open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
BMW Projekt V

**BMW Projekt V** oli BMW:n tytäryhtiö EZS:ssä kehitetty toisen maailmansodan aikainen raskas suihkuhävittäjälentokone, jonka tarkoituksena oli demonstroida ja toimia mainoskampanjana BMW:n valmistamalle BMW 018 turbojetille.

## Suunnittelu ja kehitys
Vuoden 1943 paikkeilla oli käynyt ilmi, ettei Saksan sotateollisuus kyennyt enää valmistamaan lentolaivueittain raskaita pommikoneita, joten oltiin lentoteollisuuden osalta keskitytty pienempien ja kevyempien lentokonemallien kehittämiseen ja valmistamiseen. Tämän myötä päätyivät myös pitkään kehitteillä olleet raskaat moottorivaihtoehdot pois lentokonevalmistajien suunnittelupöydiltä. Kiinnittääkseen jälleen lentokonevalmistajien huomion ja kasvattaakseen kysyntää, päätti pääsääntöisesti moottoreita valmistava BMW luoda muutamia hävittäjä- ja pommikonemalleja mainoskampanjana esitelläkseen BMW:n valmistamien moottorien kelpoisuutta kyseisiin lentokonetyyppeihin.

Yksi näistä hävittäjäkonemalleista oli BMW Projekt V, jonka suunnittelutöistä oli vastuussa BMW:n tytäryhtiö EZS:ssä työskentelevä diplomi-insinööri Huber. Projektin tarkoituksena oli suunnitella 65% pienennetty hävittäjäversio aikaisemmin suunnitellusta BMW Strahlbomber II pommikoneesta, ja työt saatiin valmiiksi esittelemistä varten vuoden 1944 marraskuun 3. päivään mennessä. Muodoltaan kone oli lentävä siipi, jonka voimanlähteenä toimi yksittäinen rungon takaosaan asennettu BMW 018 turbojetti. Siipien nuolikulma etureunasta oli rungosta lähtien 35° taittuen pian jyrkempään 55° kulmaan ja jättöreunasta kulma oli 20°. Rungon rakennusmateriaalina oli tarkoituksena käyttää kevytmetallia ja siivissä puuta sekä vaneria. Aseistuksena olisi toiminut neljä 55 mm Rheinmetall-Borsig Mk 112/55 tykkiä, joilla olisi ollut mahdollista katkaista raskaimpienkin pommikoneiden siipi vain yhdellä osumalla. Koneessa oli myös paineistettu ohjaamo sekä kolmipyöräteline

## Tekniset tiedot

## Katso myös

* Luettelo saksalaisista lentokoneprojekteista, 1939–1945
* BMW Projekt I
* BMW Schnellbomber I

## Lähteet
Jan van Huysum

**Jan van Huysum** (1682–1749) oli alankomaalainen taiteilija. Hänen isänsä Justus van Huysum oli myös taiteilija, ja myös Janin kolmesta veljestä Justuksesta, Jacobista ja Michielistä tuli taiteilijoita.

Janin isä Justus van Huysum maalasi runsaasti suuria kukka-aiheisia teoksia. Teokset olivat usein osia hänen tukijoittensa koteihin suunniteltuihin suurempiin koristekokonaisuuksiin. Lisäksi Justus oli ilmeisesti aktiivinen taideteosten välittäjä. Jan saikin siis jo nuorena isältään oppia kukkateoksista.

Jan van Huysum avioitui vuonna 1704 Elisabeth Takensin kanssa. Kaksi vuotta myöhemmin aviopari muutti yhteiseen kotiin Leidsegrachtiin Elisabethin sukulaisiltaan perimäänsä asuntoon. Pariskunta sai kaksitoista lasta, mutta vain kolme heistä eli vanhempiaan pidemmälle.

Jan van Huysum nousi nopeasti aikansa johtavan asetelmamaalarin maineeseen. Huutokauppatietojen mukaan van Huysumin töitä myytiin jo hänen elinaikanaan 1450 guldenin hintaan, ja van Huysumin tukijoina oli useita korkea-arvoisia henkilöitä, kuten Orléansin herttua, Puolan ja Preussin kuninkaat, Saksin vaaliruhtinas sekä Robert Walpole. Myös useat van Huysumin aikalaiset kehuivat ja ylistivät häntä, ja hän oli kuollessaan varsin varakas mies.

## Tekniikat, tyyli ja työt
Jan van Huysum piti maalaustekniikkansa tarkasti salaisina. Hän ei päästänyt ketään, ei edes omia veljiään, työhuoneeseensa, jotta he eivät näkisi, miten hän puhdistaa ja sekoittaa värejään. Van Huysumilla oli kuitenkin muutamia oppilaita, joista yksi oli Margaretha Haverman. Yleisesti kuitenkin kerrotaan, että Havermanin työt saivat van Huysumin nopeasti kateelliseksi ja Haverman joutui lähtemään pois.

Van Huysum halusi myös tarkkailla kukkia elävinä, joten hän vietti osan kesistään aina Haarlemissa paikassa, joka on nykyisin puutarhakeskus. Van Huysum myös luultavasti maalasi osia töistään ulkona, mikä voi selittää sen, että jotkin hänen töistään on päivätty kahdelle eri päivälle.

Toisin kuin monet muut alankomaalaiset asetelmamaalarit, van Huysum teki myös paljon piirroksia. Ne olivat yleensä piirroksia hänen kokonaisista kukkamaalauksistaan, mutta joskus vain piirroksia joistain yksittäisistä kukista. Piirrosten ja kukkamaalausten lisäksi van Huysum maalasi useita maisematauluja.

## Seuraajat
Van Huysumin haluttomuus opettaa tekniikoitaan muille ei kuitenkaan estänyt hänen töittensä ja tyylinsä vaikutusta myöhempiin taiteilijoihin. Van Huysumin tyylillisesti merkittävimpiä seuraajia ovat muun muassa Jan van Os ja hänen poikansa Georgius Jacobus Johannes van Os, Wybrand Hendriks sekä veljekset Gerard ja John Flaxman.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sarah Green

**Sarah Francesca Green** (s. 9. maaliskuuta 1961 Redgrave, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläis-suomalainen antropologi, joka on toiminut sosiaali- ja kulttuuriantropologian professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 1. elokuuta 2012 lähtien. Hän väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistossa vuonna 1992. Vuosina 2006–2013 hän toimi sosiaaliantropologian professorina Manchesterin yliopistossa.

American Anthropological Association myönsi Greenin teokselle *Notes from the Balkans* (2005) William A. Douglassin palkinnon saavutuksesta eurooppalaisessa antropologiassa. Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) myönsi vuonna 2016 Greenille 2,5 miljoonan euron määrärahan Välimeren aluetta koskevaan tutkimukseen. Green toimi European Association of Social Anthropologists -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2019–2021. Hänet kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi keväällä 2023.

## Julkaisuja
* Sarah Green: *The politics of gender, sexuality and identity: an ethnography of lesbian feminists in London* (väitöskirja). Cambridge: Cambridgen yliopisto, 1992. https://doi.org/10.17863/CAM.27505
* Sarah Green: *Urban Amazons: Lesbian Feminism and Beyond in the Gender, Sexuality and Identity Battles of London*. Lontoo: Palgrave Macmillan, 1997.
* Sarah Green: *Notes from the Balkans: Locating Marginality and Ambiguity on the Greek-Albanian Border*. Princeton: Princeton University Press, 2005.
* Lena Malm & Sarah Green: *Borderwork: a visual journey through periphery frontier regions*. Helsinki: Jasilti, 2013.
* Lena Malm, Ninnu Koskenalho & Sarah Green: *Crosslocations: looking for something in particular across the Mediterranean*. Helsinki: Rosebud Books, 2022. https://researchportal.helsinki.fi/files/232466155/crosslocations_photobook.pdf

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sarah Green Scopuksessa
Ian Burchnall

**Ian Burchnall** (s. 11. helmikuuta 1983) on englantilainen jalkapallovalmentaja.

## Ura

Burchnallilla ei ole taustalla omaa pelaajauraa, vaan hän aloitti jalkapallovalmentajana Leedsin yliopiston joukkueessa 22-vuotiaana ja toimi osa-aikaisena valmentajana Leeds Unitedin ja Bradford Cityn akatemioissa. Hän nousi kaudeksi 2013 Brian Deanen apuvalmentajaksi norjalaiseen Sarpsborgiin. Joukkue oli juuri noussut Norjan pääsarjaan, jossa Deane ja Burchnall onnistuivat sen myös kahdella perättäisellä kaudella pitämään.

Deane jätti Sarpsborgin kauden 2014 jälkeen. Perheineen Norjassa viihtynyt Burchnall jatkoi uraansa maassa, ja siirtyi kaudeksi 2015 Kjell Jonevretin apuvalmentajaksi Vikingiin. Jonevret jätti seuran kauden 2016 jälkeen ja Burchnall nousi seuran päävalemntajaksi. Burchnall kertoi myöhemmin, että ensimmäinen päävalmentajapesti Vikingissä oli kaaottinen seuran taloudellisten ongelmien vuoksi, sillä pelaajien ja valmentajien osalta hän ei saanut rakentaa menestyvää joukkuetta.

Maaliskuussa 2021 Burchnallista tuli Notts Countyn päävalmentaja. Burchnall luotsasi joukkueen Englannin viidenneksi korkeimman sarjatason National Leaguen nousukarsintoihin kauden päätteeksi, mutta joukkue hävisi nousukarsintojen välierissä Torquay Unitedille. Myös kaudella 2021/22 Notts County eteni nousukarsintoihin, mutta jälleen Burchnallin joukkueen kohtalona oli putoaminen ennen finaalivaihetta. Tulokset jäivät Burchnallin alaisuudessa vaisuiksi ja Forest Green voitti vain viisi ottelua, kunnes seurajohto erotti Burchnallin tammikuun lopulla 2023.

## Lähteet
Kaarlo Nieminen

**Kaarlo Nieminen** on seuraavien suomalaisten henkilöiden nimi:

* Kaarlo Nieminen (1878–1943), yleisurheilija
* Kaarlo Nieminen (1887–1955), kielitieteilijä
* Kaarlo Nieminen (1915–1997), teollisuusneuvos.
Mannerheimintie 14

**[[Mannerheimintie (Helsinki)|Mannerheimintie]] 14** on Helsingin keskustassa sijaitseva tontti, jolla on sijainnut useita merkittäviä rakennuksia:

* Huberin talo (1891–1960), arkkitehti Theodor Höijer
* Aktian talo (1963–2023), arkkitehti Kurt Simberg
* Signe (rakenteilla), arkkitehti Sarlotta Narjus
Sari Mäkimattila

**Sari Mäkimattila** (s. 1965) on suomalainen erikoislääkäri, dosentti ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Mäkimattila toimii diabetekseen liittyvän endokrinologian erikoislääkärinä. Koulutukseltaan hän on lääketieteen tohtori. Aikaisemmin hän on toiminut Novo Nordiskin asiantuntijalääkärinä. Vuosina 2011–2013 Mäkimattila toimi kristillisdemokraattien varapuheenjohtajana. Mäkimattila toimi vuosina 2013–2017 Helsingin kaupunginvaltuutettuna ja toimii Haagan seurakunnan seurakuntaneuvoston ja Helsingin yhteisen kirkkovaltuuston jäsenenä.

## Lähteet
Mäntyperän työväentalo

**Mäntyperän työväentalo** oli entisen Vilppulan kunnan (vuodesta 2009 osa Mänttä-Vilppulaa) Mäntyperän kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Mäntyperän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Työväentalon rakennushankkeeseen ryhdyttiin kymmenisen vuotta myöhemmin. Huhtikuussa 1916 hirret oli ostettu ja ajettu talkoilla rakennuspaikalle, ja talon vihkiäisiä päästiin viettämään 14. lokakuuta 1917. Vuoden 1916 kesäkuun ja joulukuun välillä yhdistyksen jäsenluku nousi 38:sta 53:een.
 
Heinäkuussa 1925 nimismies ei antanut yhdistykselle iltamalupaa, sillä talossa ei ollut putkaa juopuneiden säilyttämiseen. Nimismies velvoitti Mäntyperän lisäksi muitakin piirinsä yhdistyksiä ja seuroja rakentamaan putkan talonsa yhteyteen omalla kustannuksellaan kuukauden kuluessa. 

Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon. Talon vaiheista 1940-luvun lopun jälkeen ei ole tietoa. 

## Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1926 yhdistys vietti 20-vuotisjuhlaansa talollaan. Juhla järjestettiin kaksiosaisena niin, että siinä oli erikseen päiväjuhla ja iltama. Ohjelmassa oli muun muassa Kolhon työväenyhdistyksen torvisoittokunnan esitys, juhlapuheita ja onnitteluja, lausuntaa sekä urheilukilpailuja. 1930-luvun aikana talossa järjestettiin muun muassa kesäjuhlia ja tanssiaisia. 

## Lähteet
Virtain työväentalo

**Virtain työväentalo** on Virtain kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Virtain työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui vuonna 1907. Alkuaikoina yhdistyksen toiminnassa oli mukana paljon Herraskosken kanavan työläisiä. Vuonna 1917 talossa majaili vallitöissä olleita, sisällissodan aikaan se taas oli suojeluskunnan hallussa, mutta palautui työväenyhdistykselle maaliskuussa 1919. Vuonna 1945 yhdistys erosi Sosialidemokraattisesta Puolueesta ja liittyi SKDL:n jäseneksi.

## Toimintaa työväentalolla
Voimistelu- ja urheilutoiminta oli sotien välisenä aikana vilkasta, ja työväentalon pihalle tehtiin urheilukenttä. Sotien jälkeen iltamia ja tansseja järjestettiin talolla ahkerasti. Tansseja pidettiin 1980-luvulle saakka, ja vuosi- ja vappujuhlia on pidetty sitäkin pidempään. 1980-luvun alussa talolla järjestettiin tanssien lisäksi kokouksia, nuorisotoimintaa, urheiluharjoituksia ja juhlia. Nykyään (2023) taloa vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin, kuten hääjuhliin, rippijuhliin, kokoustilaisuuksiin tai erilaisille myyjille. Työväentalolla järjestetään aktiivisesti myös kokoustoimintaa sekä poliittisia tapahtumia.

## Rakennus
Talo on hirsirakenteinen ja yksikerroksinen. 1980-luvun alussa se oli keltaiseksi maalattu, mutta on sittemmin maalattu punaiseksi. Katto on tiiltä ja peltiä. Alkuperäinen puulämmitys on vaihdettu sähkölämmitykseksi, ja vuonna 1976 taloon asennettiin vesijohto, viemäri ja sisävessat. Talon pinta-ala on 266 m². Siihen kuuluu juhlasali näyttämöineen, keittiö, wc-tilat, sauna ja suihku sekä vaatesäilytys. Alun perin talossa oli myös huoneen ja keittiön asunto vahtimestarille. Näyttämö rakennettiin juhlasaliin vasta vuonna 1975.

## Lähteet
Väärinymmärretty

**Väärinymmärretty** on rap-artisti Sexmanen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. lokakuuta 2021 Sony Musicin kautta.

Albumi sisältää Sexmanen vuoden 2021 aikana julkaisemat singlet Henki Ja Fiilis.

Sexmane oli ehdolla vuoden 2022 Emma gaalassa vuoden tulokkaaksi ja yleisöäänestyksessä, Väärinymmäretty oli ehdolla vuoden rap-/r&b-levyksi ja kriitikoiden valinnaksi.

Ilmestymisviikollaan albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 5, ja pysyi listalla yli 60 viikkoa

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Urkin piilopirtti

**Urkin piilopirtti** sijaitsee Hämeenkyrössä. Taidemuseon teokset suunnitellaan aina tilaustyönä. Urkin piilopirtin kuraattorina on toiminut Suomen Kuvataideakatemian kuvanveiston ensimmäinen professori, Radoslaw Gryta jo 12 vuoden ajan. Taideteoksia kohteesta löytyy yli 200 ja ne yhdistelevät luontoa, taidetta, musiikkia ja tekniikkaa. Edellä mainittujen lisäksi teoksille ominaista on kolmiulotteisuus.

## Lähteet
Lempi Alanko

**Lempi Alanko** (o.s. *Kettunen*) (2. heinäkuuta 1898 Viipuri – 4. kesäkuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, joka toimi Kulosaaren huvilakaupungin suomalaisen alakoulun opettajana ja johtajana.

## Opiskelu ja ura

Alanko sai kuunteluoppilaspaikan Helsingin seminaarikursseille vuonna 1918 ja pätevyystodistuksen kansakoulun opettajavirkoihin 1919. Hänet valittiin Kulosaaren alakoulun eli *Brändön suomal. valmistavan* koulun opettajaksi 1919. Alanko toimi koulun opettajana vuosina 1919–1927 ja koulun johtajana 1927–1962.

## Kulosaaren koulun tapahtumia
Jatkosodan aikana Alangon oppilaina kolmannella luokalla olleet Kirsti Herlin ja Tarja Kurki-Suonio muistelevat hänen olleen erittäin hyvä ja vaativa opettaja, joidenkin mielestä ehkä liiankin ankara. Opetuksen ohessa Alanko saattoi kutoa villasukkia rintamalla olleelle miehelleen.. Kulosaaren yhteiskoulun sisäänpääsytutkintoa varten Alanko valmensi oppilaitaan niin hyvin, että he läpäisivät sen aina, ja korkein pistemäärin.

Koulu menestyi Nuorten Talkoiden järjestämässä koulujen välisessä jätepaperin keräyskilpailussa vuonna 1947 keräämällä paperia yli 200 kiloa oppilasta kohden. Lempi Alanko voitti ohjaajille palkinnoksi järjestetyn Tanskan-matkan kesällä 1948. Matkakorvaus oli 10 000 markkaa. 

Vanha, puinen Kulosaaren silta saaren ja Helsingin kantakaupungin välillä suljettiin linja-autoliikenteeltä vuoden 1953 alussa, mikä vaikeutti erityisesti koulun opettajien työmatkoja, kuten johtajaopettaja Lempi Alanko toi painokkaasti esille. 

## Kunnianosoitukset
* Helsinki-mitali
* Lempi Alangon kallio () nykyisen Kulosaaren ala-asteen vieressä, Relanderinaukion ja Presidentinpolun välissä

## Yksityiselämä
Neiti Lempi Maria Kettunen avioitui joulukuussa vuonna 1937 kaupp. Aaron Alfred Alangon kanssa (6. lokakuuta 1904 Pietari – 3. lokakuuta 1978 Helsinki). Vuonna 1939 heille syntyi poika Aarno Ara (k. 1946)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Seututie 580

**Seututie 580** on Pohjois-Savon maakunnassa kulkeva seututie. Tie kulkee Rautavaaran kunnassa Hankamäen kylästä Kantatieltä 75 Rautavaaran kirkonkylään Kantatielle 87. Väyläviraston joulukuussa 2021 tekemän yleisten teiden kuntokartan mukaan seututien kunto on vaihteleva, mutta pääosin hyvä. Tien päällyste on kuitenkin päässyt heikkoon kuntoon etenkin tien mutkaisilla osuuksilla. 

## Reitti ja tieyhteydet

* Hankamäki (kantatie 75 ja seututie 570)
* Riomaa (yhdystie 16469)
* Mikkola (yhdystie 16472)
* Vellipuro (yhdystie 16473)
* Rautavaara (kantatie 87)

## Lähteet
Bjarne Berntsen

**Bjarne Berntsen** (s. 21. joulukuuta 1956) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Elokuusta 2021 lähtien hän on toiminut Sandnes Ulfin päävalmentajana.

## Ura

Berntsen edusti pelaajaurallaan Vikingiä. Hän pelasi myös 33 A-maaottelua Norjan maajoukkueessa. 

Berntsen luotsasi Norjan naisten MM-lopputurnauksessa 2007 neljänneksi ja EM-lopputurnauksessa 2009 välieriin. Berntsen toimi myös Norjan valmentajana olympialaisissa 2008, joissa Norja eteni puolivälieriin. Hän jätti tehtävänsä vuoden 2009 EM-kisojen jälkeen.

Helmikuussa 2010 Berntsen palasi Vikingin urheilutoimenjohtajaksi.

Kesäkuussa 2021 Berntsen palasi Bryneen, kun hänestä tuli seuran urheilutoimenjohtaja.Bjarne Berntsen er ny daglig leder i Bryne FK Bryne. Julkaistu 17.6.2021. Viitattu 2.2.2023.  Hän jätti tehtävänsä jo elokuussa 2021 ja ryhtyi Sandnes Ulfin päävalmentajaksi.Bekreftet: Bjarne Berntsen har sagt opp jobben i Bryne Eurosport. Julkaistu 9.8.2021. Viitattu 2.2.2023. 

## Meriitit

* Norjan cup: 2019
* Norjan 1. divisioona: 2018

## Lähteet
Kotalan työväentalo

**Kotalan työväentalo** (vuodesta 2006 Kotala-talo) on Virtain kaupungin Kotalan kylässä sijaitseva entinen työväentalo. 

## Historiaa
Uurasten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905 tai 1906; perustavia kokouksia pidettiin kaksi, joulukuussa 1905 ja tammikuussa 1906, jolloin yhdistyksen perustamispäätös vahvistettiin ja päätettiin liittyä SDP:n jäsenjärjestöksi. Ensimmäisessä perustavassa kokouksessa mukaan liittyi 47 henkilöä. Vuoden 1906 lopussa jäsenluku oli jo 116. Yhdistys osti tontin yksityishenkilöltä, ja työväentalon rakentaminen aloitettiin kesällä 1908. Talo valmistui elokuussa 1909, ensimmäinen iltama talolla pidettiin pyhäinpäivänä ja vihkiäisjuhla joulun tienoilla. Näillä tilaisuuksilla kerättiin varoja rakennusvelan maksuun. 

Yhdistys liittyi SSTP:en vuonna 1923, mutta palasi uudelleen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen. Vuonna 1929 yhdistys kuitenkin erotettiin SDP:sta, sillä sen jäseniä oli ollut mukana kommunistisessa toiminnassa. Vuonna 1931 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Vuonna 1935 talo myytiin Pohjaslahden nuorisoseuralle. 

Vuonna 1941 perustettiin Kotalan työväenyhdistys, johon liittyi 32 jäsentä. Yhdistys alkoi heti suunnitella talon ostamista takaisin, ja se toteutuikin. Talo kuitenkin pysyi valtion varastokäytössä vuoteen 1944, mistä työväenyhdistykselle maksettiin vuokraa. Uudet tupaantuliaiset pidettiin loppiaisena 1945.

Vuonna 2006 talo siirtyi Kotalan kyläyhdistyksen omistukseen. Talon uudesta nimestä järjestettiin nimikilpailu, jonka tuloksena nimeksi tuli Kotala-talo.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla on järjestetty ainakin kokouksia, tansseja, elokuvanäytöksiä ja juhlia. Siellä toimi myös opintokerho Kipinä ja urheiluseura Karhu. Elokuvatoimintaa kesti vuodesta 1954 vuoteen 1966. Siellä toimi myös opintokerho Kipinä ja urheiluseura Karhu. Talon tultua kyläyhdistyksen omistukseen taloa on vuokrattu muun muassa häitä ynnä muita juhlia varten. 

## Rakennus
Talo on hirsirunkoinen, 1950-luvun alussa valmistunut laajennusosa lautarakenteinen. Hirsirunkoinen osa on osin vuorattu laudoilla vuonna 1952, jolloin myös alkuperäinen pärekatto vaihdettiin huopakattoon ja laajennusosaa rakennettiin. Talo on yksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 286 m², mihin sisältyy juhlasali näyttämöineen, ravintola, eteinen, keittiö sekä sittemmin käyttämättömäksi jäänyt elokuvahuone. Kotalan kyläyhdistys on remontoinut muun muassa keittiötä 2010-luvulla. 

## Lähteet
Ossi Somman veistospuisto

**Ossi Somman veistospuisto** sijaitsee Nokian Siurossa. Veistospuistossa on esillä laaja kokoelma kuvanveistäjä Ossi Somman tuotantoa. Entisen Penttilän koulun pihapiirissä sijaitsee myös vanha ulkorakennus, jossa on Vahakabinetti ja siellä on esillä taiteilijan ainutlaatuisella tekniikallaan valamia vaha- ja lasikuituveistoksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ossi Somman veistospuisto - Visit Nokia
* Yle.fi: Ossi Somman omintakeisen veistospuiston toiminta turvattu – vuokraoikeus siirtyy kulttuuriyhdistykselle
Ikävä mummoa

**Ikävä mummoa** on Samuli Putron kahdeksas, 3.&nbsp;maaliskuuta 2023 julkaistu studioalbumi. Sen on tuottanut Riku Mattila. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 3.&nbsp;sijalle. Albumilta on julkaistu singleinä kappaleet ”Kakarat” 26.&nbsp;elokuuta 2022 ja ”Tanssilattialla on tungos” 10.&nbsp;helmikuuta 2023.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Soundi: 

## Lähteet
Tatu Eskelinen

**Tatu Eskelinen** (s. 1993) on suomalainen pianisti. 

Eskelinen opiskeli pianonsoittoa ensin Joensuun konservatoriossa Anitta Hirvikankaan ja Otto Korhosen, sekä yksityisesti Jaakko Untamalan johdolla. Vuosina 2013-2021 hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa opettajinaan Jussi Siirala, Antti Siirala ja Erik T. Tawaststjerna. Vuosina 2022-2023 hän kuului ruotsalaisen Ingesund Piano Centerin residenssitaiteilijoiden joukkoon. 

Eskelinen on palkittu useissa kilpailuissa niin soolo- kuin liedpianistina: mm. Tampereen pianokilpailussa 2021 (2. palkinto), Helsinki Lied -kilpailussa 2021 (3. palkinto) ja Arvikan pohjoismaisessa pianokilpailussa Ruotsissa 2019 (Finalisti ja erikoispalkinto parhaasta v. 1900 jälkeen sävelletyn teoksen esityksestä). Hän on esiintynyt mm. Tampere Filharmonian ja Joensuun kaupunginorkesterin solistina sekä useilla kotimaisilla festivaaleilla, kuten Kamarikesä -festivaalilla, Aino Acktén kamarifestivaalilla ja Joensuun Musiikkijuhlilla. Eskelinen on Suomen lisäksi konsertoinut useissa Euroopan maissa ja Japanissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tatu Eskelisen kotisivut
Ylivieskan työväentalo

**Ylivieskan työväentalo** sijaitsi Ylivieskan keskustassa. Talon omisti Ylivieskan Sos.Dem.Työväenyhdistys ry.

## Historiaa
Ylivieskan Sos.Dem. Työväenyhdistys ry. perustettiin vuonna 1900, ja ensimmäiset vuotensa yhdistys toimi vuokratiloissa. Marraskuussa 1906 yhdistys osti oman talon. Vuonna 1913 taloa kunnostettiin ja siihen rakennettiin ajanmukainen juhlasali. Toiminta olikin vilkasta sisällissotaan saakka..

Sisällissodan aikana työväentalo oli takavarikoituna ja yhdistyksen toiminta estetty. 31. toukokuuta 1919 yhdistys sai talon takaisin haltuunsa. 1920-luvun loppuvuosina ja seuraavan vuosikymmen alussa yhdistyksellä oli rahavaikeuksia, ja talo myytiin vuonna 1931. Kaikki irtain omaisuus myytiin huutokaupalla 8. maaliskuuta 1931.

Uuden talon hankkimista suunniteltiin jo vuonna 1941. Vuonna 1942 taloa varten ostettiin tontti ja hankittiin rakennusmateriaalia. Vuonna 1950 yhdistykselle tarjottiin toista tonttia rakennuksineen, joka ostettiin, ja aikaisempi tontti rakennusmateriaaleineen myytiin.

Uuden talon avajaiset pidettiin 8. helmikuuta 1953. Talossa pidettiin yhdistyksen kokoukset ja juhlatilaisuudet. Myös elokuvateatteri Kansan Kuva toimi talossa. Television tulo vaikutti elokuvissa käyntiin, ja toiminnasta tuli tappiollista. Talo vuokrattiin vuonna 1965 viideksi vuodeksi liiketiloiksi Oy Alkoholiike Ab:lle. Alkoholiliike sai tarkoituksiinsa paremmat tilat kuitenkin ennen vuokrasopimuksen päättymistä, ja talo palasi taas yhdistyksen käyttöön. Vuonna 1970 talo jälleen vuokrattiin, nyt Vieskan sähkölle kahdeksi vuodeksi. Tämän vuokrasopimuksen umpeuduttua yhdistys vuokrasi talon Ylivieskan kaupungille. Kaupunki vuokrasi talon paikallisten urheiluseurojen yhtymälle, joka jatkoi talossa elokuvatoimintaa.
 
Taloa on kunnostettu useaan kertaan. Vuonna 1978 valmistuivat kerhotilat. Vuonna 2009 kiinteistö jätettiin kylmilleen ja vesiputket tyhjennettiin. Purkupäätös kiinteistöstä tehtiin vuonna 2012.

## Rakennus
Ensimmäinen työväentalo oli hirsirakenteinen. Toinen talo oli alkuaan autokorjaamo, joka oli rakennettu sementtitiilestä.

## Toimintaa työväentalolla
Vuodesta 1913 vuoteen 1918 toiminta oli monipuolista ja vilkasta. Siihen kuului talon käyttö varsinaiseen yhdistystoimintaan, mutta talolla oli myös kirjasto ja näytelmätoimintaa..

## Lähteet
Hurrikaani Nadine

**Hurrikaani Nadine** oli vuonna 2012 Atlantilla ollut luokan 1 hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Hurrikaani nimettiin 11. syyskuuta 2012 ja se laantui 4. lokakuuta 2012. Se aiheutti minimaalisesti vahinkoja.

## Lähteet
Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo

**Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo** oli Virtain kaupungissa Uskalin kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Työväenyhdistys Pyrintö perustettiin vuonna 1906. Ensimmäisen kuukauden aikana yhdistykseen liittyi 75 ihmistä, mutta alkuinnostuksen jälkeen moni sittemmin erosi. Yhdistyksen talo valmistui vuonna 1909. 

Heinäkuussa 1915 yhdistys järjesti talollaan urheilujuhlan, jonka ohjelmassa oli kuulantyöntöä, keihään- ja kiekonheittoa. Lisäksi oli ”hiljaa pyörälläajoa” sekä nuolenheittoa. Iltaohjelmassa oli puhe siirtolaisuuskysymyksestä, runo, yksinlaulua sekä kolminäytöksinen murhenäytelmä *Syiden kirous*. Tammikuussa 1916 yhdistys vietti 10-vuotisjuhliaan talolla. Ohjelmassa oli muun muassa yhteislaulua, puheita, 10-vuotishistoriikin luku, runonlausuntaa ja näytelmä. Yleisöä oli melko vähän, sillä edellisen päivän lumimyrsky teki kulkemisen vaikeaksi. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen toiminta oli pysähdyksissä ja talo takavarikossa. Toiminta päästiin kuitenkin aloittamaan vuonna 1919, ja talo saatiin takaisin seuraavana vuonna. 

Vuonna 1924 yhdistys rakennutti tontilleen kauppatalon ja vuokrasi sen Virtain osuuskaupalle, joka pysyi vuokralla vuoteen 1950 saakka. 1950-luku oli yhdistyksen toiminnassa vilkasta aikaa, jolloin ohjelmalliset iltamat ja tanssit olivat suosittuja. Vuosina 1981–1982 taloon tehtiin täydellinen peruskorjaus, ja syksyllä 1982 vietetyssä avajaisjuhlassa puhujana oli Kalevi Sorsa. Vuonna 2004 yhdistyksen toiminta päätettiin lopettaa. Talo lahjoitettiin Virtain sosialidemokraatit ry:lle, joka puolestaan myi sen eteenpäin vuonna 2008.

## Lähteet
Nimetön (Jämsä, Riihijärvi)

**Nimetön**  on Keski-Suomessa Jämsässä  Jämsänkosken lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 220 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.

## Lähteet
Lootujärvi

**Lootujärvi**  on Keski-Suomessa Jämsässä  Partalan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 230 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Märäsojan valuma-alueeseen (14.513) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,4 metriä mpy.

## Lähteet
Lampilanlammi (Jämsä)

**Lampilanlammi** tai **Lapinlammi** on Keski-Suomessa Jämsässä  Rantakylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 300 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Salmijärvi (Petäjävesi)

**Iso Salmijärvi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy.

## Lähteet
Ritolammi (Jämsä, Koskenpää)

**Ritolammi**  on Keski-Suomessa Jämsässä  Koskenpään lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 280 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 25&nbsp;700&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 1,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Iso Rautaveden–Kalmaveden alueeseen (14.522) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.

## Lähteet
Matolampi (Petäjävesi)

**Matolampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 470 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy.

## Lähteet
Lautalammi (eteläinen)

**Lautalammi** tai **Lautalampi** on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 84&nbsp;700&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 5,7&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy.

## Lähteet
Pirunhautojen lampi

**Pirunhautojen lampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 400 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta. Lammen tilavuudeksi on saatu 143&nbsp;300&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 6,2&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,8 metriä mpy.

## Lähteet
Rohulanlampi

**Rohulanlampi** tai **Rouhulanlampi** on Keski-Suomessa Petäjävedellä kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 270 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Petäjäveden lähialueeseen (14.531) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy.

## Lähteet
Tervalampi (Petäjävesi, kirkonkylä)

**Tervalampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 450 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Tervapuron valuma-alueeseen (14.532) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,6 metriä mpy.

## Lähteet
Rajalampi (Petäjävesi, kirkonkylä)

**Rajalampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 750 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,7 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Lammasjoen valuma-alueeseen (14.534) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy.

## Lähteet
Pieni Salmijärvi (Petäjävesi, pohjoinen)

**Pieni Salmijärvi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kankaanperän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 390 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Lammasjoen valuma-alueeseen (14.534) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy.

## Lähteet
Maakeskinen (eteläinen)

**Maakeskinen**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä ja Jyväskylässä Metsäkulman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 610 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Hortelinjoen valuma-alueeseen (14.536) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy.

## Lähteet
Kaijanlampi (Petäjävesi)

**Kaijanlampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 300 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Pengerjoen alaosan alueeseen (14.541) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy.

## Lähteet
Mommiojärvi

**Mommiojärvi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Pengerjoen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 900 metriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 443&nbsp;800&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 5,4&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Pengerjoen alaosan alueeseen (14.541) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy.

## Lähteet
Iso-Kaukanen (Multia)

**Iso-Kaukanen**  on Keski-Suomessa Multialla Pirttiperän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 320 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 43&nbsp;900&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,3&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Pengerjoen yläosan alueeseen (14.543) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,4 metriä mpy.

## Lähteet
Pitkäjärvi (Multia, Linnankylä)

**Pitkäjärvi**  on Keski-Suomessa Multialla Linnankylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 550 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 212&nbsp;100&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,9&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 8,3&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Pengerjoen yläosan alueeseen (14.543) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 205,4 metriä mpy.

## Lähteet
Hepolampi (Multia)

**Hepolampi**  on Keski-Suomessa Multialla Isojärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 220 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 29&nbsp;300&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 3,4&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Kuhanjoen valuma-alueeseen (14.544) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 180,7 metriä mpy.

## Lähteet
Kulhapää (Multia, Isojärvi)

**Kulhapää**  on Keski-Suomessa Multialla Isojärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 540 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 36 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 334&nbsp;900&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,2&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Kuhanjoen valuma-alueeseen (14.544) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176,5 metriä mpy.

## Lähteet
Isojärvi (järvi Multialla)

**Isojärvi**  on Keski-Suomessa Multialla Isojärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 74 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,59&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 3,5&nbsp;metriä. Järven suurin syvyys on 11,5&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Kuhanjoen valuma-alueeseen (14.544) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 190,5 metriä mpy.

## Lähteet
Haukinen (Multia, Vääräperä)

**Haukinen**  on Keski-Suomessa Multialla Vääräperän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 580 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 252&nbsp;500&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,9&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 11,8&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Vekurinjoen valuma-alueeseen (14.545) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 169,9 metriä mpy.

## Lähteet
Haarajärvi (Multia)

**Haarajärvi**  on Keski-Suomessa Multialla Väisäsperän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 770 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 41 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 758&nbsp;800&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,9&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 3,8&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Haarapuron valuma-alueeseen (14.547) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,2 metriä mpy.

## Lähteet
Vehmaslampi (Petäjävesi)

**Vehmaslampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuitulanperän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 290 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen tilavuudeksi on saatu 83&nbsp;500&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,5&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 7,5&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 183,4 metriä mpy.

## Lähteet
Lihalampi (Petäjävesi)

**Lihalampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Töysänperän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 400 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 318&nbsp;800&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 7,5&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 167,2 metriä mpy.

## Lähteet
Lahnajärvi (Petäjävesi)

**Lahnajärvi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Louhimon lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 520 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 41&nbsp;700&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 1,7&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä mpy.

## Lähteet
Sakarijärvi

**Sakarijärvi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä ja Uuraisissa Heikkilänperän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 930 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 4&nbsp;saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 2,47&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00247&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 4,2&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 187,2 metriä mpy.

## Lähteet
Rimmi (Petäjävesi)

**Rimmi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuivasmäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 380 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 55&nbsp;700&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,7&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy.

## Lähteet
Koukkulampi (Petäjävesi)

**Koukkulampi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Vehkasuon lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 430 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ala-Kintauksen alueeseen (14.552) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy.

## Lähteet
Pohjoisjärvi (Petäjävesi)

**Pohjoisjärvi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä ja Jyväskylässä Pihlasmäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 870 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Jyväskylän ja Petäjäveden raja kulkee järven keskeltä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee sen pohjoisosassa Jyväskylän puolella. Järven rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Petäjäveden puoleisilla rannoilla on muutama loma-asunto, kun taas Jyväskylän puoleinen ranta on metsätietä lukuun ottamatta autio.

## Luontoarvoja
Järven pohjoisrannalla Jyväskylän puolella on 27 hehtaarin laajuinen, *Pohjoisjärven metsäksi* kutsuttu Natura 2000 -alue. Alueen pinta-alasta 14 hehtaaria on puustoista suota eli korpea ja rämettä, ja kahdeksan hehtaaria on vanhaa kuusivaltaista kangasmetsää. Suurin osa suosta on ojitettu, mutta suon läpi virtaavan puron varsi on säilynyt luonnontilaisena. Rajatun alueen eteläosa kuuluu vanhojen metsien suojeluohjelmaan.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Pohjoisjärven luoteispäähän laskee Linkkupuro, jonka lisäksi järveen on johdettu useita suo-ojia. Järven oma laskujoki on Pohjoisjoki, joka laskee Petäjävedellä Ylä-Kintauden Lammashiekan lahteen. Pohjoisjärven vedenpinnan korkeus on 174,1 metriä mpy., joten pudotusta Pohjoisjoelle kertyy noin 20 metriä.

## Lähteet
Iso-Kovalainen

**Iso-Kovalainen**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Mökkiperän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 730 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176,2 metriä mpy.

## Lähteet
Saarijärvi (Petäjävesi)

**Saarijärvi**  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Oiniemen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 163&nbsp;700&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,6&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Saarijärven valuma-alueeseen (14.555) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy.

## Lähteet
Alanen (Petäjävesi)

**Alanen** tai **Iso Pyränne** on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kintauksen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 830 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,26&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00126&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 4,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Iso Pyränteen valuma-alueeseen (14.557) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,9 metriä mpy.

## Lähteet
Elisabeth Beresford

**Elisabeth Beresford** (/ˈbɛrɪsfərd/; 6. elokuuta 1926 – 24. joulukuuta 2010) oli englantilainen lastenkirjailija joka tunnetaan parhaiten kirjasarjasta Vompelit. Vompelit-kirjojensa lisäksi Beresford kirjoitti erilaisia ​​seikkailu- ja jännityskirjoja lapsille, joista monien tapahtumapaikka oli Alderneyn saari, jossa hän asui 300-vuotiaassa talossa.

## Lähteet
Huittisten kaupungintalo

**Huittisten kaupungintalo** on Huittisissa sijaitseva rakennus. Se otettiin käyttöön vuonna 1982. Rakennuksen rakensi Arkkitehtuuritoimisto S. Juola & co Ky.

## Lähteet
Portugalin ralli 1997

**Portugalin ralli 1997** (viralliselta nimeltään *31. TAP Rallye de Portugal*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1997. Kilpailu järjestettiin 22.&ndash;26. maaliskuuta 1997. Kilpailu oli kauden neljäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli  (suunniteltu pituus oli ). 

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com
Luettelo Suomen jalkapallostadioneista

**Luettelo Suomen jalkapallostadioneista** sisältää Suomessa olevat jalkapallostadionit. Luettelo on järjestetty yleisökapasiteetin mukaan suurimmasta pienimpään.

## Nykyiset stadionit

## Rakenteilla olevat stadionit

## Suunnitellut stadionit

## Lähteet

### Viitteet
F sharp

**F#** on OCamlin kaltainen, funktionaalinen, vahvasti tyypittävä, moniparadigmainen, imperatiivinen ja olio-pohjainen ohjelmointikieli. Kieli kehitettiin vuonna 2005.

F#-kielen on kehittänyt F# Software Foundation yhdessä Microsoftin ja vapaaehtoisten kanssa. Avoimen lähdekoodin kääntäjä F#-kielellä on saatavilla F# Software Foundationilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* F# documentation - Microsoft Learn 
* F# for Fun and Profit