open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Columbanus

**Pyhä Columbanus** eli **Columba nuorempi** (543 Länsi-Leinster, Irlanti – 21. marraskuuta 615 Bobbio, Italia) oli irlantilainen pyhimys, kirjoittaja, apotti ja Bobbion luostarin perustaja. Hän oli aatelista syntyperää, komea ja sai klassisen koulutuksen Clonardissa. Naiserakon neuvosta ja hän päätti vetäytyä maailmasta perheensä vastustuksesta huolimatta ja toimi munkkina Lough Ernessä ja Bangorissa. Hän teki lähetystyötä Ranskassa ja Sveitsissä sekä saarnasi areiolaisia vastaan Italiassa. Mies perusti luostarin Bobbiossa Apenniineillä jossa hän pysyi kuolemaansa asti joka tapahtui luonnollisista syistä. Columbanuksen kerrotaan tehneen useita ihmeitä ja ihmeitä on raportoitu myös hänen haudallaan. Miehen kirjallista tuotantoa on säilynyt kuten saarnoja, kirjeitä, runoja ja luostarisääntö. Columbanuksen elämästä on kirjoittanut italialainen munkki Jonas joka eli Columbanuksen välittömän seuraajan aikana. Hän on moottoripyöräilijöiden ja Italian Barginon ja Bobbion suojeluspyhimys ja suojeluspyhimys tulvia vastaan. Columbanus eli seuraavien 10 paavien hallintokausien aikana: Vigilius (537–555), Pelagius I (556–561), Johannes III (561–574), Benedictus I (575–579), Pelagius II (579–590), Gregorius Suuri (590–604), Sabinianus (604–606), Bonifacius III (607), Bonifacius IV (608–615) ja Deusdedit (615–618). Miehen muistopäivää on vietetty 2. heinäkuuta, 21. marraskuuta, 23. marraskuuta ja 24. marraskuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Closure / Continuation

**Closure/Continuation** on brittiläisen Porcupine Treen studioalbumi, joka julkaistiin 24. kesäkuuta 2022.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Steven Wilson - laulu, kitara
* Richard Barbieri - koskettimet
* Gavin Harrison - rummut

## Arvostelut
* Imperiumi: 7½/10
* Inferno: 
* Pienemmät purot: 
* Soundi: 

## Lähteet
Kyösti Timonen

**Kyösti Tapani Timonen** (5. joulukuuta 1957 Pielisjärvi – 15. maaliskuuta 2020 Lieksa) oli suomalainen säveltäjä ja sanoittaja. Hän sanoitti noin 1&nbsp;500 sävellystä, joista yli 300 on levytetty.

## Diskografia
* *Hiljainen maa – Lauluja Egyptinkorvesta* (ep)

## Palkinnot ja tunnustukset
* Georg Malmsten -säätiön apuraha
* Lieksan kaupungin taidepalkinto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kyösti Timosen levytetyt sanoitukset
* Kyösti Timosen kotisivu
* Seppo Eskelinen, Hiljainen maa, lauluja Egyptinkorvesta. Karjalan maa 24.5.2007
Lisminjärvi

**Lisminjärvi** (lyydiksi *Lidžmind’äŕvi*, ) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Pyhäjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 3,8 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 16,8 neliökilometriä, keskisyvyys 6,8 metriä ja suurin syvyys 21,1 metriä.

Lisminjärvi virtaa puron kautta Peltoisenjärveen. Sen kalalajeja ovat muikku, hauki, särki, made, kuha, ahven ja kiiski. Pyhäjärven taajama ottaa järvestä käyttövetensä.

## Lähteet
Silver Bow’n piirikunta

**Silver Bow’n piirikunta** () on Yhdysvaltojen Montanan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 35&nbsp;133 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Butten kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1881. Butten kaupungin ja Silver Bow’n piirikunnan hallinnot on yhdistetty, ja Silver Bow’n piirikunta onkin ns. yhdistetty kaupunki-piirikunta ().

## Väestö
Vuonna 2020 Silver Bow’n piirikunnan 35&nbsp;133 asukkaasta valkoisia oli 93,7&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 2,3&nbsp;%, aasialaisia 0,7&nbsp;% ja mustia 0,7&nbsp;%. 2,7&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,0&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lengerich (Westfalen)

**Lengerich** on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Liikenteellisesti suotuisalla paikalla sijaitsevan Lengerichin teollinen rakenne on monimuotoinen.

## Maantiede
Lengerich sijaitsee Nordrhein-Westfalenin pohjoisosassa noin 130 kilometriä Düsseldorfista koilliseen ja 30 kilometriä Münsteristä pohjoiskoilliseen. Etäisyys Hampurista on noin 210 kilometriä lounaaseen, maanteitse noin 250 kilometriä.

Lengerich koostuu kahdestatoista kaupunginosasta. Kanta-Lengerich sijaitsee kaupungin pohjoisosassa, kaupunginosat ovat maalaiskyliä erillään Lengerichin keskustan kaupunkirakenteesta.

## Historia
Ensimmäinen asiakirjamaininta Lengerichista on vuodelta 1147. Paikkakunta sijaitsi liikenteellisesti otollisella paikalla Münsterin ja Osnabrückin välissä. Se kuului Tecklenburgin kreivikuntaan, joka liitettiin Preussiin 1707. Lengerich sai kaupunkioikeudet 13. toukokuuta 1727. Seuraavan vuosisadan aikana liikenneyhteydet paranivat ja kaupungin elinkeinoelämä monipuolistui. 1900-luvun jälkipuoliskolla kaupunki koki rakennemuutoksen ja voimakkaan talouskasvun.

Lengerichin arkkitehtuuria edustaa muun muassa Evangelische Stadtkirche Lengerich (evankelinen kirkko), jonka historia alkaa keskiajalta. Kaupungin vanha raatihuone on vuodelta 1897. Lengerichin kulttuurikeskuksena toimii Gempthalle, joka on rakennettu entisiin teollisuustiloihin.

## Talous ja liikenne
Lengerichissa harjoitetaan muun muassa koneenrakennusta, muoviteollisuutta ja sementtiteollisuutta. Lengerichin rautatieasema, Bahnhof Lengerich, sijaitsee rataosuudella Wanne-Eickel–Hampuri. Moottoritie BAB 1 kulkee kaupungin halki ja siltä on suora yhteys kaupungin katuverkkoon. Münster/Osnabrückin lentoasema sijaitsee Lengerichin länsipuolella Grevenin koillisosassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lengerich, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Lengerich (Emsland)

**Lengerich** on kunta Ala-Saksin osavaltiossa luoteisessa Saksassa. Se on osa Lengerichin kuntayhtymää (Samtgemeinde Lengerich).

## Maantiede
Lengerich sijaitsee Ala-Saksin länsiosassa noin 150 kilometriä Hannoverista länteen. Etäisyys Hampurista on noin 200 kilometriä lounaaseen, maanteitse noin 240 kilometriä. Emslandin suurin kaupunki, Lingen, sijaitsee noin 15 kilometriä Lengerichista länteen.

## Historia
Lengerichin nykyisin kuntakeskuksen tienoille rakennettiin vuoden 800 jälkeen puinen kappeli, joka korvattiin vuoden 1000 paikkeilla kivikirkolla. Ensimmäinen asiakirjamaininta Lengerichista on vuodelta 890 muodossa Lengirichi. Paikkakunta kuului keskiaikana Tecklenburgin kreivikuntaan ja Schmalkaldenin sodan jälkeen Lingenin kreivikuntaan. 1800-luvun alun ranskalaisvallan jälkeen Lengerich kuului Hannoverin kuningaskuntaan. Paikkakunnan huomattavia historiallisia rakennuksia on 1870-luvulla rakennettu St. Benediktin kirkko, joka edustaa uusgotiikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bauerschaft Lengerich, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Vahatjärvi

**Vahatjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Jessoilan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 24,5 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 7&nbsp;480 neliökilometriä, keskisyvyys 1,4 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä.

Järven kautta virtaa Suojoki. Siihen laskee myös Säpsänjoki ja muutamia puroja. Pohjaa peittävät muta, hiekka, kivet, savi ja järvimalmi. Matalilla rannoilla on runsaasti vesikasveja.

Kalalajeja ovat lohi, siika, muikku, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, pasuri, seipi, turpa, mutu, sulkava, kivennuoliainen, made, kuha, ahven, kiiski ja kivisimppu. Järvellä harjoitetaan kotitarve- ja virkistyskalastusta.

## Lähteet
Sorsajärvi (Varkaus)

**Sorsajärvi** on paikoin syvä metsäjärvi Varkaudessa Pohjois-Savon eteläosassa. Sen pinta-ala on 65 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 69 kilometriä eteläkaakkoon.

## Maantiede
Sorsajärven pituus kaakosta luoteeseen on kaksi kilometriä. Itäosa on länsiosaa leveämpi. Ainoa nimetty lahti on järven itäisimmässä osassa sijaitseva Mustalahti. Noin neljäsosa Sorsajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven itäosa on länsiosaa syvempi ja syvin kohta, 32 metriä, sijaitsee järven itäisimmässä osassa. Järven länsiosassa on 10–12-metrisiä syvänteitä.

Sorsajärven saariluku on kaksi. Saaret ovat pieniä ja niillä ei ole karttanimiä. Sorsajärveä ympäröi metsämaa, rannoilla on harvakseltaan pientaloja. Sorsajärvi laskee etelään järven eteläisimmästä osasta alkavaa ojaa pitkin.

Sorsajärven vesitilavuus on 4&nbsp;799&nbsp;000 kuutiometriä.

Sorsajärvi (04.211.1.084) kuuluu Haukiveden lähialueeseen (04.211), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Haukiveden alue (04.21) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Haukiveden lähialueeseen kuuluu 128 vähintään hehtaarin laajuista järveä, kolme niistä on yli neliökilometrin laajuisia. Laajin on Saimaaseen kuuluva Haukivesi, toiseksi laajin on Palvalahti jota seuraa Kosulanlampi ja Suuri Tiemasjärvi. Sorsajärvi on viidenneksi laajin.

Varkauden Sorsajärvi on laajin Suomen kahdeksasta Sorsajärvestä.

## Lähteet
Pyhäjärvi (Suojoen vesistö)

**Pyhäjärvi** (lyydiksi *Pühäŕv(i)*, ) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Pyhäjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 9,9 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 40,6 neliökilometriä, keskisyvyys 6,8 metriä ja suurin syvyys 17,2 metriä.

Pyhäjärveen virtaa neljä puroa. Se laskee kapeikon kautta Peltoisenjärveen. Kalalajeja ovat muikku, hauki, särki, salakka, lahna, made, ahven, kiiski ja kivisimppu. Pohjoisrannalla sijaitseva Pyhäjärven taajama laskee järveen jätevetensä.

## Lähteet
The God Machine

**The God Machine** on Blind Guardianin kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 2. syyskuuta 2022.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Hansi Kürsch - laulu
* André Olbrich - kitara
* Marcus Siepen - kitara
* Frederik Ehmke - rummut

## Arvostelut
* Imperiumi: 9/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Rote Hellström

**Rote Frederik Rafael Hellström** (1. huhtikuuta 1908 Uusikaupunki – 13. marraskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja kilpapurjehtija, joka sai merenkulkuneuvoksen arvonimen.

Hellströmin vanhemmat olivat lehtori Rafael Hellström ja Tyttö Margareta Kyrklund. Hänen puolisonsa 1936–1967 oli Marianne Sandelin, aiemmin Hackman, kauppaneuvos Fred Hackmanin tytär. Hellström tuli ylioppilaaksi Porissa vuonna 1926 ja valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi vuonna 1931. Suomen Höyrylaivan palvelukseen hän tuli vuonna 1933. Yhtiön johtokunnan jäseneksi Hellström nimitettiin vuonna 1940 ja yhtiön varatoimitusjohtajaksi vuonna 1966. Merenkulkuneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1969. Suomen Höyrylaiva -yhtiön johtajan tehtävästä Hellström jäi eläkkeelle vuonna 1973, mutta jatkoi vielä yhtiön hallituksen jäsenenä vuoteen 1978 asti. Hellström edusti Suomea vuoden 1948 kesäolympialaisten purjehdusjoukkueessa ja osallistui myös muun muassa kultapokaalipurjehdukseen New Yorkin Long Islandilla vuonna 1937. Hänellä oli useita oman alansa ja liike-elämän luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. 

## Lähteet
Ihmisistä juhlissa ja pidoissa

**Ihmisistä juhlissa ja pidoissa** () on Dion Khrysostomoksen eli Dion Prusalaisen kirjoittama puhe, joka käsittelee ihmisten luonteenlaatua.

## Historia

Dion Khrysostomos kirjoitti ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa. Puhe *Ihmisistä juhlissa ja pidoissa* on Dionin kirjoitusten luettelossa numerolla 27. Tekstin on suomentanut Juhana Torkki osana Dionin tekstien kokoelmaa *Onnellisuudesta* (Otava 2022).

## Sisältö

*Ihmisistä juhlissa ja pidoissa* on lyhyt puhe. Dion aloittaa toteamalla, että ihmisten luonteenlaatu tulee parhaiten näkyväksi niin yleisissä juhlissa (*[[panegyris|panēgyris]]*) kuin yksityisillä kutsuilla eli pidoissa (*[[pidot|symposion]]*). Pidot paljastavat, että monet tulevat niihin vain juomaan. Puheliaat taas löytävät illallisvieraista itselleen yleisön pitääkseen loputtomia ja pitkästyttäviä puheita. Kolmannet rasittavat muita laulamalla, oli se sitten nuotilleen tai nuotin vierestä. Yleisissä juhlissa puolestaan on monenlaista esiintyjää, jotka yrittävät saada ihmisten huomion, rasittaen niitä, jotka ovat tulleet juhlille saadakseen niistä virkistystä. Järkevät ja järkeviä puhuvat ihmiset moinen häly vain ajaa muualle. Lopuksi Dion nostaa esille filosofien osan tällaisessa huomiokilpailussa: Suurin osa ihmisistä suhtautuu filosofeihin kuin lääkäreihin — ihmiset haluavat kuunnella filosofien opetuksia vasta, kun heitä kohtaa joku kärsimys tai muu yleisesti pahana pidetty asia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* Dion Prusalainen: *Ihmisistä juhlissa ja pidoissa*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Dio Chrysostom: *On Symposia*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/H/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/27*.html Διατριβή περὶ τῶν ἐν συμποσίῳ]*. LacusCurtius. 
* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/27*.html A Short Talk on What Takes Place at a Symposium]*. LacusCurtius.
Isthmialainen puhe

**Isthmialainen puhe** (, ”Diogenes eli Isthmialainen (puhe)”) on Dion Khrysostomoksen eli Dion Prusalaisen kirjoittama puhe, joka kyseenalaistaa kilpailut ja palkinnot onnen lähteenä kyynisen filosofian näkökulmasta.

## Historia

Dion Khrysostomos kirjoitti ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa. *Isthmialainen puhe* liittyy Korintin lähellä järjestettyihin Isthmian kisoihin, jotka ovat keskeisesti esillä myös Dionin puheessa *[[Diogeneestä ja hyveestä]]*. Monien yhtäläisyyksien vuoksi on ajateltu, että puheet olisivat syntyneet suunnilleen samoihin aikoihin.

Puhe on Dionin kirjoitusten luettelossa numerolla 9. Tekstin on suomentanut Juhana Torkki osana Dionin tekstien kokoelmaa *Onnellisuudesta* (Otava 2022).

## Sisältö

Puheessa Dion kertoo kyynikkofilosofi Diogenes Sinopelaisen menneen Isthmian kisoihin havainnoimaan ihmisiä, sillä suurissa kokoontumisissa ihmiset ovat paljaimmillaan ja näin helpoimmin parannettavissa filosofialla. Hänet tunnettiin terävästä kielestään, ja monet tulivat hupailumielessä keskustelemaan hänen kanssaan. Lopulta Diogenes seppelöi itsensä männynlehväseppeleellä, jota käytettiin kisapalkintona. Kun häntä kiellettiin sillä perusteella, ettei hän ollut voittanut mitään, hän sanoi voittaneensa köyhyyden, maanpaon, himon, nautinnon ja monia muita sellaisia asioita. Kun Diogenes sitten kohtasi stadionjuoksun voittajan, hän alkoi kiusata tätä sanomalla, ettei voitto tehnyt tästä yhtään järkevämpää tai parempaa niissä asioissa, jotka Diogenes itse oli voittanut filosofiansa avulla. Kun juoksija kehui olevansa nopein, Diogenes sanoi, ettei hän ollut nopeampi edes jänistä. Juoksijan sitten puolustauduttua sanomalla olevansa nopein ihmisistä, Diogenes sanoi sen olevan sama kuin kehuisi olevansa nopein muurahaisista tai nopein rammoista.

*Isthmialaisessa puheessa*, samoin kuin puheessa *Diogeneesta ja hyveestä*, esiintyy Isthmian juhliin osallistunut Diogenes. Siinä missä viimeksi mainittu käsittelee Diogeneen opetusten aiheita, *Isthmialainen puhe* keskittyy enemmän tämän opetusmenetelmään. Samalla kumpikin puhe tuo esille sen, kuinka Diogenes käytti joukkokokoontumisia ajattelunsa esilletuomiseen. Puheet myös tekevät samat viittaukset lääkereihin sekä koiriin, joista kyynikot saivat nimensä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* Dion Prusalainen: *Isthmialainen puhe*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Dio Chrysostom: *The Isthmian Discourse*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dio Chrysostom: *[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A2008.01.0567%3Aspeech%3D9%3Asection%3D1 Διογένης ἤ Ἰσθμικὸς]*. Perseus. 
* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/H/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/9*.html Διογένης ἤ Ἰσθμικὸς]*. LacusCurtius. 
* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/9*.html Isthmian Discourse]*. LacusCurtius. 
* Dion Chrysostome: *[http://mercure.fltr.ucl.ac.be/HODOI/concordances/dion_Chrys_Isthmique_09/lecture/default.htm Diogène ou Discours Isthmique]*. Université catholique de Louvain.
Onnellisuudesta

**Onnellisuudesta** () on Dion Khrysostomoksen eli Dion Prusalaisen kirjoittama puhe, joka käsittelee nimensä mukaisesti onnellisuutta.

## Historia

Dion Khrysostomos kirjoitti ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa. Puheen *Onnellisuudesta* arvellaan olevan peräisin siltä ajalta, kun Dion oli maanpaossa ja toimi kiertelevänä opettajana. Puhe on Dionin kirjoitusten luettelossa numerolla 24. Dion kirjoitti myös toisen onnellisuutta käsitelleen puheen, *[[Viisaan ihmisen onnellisuudesta]]* (puhe 23).

Tekstin on suomentanut Juhana Torkki osana sen mukaan nimettyä Dionin tekstien kokoelmaa *Onnellisuudesta* (Otava 2022).

## Sisältö

Dion sanoo, että suurin osa ihmisistä valitsee elämänuransa ajattelematta ensin sitä tärkeää kysymystä, millaisia heidän tulisi olla ja millaista ihmisen elämän tulisi olla, ja mikä on suurin hyvä, ideaali jota kohti elämässä tulisi pyrkiä. Useimmat keskittyvät vain omaan erikoisalaansa, kuten puhetaito, sodanjohto, maanviljely tai musiikki. He voivat harjoittautua ammatissaan taitaviksi, mutta eivät silti muutu sillä hyviksi ja viisaiksi eivätkä tiedä, millainen on hyveellinen ja järkevä ihminen. Ainoastaan ihminen, joka tietää, mikä suurin hyvä on ja alistaa kaiken muun sille, voi saavuttaa todellisen menestyksen ja onnellisuuden, riippumatta elämänurasta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* Dion Prusalainen: *Onnellisuudesta*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Dio Chrysostom: *On Happiness*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/H/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/24*.html Περὶ εὐδαιμονίας]*. LacusCurtius. 
* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/24*.html On Happiness]*. LacusCurtius.
Viisaan ihmisen onnellisuudesta

**Viisaan ihmisen onnellisuudesta** () on Dion Khrysostomoksen eli Dion Prusalaisen kirjoittama puhe, jonka aiheena on stoalainen käsitys onnellisuudesta.

## Historia

Dion Khrysostomos kirjoitti ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa. *Viisaan ihmisen onnellisuudesta* on yksi hänen kirjoittamastaan kahdestatoista dialogista, jotka ovat keskusteluja opettajana toimivan Dionin ja jonkun hänen oppilaansa välillä. Se vaikuttaa olevan aito keskustelu, jonka Dion on käynyt pyrkiessään esittämään stoalaisen opin siitä, että vain viisas on onnellinen. Puhe on Dionin kirjoitusten luettelossa numerolla 23. Dion kirjoitti myös toisen onnellisuutta käsitelleen puheen, *[[Onnellisuudesta]]* (puhe 24).

Tekstin on suomentanut Juhana Torkki osana Dionin tekstien kokoelmaa *Onnellisuudesta* (Otava 2022).

## Sisältö

Teos on muodoltaan keskustelu Dionin ja jonkun toisen välillä. Ajatuksenkulku on seuraava: Homeros ja Euripides olivat sanoneet, että ihminen on sekä huono-onninen että onneton. Todellisuudessa asia on päinvastoin tai ainakin osittain eri tavoin. Jokaisella ihmisellä on näet oma daimoninsa () eli onnettarensa tai suojelushenkensä. Jos tämä suojelushenki on hyvä, tällöin ihminen on onnekas ja onnellinen. Jos suojelushenki sen sijaan on paha, ihminen on huono-onninen ja onneton. Jos suojelushenki on hyvä siinä merkityksessä, että se antaa hyvää onnea, se on hyvä myös merkityksessä ”oikeudenmukainen ja hyödyllinen ja järkevä”, ja koska se antaa omat ominaisuutensa suojatilleen, myös tämä ihminen on samalla kertaa oikeudenmukainen ja hyödyllinen ja järkevä, toisin sanoen viisas. Hyvä suojelushenki, joka on hyvä kummassakin mainitussa merkityksessä, antaa sekä onnellisuutta että viisautta. Nämä kaksi puolta ovat erottamattomat:

Tämän jälkeen Dionin keskustelukumppani esittää kysymyksen, voiko suojelushenki olla paha, sillä sehän on jumalallinen. Dion myöntää, että hän on lähinnä hyväksynyt asiassa yleisen uskomuksen siitä, että jotkut suojelushenget ovat hyviä ja jotkut pahoja, sen sijaan että esittäisi omaa näkemystään. Todellisuudessa hän uskoo filosofien tavoin, että kaikki suojelushenget ovat hyviä. Keskustelun lopputulemaksi tulee se, että jos ihminen kuuntelee omaa hyvää ja viisasta suojelushenkeään, hän saa samalla kertaa sekä onnellisuuden että viisauden; jos taas ei, hän on sekä onneton että typerä. Näin ainoastaan viisas voi olla onnellinen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* Dion Prusalainen: *Viisaan ihmisen onnellisuudesta*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Dio Chrysostom: *The Wise Man Is Happy*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/H/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/23*.html Ὃτι εὐδαίμων ὁ σοφὸς]*. LacusCurtius. 
* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/23*.html That the Wise Man is Fortunate and Happy]*. LacusCurtius. 
* Dion Chrysostome: *[http://mercure.fltr.ucl.ac.be/HODOI/concordances/dion_Chrys_sage_heu_23/lecture/default.htm Le sage est heureux]*. Université catholique de Louvain.
Yleisestä mielipiteestä

**Yleisestä mielipiteestä** () on Dion Khrysostomoksen eli Dion Prusalaisen kirjoittama puhe, jossa Dion sanoo yleisen mielipiteen olevan huono ohjenuora millekään asialle.

## Historia

Dion Khrysostomos kirjoitti ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa. Puhe *Yleisestä mielipiteestä* on Dionin kirjoitusten luettelossa numerolla 67. Se liittyy läheisesti edeltävään puheeseen 66, *Maineesta*, ja seuraavaan puheeseen 68, *Mielipiteestä*. Kreikan kielessä kaikilla näillä puheilla on sama nimi, *Peri doksēs* (), ja ne on erotettu vain numeroilla I, II ja III (). Dion käyttää kuitenkin sanaa *doksa* () kussakin puheessa eri merkityksessä, joten sana on luontevaa kääntää myös teosten nimissä eri tavoin. Teksti alkaa ja päättyy kesken, joten on arveltu, ettei sitä välttämättä ollut tarkoitettu julkaistavaksi. On mahdollista, että se oli hahmotelma tai muistiinpano, joka päätyi tavalla tai toisella Dionin teokset toimittaneen käsiin.

Kirjoituksen on suomentanut Juhana Torkki osana Dionin tekstien kokoelmaa *Onnellisuudesta* (Otava 2022).

## Sisältö

Teos esittää olevansa kuvaus keskustelusta Dionin ja erään hänen oppilaansa välillä. Dion ja hänen keskustelukumppaninsa ovat yhtä mieltä siitä, että filosofin erottavat muista ennen kaikkea totuus ja tieto. Filosofi siis tutkii jokaisen asian totuuden eikä yleisen mielipiteen avulla, sillä yleinen mielipide on petollinen ja epävarma. Sen sijaan ihmisten tulee totuutta tavoitellessaan ensin totella Delfoin Apollonin temppelissä ollutta ohjetta *[[gnothi seauton]]*, ”tunne itsesi" – ohjetta, joka muodosti Sokrateen filosofian perusperiaatteen. Tämän jälkeen Dion osoittaa eri tavoin, miten turhaa on olla toisten ihmisten mielipiteiden heittelemänä. Hän havainnoillistaa asiaansa huvittavalla esimerkillä miehestä, joka eläisi varjonsa mukaan: kun se on aamulla ja illalla pitkä, hän on iloinen ja ylpistynyt, kun taas keskipäivällä varjon ollessa lyhyt hän on murheen murtama ja nöyrä. Samalla tavoin yleisen mielipiteen mukaan elävä käy koko ajan läpi useita muutoksia riippuen siitä, mitä kukin sattuu hänelle sanomaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* Dion Prusalainen: *Yleisestä mielipiteestä*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Dio Chrysostom: *On Popular Opinion*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/H/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/67*.html Περὶ δόξης Β']*. LacusCurtius. 
* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/67*.html On Popular Opinion]*. LacusCurtius.
Jämäsjärvi

**Jämäsjärvi** on syvyyssuhteiltaan vaihteleva korpijärvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 89 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Jämäsjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 3,2 kilometriä. Järven eteläosan jakaa lahdiksi Torviniemi. Järven keskivaiheilla sijaitsee Kalmoniemi, ja sen pohjoispuolella Kalmolahti, josta luoteeseen järvi kapenee huomattavasti. Torviniemen kaakkoispuolinen Kylmälahti on syvä, enimmillään noin 32 metriä. Vähintään kymmenen metriä syvä alue haarautuu Kylmälahden suulta koilliseen ja luoteeseen. Syvien haarojen väliin jää runsaan kahden hehtaarin laajuinen Viitasaari. Järven keskiosa on melko matalaa ja siinä sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Louhisaari sekä kaksi pientä saarta. Järven luoteisosassa on 10–14-metriä syvä vyöhyke, jonka eteläpuolisella matalikolla sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen Kalmosaari.

Jämäsjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Itärannan Jämäsvaaran laki on noin 245 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 55 metriä järven pintaa korkeammalla. Kylmälahden itäranta on jyrkähkö. Jämäsjärven etelärannalla kohoaa Hepovaara, pohjoisrannalla sijaitsee Marjokangas, jonka luoteispuolella levittäytyy Yhteissuo. Marjokankaan itäpuolella sijaitsee Jämäsjärven luusua, josta alkaa pohjoiseen virtaava Kivipuro.

Jämäsjärven vesitilavuus on 6&nbsp;936&nbsp;000 kuutiometriä.

Jämäsjärvi (59.995.1.001) kuuluu Jämäsjoen yläosan valuma-alueeseen (59.982), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Jämäsjoen valuma-alue (59.98) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Jämäsjärvi on Jämäsjoen yläosan valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Latvanjärvi ja kolmanneksi laajin on Rastinjärvi. Alueeseen kuuluu 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Kuhmossa on toinenkin Jämäsjärvi (59.981.1.002). Se sijaitsee lähellä Jämäs-nimistä kylää kymmenisen kilometriä Jämäsjoen yläosan valuma-alueen Jämäsjärveltä luoteeseen.

## Lähteet
Kairos

**Kairos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* kairos, otollinen hetki, käsite antiikin Kreikassa
* Kairos, otollisen hetken henkilöitymä kreikkalaisessa mytologiassa
* *[[Kairos (albumi)|Kairos]]*, Sepulturan albumi
* *[[Kairos (kirja)|Kairos]]*, kirjailija Jenny Erpenbeckin romaani
Vapaudesta (Dion)

**Vapaudesta** () on Dion Khrysostomoksen eli Dion Prusalaisen kirjoittama puhe, joka käsittelee vapautta filosofiselta kannalta.

## Historia

Dion Khrysostomos kirjoitti ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa. Puheen *Vapaudesta* kreikankielisenä otsikkona esiintyy eräässä käsikirjoituksessa myös pidempi muoto *Kilikiassa vapaudesta* (). Näin se on saatettu pitää Kilikiassa, mahdollisesti Tarsoksessa, mutta tästä ei ole varmuutta. Puhe on Dionin kirjoitusten luettelossa numerolla 80. Sama viittaus Kilikiaan on myös puheen 79, *Rikkaudesta*, otsikossa.

Tekstin on suomentanut Juhana Torkki osana Dionin tekstien kokoelmaa *Onnellisuudesta* (Otava 2022).

## Sisältö

Dion käsittelee vapautta sellaisena, kuin se näyttäytyy hänen kaltaiselleen filosofille, toisin sanoen vapautena mennä ja tulla halujensa mukaan, vapautena ihmiskuntaa yleensä huolettavista ahdistuksenaiheista ja vaivoista, ja vapautena kiusauksista, jotka vaivaavat omaisuuden, maineen tai nautintojen tavoittelijaa. Tällainen vapaus kuuluu sille, joka elää yksinkertaista elämää ja on kuuliainen ainoastaan jumalallisen, luonnollisen lain määräyksille ennemmin kuin jonkun epätäydellisen, maallisen lainsäätäjän, kuten Solonin, Drakonin, Numan tai Zaleukoksen laeille. Hän voi ajatella mitä itse haluaa eikä tunne pelkoa tekemisistään. Useimmat ihmiset sen sijaan alistavat itsensä tästä luonnollisesta laista piittaamattomalle orjuudelle, monin erilaisin kahlein, joita ovat muun muassa valta ja rikkaudet. Kahleista kaikkein loistokkain mutta tylyin kuuluu kansankiihottajien ja kuninkaiden kaulaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* Dion Prusalainen: *Vapaudesta*. Teoksessa 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Dio Chrysostom: *On Freedom*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/H/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/80*.html Περὶ ἐλευθερίας]*. LacusCurtius. 
* Dio Chrysostom: *[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Dio_Chrysostom/Discourses/80*.html On Freedom]*. LacusCurtius.
Lovasjärvi

**Lovasjärvi** on rantaviivaltaan polveileva järvi Kouvolan koillisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Sen pinta-ala on 5,1 neliökilometriä. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 37 kilometriä koilliseen. Järven pohjoisin osa kuuluu Mäntyharjuun ja Etelä-Savon maakuntaan.

## Maantiede
Lovasjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 5,3 kilometriä. Järven eteläosa kaartuu Huutoniemen ympärille. Keskiosan Iso Oripää -niemen kohdalla järvi on vain noin 150 metriä leveä. Kapea Läpikivensalmi yhdistää järven pohjoisosan keskiosaan, salmen yli kulkee maantie. Järven pohjoisimpaan kolkkaan kuljetaan Sepänsalmea. Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakuntaraja kulkee salmen suuntaisesti. Lovasjärven pohja kumpuilee, 10–15-metrisiä syvänteitä on useita ja syvin kohta sijaitsee järven pohjoisosassa Nallikallion läheisyydessä.

Lovasjärven saariluku on 23. Saarista yksi on alle aarin laajuinen luoto. Laajin saari on pohjoisessa sijaitseva noin 13-hehtaarinen Huhtsaari, muut saaret ovat yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Lovasjärven rannat ovat metsämaata, pientaloja on melko paljon. Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntaraja kulkee alle kilometrin päässä Lovasjärven itäisimmän osan muodostavasta Patalahdesta.

Lovasjärven vesitilavuus on 22&nbsp;722&nbsp;000 kuutiometriä.

Lovasjärvi (04.144.1.004) kuuluu Lovasjärven valuma-alueeseen (04.144), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Lovasjärven valuma-alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Laajin on Lovasjärvi, toiseksi laajin on Huhtjärvi.

## Lähteet
Henrik Sass Larsen

**Henrik Sass Larsen** (s. 29. toukokuuta 1966 Virum) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2000–2019 sekä toiminut Tanskan elinkeino- ja kasvuministerinä vuosina 2013–2015. Hän johti puolueensa nuorisojärjestöä vuosina 1992–1996.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Henrik Sass Larsen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Iso-Pyhäjärvi

**Iso-Pyhäjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Suojärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 8,6 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 67,0 neliökilometriä, keskisyvyys 3,5 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä.

Ison-Pyhäjärven kautta virtaa Pyhäjoki. Kalalajeja ovat puutteellisten tietojen mukaan särki ja ahven. Suojärven kaupunki ottaa järvestä käyttövetensä.

Järven lounaisrannalla on sijainnut Kokonniemen kylä ja koillisrannalla Niemisenkylä.

## Lähteet
Pieni-Pyhäjärvi

**Pieni-Pyhäjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Suojärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 24,8 neliökilometriä ja keskisyvyys 3,1 metriä.

Pieneen-Pyhäjärveen virtaa muutamia puroja. Se laskee Isoon-Pyhäjärveen Pyhäjoen (Välijoen) kautta. Kalalajeja ovat puutteellisten tietojen mukaan särki ja ahven.

## Lähteet
Toplanen

**Toplanen** on saarten ja niemien pirstoma järvi Mikkelissä  Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 12 kilometriä itään. Toplasella on noin 70 saarta ja luotoa.

## Maantiede
Toplasen pituus etelästä pohjoiseen on 3,7 kilometriä. Järven lukuisista lahdista erottuu itään työntyvä Toplasenlahti, jonka kohdalla järven leveys lännestä itään on noin 3,5 kilometriä. Muita lahtia ovat esimerkiksi Rasilahti lounaassa ja järven pohjoisimman osan muodostava Aihosenlahti. Valtaosa Toplasesta on matalaa, mutta järven keskellä sijaitsee pitkä ja kapea syvänne, jonka pohjoisosassa on järven syvin kohta, 28 metriä. Noin viidesosa Toplasesta on enintään metrin syvä ja noin viidesosa vähintään kuusi metriä syvä.

Toplasen saariluku on 71. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 28 hehtaaria. Saarista 18 on alle aarin laajuisia luotoja ja 5 on yli hehtaarin laajuisia. Laajin saari on yli kymmenhehtaarinen Uotinsaari koillisessa. Suuri osa Toplasen saarista sijaitsee rykelmänä järven syvänteen ja länsirannan välisellä alueella.

Toplasen rannat ovat suurimmalta osin metsämaata, rantaviivan tuntumassa on lisäksi useita peltoalueita ja pientaloja. Järven itärannalla syvänteen kohdalla on joitakin jyrkänteitä.

Toplaseen laskee Aihosenjoki luoteesta Aihonen-järveltä (94,2 metriä mpy) ja useita nimettömiä laskuojia eri ilmansuunnista. Toplanen laskee Toplasenlahden itäkolkasta alkavaa Toplaojaa itään Syysjärven (86,4 metriä mpy) Toplalahteen.

Toplasen vesitilavuus on 8&nbsp;305&nbsp;000 kuutiometriä.

Toplanen (04.165.1.001) kuuluu Toplasen valuma-alueeseen (04.165), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syysjärven valuma-alue (04.16) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Toplanen on laajin Toplasen valuma-alueen yhdeksästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Linnanen.

Mikkelissä on toinenkin Toplanen (04.166.1.010). Se sijaitsee Myllyjoen valuma-alueella noin kymmenen kilometriä Toplasen valuma-alueen Toplaselta luoteeseen.

## Lähteet
Rivara

**Rivara** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 2&nbsp;484 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaitajärvi (Naistenjärvi)

**Kaitajärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Naistenjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 1&nbsp;030 neliökilometriä ja keskisyvyys 3,4 metriä.

Kaitajärven kautta virtaa Torasjoki. Pohjoisrannalla sijaitsee Toivolan taajama.

## Lähteet
Ruotsin yliopistollinen eläinsairaala

**Ruotsin yliopistollinen eläinsairaala** () on Ruotsin ainoa yliopistollinen ja eläinlääketieteellinen sairaala. Se toimii Ruotsin maatalousyliopiston alaisuudessa ja sijaitsee Uppsalassa. Nykymuodossaan yliopistollinen eläinsairaala perustettiin 1. tammikuuta 2007. Yliopistolla on kuitenkin ollut eläinsairaalatoimintaa jo ennen itse sairaalan perustamista.

Vuodesta 2019 lähtien sairaalan johtajana on toiminut Maria Engedahl.

Sairaala on kärsinyt eläinlääkäripulasta, minkä takia siellä ei ole yöpäivystystä kesäisin.

## Lähteet
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 – Lohko F

**Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 F-lohkon** ottelut pelataan 23. marraskuuta – 1. joulukuuta 2022. Lohkossa pelaavat Belgia, Kanada, Marokko ja Kroatia.

## Joukkueet

## Sijoitukset

## Ottelut
:*Kaikki ajat paikallista aikaa, AST ([[UTC+3]]).*

### Marokko vs. Kroatia


### Belgia vs. Kanada


### Belgia vs. Marokko


### Kroatia vs. Kanada


### Kroatia vs. Belgia


### Kanada vs. Marokko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
* Viralliset otteluraportit
Ylisenjärvi (Naistenjärvi)

**Ylisenjärvi** tai **Ylinenjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Naistenjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 16,9 neliökilometriä ja keskisyvyys 3,8 metriä.

Ylisenjärveen virtaa muutamia puroja. Sen laskujoen nimi on venäjäksi Tihaja. Kalalajeja ovat hauki, särki, lahna, ahven ja kiiski.

Järven itäpuolella on sijainnut Jeroinvaaran kylä.

## Lähteet
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 – Lohko H

**Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 H-lohkon** ottelut pelataan 24. marraskuuta–2. joulukuuta 2022. Lohkossa pelaavat Portugali, Ghana, Uruguay ja Etelä-Korea.

## Joukkueet

## Sijoitukset

## Ottelut
:*Kaikki ajat paikallista aikaa, AST ([[UTC+3]]).*

### Uruguay vs. Etelä-Korea


### Portugali vs. Ghana


### Etelä-Korea vs. Ghana


### Portugali vs. Uruguay


### Ghana vs. Uruguay


### Etelä-Korea vs. Portugali


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
* Viralliset otteluraportit
Vegarusjärvi

**Vegarusjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Naistenjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 13,8 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 171 neliökilometriä, keskisyvyys 4,4 metriä ja suurin syvyys 18,0 metriä.

Vegarusjärveen virtaa Parkoinoja ja yhdeksän puroa. Se laskee Aittojokeen Vegarusjoen kautta. Kalalajeja ovat hauki, särki, salakka, lahna, made, ahven ja kiiski.

Järven rannalla on sijainnut Vegaruksen kylä. Nykyinen Vegaruksen taajama sijaitsee Aittojoen varrella huomattavasti etelämpänä.

## Lähteet
Glossaattorit

**Glossaattorit** (tai **Glossaattorien koulukunta**) olivat 1100-1200-luvuilla vaikuttaneita keskiaikaisten yliopistojen oppineita juristeja, jotka hyödynsivät skolastisen tieteenteorian menetelmiä - etenkin glossaamistekniikkaa eli reunahuomatusten kirjaamista - luodakseen yleiskuvan roomalaisesta oikeudesta. Glossaattorit pyrkivät näin selittämään roomalaisen oikeuden sääntöjä aikaansa nähden ymmärrettävämmässä ja sovellettavammassa muodossa.

Sydänkeskiajalla uudelleen löydetystä Keisari Justinianus I:n laadituttamasta Corpus iuris civilis -lakikokoelmasta tuli tieteellisen tutkimuksen kohde 1100-luvulla. Tuolloin katsotaan myös modernin oikeustieteen syntyneen, kun keskiaikaisissa yliopistoissa (etenkin Bolognan yliopistossa) alettiin tutkimaan ja opiskelemaan roomalaisen oikeuden auktoritatiivisia tekstejä.

Kreikan kielen sana *γλῶσσα* (glossa) tarkoittaa ”kieltä”. Alun perin sanaa käytettiin tarkoittamaan vieraan sanan selitystä, mutta sen soveltamisala laajeni vähitellen tarkoittamaan yleisesti kommentointia. Glossaattorit kirjoittivat vanhojen tekstien marginaaleihin (*glosa marginalis*) tai rivien väliin (*glosa interlinearis*) glossia eli reunahuomautuksia tai selitteitä. Myöhemmin nämä koottiin suuriksi selitysteoksiksi, kuten Accursiuksen jopa 100&nbsp;000 glossaa sisältänyt Glossa Ordinaria.

Nimekkäimpiä glossaattoreita olivat mm. Irnerius, Accursius ja neljä Bolognan tohtoria.

Postglossaattorit tai kommentaattorit jatkoivat myöhemmin glossaattorien työtä ja pyrkivät soveltamaan ja kehittämään edelleen oikeutta roomalaisen oikeuden auktoritatiivisten tekstien pohjalta. Näihin lukeutuvat myös keskiajan merkittävimmät oikeustieteilijät Bartolus ja Baldus.

## Katso myös
*Ius commune
*Reseptio
*1100-luvun renessanssi
*Juristioikeus
*Keskiajan tiede

## Lähteet
Ylä-Kälkänjärvi

**Ylä-Kälkänjärvi** () on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirin Naistenjärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,0 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 21,2 neliökilometriä ja keskisyvyys 2,5 metriä.

Ylä-Kälkänjärveen virtaa muutamia puroja. Se laskee Ala-Kälkänjärveen Lapinjokea pitkin. Järven kalalajeja ovat hauki, made, ahven ja kiiski.

## Lähteet
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 – Lohko G

**Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 G-lohkon** ottelut pelattiin 24. marraskuuta–2. joulukuuta 2022. Lohkossa pelasivat Brasilia, Serbia, Sveitsi ja Kamerun.

## Joukkueet

## Sijoitukset

## Ottelut
:*Kaikki ajat paikallista aikaa, AST ([[UTC+3]]).*

### Sveitsi vs. Kamerun


### Brasilia vs. Serbia


### Kamerun vs. Serbia


### Brasilia vs. Sveitsi


### Serbia vs. Sveitsi


### Kamerun vs. Brasilia


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
* Viralliset otteluraportit
Tereza Kesovija

**Tereza Kesovija** (s. 3. lokakuuta 1938) on kroatialainen laulaja. Kesovija voitti Ljubljanassa nuorten muusikoiden kilpailun 1958 ja aloitti samana vuonna opinnot Zagrebin musiikkiakatemiassa. Kesovija voitti Zagrebin laulukilpailun 1962. Kesovija muutti Pariisiin 1965 ja aloitti uransa ranskaksi.

Kesovija edusti Monacoa Eurovision laulukilpailussa 1966 kappaleella *Bien plus fort* ja jäi kilpailussa jaetulle viimeiselle sijalle nollalla pisteellä. 1970 Kesovija sijoittui toiseksi Sopotin laulufestivaaleilla kappaleella *Zar ima nesto ljepse*. 1971 Kesovija muutti takaisin Dubrovnikiin.

Kesovija voitti jugoslavialaisen Jugovizija-laulukilpailun 1972 kappaleella *Muzika i ti* ja valikoitui näin Jugoslavian edustajaksi saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä laulukilpailussa Kesovija sijoittui yhdeksänneksi 18 kilpailijan joukosta. Kesovija osallistui Jugoslavian euroviisukarsintana toimineeseen Opatija Festival -laulukilpailuun 1974 kappaleella *Mili moj* ja sijoittui karsinnassa kymmenenneksi. 2001 Kesovija osallistui Kroatian euroviisukarsintana toimineeseen Dora-laulukilpailuun kappaleella *Zlatni ključ sudbine* ja sijoittui karsinnassa 17:nneksi.

## Lähteet
*Monaco 1966: Téréza – Bien plus fort

### Viitteet
Senior Year (vuoden 2022 elokuva)

**Senior Year** on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Alex Hardcastle ja käsikirjoittanut Andrew Knauer, Arthur Pielli ja Brandon Scott Jones. Sen pääosia esittävät Rebel Wilson, Sam Richardson, Zoë Chao, Mary Holland, Justin Hartley ja Chris Parnell.

## Rooleissa
Nils Wetterstein

**Nils Leonard Wetterstein** (6. joulukuuta 1914 Turku – 16. joulukuuta 1999 Turku) oli suomalainen juristi ja yritysjohtaja, joka sai merenkulkuneuvoksen arvonimen.

Wettersteinin vanhemmat olivat tullinhoitaja Fredrik Leonard Wetterstein ja Irene Elisabeth Airaksinen ja puoliso vuodesta 1946 Margit Helena Isberg. Ylioppilaaksi Porvoossa vuonna 1932 tullut Wetterstein suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon vuonna 1938 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1942. Sotiin osallistunut Wettersteinin toimi uransa alussa monien eri yritysten palveluksessa, kunnes siirtyi  Suomen Höyrylaivan lakimieheksi vuonna 1944. Varustamoyhtiö Boren apulaisjohtaja hänestä tuli vuonna 1948, yhtiön varatoimitusjohtajana hän työskenteli 1957–1964. 

Vuonna 1957 Wettersteinin johtoon tuli myös Siljavarustamo, vuodesta 1972 Silja Line, ja siitä muodostui hänelle päätehtävä. Wetterstein johti yhtiötä vuoteen 1974 ja vaikutti siten keskeisesti sen toiminnan kehittymiseen. Yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja hän oli vuoteen 1980 asti. Wetterstein työskenteli myös Svea Linen Suomen yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 1968 ja hänellä oli useita luottamustoimia. Turussa Wetterstein oli Ison-Britannian varakonsuli ja konsuli, samoin kuin Ruotsin konsuli. Merenkulkuneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1972. Sotilasarvoltaan Wetterstein oli reservin kapteeni (1967).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Alf Korhonen

**Börje Alf Aulis Korhonen** (25. tammikuuta 1911 Kuopio – 18. helmikuuta 2010 Perniö) oli suomalainen merikapteeni, laivanvarustaja ja yritysjohtaja, joka sai merenkulkuneuvoksen arvonimen.

Korhosen vanhemmat olivat maanmittausinsinööri Heikki Korhonen ja Tekla Katarina Petterson ja puoliso 1941–2004 Tela Miriam Lautsia. Merille Korhonen lähti vanhemmiltaan salaa vuonna 1929. Yliperämiehen tutkinnon hän suoritti vuonna 1934 ja merikapteenin tutkinnon Rauman merikoulussa vuonna 1941. Korhonen osallistui sekä talvisotaan että jatkosotaan, minkä jälkeen hän toimi 1945–1947 kansanhuoltoministeriön palveluksessa. Valmistuttuaan vielä ekonomiksi vuonna 1947, kun oli tullut ylioppilaaksi varttuneella iällä, Korhonen siirtyi John Nurmisen palvelukseen ja sieltä vuonna 1950 Finnlinesille. Vaasan Laivan toimitusjohtaja Korhosesta tuli vuonna 1953 Paul Erikssonin jälkeen. Hän toimi samalla Kouran Laiva Oy:n toimitusjohtajana. Vuonna 1958 Korhonen hankki Vaasan Laivan osake-enemmistön itselleen. Yhtiön ja Suomen Tankkilaivan perustettua vuonna 1964 yhteisen Vaasa Line -liikennöintiyhtiön Korhosesta tuli tämän yrityksen toimitusjohtaja. Eläkkeelle Korhonen jäi vuonna 1978 ja muutti puolisoineen Sveitsiin. Merenkulkuneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1970. 

## Lähteet
Paul Eriksson

**Paul Eriksson** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Paul Eriksson (1880–1970), suomalainen merikapteeni, yritysjohtaja ja merenkulkuneuvos
* Paul Eriksson (1896–1959), suomalainen jääkärimajuri
* Paul Eriksson (s. 1991), ruotsalainen jääkiekkoilija.
Billy Hughes

**William Morris Hughes** (25. syyskuuta 1862 – 28. lokakuuta 1952) oli australialainen poliitikko. Hän toimi Australian seitsemäntenä pääministerinä vuosina 1915–1923 ja johti maata ensimmäinen maailmansodan aikana, mutta hänen vaikutusvaltansa kansalliseen politiikkaan kesti useita vuosikymmeniä. Hughes oli liittovaltion parlamentin jäsen aina vuodesta 1901 kuolemaansa asti eli yli 50 vuotta ja pidempään kuin kukaan toinen Australian historiassa, ja hän oli kuollessaan maan pitkäaikaisin pääministeri, mutta Robert Menzies myöhemmin kylläkin rikkoi ennätyksen. Hän edusti uransa aikana kuutta poliittista puoluetta, joista hän johti viittä ja joista hänet erotettiin kolmesta.

## Lähteet
Chihuahuankuusi

**Chihuahuankuusi** (*Picea chihuahuana*) on ainavihanta kuusilaji, jota tavataan Meksikossa. Se kasvaa 25–35 metriä korkeaksi, ja sen rungon halkaisija on 45–70 senttimetriä. Neulaset ovat vihreitä tai sinertäviä, ja ne ovat noin 2 cm pitkiä. Kävyt ovat 7–12 cm pitkiä, vihreitä ja muuttuvat kypsyessään ruskehtaviksi.

Lajia tavataan Meksikossa Chihuahuan ja Durangon osavaltioiden kaakkoisosissa ja Nuevo Leónin osavaltion eteläosissa. Se kasvaa vuoristossa ja vuorenrinteillä 2&nbsp;200–3&nbsp;200 metrin korkeudessa. Lajin esiintymät ovat pirstaleisia ja pieniä. Chihuahuankuusen yksilömäärät ovat pienentyneet hakkuiden ja metsäpalojen takia, ja se luokitellaan erittäin uhanalaiseksi.

## Lähteet
Rubiksantiini

**Rubiksantiini** on luonnollinen ksantofyllipigmentti, joka on väriltään punaoranssia. Luonnossa rubiksantiinia löytyy ruusunmarjoista. Vuoteen 2008 asti sitä käytettiin elintarvikevärinä E-koodilla E161d; sitä ei ole hyväksytty käytettäväksi EU:ssa, mutta sen käyttö on hyväksytty Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, jossa se on listattu numerolla 161d.

Rubiksantiinin kemiallinen kaava on C40H56O, moolimassa 552,9&nbsp;g/mol, sulamispiste 160&nbsp;°C ja CAS-numero 3763-55-1. Yhdiste tunnetaan myös nimillä *(3R)-β-4-Caroten-3-ol* ja *Natural yellow 27*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Human Metabolome Database (HMDB): Rubixanthin 
* Food Component Database (FooDB): Rubixanthin 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Rubixanthin 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Rubixanthin
Olena Ptšilka

**Olena Ptšilka**, , oikea nimi **Olha Kosatš**, (29. kesäkuuta 1849 Hadjatš Pultavan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 4. lokakuuta 1930 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) oli kirjailija, etnografi ja yhteisövaikuttaja. Hänen tyttärensä oli Lesja Ukrajinka ja veljensä Myh’ailo Drahomanov.

Ptšilka oli vuodesta 1925 Ukrainan tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäsen. Hän kirjasi kansanlauluja, kansantapoja ja kokosi kansanomaisia kirjontamalleja Volynista. Hän julkaisi tutkimuksensa *Ukrajinskyi ornament* (1876, ’Ukrainalaista ornamentiikkaa’). Hän rahoitti Stepan Rudanskyin teoksen *Spivomovky* (1880, ”Laulavat rytmit”).

Ptšilka alkoi 1883 jukaista omia runojaan ja novellejaan *[[Zorja]]-lehdessä* Lvivissä. Hänen ensimmäinen kokoelmansa nimi oli *Dumky – merežanky* (1886, ’Ajatuksia – Kirjontoja’). Ptšilka osallistui naisliikkeeseen toimittamalla ja julkaisemalla Natalija Kobrynskan kanssa ensimmäisen feministisen kalenterin *Peršyi vinok* (1887, ’Ensimmäinen viini’). Ptšilka asui 1890-luvulla Kiovassa, ja 1906–1914 hän oli *[[Ridnyi krai]]n* ja sen kuukausiliitteen, lastenlehden *[[Moloda Ukrajina]]* (1908–1914) päätoimittaja ja julkaisija. Lapsille tarkoitettujen runojen ja kertomuksen lisksi Ptšilka kirjoitti näytelmiä ja käänsi ja muokkasi maailmankirjallisuuden klassikkoja. Hän kirjoitti myös lehtijuttuja, kirjallisuuskriittisiä esseitä, elämäkertoja ja omaelämäkerran.

## Lähteet

## Aiheesta muualla