodski

**Brodski** myös: **Brodsky** on venäläinen sukunimi seuraavilla henkilöillä:

* Adolf Brodski (1851–1929), venäläinen viulisti
* Isaak Brodski (1884–1939), venäläinen taidemaalari
* Joseph Brodsky, alun perin *Iosif Brodski* (1940–1996), venäläissyntyinen yhdysvaltalainen kirjailija

## Muita
* Brodsky-kvartetti, brittiläinen jousikvartetti
Saarijärvi (Ulmasenjoen valuma-alue, Suojärven piiri)

**Saarijärvi** () on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä sijaitseva järvi, jonka laskuoja yhtyy Sarkajokeen.

## Maantietoa
Saarijärvi on 1,3&nbsp;kilometriä pitkä, 1,0&nbsp;kilometriä leveä ja sen pinta-ala on noin 100&nbsp;hehtaaria. Se sijaitsee 9&nbsp;kilometriä Leppäsyrjästä itään ja 15&nbsp;kilometriä Loimolasta lounaaseen päin. Lähempänä sijaitsee pieni Raikonkoski (Райконкоски), joka kuuluu Uuksunjoen valuma-alueeseen. Järvi on muodoltaan kaksialtainen järvi, jonka vesialtaita yhdistää hyvin kapea salmi. Suurempi järvenosa jää salmen itäpuolelle ja siinä sijaitsee suuri saari. Se on järven ainoa saari, joka on lähes 500&nbsp;metriä pitkä ja yli 400&nbsp;metriä leveä metsäsaari. Salmen länsipuolinen järvenosa on 1,5&nbsp;kilometriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Järvenosia erottaa toisistaan kilometrin pituinen kapea niemi. Voidaan myös tulkita, että itäosassa olisi kolmas järvenosa, joka liittyy järveen kapean salmen kautta. Vanhoissa suomalaiskartoissa on järvi piirretty autioksi järveksi, jonka lähin asutus on sijainnut puoli kilometriä lounaaseen päin. Maatilan vierestä on kulkenut tie, joka tulee nykyään Suistamolta ja Leppäsyrjältä ja yhtyy Loimolan ja Koiriojan yhdistävään tiehen. Lisäksi järven pohjoispuolelta kulkee ohi Matkaselkä–Suojärvi-rautatie.

## Vesistösuhteita
Saarijärvi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Ulmosenjoen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Ulmosenjoen valuma-alueen pääuomana sen keskijuoksulla sijaitseva Sarkajoki, johon Saarijärvikin laskee pientä laskuojaa pitkin. Saarijärven kapeasuiseen lahteen tulee lyhyt suo-oja kaakkoispuoliselta suolta, jossa sijaitsee pieni Rikijärvi (Рикиярви eli Пистъярви, *Pistjarvi*). Ympäröivät lammet ovat pieniä ja suurin lammista on Särkkälampi (Сярккалампи), josta ei tule järveen laskuojaa. Saarijärven laskuoja on yhteinen pohjoispuolella sijaitsevan Hirsikkojärven (Хирсиккоярви) laskuojan kanssa. Kilometrin pituinen laskuoja yhtyy Sarkajokeen, jota on kutsuttu myös Vaaherjoeksi, sen yläjuoksulla. Järven erottaa viereiseltä Uuksunjoen valuma-alueesta vedenjakajamäki Valkeaselkä (Гора Вялиселькя, *Gora Vjaliselkja*), jonka huippu yltää 126&nbsp;metriä korkealle mpy.

## Lähteitä
### Huomioita

### Viitteet
Avoin työttömyyskassa

**Avoin työttömyyskassa A-kassa** on kaikille palkansaajille avoin, yleinen työttömyyskassa. A-kassa aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2022, kun Teollisuuden työttömyyskassa, Rakennusalan työttömyyskassa ja Työttömyyskassa Finka yhdistyivät. 

Avoimessa työttömyyskassassa on 190 911 jäsentä (31.12.2021), joten A-kassa on yksi Suomen suurimmista työttömyyskassoista.  

## Taustaliitot
Suurin osa jäsenistä kuuluu myös johonkin A-kassan taustaliitoista:

* Ay-toimihenkilöt
* Journalistiliitto
* Muusikkojen liitto
* Näyttelijäliitto
* Rakennusliitto
* Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto
* Teollisuusliitto

## Organisaatio
A-kassassa on noin 130 työntekijän henkilöstö. Suurin osa henkilöstöstä työskentelee Helsingin Hakaniemessä, jossa hoidetaan etuuskäsittely- ja asiakaspalvelutehtävien lisäksi johdon ja hallinnon tehtäviä. Lisäksi kassan henkilöstöä työskentelee etuuskäsittely- ja asiakaspalvelutyössä eri puolella Suomea, kuten Tampereella ja Kuopiossa. Kassanjohtajana toimii Irene Niskanen.

A-kassan hallinto-organisaatiossa ylintä päätäntävaltaa käyttää kassan kokous. Kassa kutsuu kaikille jäsenille avoimen kokouksen koolle vuosittain. Hallitukseen kuuluu kahdeksan jäsentä ja kahdeksan varajäsentä, joka kokoontuu noin kuusi kertaa vuodessa.

## Palvelut
Avoin työttömyyskassa maksaa ansiopäivärahaa palkkatyössä olleille työttömäksi jääneille jäsenilleen. Vuorotteluvapaan ajalta A-kassa maksaa vuorottelukorvausta. Vuorotteluvapaa on järjestely, jossa kokoaikatyössä ollut työntekijä sopii työnantajansa kanssa vuorotteluvapaalle siirtymisestä. Lisäksi työttömyyskassa myöntää liikkuvuusavustusta silloin, kun työttömänä ollut kassan jäsen ottaa vastaan vähintään kaksi kuukautta kestävän työn ja työmatka on pitkä.

## Jäsenyys
Suurin osa A-kassan jäsenistä on ammattiliittojen jäseniä. Kassan jäseneksi voi liittyä kuka tahansa alle 68-vuotias työsuhteessa työllistyvä palkansaaja.

A-kassan jäsenmaksu on 8 euroa kuukaudessa (96 euroa vuodessa) vuonna 2022. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* A-kassan verkkosivut
Laineen Kasperi & Palava Kaupunki

**Laineen Kasperi & Palava Kaupunki** on rap-artisti Laineen Kasperin sooloalbumi, joka julkaistiin 29. toukokuuta 2015.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet