Imbros (kaupunki)

**Imbros** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) samannimisellä saarella (nyk. Imbros/Gökçeada) nykyisen Turkin alueella. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Kaleköyn kylän paikalla.

## Maantiede

Imbroksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi samannimisen saaren pohjoispäässä nykyisen Kaleköyn kylän paikalla. Kreikaksi paikka on tunnettu nykyaikana nimellä Kástro (”Linna”). Kaupungilla oli hyvä satamapaikka. Kaupungin lähellä on sijainnut saaren pohjoisosan hedelmällinen tasankoalue.

Imbroksen kaupunkivaltion haltuun kuului koko Imbroksen saari, jolla ei ollut muita poliksia. Näin kaupunkivaltion alue oli kooltaan noin 279 neliökilometriä. Saarella sijaitsi myös ainakin yksi toinen tunnettu asutus ja satama, Naulokhos saaren lounaisrannikolla. Siellä oli lähde, jolla uskottiin olevan taikavoimia. Saari sijaitsi antiikin terminologialla Aigeianmeren koillisosassa Traakian Khersonesoksen lounaisrannikon edustalla kaakkoon Samothraken saaresta ja koilliseen Lemnoksen saaresta. Plinius vanhempi laski saaren ympärysmitaksi 62 roomalaista mailia, mutta hänen arviossaan on lähes puolet liikaa. Saari oli vuorinen ja metsäinen ja siellä virtasi Ilissos-niminen joki.

## Historia

Imbroksen saari on ollut asuttu viimeistään keskisellä paleoliittisella kaudella ja edelleen neoliittisella ja pronssikaudella. Antiikin aikaisen käsityksen mukaan saaren varhaisia asukkaita olivat pelasgit. Saaren asukkaiksi mainitaan myös kaarialaiset ja traakialaiset sekä tyrrheenit noin vuodesta 700 eaa. lähtien. Imbros tunnettiin läheisen Samothraken tavoin kabiirien eli suurten jumalten sekä Hermeen kultista. Kaarialaiset kutsuivat Hermestä nimellä Imbrasos. Homeros mainitsee sekä Imbroksen saaren että kaupungin, ja käyttää saaresta epiteettiä *paipaloessē* (), ”kalliokas”, ”vuorinen”.

Dareioksen sotapäällikkö Otanes valloitti Imbroksen osaksi Persian valtakuntaa. Tuohon aikaan saari oli edelleen pelasgien asuttama. Myöhemmin ateenalaiset tekivät Imbroksesta siirtokuntansa, ja Miltiades nuorempi valtasi sen samassa yhteydessä kuin Lemnoksen noin vuonna 500 eaa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Imbros kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 447/446–421/420 eaa. Imbroslaiset olivat lemnoslaisten tavoin ateenalaisten liittolaisia, eivät skyroslaisten tavoin kleruukkeja eli *[[klerukhia]]*-siirtokuntalaisia. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Imbrios* ().

Myöhemminkin Imbrosta pidettiin edelleen ateenalaisten omistuksena. Ateenalaiset joutuivat luopumaan Imbroksesta peloponnesolaisodan jälkeen vuonna 404 eaa., jonka jälkeen se oli itsenäinen, mutta ateenalaiset saivat sen haltuunsa jälleen vuoteen 392 eaa. mennessä. Vuoden 386 eaa. Antalkidaan rauha, joka muutoin takasi itsenäisyyden kaikille kreikkalaisille kaupunkivaltioille, salli ateenalaisten pitää Imbroksen, Lemnoksen ja Skyroksen hallussaan. Tämän jälkeen ateenalaiset asuttivat saaren kleruukeilla. Loppuosa väestöstä oli paikallisia imbroslaisia. Imbros säilyi Ateenalla edelleen vuoden 322 eaa. rauhassa. Imbros löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.

Kun roomalaiset voittivat Filippos V:n Makedonian, he palauttivat jälleen Imbroksen ateenalaisille yhdessä Lemnoksen, Skyroksen ja Deloksen kanssa. Antiokhos III:n laivasto purjehti Kreikkaan hyökätessään ensin Imbrokselle ja ylitti sieltä meren Skiathokseen. Ovidius mainitsee Imbroksen paikkana, johon häntä maanpakoon kuljettanut laiva pysähtyi. Hän käyttää paikasta nimeä *Imbria tellus*

Löydettyjen piirtokirjoitusten perusteella Imbroksen väestö jaettiin ateenalaiseen tapaan *[[fyle]]ihin* ja *[[demos|demoksiin]]*, ja kaupunkivaltion päätökset kirjattiin *[[bule]]n* (neuvosto) ja *[[ekklesia|demoksen]]* (kansa, kansankokous) nimiin. Myös monien virkamiesten nimitykset ovat samat kuin Ateenassa. Ateenalaistyylinen hallintomalli jatkui ainakin roomalaiselle kaudelle 100-luvulle saakka. Vasta keisari Septimius Severus (hallitsi 193–211) erotti Imbroksen Ateenan yhteydestä.

## Rakennukset ja löydökset

Imbroksen kaupungilla oli akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori, joka on ollut ympäröity muurein. Muureista sekä kaupungin muista rakennuksista on löydetty jäänteitä, jotka ajoitetaan 300-luvulle eaa. Nykyisen Kaleköyn antiikin aikaisiin löydöksiin lukeutuvat myös muun muassa teatterin sekä sataman aallonmurtajan jäänteet.

Antiikin kirjallisten lähteiden perusteella Imbroksessa oli Kabeireion eli kabiirien pyhäkkö Se sijoitetaan nykyisen, raunioituneen Pyhän Konstantinoksen (*Ágios Konstantínos*) luostarin paikalle Roxádoon länteen Imbroksen lentoasemasta. Sieltä on löydetty pyhäkön tukimuurien jäänteitä. Kaupungissa tiedetään olleen myös Hermeelle omistettu pyhäkkö. Imbroksen pääjumala oli Athene Polias, ja näin siellä on oletettavasti ollut tälle omistettu pyhäkkö. Kaupungissa oli kultit ja näin oletettavasti pyhäköt myös kahdelletoista jumalalle, Kybelelle, Isikselle ja Dionysokselle.

Antiikin aikaisten rakennusten osia on löydetty uudelleenkäytettyinä bysanttilaisen ajan rakennuksista. Muun muassa sarkofageja käytettiin vesisäiliöinä ja piirtokirjoituskiviä kirkoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla