open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pelastuskapseli

**Pelastuskapseli** on pieni suljettu laite, jonka tarkoitus on pitää yksi tai muutama ihminen turvassa ulkoiselta uhalta tai evakuoida heidät pois jostain, esimerkiksi suuremmasta aluksesta hätätilanteessa. Fiktiivisissä teoksissa erilaisia pelastuskapseleita löytyy usein science fictionista.

## Tosielämän sovelluksia
### Avaruusaluksissa
Avaruusasemille on suunniteltu "pelastusveneiksi" kapseleita, joilla miehistö voisi palata vahingoittuneelta asemalta takaisin Maahan. Esimerkiksi Kansainväliselle avaruusasemalle suuniteltiin NASA X-38, mutta se ei tullut koskaan käyttöön, vaan pelastusveneen virkaa on toimittanut Sojuz tai Crew Dragon -avaruuskapseli.

### Ilma-aluksissa
Muutamissa sotilaslentokoneissa heittoistuimet on korvattu erityisillä pelastuskapseleilla, koska kone lentää liian korkealla tai nopeasti turvallista heittoistuinhyppyä varten. Tällöin evakuointitilanteessa koko ohjaamo tai sulkeutuva heittoistuinkapseli irtoaa koneesta ja laskeutuu laskuvarjoilla, pitäen miehistön turvassa sisällä. Esimerkiksi yhdysvaltalaiset X-2, B-58, XB-70, F-111 ja B-1A -lentokoneet käyttävät jonkinlaista suljettua pelastuskapselia.

### Sukellusveneissä

Useat venäläiset sukellusveneet ovat varustettu kapseleilla, joilla miehistö voidaan nostaa pintaan hätätilanteessa. Länsimaisissa sukellusveneissä pelastautuminen tapahtuu yleensä pintaan vetävillä pelastuspuvuilla tai paikalle kuljetettavalla pienellä pelastussukellusveneellä.

### Luonnonkatastrofeissa
Lentokoneinsinööri Julian Sharpe suunnitteli vuoden 2004 tsunamin jälkeen kaksipaikkaisen alumiiniisen pallon erilaisia luonnonkatastrofeja varten. Pelastuskapselissa on tarvikkeita muutaman päivän selviytymiseen ja se kestää jonkin verran iskuja ja laavaa. Sharpen Survival Capsules -yritys myy eri kokoisia pelastuskapseleita ja väittää niiden kestävän kaikki mahdolliset katastrofit.

### Onnettomuuksissa
Chilen kaivosonnettomuudessa 2010 loukkuun jääneet kaivosmiehet pelastettiin kapeaa kuilua pitkin yksitellen maanpinnalle *Fenix 2* -nimisellä pelastuskapselilla. Kapseli oli lähes neljä metriä kokea, mutta vain hieman yli 53 senttimetriä halkaisijaltaan. Testikapseli oli nimeltään *Fenix 1*. Chileläiset suunnittelivat kapselit yhdessä Nasan kanssa.

## Fiktiossa
Pelastuskapseleita on useissa fiktiivisissä teoksissa. Scifissä, kuten Star Wars ja Star Trek -sarjoissa, avaruusaluksissa on usein pelastuskapselit. Joissain elokuvissa esiintyy Air Force One -lentokoneen pelastuskapseli, muun muassa elokuvissa *[[Air Force One (elokuva)|Air Force One]]* ja *[[Big Game (vuoden 2014 elokuva)|Big Game]]*. Oikeasti presidentin VC-25A -lentokone ei ole varustettu pelastuskapselilla. *[[Pelastuskapseli (elokuva)|Pelastuskapseli]]* () on vuonna 1993 julkaistu elokuva ja *[[Escape Pod (elokuva)|Escape Pod]]* () on vuonna 2023 julkaistu elokuva.

## Katso myös
* Pelastusvene

## Lähteet
Hilda Ekqvist-Krook

**Hilda Ekqvist-Krook** (13. helmikuuta 1865 – 30. marraskuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen posliinimaalaaja ja tunnettu posliinimaalauksen opettaja.

Hilda Ekqvist-Krook opiskeli posliinimaalausta sekä Suomessa että ulkomailla. Hänen taiteelleen oli ominaista tunnontarkka huolellisuus. Ekqvist-Krook toimi myös posliinimaalauksen opettajana Helsingissä ja hänellä oli lukuisia oppilaita.

Hilda Ekqvist-Krook kuoli 73-vuotiaana marraskuussa 1938. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet
Carl Fredrik Stierwald

**Carl Fredrik Stierwald** [Sti:rvald] (1721–1784) oli ruotsalainen, Suomessa toiminut maanmittari. Hänet määrättiin 1748 komissiomaanmittariksi Pohjanmaalle, jossa hän työskenteli 1750–1754 Laihialla. Hän kirjoitti Laihiasta tarkan pitäjänkertomuksen (säilytetty Vaasan maanmittarikonttorin arkistossa), jossa hän ensimmäisenä tieteellisten havaintojen perusteella käsittelee Suomen klimatologiaa koskevia kysymyksiä. Stierwaldin pitäjänkertomuksen mukaan E. O. Runeberg kirjoitti Ruotsin tiedeakatemian palkitseman kuvauksen *Beskrifning öfver Laihela socken i Österbotten*, josta 1758 osia ilmestyi tiedeakatemian julkaisuissa.

Stierwaldin poika oli senaattori Reinhold Wilhelm Stierwald.

## Lähteet
Neurosymbolinen tekoäly

**Neurosymbolinen tekoäly** ja **neurosymbolinen keinoäly** ()  on eräänlainen tekoälytyyppi, joka yhdistää neuraalisen ja symbolisen tekoälyarkkitehtuurit molempien heikkouksien korjaamiseksi ja tarjoaa vankan tekoälyn, joka kykenee päättelyyn, oppimiseen ja kognitiiviseen mallintamiseen. Kuten Valiant ja muut ovat todenneet, monipuolisten kognitiivisten laskennallisten mallien tehokas rakentaminen edellyttää symbolisen päättelyn ja tehokkaan koneoppimisen yhdistämistä. Gary Marcus on väittänyt: ”Emme voi rakentaa monipuolisia kognitiivisia malleja riittävällä, automatisoidulla tavalla ilman hybridiarkkitehtuurin, monipuolisen ennakkotiedon ja kehittyneiden päättelytekniikoiden muodostamaa kolmiyhteyttä.” Lisäksi: ”Vankan, tietoon perustuvan tekoälyn kehittämiseksi tarvitaan symbolien manipulointia. Tämä koneisto on olennainen osa työkalupakkiamme. Hyödyllisestä tiedosta suuri osa on abstraktia, joten sitä ei voi käsitellä ilman symbolien manipulointikoneistoa, joka on ainoa tunnettu työkalu tällaisen tiedon luotettavaan käsittelyyn”.

Myös Henry Kautz, Francesca Rossi ja Bart Selman ovat kannattaneet neurosymbolisen tekoälyn yhdistämistä. Heidän argumenttinsa pyrkivät käsittelemään kahta ajattelutapaa, joista Daniel Kahneman kirjoittaa teoksessaan Ajattelu, nopeasti ja hitaasti. Siinä kuvataan kognition käsittävän kaksi osa-aluetta: Järjestelmä 1 on nopea, refleksiivinen, intuitiivinen ja tiedostamaton. Järjestelmä 2 on hitaampi, vaiheittainen ja eksplisiittinen. Järjestelmää 1 käytetään hahmontunnistukseen. Järjestelmä 2 huolehtii suunnittelusta, päättelystä ja harkitsevasta ajattelusta. Tämän näkemyksen mukaan syväoppiminen käsittelee parhaiten ensimmäisen tyyppistä kognitiota, kun taas symbolinen päättely käsittelee parhaiten toisen tyyppistä kognitiota. Molempia tarvitaan vankassa ja luotettavassa tekoälyssä, joka pystyy oppimaan, päättelemään ja olemaan vuorovaikutuksessa ihmisten kanssa ja ottamaan vastaan neuvoja ja vastaamaan kysymyksiin. Useat tutkijat ovat työskennelleet näiden kahden kaksoisprosessimallien parissa 1990-luvulta lähtien sekä tekoälyn tutkimuksessa että kognitiotieteessä.
## Katso myös
* Konnektionismi
## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Yliopistotason oppikirjoja
* 
* 
* 
* 

### Tutkimusta & raportteja
* 
*
Hugo Koivu

**Hugo Koivu** (1. joulukuuta 1888 Revonlahti – 15. tammikuuta 1966 Oulainen) oli suomalainen Pyhäjokilaakson alueella vaikuttanut tehtailija ja liikemies.

Hugo Koivu kävi Limingan kansanopiston 1910 ja kauppakoulukurssin 1915. Hän oli nuorena mukana Revonlahdella nuorisoseura- ja raittiusseuratyössä ja osallistui kilpailjana moniin paikallisiin urheilukilpailuihin. Koivu oli vuosina 1910–1914 maanviljelijänä Revonlahdella. Hän toimi Revonlahdella muun muassa kunnallislautakunnan esimiehenä, kunnan rahastonhoitajana, elintarvelautakunnan toimitsijana, tilattoman väestön rahastonhoitajana sekä Revonlahden kunnan metsätöidenvalvojana. Suomen sisällissodan aikana Koivu oli Revonlahden kunnan kutsuntalautakunnan puheenjohtajana.

Koivu muutti vuonna 1919 Nivalaan Oy Jyrkänkosken mylly- ja sahaliikkeen kirjanpitäjäksi ja työnvalvojaksi. Hän oli yhdessä Matti Isomaan kanssa pääomistajana tässä vuonna 1920 toimintansa aloittaneessa yrityksessä. Yrityksen toiminta katkesi kuitenkin tuotantotilat tuhonneeseen tulipaloon joulukuussa 1921. Koivu ja Isomaa olivat pääosakkaina vuonna 1922 toimintansa aloittaneessa Nivalan Saha ja Mylly Oy:ssä, joka jatkoi Oy Jyrkänkosken toimintaa. Koivu oli Nivalan Saha ja Mylly Oy:n johtajana ja yhtenä omistajana aina vuoteen 1938 saakka, jolloin hän siirtyi Haapajärven sahan toimitusjohtajaksi. 

Koivu muutti perheineen Haapajärveltä Oulaisiin 1939 ja perusti sinne ensin Parantolanmäen takana sijainneen vehnämyllyn, jonka hän muutti sittemmin pesulaksi. Sotavuosina hänellä oli Oulaisissa myös pilketehdas ja kessutehdas, jossa valmistettiin Passi-, Lassi- ja Massi-kessutoppia. Hän rakensi 1938 Oulaisten kirkon viereen Oulaistenkatu 55:een Koivula-nimisen kaksikerroksisen tasakattoisen funkkistyylisen liike- ja asuintalonsa, joka oli myöhemmin 1950-luvulta lähtien Toppila Oy:n konttori- ja asunrakennuksena.

Koivu oli 1940-luvulla aloitteentekijänä Parantolanmäen pohjavesivarojen tutkimisessa ja Oulaisten sähköistämisessä. Hän oli osakkaana vuonna 1945 perustetussa Oulaisten Sähkö Oy:ssä, joka sopi sähkönhankinnasta Siikajokivarressa toimineen Voima Oy Pöyryn kanssa. Koivu johti myös työvaliokuntaa, jonka toimesta perustettiin maaliskuussa 1946 alueellinen sähköyhtiö Revon Sähkö Oy. Koivu oli 1950-luvun alkupuolella aloitteellinen perustettaessa Pyhäjokialueelle omaa paikallislehteä. Koivu tutustui toimittaja Yrjö Talveen (1930–2002) ja sai hänet kiinnostumaan hankkeesta niin että Talvi alkoi maaliskuussa 1954 toimittamaan Koivun vinttikamarista käsin uutta Pyhäjokiseutu-lehteä. Paikallislehti Pyhäjokiseudun ensimmäinen näytenumero ilmestyi 15. huhtikuuta 1954.

Hugo Koivu oli naimisissa vuodesta 1916 Johanna Kustaava Kreutzerin (1892–1963) kanssa.

## Lähteet
Heosemys annandalii

**Heosemys annandalii** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

*Heosemys annandalii* -konnien kilpi voi kasvaa puolen metrin pituiseksi. Kilpi on tummanharmaa, sileäpintainen ja voimakkaasti kupera. Vatsapanssari on keltainen tai oranssinsävyinen, ja siinä on mustia läiskiä. Otsa, leuka ja kaula ovat keltaiset. Jalat ovat suuret ja niissä on räpylät.

*Heosemys annandalii* -kilpikonnia tavataan Kambodžassa, Laosissa Mekongin alankoalueilla, Malesian pohjoisosassa, Thaimaan keski- ja eteläosassa sekä Vietnamin eteläosassa. Lajin esiintyminen Myanmarin puolella on epävarmaa. Konnat elävät suoalueilla ja kosteissa metsissä. Ne välttävät kukkuloita ja nopeasti virtaavaa vettä, mutta Bangkokin lähellä niitä on nähty Chao Phraya -joen suulla, eikä veden suolaisuus näytä haittaavan niitä. Kambodžan Tonle Sap -järven ympäristö tulvaniittyineen oli aiemmin lajin tärkein esiintymisalue, mutta konnia on pyydystetty siellä suuria määriä. Niitä pidetään myös buddhalaisten temppelien lammikoissa ja päästetään luontoon luontaisen levinneisyysalueensa ulkopuolella.

*Heosemys annandalii* -kilpikonnat syövät lähinnä vesikasveja, ja lisäksi pudonneita hedelmiä jos niitä on tarjolla.

Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet sopivien elinympäristöjen hävitys ja pyydystäminen ravinnoksi, lemmikeiksi ja itämaisen lääketieteen tarpeisiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Heosemys annandalii *Reptile Database*
Suomen pääministereiden hautamuistomerkit

**Suomen pääministereiden  hautamuistomerkit** on luettelo Suomen pääministereinä toimineiden henkilöiden hautamuistomerkeistä.

Pääministereiden puolisot on haudattu samaan hautaan kuin heidän miehensäkin. Tasavallan presidenttinä myöhemmin toimineiden pääministereiden haudat löytyvät artikkelista Suomen presidenttien hautamuistomerkit.

## Hautamuistomerkit

## Lähteet
Heosemys depressa

**Heosemys depressa** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

*Heosemys depressa* on yksi huonoimmin tunnettuja kilpikonnalajeja. Lajin luultiin kuolleen sukupuuttoon, kunnes vuonna 1994 joitakin yksilöitä löytyi kiinalaiselta kauppatorilta. Vuonna 2009 viisi yksilöä havaittiin myanmarilaisella norsujensuojelualuueella.

*Heosemys depressa* -kilpikonnia on tavattu Myanmarin eteläosassa Rakhinen eli Arakanin osavaltiossa ja sieltä Bangladeshin kaakkoisosiin ulottuvalla alueella. Myanmarissa ne elävät lähinnä bambumetsiköissä, mutta Bangladeshin puolella niitä on tavattu myös muunlaisissa metsissä. Ne kaivautuvat lehtikarikkeen alle ja pysyvät varsin paikoillaan yhdeksän kuukautta vuodesta, mutta sadekaudella ne voivat liikkua pitkiäkin matkoja. 

*Heosemys depressa* -kilpikonnat parittelevat kerran vuodessa. Munien kuoriutuminen kestää noin sata päivää. Jälkeläisiä on syntynyt joitakin kertoja myös eläintarhoissa.

Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet sopivien elinympäristöjen hävitys ja pyydystäminen ravinnoksi. Sitä pidetään yhtenä maailman 25:stä uhanalaisimmasta kilpikonnalajista.

## Lähteet
Heosemys grandis

**Heosemys grandis** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

Se on varsin isokokoinen laji, kilpi voi kasvaa 48 cm pitkäksi. Kilpi on ruskea, pää oranssinruskea. Pitkin kilven keskilinjaa kulkee vaaleampi juova. Etujaloissa on suomuja, ja varpaiden välissä on räpylä. Toisin kuin monilla muilla kilpikonnalajeilla, naaraat ovat pienempiä kuin koiraat.

*Heosemys grandis* -kilpikonnia on tavattu Vietnamissa, Laosissa, Kambodžassa, Myanmarissa ja Thaimaassa sekä Malesiassa. Se elää tulvametsissä, hitaasti virtaavissa joissa ja suoalueilla. Niitä pidetään buddhalaisten temppelien lammikoissa ja karkaa sieltä joskus ympäröivään luontoon.

*Heosemys grandis* -kilpikonnat syövät lähinnä vesikasveja, mutta tilaisuuden tullen niille maisteuvat myös jokien selkärangattomat ja kalat.

*Heosemys grandis* munii sadekauden päätteeksi. Munia tulee 2–6 kappaletta. Ne ovat 5–7 cm pitkiä ja painavat 50–60 grammaa. Munat kuoriutuvat 3–6 kuukauden kuluttua.

Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet pyydystäminen ravinnoksi, etenkin Vietnamissa missä se on ollut yleisimmin syötyjä kilpikonnalajeja, sekä sopivien elinympäristöjen hävitys, etenkin Thaimaassa. 

## Lähteet
Jackson LaCombe

**Jackson LaCombe** (s. 9. tammikuuta 2001 Eden Prairie, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. LaCombe edustaa NHL-joukkue Anaheim Ducksia. Ducks varasi hänet toisella kierroksella 39. varausvuorolla . Ennen NHL-uraansa LaCombe pelasi neljän kauden ajan Minnesotan yliopiston joukkueessa. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hänen kätisyytensä on vasen.

## Ura
### Seurajoukkueura
Heinäkuussa 2024 LaCombe solmi Ducksin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 1,85 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Lokakuussa 2025 LaCombe solmi Ducksin kanssa kahdeksanvuotisen ja yhteensä 72 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen, mikä on koko Ducksin seurahistorian isoin sopimus.

### Maajoukkueura

LaCombe kuului Yhdysvaltain joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021. Turnauksen kuudessa ottelussa hän syötti yhden maalin.

Hän voitti kultaa maailmanmestaruuskilpailuissa 2025 ja Milanon ja Cortinan talviolympialaisissa 2026.

## Lähteet
Haplochromis ishmaeli

**Haplochromis ishmaeli** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva harvinainen kalalaji. Laji on kotoperäinen Viktoriajärvessä, missä sitä on havaittu sekä Keniassa, Tansaniassa että Ugandassa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

*Haplochromis ishmaeli* voi kasvaa 13,6 cm pitkäksi. Koiraalla on siniharmaa pää, kyljissä mustia ja kirkkaankeltaisia pystyraitoja ja oranssi pyrstö. Naaraalla on ruskeita pystyraitoja kullansävyisellä pohjalla.

Se elää lähellä rantaa pehmeällä mutapohjalla, ja syö lähinnä nilviäisiä.

Lajin uhanalaisuuteen vaikuttaa ennen kaikkea se, että niilinahven saalistaa tätä lajia. Myös risteytyminen muiden lajien kanssa on ongelma – veden samentumisen takia kalojen on vaikeampi tunnistaa kutupartnerin lajia ulkonäön perusteella. Kalastus vaikuttaa kantaan jonkun verran, vaikka tämä laji on lähinnä sivusaalista.

*Haplochromis ishmaeli* -kirjoahvenia on kasvatettu myös akvaarioissa, missä ne on saatu lisääntymään.

## Lähteet
Shershaah

**Shershaah** (, ) on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen elämäkerrallinen sotaelokuva, joka perustuu Kargilin sodassa kaatuneen kapteeni Vikram Batran elämään. Elokuvan on ohjannut Vishnuvardhan ja kirjoittanut Sandeep Shrivastava. Sidharth Malhotra näyttelee kaksoisroolia Vikram Batrana ja hänen kaksoisveljenään Vishalina, ja Kiara Advani näyttelee hänen tyttöystäväänsä Dimple Cheemaa.

COVID-19-pandemian vuoksi elokuva sai ensi-iltansa Amazon Prime Video -suoratoistopalvelussa 12. elokuuta 2021, ja siitä tuli palvelun katsotuin intialainen elokuva Intiassa.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pentti Heikonen

**Pentti Olavi Heikonen** (s. 8. elokuuta 1935 Turku) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut  teollisuusneuvoksen arvonimen.

Heikosen vanhemmat olivat maalarimestari Reitto Johannes eli Hannes Heikonen ja Kerstin Hilda Elg. Hän avioitui 1959 opettaja Mirja Siviä Nymanin kanssa. Heikonen tuli ylioppilaaksi Turun lyseosta 1955 ja valmistui ekonomiksi Turun kauppakorkeakoulusta 1959. Hän oli 
Raision Tehtaat Oy:n laskentapäällikkö 1959–1970, taloussuunnittelupäällikkö 1970–1973, hankintaryhmän johtaja 1973–1981, kasviöljyteollisuusyksikön johtaja 1981–1985, kasviöljy- ja tärkkelysteollisuuden johtaja 1986–1992 ja raaka-aineteollisuuden johtaja 1993–1997. Heikonen oli myös Raision Tehtaat Oy:n hallituksen jäsen 1981–1987 ja varajäsen vuodesta 1987 sekä Raision Tehtaat -yhtymän, vuodesta 1993 Raision Yhtymä, johtoryhmän jäsen 1973–1997. Hänellä on myös ollut useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Heikonen sai 1995.

## Lähteet
Rasiakilpikonnat

**Rasiakilpikonnat** (*Cuora*) on Geoemydidae-heimoon kuuluva kilpikonnasuku.

Rasiakilpikonnalajit ovat melko pienikokoisia kilpikonnia, jotka elävät Aasiassa kuivalla maalla tai rannoilla. Niitä on pyydystetty lemmikkieläimiksi ja aasialaisen lääketieteen käyttöön.

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut monet sukuun kuuluvat lajit äärimmäisen uhanalaisiksi ja viisi lajia on maailman 25 uhanalaisimman kilpikonnalajin joukossa. Tähän sukuun kuuluvia kilpikonnia myydään paljon laittomasti Vietnamissa ja Kiinassa, mikä lisää suojelutoimien tarvetta.

## Lajeja
Sukuun kuuluu noin 17 lajia. Lisäksi on luonnossa syntyneitä risteymiä. Monet lajeista on löydetty vasta 1980-luvulla tai sen jälkeen.
* Cuora amboinensis (Daudin, 1801)
* Cuora aurocapitata Luo & Zong, 1988
* Cuora bourreti Obst & Reimann, 1994
* Cuora couro (Leschenault de la Tour in Schweigger, 1812)
* Cuora cyclornata Blanck, McCord & Le Minh, 2006
* Cuora flavomarginata (Gray, 1863)
* Cuora galbinifrons Bourret, 1939
* Cuora lineata (McCord & Philippen, 1998)
* Cuora mccordi Ernst, 1988
* Cuora mouhotii (Gray, 1862)
* Cuora pani Song, 1984
* Cuora philippinensis (Blanck et al. 2023)
* Cuora picturata Lehr, Fritz & Obst, 1998
* Cuora praschagi (Blanck et al. 2023)
* Cuora trifasciata (Bell, 1825)
* Cuora yunnanensis (Boullenger, 1906)
* Cuora zhoui Zhao,Zhou & Ye 1990

## Lähteet
Mykola Šlemkevytš

**Mykola Šlemkevytš**,  (salanimet: M. Ivaneiko, S. Vilšyna, R. Sribnyi), (27. tammikuuta 1894 Pyliava, Butšatšin piirikunta, Galitsia – 14. helmikuuta 1966 Passaic, New Jersey, Yhdysvallat) oli ukrainalainen filosofi ja poliittinen hahmo.

Šlemkevytš oli Ševtšenkon tieteellisen seuran ja Ukrainan taide- ja tiedeakatemian täysjäsen vuodesta 1941. Opinnot Wienin yliopistossa keskeytyivät ensimmäiseen maailmansotaan. Vuonna 1915 Venäjän miehitysviranomaiset karkottivat hänet Galitsiasta Siperiaan. Palattuaan hän seurasi Kiovassa *Robitnytša hazeta* -lehden (1917–1919) toimitussihteerinä Ukrainan itsenäisyyden uutta syntymistä ja häviötä. Valmistuttuaan Wienin yliopistosta (filosofian tohtori, 1926) hän osallistui *[[Literaturno-naukovyi vistnyk]]* -julkaisun tekemiseen. Opiskeltuaan Sorbonnessa (1928–1929) hän palasi Lviviin, oli Kansallisen yhtenäisyyden rintaman ideologi ja toimitti sen *Peremoha*-lehteä (1933–1939) ja *[[Ukrajinski visty]]ä* (1935–1939). Toisen maailmansodan aikana hän johti Ukrajinske Vydavnytstvon (Krakova) julkaisuosastoa Krakovassa ja Lvivissä (1941–1944).

Toisen maailmansodan päätyttyä Šlemkevytš asui pakolaisena Wienissä ja sitten Münchenissä. Hän oli Ukrainan kansallisen valtioliiton perustajajäsen, sen toimeenpanevan neuvoston varapuheenjohtaja, Ukrainan kansallisneuvoston perustajajäsen ja MUR:n jäsen. Muutettuaan vuonna 1949 New Jerseyyn hän perusti Ukrainan kansallisdemokraattien liiton (1950), perusti *Lysty do pryjatelivin* (1953–1966) ja oli sen päätoimittaja ja perusti Kljutši-kustantamon (1956) ja Ukrainan tutkimus- ja tiedotusinstituutin (1961). Hän julkaisi artikkeleita Galitsian ja emigranttien lehdistössä ja kirjoitti ukrainalaista kulttuuria ja poliittista ajattelua käsitteleviä kirjoja, muun muassa teokset *Ukrajinska synteza tšy ukrajinska hromadjanska vijna* (1946, 'Ukrainan synteesi tai Ukrainan sisällissota'), *Zahublena ukrajinska ljudyna* (1954) ja *Halytšanstvo* (1956).

Filosofian alan pääteoksessaan *Filosofija* (934; 2. painos nimellä: *Sutnist filosofiji* (1981, 'Filosofian ydin'), joka on tarkistettu käännös hänen Wienin yliopistoon tekemästään tohtorinväitöskirjasta, hän arvostelee absolutistisia, relativistisia ja klassisia filosofian määritelmiä ja esittää historiallisten todisteiden perusteella, että filosofialla on kolme tehtävää: kritisoida olemassa olevaa henkistä kulttuuria (tiede, taide ja uskonto), esittää ongelmat sillä tavoin, että niitä voidaan käsitellä tieteellisesti, ja yhdistää henkisen kulttuurin eri osa-alueet yhtenäiseksi maailmankuvaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyhän Nikolain kirkko

**Pyhän Nikolain kirkko** on useiden eri maissa olevien kirkkojen nimi:

* Pyhän Nikolain kirkko, Ukrainan Butšatšissa
* Pyhän Nikolain kirkko, Viron Kuressaaressa
* Pyhän Nikolain kirkko, Tanskan Vejlessä
* Pyhän Nikolain kirkko, Bulgarian Sofiassa
* Pyhän Nikolain kirkko, Ruotsin Sölvesborgissa
* Pyhän Nikolain kirkko, Saksan Kielissä
* Suurkirkko eli Pyhän Nikolain kirkko Ruotsissa Tukholmassa
132 (luku)

**132** (**satakolmekymmentäkaksi**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 131 ja seuraa luku 133.

## Matematiikassa
* 132 on yhdistetty luku.
* 132 on runsas luku.
* 132 on puolitäydellinen luku.
* 132 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä.
* 132 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä.
* 132 on Harshad-luku kolmijärjestelmässä (112203).
* 132 on Harshad-luku nelijärjestelmässä (20104).
* 132 on Harshad-luku viisijärjestelmässä (10125).
* 132 on Harshad-luku oktaalijärjestelmässä.
* 132 on Harshad-luku heksadesimaalijärjestelmässä.
* 132 kuuluu Catalanin lukuihin.
* 132 kuuluu Zumkellerin lukuihin.
* 132 kuuluu Zuckermanin lukuihin, koska se on jaollinen numeroidensa tulolla.
* 132 kuuluu Lynchin–Bellin lukuihin, koska siinä ei ole samaa numeroa kahdesti eikä nollaa ja se on jaollinen kullakin numerollaan.
* 132 kuuluu ”käytännöllisiin lukuihin” (), koska jokainen positiivinen kokonaisluku luvun 132 tekijöiden summaan (336) saakka voidaan muodostaa luvun 132 eri tekijöiden summana.
* 132 on ”komea luku” (), koska se voidaan muodostaa numeroidensa positiivisten potenssien summana: 132 = 1^1 + 3^1 + 2^7.
* 132 on kahden peräkkäisen luonnollisen luvun tulo: 11 \cdot 12.
* 132 ensimmäisen alkuluvun summa on alkuluku.
* 132 on kuuden peräkkäisen alkuluvun summa: 13+17+19+23+29+31.
* 132 on jaollinen tekijöidensä määrällä (12:lla).
* 132 on 11 ensimmäisen yhdistetyn luvun summa.
* 132 on suurin luku, joka voidaan muodostaa eri positiivisten neliölukujen summana tasan yhdellä tavalla: 1^2+3^2+4^2+5^2+9^2.
* 132132 auki kirjoitettuna sisältää kaikki kymmenen numeroa peräkkäin ilman toistoja: …8293504617…

## Luonnontieteissä
* Ksenon-132 on ksenonin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.
* Barium-132 on bariumin vakaa isotooppi.
* 132 Aethra on asteroidi.

## Muissa yhteyksissä
* Seututie 132 kulkee Vantaan ja Lopen välillä.
* Fiat 132 on henkilöauto.

## Lähteet
Harakkatangara

**Harakkatangara** (*Cissopis leverianus*) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa. 

## Koko ja ulkonäkö
Harakkatangara on heimonsa lajiksi kookas, ja kasvaa 25–29 cm pitkäksi. Lajin pyrstö on yhtä pitkä kuin ruumis. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Harakkatangara on mustan- ja valkoisenkirjava. Linnun pää ja rinta ovat sinimustat ja selkä valkoinen. Levinneisyysalueen kaakkoisosan alalaji on kookkaampi ja sen selässä on myös mustaa. Harakkatangaran siivet ovat mustat ja mustassa pyrstössä on valkoisia laikkuja. Lajin vatsa on valkoinen.

## Levinneisyys ja elintavat
Harakkatangaran levinnesyysalue on kaksiosainen. Sitä tavataan Ranskan Guayanasta Kolumbian kautta Bolivian ja Brasilian keskiosiin sekä Brasilian eteläosasta Paraguayihin ja Argentiinan pohjoisosiin. Lajin elinympäristöä ovat hyvin monentyyppiset metsät ja niiden aukiot ja reunamaat. Lintu liikkuu pareittain tai suurimmillaan noin kymmenen yksilön ryhminä. Harakkatangaran ravintoa ovat hedelmien ja siementen lisäksi hyönteiset. Se rakentaa pesän puuhun, ja naaras munii kahdesta viiteen munaa.

## Lähteet
Hallusinointi (tekoäly)

**Hallusinointi** tarkoittaa tekoälyn tuottamaa vastausta, jossa on virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa. Joidenkin tutkijoiden mielestä termin *hallusinointi* käyttö on tietokoneiden liiallista inhimillistämistä.

Tekoälyn hallusinointia ilmiönä ei vielä ymmärretä täysin.

## Lähteet
Heinolan uimahalli

**Heinolan uimahalli** on Heinolassa osoitteessa Urheilukatu 3 sijaitseva uimahalli. Uimahallissa on kuusiratainen iso allas, lasten allas, terapia-allas ja poreallas. Lisäksi rakennuksesta löytyy tilaussauna, kabinetti, kahvio, kuntosali ja peilisali.

## Lähteet
Haplochromis latifasciatus

**Haplochromis latifasciatus** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva harvinainen kalalaji. Lajia on havaittu Viktoriajärven vesistöön kuuluvissa Kyoga- ja Nawampasa-järvissä Ugandassa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

*Haplochromis latifasciatus* voi kasvaa 12,5 cm pitkäksi. Molemmilla sukupuolilla on selkeät tummat seepramaiset pystyraidat vaalealla pohjalla. Koiraalla on lisäksi vaaleilla alueilla kirkkaita punaisen ja keltaisen sävyjä, ja turkoosinsävyiset evät.

*Haplochromis latifasciatus* -kirjoahvenia kasvatetaan myös akvaarioissa, missä ne on saatu lisääntymään melko helposti.

## Lähteet
Tiistilän koulu

**Tiistilän koulu** on Espoossa sijaitseva noin 550 oppilaan yhtenäiskoulu 1–9 vuosiluokille. Koulu siirtyi tammikuussa 2022 väestötiloihin vanhan rakennuksen purkamista varten. Koulun uudisrakennus valmistuu vuonna 2024 ja se tulee olemaan yksi Suomen suurimpia puukouluja. Koulu on Urhea-verkoston uusi urheiluun painottuva yläkoulu ja ensimmäinen urheiluluokka aloittaa koulussa lukuvuonna 2024–2025.

## Lähteet
Espoon steinerkoulu

**Espoon steinerkoulu** on Espoossa sijaitseva vuonna 1992 perustettu koulu, joka kuuluu kansainväliseen Waldorf-koululiikkeeseen. Koulu jakaantuu perusopetukseen (luokat 1–9) ja lukioon (luokat 10–13). Koulussa on noin 330 oppilasta ja 35 opettajaa. Koulun rehtori on Filip Häyrynen.

## Lähteet
Askolan lukio

**Askolan lukio** on Askolan Monninkylässä sijaitseva lukio, joka sijaitsee noin 17 kilometriä Porvoosta luoteeseen. Lukion rehtorina toimii Jaana Sunnvik elokuusta 2023 alkaen. Lukio on käynyt vuonna 2023 keskusteluja Careerian omistamista tiloista, joita se aikoo ostaa itselleen.

## Lähteet
Kiinan tekoälyteollisuus

**Kiinan tekoälyteollisuus** on nopeasti kasvava ala. Sen arvo oli 150 miljardia yuania vuonna 2021 ja sen odotettiin kasvavan 400 miljardiin yuaniin vuoteen 2025 mennessä.

Vuonna 2017 kaksi kolmasosaa maailman tekoälyinvestoinneista meni Kiinaan, jonka tekoälyteollisuus kasvoi 67 prosenttia. Kiinan tavoitteena on kasvattaa alan arvo biljoonaan yuaniin vuoteen 2030 mennessä.

7. lokakuuta 2022 Yhdysvallat asetti pakotteita estääkseen Kiinaa saamasta tekoälylaskentaan sopivia siruja.

## Lähteet
Allan Kustaa Saarela

**Allan Kustaa Saarela** (5. joulukuuta 1888 Tampere – 23. heinäkuuta 1979) oli suomalainen kirkkoherra.

Saarelan vanhemmat olivat työnjohtaja Kustaa Saarela (Siren) ja Anna Gustava Wellroos. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1908 ja suoritti pro munere-tutkinnon 1916. Saarela vihittiin papiksi 1912.

Saarela oli Sortavalassa kirkkoherran apulaisena, papiston apulaisena ja kappalaisen viran armovuodensaarnaajana 1915–1916 sekä vt. kirkkoherrana ja kirkkoherran viran armovuodensaarnaajana 1916–1917. Hän oli Impilahden kappalaisena 1917–1921, vt. kirkkoherrana 1918 sekä vt. kirkkoherrana ja kirkkoherran viran virkavuodensaarnaajana 1920. Tämä jälkeen hän oli Kontiolahdella pitäjänapulaisena 1921–1929 ja kirkkoherrana 1929–1941. Hän oli lisäksi Joensuun rajavartioston pastorina 1926–1940, Kontiolahden keuhkotautiparantolan pastorina 1930-1940 ja sotasairaalan pastorina 1939–1940. Viimeksi Saarela oli Teiskon kirkkoherrana 1941–1958 ja jäi sitten eläkkeelle. Saarela sai rovastin arvon 1943.

Saarela oli Impilahden köyhäinhoitolautakunnan esimiehenä, kansakoulun johtokunnan jäsenenä sekä Kontiolahden ja Teiskon Mannerheimin Lastensuojeluliiton paikallisosastojen puheenjohtajana 1938–1957. Hän julkaisi uskonnollisia kirjoitelmia sekä 'Sortavalan maa- ja kaupunkiseurakunnan historiateoksen.

Saarela oli naimisissa vuodesta 1916 Enni Elina Sahlmanin (s. 1895) kanssa.

## Julkaisuja
Nimellä *A. K. Saarela*:
* *Sortavalan kouluolojen historiaa 1. Kouluolot Sortavalassa Vanhan Suomen yhdistämiseen asti vuoteen 1812* ; julkaistu Sortavalan seudun opettajayhdistyksen toimesta. Sortavala 1915
* *Sortavalan maa- ja kaupunkiseurakunnan historia: pitäjänkertomus*.  Sortavalan maaseurakunnan kirkkoherranvirasto, Sortavala 1932
* *Teiskon seurakunnan vaiheita*. Teiskon seurakunta, Tampere 1960

## Lähteet
Teknologian Kim Chaek -yliopisto

**Teknologian Kim Chaek -yliopisto** () on Daedongjoen rannalla Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa toimiva teknologinen yliopisto.

Teknologian Kim Chaek -yliopisto perustettiin Kim Il-sungin aloitteesta 27. syyskuuta 1948 alun perin nimellä Pjongjangin teknologian korkeakoulu. Tiedekuntia oli varhaisissa vaiheissa yhdeksän, opettajia yli 80 ja opiskelijoita noin 1&nbsp;500. Kim Il-sung nimesi oppilaitoksen uudelleen merkittävän liittolaisensa, komentaja Kim Chaekin mukaan tämän kuoltua vuonna 1951. Samalla Kim Il-sung perusti Kim Chaekin mukaan nimetyn stipendin. Toukokuussa 1988 korkeakoulu sai virallisesti yliopiston aseman.

EduRankin kansainvälisessä yliopistojen vertailussa Teknologian Kim Chaek -yliopisto on sijoittunut toiseksi kolmesta vertaillusta Pohjois-Korean yliopistosta. Maailman mittakaavassa se pääsi samassa vertailussa sijalle 7&nbsp;690 kaikkiaan 14&nbsp;131:sta vertaillusta oppilaitoksesta.

## Lähteet
Animal Diversity Web

**Animal Diversity Web** on Yhdysvalloissa sijaitsevan Michiganin yliopiston julkaisema tietokanta, jossa on tietoja eläimiin liittyvästä paleontologiasta, taksonomiasta, levinneisyydestä ja suojelutoimenpiteisiin kuuluvasta biologiasta. Biologian opiskelijat voivat hyödyntää tietokantaa opiskeluihinsa etsimällä sieltä vastauksia erilaisiin kysymyksiin. Tietokannassa on tietoa tuhansista eläinlajeista. Sivustolla on myös valokuvia ja videoita. Lisäksi sivustolla on virtuaalimuseo, jossa on valokuvia esimerkiksi tieteellisistä näytteistä ja tietoa erityisesti nisäkkäistä.

## Lähteet
Kulttuuriomaisuus

**Kulttuuriomaisuus** on omaisuutta, jolla on huomattava merkitys kansojen kulttuuriperinnölle.

Kulttuuriomaisuus voi olla irtainta tai kiinteätä omaisuutta. Siihen kuuluvat esimerkiksi arvokkaat taide- ja esinekokoelmat, valokuvat, kirjat ja muut painetut aineistot, äänitteet, elokuvat, arkistokokonaisuudet, rakennukset ja niiden kiinteät sisustukset, rakennetut alueet sekä muinaisjäännökset.

Kulttuuriomaisuuteen kuuluvat myös rakennukset, joiden pääasiallisena tarkoituksena on irtaimen kulttuuriomaisuuden säilyttäminen tai näytteilläpitäminen. Kulttuuriomaisuutta ovat lisäksi niin sanotut muistomerkkikeskukset, jotka sisältävät huomattavan määrän kulttuuriomaisuutta.

## Yhdistyneiden kansakuntien kulttuuriomaisuussopimuksia
* Yleissopimus kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi
* Yleissopimus kulttuuriomaisuuden suojelemiseksi aseellisen selkkauksen sattuessa

## Lähteet
Sebastian Brander

**Ernst Fredrik Sebastian Brander** (21. kesäkuuta 1862 Kalajoki – 4. joulukuuta 1938) oli suomalainen everstiluutnantti, toimittaja ja sotahistoriasta ja politiikasta kirjoittanut kirjailija.

Brander suoritti Haminan kadettikoulun kurssin ja tuli 1882 vänrikiksi henkivartiojääkärirykmenttiin Pietariin. Vuonna 1884 hänet komennettiin luutnanttina Hämeenlinnan suomalaiseen tarkk’ampujapataljoonaan. Pietarissa Nikolajevin yleisesikunta-akatemiassa suoritettujen opintojen jälkeen hänet ylennettiin kapteeniksi 1892. Hän erosi armeijan palveluksesta everstiluutnanttina vuonna 1899 ja ryhtyi sitten maanviljelijäksi.

Brander omistautui tämän jälkeen sotahistoriallisia ja poliittisia aiheita käsittelevlle kirjoitustyölle. Hän oli 1899–1903 *[[Hufvudstadsbladet]]*-lehden toimituksen jäsenenä ja kirjoitti lehteen ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä. Brander oli 1900-luvun alussa myös Kagaalin jäsen. Hän julkaisi poliittisia kirjoitelmia ja toimitti ulkomaisille lehdille tietoja Suomen oloista. Teoksissaan Brander käsitteli sotilaallisia kysymyksiä sekä myös Suomen ja Venäjän välisiä valtio-oikeudellisia kysymyksiä. Näissä asioissa hän oli yhteistyössä muun muassa Leo Mechelinin kanssa. Vuoden 1905 suurlakon aikana hän kannatti kaksikamarijärjestelmään siirtymistä, ja vuonna 1918 hän kiinnitti yhtenä ensimmäisenä kommentaattorina huomiota Ahvenanmaan strategiseen merkitykseen Suomelle.

Sebastian Brander kuoli 76-vuotiaana joulukuussa 1938. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet
Luettelo Mass Transit Railwayn asemista

Tämä on luettelo **[[Mass Transit Railway]]n (MTR) metroasemista**. MTR on Hongkongin metro-, rautatie- ja pikaraitiotiejärjestelmä. Sen metroverkkoon kuuluu kymmenen linjaa ja 98 asemaa, jotka on lueteltu tässä luettelossa. Niiden lisäksi MTR-järjestelmään kuuluu 68 pikaraitioteiden pysäkkiä ja West Kowloonin rautatieasema, joka on Guangzhoun ja Hongkongin välisen suurinopeusjunan pääteasema.

## Asemat

## Lähteet
Maurice Emmanuel

**Maurice Emmanuel** (1862–1938) oli ranskalainen säveltäjä, musiikkitieteilijä ja taidehistorioitsija.

Emmanuel opiskeli Pariisin konservatoriossa Léo Delibes'n johdolla. Hän sai opetusta myös suuressa määrässä oppiaineita Pariisin yliopistossa ja École du Louvressa. Delibes ei hyväksynyt Emmanuelin varhaista sonaattia sellolle ja pianolle, minkä seurauksena Emmanuel päätti hakea opetusta myös Ernest Guiraud'lta.

Emmanuel erikoistui tutkijana Antiikin Kreikan tanssin tutkimukseen ja sai lopulta nimityksen Pariisin konservatorioon musiikin historiaa opettamaan. Tässä asemassa hän toimi 25 vuoden ajan. Emmanuelin kiinnostus vanhaa musiikkia kohtaan ilmenee hänen modaalisessa sävelkielessään. Emmanuel sai vaikutteita César Franckilta, Claude Debussylta, Maurice Ravelilta ja Gabriel Faurélta, mutta oli kiinnostunut myös muun muassa kansanmusiikista. Tämä kiinnostus ilmenee muun muassa kansanlauluihin perustuvassa teoksessa *Trente Chansons bourguignonnes du pays de Beaune*. Aiskhyloksen teosten pohjalta Emmanuel sävelsi oopperat *Prométhée enchaîné* ja *Salamine*. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös muun muassa kamarimusiikkia (kuten jousikvartetto ja Trio huilulle, klarinetille ja pianolle), kaksi sinfoniaa ja kuusi sonatiinia pianolle. Näistä sonatiineista pianolle neljäs perustuu intialaisiin moodeihin.

Emmanuel vaikutti myöhemmin Olivier Messiaenin musiikin tyyliin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Maurice Emmanuel: nuotteja
Esko Eela

**Esko Matti Eela** (s. 4. kesäkuuta 1936 Säkylä) on suomalainen eläköitynyt yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut  teollisuusneuvoksen arvonimen.

Eelan vanhemmat olivat maanviljelijä, kotiseutuneuvos Ahti Osvald Eela ja Elli Eela. Hänen puolisonsa vuodesta 1958 on opettaja Elvi Eela. Esko Eela kävi keskikoulun Oripään yhteiskoulussa 1953 ja valmistui merkonomiksi Porin kauppaopistosta 1963. Hän oli harjoittelija Pyhäjoen sahalla 1954, työnjohtaja Pieksämäen sahalla 1955, kenttämiesharjoittelija Keskinäisessä Vakuutusyhtiö Sammossa ja Vakuutus Oy Pohjolassa 1957–1959, apupoika, betonimestari ja työnjohtaja puolustusministeriön Säkylän rakennustyömaalla 1959–1961, Vakuutus Oy Pohjolan palveluksessa Raumalla, konttorinhoitaja Loimaalla ja Forssassa 1963–1964 ja Lännen Sokeri Oy:n laskentapäällikkö ja toimisto- ja hankintapäällikkö Säkylässä 1965–1973.

SOK:n pakaste- ja säilyketehtaan tuotantopäällikkö ja tehtaanjohtaja Turussa Eela oli 1973–1984, Kalayhtymä Oy:n, vuodesta 1987 Valionova Oy, isännöitsijä ja tehtaanjohtaja 1984–1990 sekä Tresko Food Oy:n pääosakas ja toimitusjohtaja 1990–1996. Eela oli myös Pakkasvakka Oy:n perustajaosakas 1971–1985 ja toimi Oy Polarmade Ab:n, vuodesta 1994 Tresko Fish Oy, toimitusjohtajana. Hän oli Säkylän kunnanvaltuuston toinen varapuheenjohtaja 1977–1985 ja puheenjohtaja 1986–1994 ja 1998–2013. Hänellä on lisäksi ollut useita muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Eela sai 1995.

## Lähteet
Aivovammaliitto

**Aivovammaliitto** on vuonna 1992 perustettu suomalainen etujärjestö, joka edistää aivovammautuneiden ihmisten sekä heidän läheistensä suoriutumista ja yhdenvertaisuutta yhteiskunnassa.
Aivovammaliittoon kuuluu 11 paikallista jäsenyhdistystä ja niillä on toimintaa noin 20:llä eri paikkakunnalla ympäri Suomea.
Järjestö julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää *[[Aivoitus]]*-lehteä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aivovammaliiton kotisivut
Miisa Turunen

**Miisa Turunen** (s. 10. lokakuuta 2005) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa lokakuun 2025 loppuun mennessä 17 maaottelua, joissa hän on tehnyt 22 maalia ja saanut 19 syöttöpistettä. Hän edustaa naisten F-liigassa lappeenrantalaista SaiPaa.

Turunen aloitti liigauransa kaudella 2019–2020 lappeenrantalaisessa NST:ssä, josta seurafuusion myötä tuli SaiPa. Turunen on kauden 2024–2025 loppuun mennessä pelannut 123 liigan runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 203 maalia ja antanut 136 maalisyöttöä, sekä 13 pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt kymmenen maalia ja saanut 11 syöttöpistettä. Syyskuussa 2023 hän antoi SaiPan maalein 14–2 voittamassa liigaottelussa Welhoja vastaan yhdeksän maalisyöttöä, mikä on liigan uusi ennätys. Kaudella 2025–2026 Turunen on pelannut vain kolme liigaottelua loukkaannuttuaan harjoituskaudella ja jouduttuaan leikkaukseen.

Turunen saavutti alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssia vuonna 2022 ja hopeaa vuonna 2024. Vuoden 2022 pronssiottelussa Sveitsiä vastaan hän teki kolme maalia ja antoi kaksi maalisyöttöä. Koko turnauksessa hän teki neljä maalia ja sai kuusi syöttöpistettä. Turunen saavutti naisten MM-kilpailuissa 2023 hopeaa. Singaporessa pelattujen MM-kilpailujen ensimmäisessä ottelussa Latviaa vastaan hän teki kolme maalia ja antoi kolme maalisyöttöä pelatessaan ykkösketjussa Oona ja Veera Kaupin kanssa. Koko turnauksessa hän teki kuusi maalia ja sai neljä syöttöpistettä.

## Lähteet
Haplochromis obesus

**Haplochromis obesus** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva harvinainen kalalaji. Laji on kotoperäinen Viktoriajärvessä, missä sitä on havaittu Keniassa ja Ugandassa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

*Haplochromis obesus* voi kasvaa 17&nbsp;cm pitkäksi.

Lajin uhanalaisuuteen vaikuttaa ennen kaikkea se, että niilinahven saalistaa tätä lajia. Myös risteytyminen muiden lajien kanssa on ongelma – veden samentumisen takia kalojen on vaikeampi tunnistaa kutupartnerin lajia ulkonäön perusteella. Kalastus vaikuttaa kantaan jonkun verran, vaikka tämä laji on lähinnä sivusaalista.

## Lähteet
Jamie Raskin

**Jamie Ben Raskin** (s. 13. joulukuuta 1962 Washington) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko, oikeustieteilijä ja tietokirjailija.

Raskin sai vuonna 1983 humanististen tieteiden kandidaatin arvon Harvard Collegesta ja väitteli vuonna 1987 oikeustieteiden tohtoriksi Harvardin yliopiston Law Schoolista. Hän työskenteli Massachusettsin osavaltion yleisen syyttäjän virastossa avustavana yleisenä syyttäjänä vuosina 1987–1989. Vuosina 1990–2017 Raskin toimi valtiosääntöoikeuden opettajana American Universityn Washington College of Law'ssa. Yhteistyössä Tom Sargentichin kanssa hän oli siellä perustamassa oppilaitoksen *Program on Law and Governmentia*. Raskin oli myös yhdessä Steve Wermielin kanssa perustamassa *Marshall-Brennan Constitutional Literacy Project* -nimistä hanketta, joka sai alkunsa American Universityn Washington College of Law'sta, mutta joka laajeni lukuisiin oikeustieteellisiin oppilaitoksiin eri puolilla Yhdysvaltoja.

## Poliittinen ura
Raskin istui Marylandin osavaltion senaatin jäsenenä kolmen kauden ajan vuosina 2007–2016. Tästä ajasta hän oli enemmistöwhip vuosina 2012–2016. 3. tammikuuta 2017 alkoi Raskinin ensimmäinen kausi Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä. Hän edustaa edustajainhuoneessa Marylandin kahdeksatta vaalipiiriä.

Raskin nimitettiin tammikuussa 2021 syyttäjistön valtuuskunnan puheenjohtajaksi toisen Donald Trumpin vastaisen virkasyytemenettelyn oikeudenkäyntiin. Hän istui myös Yhdysvaltain edustajainhuoneen erikoiskomiteassa tammikuussa 2021 tehdyn Yhdysvaltain kongressitalon valtauksen tutkimiseksi.

## Ura kirjoittajana
Raskin on julkaissut lukuisia kirjoja uransa aikana. Niihin kuuluvat:

* *Overruling Democracy: The Supreme Court vs. The American People* (2003 – nousi *[[The Washington Post]]in* bestsellerlistalle)
* *We the Students: Supreme Court Cases for and about Students* (2015)
* *Youth Justice in America* (2015, Maryam Ahranjanin ja Andrew G. Fergusonin kanssa)
* *Unthinkable: Trauma, Truth, and the Trials of American Democracy* (2021 – nousi *[[The New York Times]]in* bestsellerlistan ensimmäiselle sijalle)

Raskin toimitti aikoinaan myös lehteä *Harvard Law Review*.

## Yksityiselämä
Jamie Raskinin vaimo on aiemmin Yhdysvaltain varavaltiovarainministerinä toiminut Sarah Bloom Raskin. Hänellä on kaksi tytärtä. Hänen poikansa teki itsemurhan 25-vuotiaana vuonna 2020.

Raskin on syntyperältään juutalainen. Filosofiaansa hän on kuvannut humanismiksi.

Raskin ilmoitti joulukuussa 2022 sairastuneensa diffuusiin suurisoluiseen B-solulymfoomaan. Huhtikuussa 2023 hän kertoi saavuttaneensa remission kemoterapiaa saatuaan. Raskin asuu Marylandin Takoma Parkissa.

## Lähteet
133 (luku)

**133** (**satakolmekymmentäkolme**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 132 ja seuraa luku 134.

## Matematiikassa
* 133 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
* 133 on vajaa luku.
* 133 on kahdeksankulmioluku.
* 133 on onnellinen luku.
* 133 on onnekas luku.
* 133 on palindromi 11-järjestelmässä (11111).
* 133 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä, oktaalijärjestelmässä ja kolmijärjestelmässä (112213).
* 133 kuuluu Moranin lukuihin, erääseen Harshad-lukujen alijoukkoon, koska 133 on numeroidensa summa (7) kerrottuna alkuluvulla (19).
* 133 on Duffyn luku.
* 133 voidaan muodostaa kahden eri positiivisen kuutioluvun summana: 5^3+2^3.

## Luonnontieteissä
* Cesium-133 on cesiumin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.
* 133 Cyrene on pikkuplaneetta.

## Muissa yhteyksissä
* Seututie 133 kulkee Karkkilan ja Vihdin välillä.
* AMD Am5x86 -suorittimen kellotaajuus on 133 megahertsiä.
* Intel Pentium -suorittimesta oli saatavilla 133 megahertsin malli.
* STS-133 oli Nasan kolmanneksi viimeinen avaruussukkulalento ja Discovery-sukkulan viimeinen lento.
* Kosmos 133 oli neuvostoliittolainen avaruuslento.

## Lähteet
Dioksolaani

**Dioksolaani** ((C2H6O2) eli **1,3-dioksolaani** on heterosyklisiin asetaaleihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää esimerkiksi liuottimena.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa dioksolaani on väritöntä nestemäistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen, ja liukenee myös useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Dioksolaani hydrolysoituu happojen vaikutuksesta etyleeniglykoliksi ja formaldehydiksi. Aine muodostaa melko helposti radikaaleja ja reagoi radikaali-initiaattoreiden läsnä ollessa alkylointireaktioilla.

## Valmistus ja käyttö
Dioksolaania valmistetaan etyleeniglykolin ja formaldehydin reaktiolla. Reaktiota katalysoivat hapot, esimerkiksi p-tolueenisulfonihappo. Yhdiste tislataan veden kanssa atseotrooppisena seoksena ja erotetaan uuttamalla. Toinen tapa on etyleenioksidin ja formaldehydin reaktio.

:

Dioksolaani liuottaa hyvin vahoja, öljyjä sekä useita polymeerejä ja sitä käytetään niiden liuottimena korvaamaan kloorattuja hiilivetyjä. Yhdistettä käytetään myös liuottimena litiumioniakuissa. Lewis-happojen katalysoimana dioksolaani reagoi aldehydien kanssa muodostaen polymeerejä, esimerkiksi polyoksimetyleeniä.

## Lähteet
Mauremys

**Mauremys ** on Geoemydidae-heimoon kuuluva kilpikonnasuku. 

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut eräät sukuun kuuluvat lajit äärimmäisen uhanalaisiksi ja vuonna 2018 arvioitiin että kaksi lajia oli maailman 25 uhanalaisimman kilpikonnalajin joukossa. Niitä on pyydystetty etenkin aasialaisen lääketieteen tarpeisiin. Kannan turvaamiseksi kilpikonnia kasvatetaan  valvotuissa oloissa tarhoissa ja suojelualueilla.

## Lajeja
Suvussa on noin yhdeksän lajia.

* Mauremys annamensis (Siebenrock, 1903)
* Mauremys caspica (Gmelin, 1774)
* Mauremys japonica (Temminck & Schlegel, 1835)
* Mauremys leprosa (Schweigger, 1812)
* Mauremys mutica (Cantor, 1842)
* Mauremys nigricans (Gray, 1834)
* Mauremys reevesii (Gray, 1831)
* Mauremys rivulata (Valeciennes, 1833)
* Mauremys sinensis (Gray, 1834)

## Lähteet
Iisalmen yhteiskoulu

**Iisalmen yhteiskoulu** oli Iisalmessa vuosina 1896–1913 toiminut yksityinen oppikoulu. Koulu toimi 1896–1906 nimellä **Iisalmen reali- ja porvarikoulu** ja 1906–1913 nimellä **Iisalmen suomalainen yhteiskoulu**.

Syyskuussa 1896 perustetun koulun omisti Iisalmen kaupunki. Koulu oli aluksi viisiluokkainen ja sai luvan laajentua 8-luokkaiseksi vuonna 1903. Viisi alinta luokkaa otettiin valtion haltuun 1913. Lukioluokat jatkoivat yksityisinä jatkoluokkina valtion keskikoulun yhteydessä aina vuoteen 1927 saakka, jolloin nekin otettiin valtion haltuun. Koulu sai ylioppilastutkinto-oikeuden vuonna 1907.

Koulu aloitti toimintansa Regina Leinoselta vuokratussa talossa osoitteessa Kirkkopuistonkatu 17. Syksyllä 1897 koulu siirtyi leskirouva Hiltusen taloon Riistakatu 3:een. Koululle valmistui 1899 oma koulurakennus Pohjolankadulle. Tämä rakennus tuhoutui talvisodan aikana 17. helmikuuta 1940. 

Koulun toimintaa jatkoivat vuodesta 1914 Iisalmen keskikoulu, vuodesta 1927 lukioluokkien yhdistämisen jälkeen Iisalmen yhteislyseo, vuodesta 1949 Iisalmen lyseo, vuodesta 1970 Iisalmen yhteislyseo sekä peruskoulujärjestelmään siirtymisen jälkeen vuodesta 1974 Iisalmen peruskoulun yläaste ja Iisalmen lukio. 

## Koulun rehtorit
* 1896–1897 Tilda Mikkola
* 1897–1902 Selim Ljungberg
* 1902–1905 Santeri Lahdensuo
* 1905–1906 K. A. Kylänen
* 1906–1910 Harri Linnaniemi
* 1909–1913 Veikko O. Pakarinen 

## Kirjallisuutta
* *Katsaus koulun vaiheisiin*, Iisalmen suomalaisen yhteiskoulun vuosikertomus 1912-1913, Iisalmi 1913
* E. Jylhävaara : *Iisalmen Yhteislyseo 1896-1946*, Iisalmen lyseo, Iisalmi 1947
* *Oppia koulu kaikki, Iisalmen oppikoululaitos 100 vuotta*; toimittanut Merja Ahtiainen, Iisalmen lukion 100-vuotistoimikunta, Iisalmi 1996  

## Lähteet
Issam Asinga

**Issamade Asinga** (s. 29. joulukuuta 2004 Atlanta, Yhdysvallat) on surinamelainen pikajuoksija. Hän juoksi 100 metrillä ensimmäisenä eteläamerikkalaisena alle kymmenen sekunnin vuonna 2023. Hänen ennätysaikansa 9,89 oli myös alle 20-vuotiaiden maailmanennätys, mutta hän menetti sen käryttyään dopingista. Hänen ennätysaikansa 200 metrillä on 19,97 huhtikuulta 2023. Hän voitti São Paulossa 2023 Etelä-Amerikan mestaruuden 100 ja 200 metrillä, mutta menetti mitalit käryttyään dopingista.

Asinga syntyi Atlantassa, Yhdysvalloissa ja asui lapsuudessaan Sambiassa. Hänen surinamelainen isänsä Tommy Asinga kilpaili kolmissa olympialaisissa 800 metrin juoksussa ja sambialainen äitinsä Ngozi Mwanamwambwa kaksissa olympialaisissa muun muassa 400 metrin juoksussa.

Asinga sai toukokuussa 2024 neljän vuoden kilpailukiellon dopingkäryn takia. Hänen kilpailun ulkopuolella heinäkuussa 2023 otetusta dopingnäytteestään löytyi GW1516:n aineenvaihduntatuotteita. Pitkän kilpailukiellon lisäksi hän menetti kaksi Etelä-Amerikan mestaruuskilpailuiden kultamitaliaan ja hänen maailmanennätystään ei ratifioitu.

## Lähteet