open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heikki S. Heikkilä

**Heikki Sakari Heikkilä** (6. syyskuuta 1922 Pälkäne – 14. kesäkuuta 2007 Hämeenlinna) oli suomalainen gemmologi, insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Heikkilän vanhemmat olivat pankinjohtaja Pekka Heikkilä ja Tyyne Turva ja puolisot vuodesta 1955 Annikki Elisabeth Johansson ja vuodesta 1988 Hillevi Koivisto. Talvisotaan Heikkilä osallistui 17-vuotiaana vapaaehtoisena, jatkosodan taisteluihin hän osallistui Korpiselkä–Syväri-rintamalla. Heikkilä teki elämäntyönsä jalokivi- ja kultaseppäalalla, Westerback-, Hopeakeskus- ja Kultakeskus-yhtiöiden palveluksessa 1949–1985, joista toimitusjohtajana 1963–1982. Vuonna 1947 koneinsinööriksi valmistunut Heikkilä toimi valmistuttuaan muutaman vuoden VTT:llä, mutta siirtyi sieltä Westerback-yhtiöön, josta erotettiin 1960-luvun alussa Kultakeskus Oy tuotantoyritykseksi. Heikkilä oli molempien toimitusjohtaja. Vuonna 1971 hänestä tuli myös Hopeakeskus-yhtiön toimitusjohtaja ja 1970-luvun lopussa yksi Kultakeskuksen omistajista.

Gemmologian tutkinnon Englannissa 1960 suorittanut Heikkilä oli alalle kouluttautumisen edelläkävijöitä Suomessa. Hänelle myönnettiin kansainväliset jalokivialan tunnustukset Tully-mitali ja Rayner-palkinto. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1978. Kultakeskuksen korusuunnittelijoina käyttämistä taiteilijoista Heikkilä ystävystyi läheisesti Tapio Wirkkalan kanssa. Heikkilällä oli huomattava määrä luottamustoimia alallaan ja hänet muistetaan myös metsästys- ja kennelharrastuksistaan. Suomen Kulttuurirahaston Hämeen rahastoon Heikkilä perusti vaimonsa kanssa nimikkorahaston. Pälkäneen Mustalan taloon hän lahjoitti talonpoikaissisustuksen.

## Lähteet
Ajaniat

**Ajaniat** (*Ajania*) on asterikasveihin kuuluva kasvisuku, joka on krysanteemien lähisukulainen. Ajanioihin kuuluu 43 Aasiassa kasvavaa lajia, joita esiintyy varsinkin Aasian keskiosissa Iranista Japaniin. Tunnettu laji on Japanista kotoisin oleva, koristekasvina käytetty ajania (*Ajania pacifica*, syn. *Chrysanthemum pacificum*). Se muistuttaa kasvutavaltaan muuten krysanteemeja, mutta mykerökukinnoissa ei ole kielimäisiä laitakukkia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Ajania''
Kyokushinin Japanin mestaruuskilpailut (WKO)

**Kyokushinin Japanin mestaruuskilpailut** (*All Japan Championships*) on vuosittain WKO-liiton järjestettämä Kyokushinin mestaruuskilpailut, joka käydään loppuvuodesta joulukuussa. Sitä on järjestetty vuodesta 1996 lähtien. Se käydään avoimessa painoluokassa, johon voi myös osallistua muut Kyokushin liiton edustajat. Historian menestyneimmät ottelijat ovat olleet Kunihiro Suzuki, Norichika Tsukamoto ja Yuji Shimamoto, jotka ovat voittaneet turnauksen neljä kertaa.

## Tulokset

*Huomio: Norichika Tsukamoto voitti alun perin vuoden 2000 turnauksen, mutta hänet hylättiin kisojen jälkeen.

## Mitalitaulukko

## Menestyneimmät ottelijat

## Katso myös
*World Karate Organization
*Kyokushinin Japanin mestaruuskilpailut (IKO)

## Lähteet
Tytöt – pidetään pallo!

**Tytöt – pidetään pallo!** on Gudjón Ragnarssonin ohjaama islantilais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuva käsittelee tyttöjen koripalloa Islannissa sekä sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä.

## Lähteet
Maija Isola (elokuva)

**Maija Isola** on Leena Kilpeläisen ohjaama ja käsikirjoittama, saksalais-suomalaisena yhteistuotantona valmistunut dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuva on henkilödokumentti suomalaisesta tekstiilisuunnittelijasta ja taiteilijasta Maija Isolasta. Elokuvassa seurataan Isolan elämää päiväkirjamerkintöjen kautta sekä hänen työskentelyään Marimekon palveluksessa. *Maija Isola* saapui kaupalliseen teatterilevitykseen 4. maaliskuuta 2022.

## Arvosteluja

## Lähteet
Grigore Niculescu-Buzești

**Grigore Niculescu-Buzești** (1. elokuuta, 1908 Sarata, Romanian kuningaskunta – 12. lokakuuta, 1949 New York, Yhdysvallat) oli romanialainen poliitikko, joka toimi sodan aikaisen diktaattorin Ion Antonescun vallasta syöksemisen jälkeen maansa ulkoministerinä syksyllä 1944.

Grigore Niculescu-Buzești syntyi nykyisen Ukrainan alueella Saratassa, historiallisessa Bessarabiassa Budžakin alueella. Hän opiskeli Bukarestin yliopistossa ja valmistui vuonna 1929 sen oikeustieteellisestä tiedekunnasta. Sen jälkeen 1930-luvulla hän työskenteli Romanian ulkoministeriön palveluksessa sijoituspaikkoinaan Romanian Kansainliiton lähetystö Genevessä 1933-1935, Tukholman lähetystö 1937-1939 ja Riian lähetystö 1939-1940. Kotimaahan palattuaan hän toimi Bukarestissä ulkoministeriössä osastopäällikkönä. Lähetystöneuvos Niculescu-Buzești vieraili vuonna 1943 Helsingissä Romanian valtuuskunnan puheenjohtajan ominaisuudessa solmittaessa Suomen ja Romanian välistä kauppasopimusta.

Niculescu-Buzești toimitti roolissaan tietoja nuorelle kuningas Mikaelille ja hänen lähipiirilleen ohi vallassa olevan marsalkka Antonescun. Kuninkaan lähipiiriin kuuluivat mm. prinssi Barbu Știrbey, jonka tyttären kanssa Niculescu-Buzești oli naimisissa. Hänen lankonsa oli Romanian salaisen palvelun silloinen päällikkö. Kuningas Mikael vangitutti marsalkka Antonescun 23. elokuuta 1944, jonka jälkeen uudeksi pääministeriksi nimitettiin kenraali Constantin Sănătescu ja ulkoministeriksi Niculescu-Buzești.  Hallitus oli lyhytikäinen, sillä sen korvasi reilua kuukautta myöhemmin uusi kommunistien kasvanutta valtaa myötäilevämpi kenraali Nicolae Rădescun hallitus. Niculescu-Buzeștin ura Romanian ulkoministeriössä päättyi keväällä 1945, jolloin kommunistien tukema Petru Groza muodosti hallituksen ja erotti mm. Niculescu-Buzeștin ulkoministeriöstä, joka liittyi toukokuussa 1945 Iuliu Maniun johtaman oppositiopuolueen Kansallisen talonpoikapuolueen (PNT) jäseneksi. Opposition toiminnan vaikeutumisen vuoksi Niculescu-Buzești lähti maasta vuoden 1946 lopulla ja siirtyi maanpakolaisuuteen Sveitsiin. Kommunistien otettua vallan Romaniassa Niculescu-Buzești oli poissaolevana syytettyjen penkillä yhdessä mm. puoluejohtaja Iuliu Maniun sekä oikeudesta poissaolevien entisten ulkoministerien Grigore Gafencun ja Constantin Vișoianun kanssa marraskuussa 1947 saaden 10 vuoden vankeustuomion.

Vuoden 1947 lopussa kuningas Mikael oli pakotettu poistumaan myös maasta. Niculescu-Buzești keskusteli hänen kanssaan kansallisen komitean muodostamisesta, jossa olisi edustettuna Romanian talonpoikaispuolue, liberaalit ja sosiaalidemokraatit. Myös maanpakoon lähtenyt kenraali Nicolae Rădescu oli toiminnan johtaja.   

Leukemiaa sairastanut Niculescu-Buzești kuoli lokakuussa 1949 New Yorkissa 41-vuotiaana.

## Lähteet
Jari Hakanen

**Jari J. Hakanen** (s. 1961 Helsinki) on suomalainen sosiaalipsykologi (VTT) ja Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian dosentti, joka työskentelee Työterveyslaitoksen tutkimusprofessorina työhyvinvointiin ja työssäjaksamiseen liittyvien teemojen parissa. Hänet tunnetaan erityisesti innostavaan työhön liittyvän työn imun tutkijana ja puolestapuhujana. Hän on tutkinut myös työtä positiiviselle psykologialle tyypillisestä voimavaralähtöisestä näkökulmasta, palvelevaa johtajuutta, työn tuunaamista ja aktiivista muutoksiin sopeutumista sekä sisäistä yrittäjyyttä. Hakanen on erittäin suosittu luennoitsija työpaikoilla ja häntä on usein haastateltu joukkotiedotusvälineissä.

Hakanen opiskeli aluksi puolitoista vuotta konetekniikkaa Teknillisessä korkeakoulussa. Sitten hän opiskeli sosiaalipsykologiaa Helsingin yliopiston Valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Hän teki maisterivaiheen lopputyönsä saattohoidosta lääkäreiden, hoitajien ja potilaiden haastattelututkimuksena kolmessa sairaalassa (HYKS, kaupunginsairaala ja Terhokoti). Erinomaiseksi arvioitu gradututkimus hyväksyttiin myös lisensiaattityönä (*Kuoleman kolme näyttämöä : etogeeninen tarkastelu*, 1991). Myöhemmin, jo TTL:n tutkijana toimiessaan Hakanen valmistui valtiotieteen tohtoriksi Helsingin yliopistosta. Hänen suomenkielinen väitöskirjatutkimuksensa (2005) oli otsikoitu *Työuupumuksesta työn imuun : työhyvinvointitutkimuksen ytimessä ja reuna-alueilla*. Väitöstilaisuus oli tupaten täynnä; väitöskirjasta on otettu neljä painosta.

Hän on työskennellyt tutkimustehtävissä Työterveyslaitoksella helmikuusta 1998 lähtien. Tätä ennen hän toimi muun muassa Työväen sivistysliiton opintokeskuksen aikuiskouluttajana 1990-luvulla. Vuonna 1995 hän siirtyi 2,5 vuodeksi Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakesiin tutkijaksi. Tehtävä liittyi itsemurhien ehkäisyprojektiin. Hakanen koordinoi seitsemän osatutkimuksen aineistonkeruuta ja raportointia. Tehtävän loppuvaiheessa hän huomasi Työterveyslaitoksen työaikkailmoituksen määräaikaisen työuupumustutkija tehtävään, haki sitä ja sai paikan. Hän tutustui tässä tehtävässään hollantilaiseen työuupumustutkija Wilmar Schaufeliin, ja pääsi työskentelemään Schaufelin ja Arnold Bakkerin Hollannissa kanssa kaksi kuukautta. Tänä aikana hän perehtyi työn ilon tutkimusmenetelmiin ja kirjoitti ensimmäiset kansainväliset tutkimusartikkelinsa työn imusta. Käännöstermin työn imu () Hakanen keksi 2000-luvun alkuvuosina. Hän sai Työsuojelurahastosta rahoitusta väitöskirjatutkimukseen ja tutkimuksen valmistumisvaiheessa 2004 vaikituisen työpaikan Työterveyslaitokselta. 

## Katso myös
* Työn imu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ylen Areena: Johtaminen on palvelutehtävä (toim. Satu Kivelä, to 31.1.2019, kesto 39 min 5 s) (areena.yle.fi)
*Jari J. Hakanen Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
*Jari J. Hakanen. Finnish Institute of Occupational Health. Modern Work and Leadership, PhD  (researchgate.net)
Alley Mills

**Alley Mills** (s. 9. toukokuuta 1951 Chicago) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

Mills tunnetaan muun muassa Emmy-palkitusta komediasarjasta *[[Kesä 68]]*, jossa hän esitti perheenäiti Norma Arnoldia. Mills on näytellyt myös Stephanie Forresterin siskoa Pamela Douglasia *[[Kauniit ja rohkeat|Kauniissa ja rohkeissa]]*. Muita televisiorooleja hänellä on ollut esimerkiksi sarjoissa *[[Tohtori tuli kaupunkiin]]*, *[[Saman katon alla]]* ja *[[Sabrina, teininoita]]*.

Mills on näyttelijä Orson Beanin leski. Hänen miehensä kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 2020.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kenta Nanbara

**Kenta Nanbara** (, s. 2. toukokuuta 1998) on japanilainen potkunyrkkeilijä ja karateka. Hän saavutti Kyokushin karatessa MM-hopeaa joukkuekilpailussa ja Japanin mestaruuden. Nanbara palkittiin myös vuoden 2015 MM-kilpailun parhaana nuorena ottelijana.

## Karate
Nanbara kilpaili nuorten MM-kilpailuissa 2008, jossa hän kohtasi Tenshin Nasukawan.

Nanbara saavutti pronssia 2015 Japanin mestaruuskilpailussa superraskaansarjassa voitettuaan pronssiottelussa Ryoma Yamakawan. Heinäkuussa 2015 hän saavutti MM-kilpailujen joukkueturnauksessa hopeaa, jossa Nanbara kilpaili nuorten kumitessa. Hän oli mukana vielä marraskuussa kolmipäiväisessä MM-kilpailuissa, jossa Nanbara eteni 32 parhaan joukkoon. Hän hävisi viimeisen päivän ensimmäisellä kierroksella Jaroslav Stanislavenkolle jatkoerän jälkeen tuomariäänin. Nanbara palkittiin turnauksen parhaaksi nuoreksi ottelijaksi.

Hän sijoittui seitsemänneksi Japanin mestaruuskilpailuiden avoimessasarjassa 2017.

Nanbara saavutti hopeaa 2018 Japanin mestaruuskilpailussa superraskaansarjassa hävittyään loppuottelussa Anton Guljaeville.

### Japanin mestaruus (2022)
Kesäkuussa 2022 Nanbara oli mukana Japanin painoluokallisissa mestaruuskilpailuissa. Hän eteni raskaansarjan loppuotteluun saakka, jossa hän voitti Kanta Tokudan.

## Potkunyrkkeily (2021–)
Nanbara siirtyi potkunyrkkeilyn pariin allekirjoitettuaan sopimuksen Rise-organisaation kanssa. Hän voitti avausottelunsa heinäkuussa 2021 Isami Sanoa vastaantyrmäyksellä kolmannessa erässä. Lokakuussa Nanbara kohtasi Kwan Sakrangsitin Rise 152 -tapahtumassa. Hän voitti ottalun toisen erän lopussa vastustajansa kulmamiehen heitettyä pyyhkeen kehään luovutuksen merkiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nanbara Rise sivustolla
Invisible Demons – Tuhon merkit

**Invisible Demons – Tuhon merkit** on Rahul Jainin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuva käsittelee ympäristön tilaa ja ilmastonmuutoksen seurauksia Intian pääkaupungissa New Delhissä.

## Arvosteluja

## Lähteet
Ninhydriini

**Ninhydriini** (C9H6O4) on aromaattisiin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä ja analyyttisenä reagenssina. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa ninhydriini on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Rakenteeltaan se on 1,2,3-indaanitrionin hydraatti. Ninhydriini liukenee veteen ja alkoholeihin sekä hieman dietyylieetteriin ja kloroformiin. Ninhydriini on elektrofiili ja reagoi useiden nukleofiilien kanssa. Sen aromaattinen rengas reagoi tyypillisesti.

Monet ninhydriinin synteesit perustuivat indanonin tai 1,3-indaanidionin hapettamiseen esimerkiksi seleenidioksidilla. Yleisessä menetelmässä dimetyyli- tai dietyyliftalaatti kondensoituu voimakkasti emäksisissä oloissa Claisen-kondensaatiolla. Muodostuva tuote hydrolysoidaan hapolla, hapetetaan ja reaktio veden kanssa muodostaa ninhydriiniä.

Ninhydriini reagoi ammoniakin, amiinien, aminohappojen, peptidien ja proteiinien  kanssa vaaleanpunaiseksi yhdisteeksi. Tämän vuoksi sitä käytetään värjäysreagenssina ohutkerroskromatografiassa, aminohappojen, peptidien ja proteiinien analysointiin spektrofotometrisesti ja rikostutkinnassa sormenjälkien kehittämiseen. Orgaanisen kemian synteeseissä ninhydriiniä käytetään transaminoinneissa, aryolinneissa, kondensaatioissa ja useiden heterosyklisten yhdisteiden synteeseissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Joen toisella puolen

**Joen toisella puolen** on Antonia Kilianin ohjaama saksalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuva on henkilödokumentti 19-vuotiaasta Halasta, joka toimii poliisina Syyrian Manbijissa.

## Lähteet
Missä tiet kohtaavat

**Missä tiet kohtaavat** on Mia Halmeen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuvassa suomalainen lääkäri Anu Kantele-Häkkinen johtaa rokotetutkimusta Beninissä sijaitsevassa Grand-Popon kylässä. Kylään matkustaa suomesta 700 tutkimukseen osallistuvaa koehenkilöä.

## Lähteet
Boneshaker

**Boneshaker** on australialaisen rockyhte Airbournen viides studioalbumi. Se julkaistiin 25. lokakuuta 2019 levymerkillä Spinefarm.
## Kappaleet

## Kokoonpano
* Joel O’Keefe - Laulu, kitara
* Matthew Harrison - kitara
* Justin Street - basso
* Ryan O’Keefe - rummut

## Arvostelut
* Imperiumi: 7½/10
* Soundi: 

## Lähteet
FIFA 22

**FIFA 22** on EA Vancouverin kehittämä ja EA Sportsin julkaisema urheilupeli, ja on *[[FIFA (pelisarja)|FIFA]]*-pelisarjan 29. osa. Peli julkaistiin 1. lokakuuta 2021 PC:lle, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Xbox Onelle, Xbox Series X:lle ja Series S:lle ja Nintendo Switchille. 

Pelin kansikuvassa on ranskalainen Kylian Mbappé toista vuotta peräkkäin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset verkkosivut
Heimosotaristi

**Heimosotaristi** on Suomen Heimosoturien Liiton kunniamerkki, joka on omistettu Suomen heimon vapausaatteelle ja heimosoturien aseveljeydelle. Risti myönnettiin Viron vapaussotaan, Kuolan Lapin retkikuntiin, Vienan, Aunuksen ja Inkerin vapaustaisteluihin sekä muihin heimosotiin osallistuneille.

Heimosotaristejä jaettiin vuosina 1939–1944, ja sen on suunnitellut Suomen heimosoturien liiton johtaja, jääkärieverstiluutnantti Eero Kuussaari. Liitto päätti perustaa kunniamerkin 27. helmikuuta 1938 ja puolustusvoimissa palvelevat henkilöt saivat merkin kanto-oikeuden 7. lokakuuta 1938.

Merkin etupuolella on miekkaa kantava Karjalan karhu takanaan havunoksia ja ristikkäiset miekat. Kääntöpuolella ovat heimosotien vuosiluvut 1918–1922 sekä kuusi heraldista ruusuketta. Ruusukkeet kuvaavat heimosotien kuutta pääsuuntaa: Viroa, Inkeriä, Aunusta, Vienaa, Etelä-Kuolaa ja Petsamoa. Heimosotaristin nauhassa ovat Karjalan värit: punainen, musta ja vihreä. Risti on pronssinen.

Kunniamerkin nauhaan voidaan kiinnittää myös miekkasolki tai -solkia, joiden lukumäärä ilmaisi sen, kuinka moneen retkeen kunniamerkin saanut henkilö on osallistunut.

## Lähteet
Unge Høyre

**Unge Høyres Landsforbund** on vuonna 1922 perustettu norjalainen poliittinen nuorisojärjestö, jonka emopuolue on Høyre. Unge Høyre on jäsenmäärältään Norjan toiseksi suurin poliittinen nuorisojärjestö AUF:n jälkeen.
## Historia
Høyre-puolueelle alkoi muodostua paikallisia nuorisojärjestöjä suuriin kaupunkeihin jo 1800-luvun lopussa. Vuonna 1922 perustettiin maanlaajuinen järjestö, Unge Høyres Landsforbund, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Lorentz Vogt. Suurimmillaan se oli 1970-luvulla noin 40 000 jäsenellään.
## Politiikka
Unge Høyre kuvailee itseään liberaalikonservatiiviseksi. Se haluaa vähentää valtion puuttumista yksilöiden elämään ja puhuu mahdollisuuksien tasa-arvosta.

Järjestö on jo vuosikymmeniä kannattanut Norjan liittymistä Euroopan unioniin ja sen edeltäjiin.
## Kansainvälinen yhteistyö
Unge Høyre on jäsenenä yhteistyöjärjestöissä Pohjoismaiden konservatiivinuoret, Euroopan kansanpuolueen nuoret ja International Young Democrat Union.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Järjestön kotisivut
Signal (laskettelurinne)

**Signal** on laskettelurinne Alpe d’Huezin talviurheilukeskuksessa Huezin kunnassa Ranskassa.

Signal-rinteeseen tehdyllä kumpareikolla järjestettiin ensimmäistä kertaa joulukuussa 2021 freestylehiihdon maailmancupin kumparelaskukilpailut.

## Lähteet
*Alpe d’Huez alpedhuez.com 
*Open lifts – Alpe d’Huez alpedhuez.com 
*Ski slope map – Alpe d’Huez alpedhuez.com 
*Results – Alpe d’Huez fis-ski.com
Signal (täsmennyssivu)

**Signal** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Signal, pikaviestintäpalvelu
* Signal, laskettelurinne Alpe d’Huezissa Ranskassa
* *[[Signal (televisiosarja)|Signal]]*, eteläkorealainen televisiosarja
* *[[Signal (EP)|Signal]]*, Twice-yhtyeen EP.

## Katso myös
* Signaali
Isolampi (Äänekoski)

**Isolampi**  on Keski-Suomessa Äänekoskella Kevätlahden kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 300&nbsp;metriä pitkä, 120&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,1&nbsp;hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 54 400&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 4,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,1&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Pancratius Taorminalainen

**Pyhä Pancratius Taorminalainen** (syntynyt Antiokia, Kilikia – kuollut Taormina, Sisilia) oli piispa, marttyyri ja pyhimys. 

## Legenda
Perinteen mukaan Pancratiuksen ollessa teini-iässä hänen isänsä vei hänet Jerusalemiin halunaan nähdä Jeesus. Palattuaan Antiokiaan Pancratius ja koko hänen perheensä kääntyi. Hänestä tuli Pietari Apostolin opetuslapsi ja hän lähetti Pancratiuksen lähetystyöpiispana Sisiliaan jossa hän kuoli. Mies pelasti ihmeellä kaupunkin tuholta pakanallisen komentaja Aquilinuksen toimesta. Hänet yritettiin saada suutelemaan puista epäjumalankuvaa ja tapettiin.

## Pyhimyksenä
Pancratius on Italian Taorminan ja Canicattin suojeluspyhimys ja hänet kuvataan vanhana piispana kannattelemassa ristiä oikeassa kädessään ja evankeliumia vasemmassa. Hänen juhlapäiväänsä vietetään 3. huhtikuuta.

## Lähteet
Marikan kuolema

**Marikan kuolema** on Peter Walleniuksen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuva on henkilödokumentti saattohoidossa olevasta Marikasta. Dokumentissa seurataan hänen elämänsä viimeisiä kuukausia kuolemaan saakka.

## Lähteet
Aikamatkaaja

**Aikamatkaaja** on Anna-Karin Grönroosin ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuva on henkilödokumentti teollisesta muotoilijasta ja tulevaisuudentutkijasta Henrik Wahlforssista. Siinä haastatellaan Wahlforssin entisiä työtovereita sekä läheisiä ja se sisältää erilaisia arkistomateriaaleja, kuten valokuvia sekä kotivideoita.

## Lähteet
Puutarhakehä

**Puutarhakehä** () on kehätie, joka ympäröi Moskovan keskustaa. Kehätien pituus on 15,6 km ja leveys 60-70 m. Kehä koostuu seitsemästätoista erillisestä kadusta ja viidestätoista aukiosta. Kaistojen määrä kehätiellä vaihtelee 6 ja 10 välillä ollessaan kapeimmillaan Krimskin sillan kohdalla.

## Historia
Historiallisesti Moskovan ympärillä on ollut useita linnoituksia, joista yksi nykyisen puutarhakehän paikalla ollut maalinnoitus, joka rakennettiin Zemlyanoy Gorodin alueen suojaksi. Linnoitus rakennettiin vuosina 1591-1592 Boris Godunovin käskystä, pian sen jälkeen, kun Krimin kaanin Gazi II Girayn joukot olivat tehneet tuhoisan hyökkäyksen Moskovaan. Maavallien päälle rakennettiin 5 metriä korkea tammipuinen puolustusmuuri sekä ulkopuolelle veden täyttämä vallihauta.

Sekasorron aikana (1598-1613) linnoituksen puiset osa paloivat, joten linnoitus rakennettiin uudelleen vuosina 1630-1638.

Linnoituksen sotilaallinen merkitys väheni ja 1700-luvulla sen merkitys oli käytännössä enää olla kaupungin tulliraja. Kaupungin porttien eteen rakennettiin toreja ja niin yksityisten kuin valtionkin rakennuksia rakennettiin muurin ulkopuolelle. Linnoituksen vähäisen merkityksen vuoksi sen kunnossapitoa laiminlyötiin ja se alkoi rapistua vähitellen. Vuoden 1812 Moskovan palo tuhosi puiset rakenteet lopullisesti.

Tulipalon jälkeen kaupunki alkoi kasvaa nopeasti, jolloin kaupungin rajoja oli tarpeen laajentaa. Moskovan rakennuskomission vuonna 1816 hyväksytyn luonnoksen mukaan linnoituksen jäännökset oli määrä purkaa, vallihauta täyttää ja rakentaa tilalle leveä katu, joka on päällystetty mukulakivillä. Rakennuskomissio määritteli katujen leveyden, talojen etäisyydet toistaan sekä kiinteistön omistajien velvollisuuden rakentaa puutarhat talojen edustoille, josta myös puutarhakehä on saanut nimensä.

1900-luvulla rakentamisen vauhti kiihtyi jälleen, puutarhakehän varrelle rakennettiin monikerroksisia hallinto- ja asuinrakennuksia. Kolme kuuluisista Stalinin "seitsemästä sisaruksesta" rakennettiin puutarhakehän varrelle, muun muassa Venäjän ulkoministeriön päärakennus. Raitiovaunut alkoivat toimia puutarhakehällä 1930-luvulla. Moskova laajeni jatkuvasti ja houkutteli yhä enemmän ihmisiä ja siten myös autoja. 1960-luvulla kehätielle rakennettiin useita tunneleita, eritasoliittymiä sekä yli- ja alikulkusiltoja.

## Katso myös

* Bulevardikehä
* Kolmoskehä
* Moskovan kehätie
* Keskinen kehätie

## Lähteet
La Grande-Verrière

**La Grande-Verrière** on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 14 kilometriä Autunin kaupungista länteen.

Kunnan alueella on useita linnoja. Yksi merkittävimmistä on keskiaikainen linna *Château de Vautheau*, joka on raunioitunut. Se oli aikanaan seudun voimakkaampia linnoja.  Kunnan keskustassa oleva uusgoottilainen Saint-Martinin kirkko on valmistunut 1800-luvun loppupuolella. Se korvasi samalla paikalla olleen keskiaikaisen kirkon.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paperittomat

**Paperittomat** on Sampsa Huttusen ja Ann-Mari Leinosen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuvan aiheena on Suomessa asuvat paperittomat ihmiset.

## Lähteet
ECAM LaSalle

**ECAM LaSalle**, entinen *École catholique d'arts et métiers*, on vuonna 1900 perustettu insinöörikoulu, joka kuuluu Ranskan "Grandes écoles" -luokkiin. Se perustettiin Reimsissä ja siirrettiin Lyoniin Fourvièren kukkuloille vuonna 1946.

ECAMin opetussuunnitelmaan kuuluu tieteellisiä ja teknisiä kursseja sekä käytännön harjoittelua seuraavilla viidellä osastolla: konetekniikka, materiaalitiede, sähkö- ja elektroniikkatekniikka, automaatio, tietotekniikka ja tuotantotekniikka tai projektin toteuttaminen.

## Kuuluisia valmistuneita
* Pierre Dupasquier, ranskalainen entinen rengasvalmistaja Michelinin moottoriurheilujohtaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ECAM LaSalle kotisivut
Juan Manuel Albendea Pabón

**Juan Manuel Albendea Pabón** (8. kesäkuuta 1937 Cabra, Espanja – 2. tammikuuta 2022) oli espanjalainen poliitikko, asianajaja ja ekonomi.

Hän oli Espanjan kansanpuolueen (PP) jäsen. Hänet valittiin ensimmäisen kerran edustamaan Sevillassa vuonna Espanjan kongressissa vuonna 1996, ja valittiin uudelleen vuonna 2000, 2004 ja 2008.

Hän valmistui lakimieheksi ja osallistui liike- ja talousoikeuteen sekä yhtiöiden johtoon. Hänestä tuli rahoitusalan korkea johtaja ja Andalusian alueellisen toimeenpanevan komitean jäsen. Albendea Pabón on myös oikeustoimikunnan toinen varapuheenjohtaja ja osallistuu talous- ja kiinteistö-, julkishallinnon ja viestintäkomissioon.

Albendea Pabon oli naimisissa ja hänellä oli seitsemän lasta. Hän kuoli 2. tammikuuta 2022 84-vuotiaana.

## Lähteet
Harmaakäenkukka

**Harmaakäenkukka** (*Lychnis coronaria*) on monivuotinen kohokkikasvilaji.

## Ulkonäkö
Harmaakäenkukka kasvaa 30–90 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on koheneva, tiheään huopakarvainen ja yläosasta haarova. Tyvilehdet ovat puikeat-lusikkamaiset, 5–13 cm pitkät, tiheään huopakarvaiset. Lehtiruoti on 3–7 cm pitkä ja siipipalteinen, varsilehdet ovat sepiviä. Kukat sijaitsevat varren nivelkohdista kasvavissa kukkaperissä. Verhiö on suppilomainen ja sen liuskat pitkät, suipot. Terälehdet ovat purppuranpunaiset, ehyet tai lanttopäiset. Hedelmänä on verhiön sisään jäävä kota, 13–17 mm. Siemen on musta, tylppänystyinen ja halkaisijaltaan yhden millimetrin. Kasvi kukkii heinä-elokuussa.

## Levinneisyys
Harmaakäenkukka kasvaa alkuperäisenä Etelä-Euroopassa ja Länsi-Aasiassa. Pohjoismaissa laji on koristekasvi sekä harvinainen satunnaistulokas tai viljelyjäänne, jota on tavattu pientareilla, sorakuopissa ja joutomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Harmaakäenkukka – ''Silene coronaria''
* Kasviatlas 2023: Harmaakäenkukka (''Silene coronaria'') Suomessa.
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Lychnis coronaria'' – harmaakäenkukka
Akantulikukka

**Akantulikukka** eli **italiantulikukka** (*Verbascum densiflorum*) on kaksivuotinen tulikukkalaji. Se kasvaa 30–120 senttimetriä korkeaksi. Kasvin lehtiruusukkeesta kasvaa toisena vuonna pysty ja jäykkä varsi, jonka alaosa on runsaslehtinen ja yläosassa tähkämäinen kukinto. Lehdet ovat soikeat ja kellertäväkarvaiset. Kukinto on usein haarovampi kuin ukontulikukalla. Akantulikukan kukat ovat keltaisia, 3,5–5,5 cm leveitä ja hedelmänä on kota.

Akantulikukka voi muistuttaa suuresti ukon- tai rohtotulikukkaa. Niihin verrattuna lajilla kukkien keskimääräinen leveys on suurempi ja on erotettavissa myös joistain kukan yksityiskohdista tai lehtien johteisuudesta. Akantulikukka esiintyy alkuperäisenä Euroopassa. Pohjoismaissa se on eteläinen ja harvinainen, laji esiintyy yleisimpänä Ruotsin Öölannissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Akantulikukka (''Verbascum densiflorum'') Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Akantulikukka – ''Verbascum densiflorum''
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Verbascum densiflorum'' – akantulikukka
Lighthouse Christian Center

**Lighthouse Christian Center** (lyh. **LCC**) on vuonna 2002 perustettu helsinkiläinen helluntaiseurakunta. Yhteisö on afrikkalaisperäinen seurakunta joka toimii yhteistyössä Suomen Helluntaikirkon kanssa. Alun perin seurakunta toimi rekisteröitynä yhdistyksenä ja järjestäytyi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi vuonna 2016. Seurakunnan toimintaan kuuluvat viikoittaiset jumalanpalvelukset, Raamatun opetus, rukouskokoukset ja pyhäkoulut. Lisäksi seurakunta järjestää evankeliointitilaisuuksia kesäisin.

Seurakunta järjestää sunnuntaitilaisuutensa Helsingin metodistikirkon tiloissa, Punavuoressa osoitteessa Punavuorenkatu 2B. Seurakunta toimii englanniksi ja tekee monikulttuurista työtä.

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan verkkosivusto
Ami Rinta-Valkama

**Ami Rinta-Valkama** (s. 1997) on suomalainen juristi ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Rinta-Valkama toimi puolueen nuorisojärjestön puheenjohtajana vuosina 2022–2023. Vuosina 2020–2021 hän oli yhdistyksen ensimmäinen varapuheenjohtaja. Lisäksi hän on toiminut puolueen ja nuorisojärjestön piirijärjestöjen ja paikallisosastojen hallituksissa.

## Lähteet
Ruskokirkiruoho

**Ruskokirkiruoho** (*Gymnadenia nigra*, syn. *Nigritella nigra*) on yleensä kirkiruohoihin luokiteltu kämmekkäkasvilaji. Se on 10–20 senttimetriä korkeaksi kasvava monivuotinen yksivartinen ruoho. Lehdet kasvavat varren tyvellä tai monilehtisellä varrella. Tyvilehdet ovat kapeat ja suipot. Kukintona on palleromainen, tiheä tähkä. Kukat ovat yhden senttimetrin leveitä, tumman punaruskeita ja vaniljantuoksuisia. Kukan huuli on ehyt, suippo ja pysty, kannus on hyvin lyhyt ja pyöreähkö.

Pohjoismaissa ruskokirkiruoho esiintyy hyvin harvinaisena ja on taantunut. Se kasvaa Keski-Ruotsissa ja -Norjassa niityillä, rehevissä koivikoissa, laitumilla, letoilla ja tunturiniityillä. Laji on kalkinsuosija.

## Lähteet
Roussillon-en-Morvan

**Roussillon-en-Morvan** on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 18 kilometriä Autunin kaupungista luoteeseen.

Kunnan alueella on runsaasti Autunin porvariston 1800-luvulla rakennuttamia loma-asuntoja. Kunnan läpi virtaavan Canchejoen laakso on luokiteltu kansalliseksi biologiseksi suojelualueeksi. Se muodostaa poikkeuksellisen luonnonympäristön, jonka metsä koostuu suurilehtisistä lehmuksista, vuorivaahteroista, vuorijalavoista, koivuista ja luonnontammista.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Boina

**Boina** oli kuningaskunta Madagaskarin länsirannikolla 1700-luvulta 1800-luvun puoliväliin.

Boinan perusti Adriamandisoarivo, joka oli siirtynyt Menaben kuningaskunnan vallanperimysriidan päätteeksi kannattajineen pohjoiseen. Hänen kuollessaan sakalavat olivat valloittaneet rannikkoalueen Menaben rajalta Mahajambajoelle saakka. Boina ajautui kaaokseen kuningatar Ravahinyn kuoltua vuonna 1808. Hänen kaksitoista poikaansa sotivat vallasta, ja valtakunta käytännössä hajosi pieniin osiin. Merina hyödynsi Boinan hajaannusta ja valloitti koko alueen vuoteen 1850 menneessä.

## Lähteet
La Petite-Verrière

**La Petite-Verrière** on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 16 kilometriä Autunin kaupungista luoteeseen.

Kunnan keskustassa oleva kirkko on saanut nykyisen ulkoasunsa 1800-luvulla. Samalla paikalla on ollut kirkko jo 1100-luvulla. Kirkon kappeli on 1400-luvulta. 

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yhdenvertaisuuslaki (2015)

**Yhdenvertaisuuslaki** on Suomessa toteutettu Euroopan unionin rasismi- ja työsyrjintädirektiivi, jonka tarkoituksena on edistää ja turvata kansalaisten yhdenvertaisten palvelujen toteutumista sekä tehostaa syrjinnän kohteeksi joutuneen oikeussuojaa. 

Lain mukaan viranomaisten, koulu­tuksen järjestäjien ja työnantajien täytyy "arvioida ja edistää yhdenvertaisuutta omassa toiminnassaan". Arvioinnissa otetaan huomioon ihmisten alkuperä, ikä, vammaisuus, seksuaalinen suuntautuminen, uskonto ja muut erotteluperusteet, jotka on kielletty yhdenvertaisuus­laissa. Lailla halutaan taata kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet käyt­tää eri viranomaisten palveluita, kouluttautua ja ede­tä työuralla.

## Historia
Lain ensimmäinen versio tuli voimaan 20. tammikuuta 2004 ja korvautui uudella versiolla yhdenvertaisuuslaista 1. tammikuuta 2015. Viranomaisten velvollisuus oli kaikessa toiminnassaan noudattaa yhdenvertaisuutta ja tarvittaessa poistaa yhdenvertaisuuden esteet. Laki kielsi sekä välittömän että välillisen syrjinnän ja syrjintään yllyttämisen. Syrjintä iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella oli kielletty. Lain mukaan viranomaiset laativat työministeriön ohjeiden mukaisen yhdenvertaisuussuunnitelman. 

Jos työpaikalla on säännöllisesti vähintään 30 työntekijää, työpaikan on tehtävä yhdenvertaisuussuunnitelma. Sille ei määritelty tiettyä mallia, mutta suunnitelman tulee olla todennettavissa ja tarkastettavissa.

## Valvonta
Työpaikoilla noudatettavaa yhdenvertaisuutta valvoo Suomessa työsuojeluviranomainen. Esimerkiksi vuonna 2018 se teki noin 1250 tarkastusta, joilla valvottiin yhdenvertaisuutta ja syrjinnän kieltoa. Näistä tapauksista noin kolmessasadassa kävi ilmi, että työnantajat olivat laiminlyöneet yhdenvertaisuuslakia.

## Katso myös
* Syrjintälautakunta
* Tasa-arvolaki
* Tasa-arvovaltuutettu
* Vähemmistövaltuutettu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oppaita yhdenvertaisuussuunnitteluun
Lapinlahden Linnut (täsmennyssivu)

**Lapinlahden Linnut** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Lapinlahden Linnut, suomalainen huumorimusiikkiyhtye
**[[Lapinlahden Linnut (albumi)|Lapinlahden Linnut]]*, vuonna 1985 julkaistu Lapinlahden Lintujen esikoisalbumi
**[[Lapinlahden Linnut (vuoden 1995 televisiosarja)|Lapinlahden Linnut]]*, vuonna 1995 valmistunut sketsisarja
**[[Lapinlahden Linnut (vuoden 2003 kirja)|Lapinlahden Linnut]]*, Jukka Lyytisen kirjoittama tietokirja vuodelta 2003
**[[Lapinlahden Linnut (sarjakuva)|Lapinlahden Linnut]]*, Pertti Jarlan sarjakuva-albumi vuodelta 2011
**[[Lapinlahden Linnut (vuoden 2023 kirja)|Lapinlahden Linnut. Miksei asioista puhuta]]*, Timo Rossin kirjoittama tietokirja vuodelta 2023

## Muuta
**[[Lapinlahden Linnut Show]]*, vuonna 1993 televisiossa esitetty Lapinlahden Lintujen sketsisarja
Keswick-liike

**Keswick-liike** eli **keswickiläisyys** on vuonna 1875 Englannin Keswickissä alkanut protestanttinen liike, joka oli englantilainen vastine amerikkalaiselle pyhitysliikkeelle. Keswick-liikkeellä oli yhteyksiä moniin maihin, joissa ryhdyttiin järjestämään vastaavia kokoontumisia. Suomeen suunniteltiin keswickiläistä kokoontumista 1900-luvun alkupuolella. Kokousten pitämistä suositteli Aleksi Lehtonen, jonka mukaan liike edisti kristittyjen yhteyttä ja pyhitystä. Hanke kariutui kuitenkin vuonna 1913 vapaakirkollisten jäädessä sivuun.

## Oppi
Keswick-liikkeen painotus pyhityksestä erosi amerikkalisesta käsityksestä. Englantilaisen mukaan koko pyhitys oli todellisuudessa kaste Pyhässä Hengessä ja se saatiin voimavaraksi hengellistä työtä varten.

Keswickiläiseen korostukseen kuului, että normaaliin kristilliseen elämään kuuluu Hengen täyteys. Keswickiläisyyden mukaan Hengen täyteys on uskon teko joka on samanaikainen, mutta erillinen uudestisyntymisen kanssa. Vuosisadan loppua kohde henkikaste ymmärrettiin enemmän voimaannuttamisena kristillistä palvelusta varten. Tätä opetusta piti yllä erityisesti R. A. Torrey. Keswickiläiset myös pehmensivät perinteistä wesleyläistä kieltä synnistä.

## Historia
Vuonna 1874 Oxfordissa pidettiin *Union Meeting for the Promotion of Scriptural Holiness*-niminen kokous. Kokouksessa puhuivat mm. Charles Finney, Asa Mahan, W. E. Boardman, Hanna Whitall Smith, Robert Pearsall Smith ja Charles Cullis. Vuonna 1875 samalla nimellä pidettiin kokous Brightonissa, johon osallistui 8000 ihmistä. Nämä liikkeet sulautuivat yhteen liikkeeksi, joka piti vuotuisia kokouksia Keswickissä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Walesin herätys

**Walesin herätys** oli vuosina 1904–1905 Walesissa vaikuttanut protestanttinen herätys, jonka johtaja oli kaivostyöläinen Evan Roberts. Walesin herätyksen juuret ovat Keswick-liikkeessä, jonka kokoontumisia pidettiin Llandrindod Wellsissä kesällä 1903. Kokoontumisten seurauksena kuuden saarnaajan ryhmä kokoontui yhteen kuukausittain, minkä seurauksena syttyi herätys.

Walesin herätys levisi Walesin kirkkoihin ja kappeleihin. Herätyksen merkittävänä ominaisuutena on pidetty spontaaniutta ja "vapautta Hengessä". Saarnaajat antoivat herätykselle innokkaasti tukeansa ja uusien jäsenten määrä pelkästään Walesissa nousi jopa 70&nbsp;000:een. Herätys alkoi kirkoissa, joihin myös kääntyneet jäivät. Walesin herätys synnytti kiinnostusta mm. Thomas Ball Barrattissa, joka kirjoitti herätyksestä *Byposten*-lehdessä. Walesin herätys vaikutti myös Los Angelesin rukousherätykseen ja sen myös Azusa-kadun herätykseen. Pastori Joseph Smale toimi linkkinä Walesin herätyksen ja Los Angelesin välillä ja piti 19-viikkoisen rukouskampanjan kirkossaan. Rukousaiheena oli samanlainen Pyhän Hengen vuodatus, jota oli koettu Walesissa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Latinopop

**Latinopop** on populaarimusiikin tyylilaji, joka yhdistää latinalaisen Amerikan tyylilajeja Yhdysvaltalaisiin tuotantotapoihin ja muihin tyylilajeihin. Tyylilajista tuli suosituin latinomusiikin tyylilaji Yhdysvalloissa 1980- ja 1990-lukujen aikana.

Monet tyylilajin artistit ovat laulaneet espanjaksi, mutta 1990-luvulla englanniksi laulaminen yleistyi, jonka myötä Selena debytoi listojen ensimmäisellä sijalla vuonna 1995. Kaupallinen menestys kasvoi räjähdysmäisesti vuonna 1999 Ricky Martinin ja Jennifer Lopezin myötä.

## Lähteet
Lämmitysuuni

Suomalaiset puulla toimivat **lämmitysuunit** toimivat pääsääntöisesti vastavirtaperiaatteella. 

Vastavirtauuni kehitettiin Ruotsin valtakunnassa 1700-luvulla arkkitehti Carl Johan Cronstedtin ja insinöörikenraali Fabian Wreden yhteistyönä. Tavoitteena oli tehostaa kylmien ja vetoisten kasarmien lämmitystä.

Vastavirtauunin toimintaperiaatteena on johtaa tulipesässä syntyvät kuumat palokaasut uuniin kylkiin muurattuja poskikanavia pitkin takaisin alas ja vasta sitten varsinaista savukanavaa pitkin ylös savupiippuun. Tämä tehostaa merkittävästi lämmön talteenottoa.

Pönttöuuniksi nimetty vastavirtauuni oli hyvin yleinen lämmityslaite vielä 1950-luvun Suomessa.

## Lähteet
Kevätlampi

**Kevätlampi** on Keski-Suomessa Äänekoskella Kevätlahden lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 440&nbsp;metriä pitkä, 260&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,4&nbsp;hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 331&nbsp;300&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,1&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 11,6&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,6&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Aarne Koskinen

**Aarne Koskinen** -nimisiä henkilöitä ovat olleet:

* Aarne Koskinen, suomalainen liikemies ja matkakirjailija
* Aarne Koskinen (1915–1995), suomalainen kommunistipoliitikko ja SKDL:n kansanedustaja
* Aarne Antti Koskinen (1915–1982), suomalainen etnologian professori.
Jouhtjärvi (Äänekoski)

**Jouhtjärvi** on Keski-Suomessa Äänekoskella Laajarannan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 670&nbsp;metriä pitkä, 460&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 18,6&nbsp;hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,15 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00115&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyydeksi on saatu on 6,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 20,5&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,1&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Äänejärvi

**Äänejärvi** on Keski-Suomessa Äänekoskella sen keskustaajamassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 840&nbsp;metriä pitkä, 490&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 23&nbsp;hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Se sijaitsee Keiteleen ja Kuhnamon välisessä lasku-uomassa, joka muodostuu Häränvirrasta, Äänejärvestä ja entisestä Äänekoskesta. Koskeen on rakennettu vesivoimalaitos, jolla säännöstellään Keiteleen vedenpintaa. Sen rantaviivan pituus on 2,1&nbsp;kilometriä.

## Hydrologiaa
Vesi virtaa Keiteleeltä Kuhnamoon Häränvirran kautta Metsä Board Oyj:n vesivoimalaitoksen läpi, jossa järvien vedenpintojen välinen pudotus on 7,8&nbsp;metriä. Voimalaitos on säädellyt veden juoksutusta vuodesta 1933. Tässä on käytettävissä Keiteleen virtaamia vuosilta 1991–2010 ja 2011–2014. Ensimmäisellä mittausjaksolla on Keiteleen keskivirtaama ollut 47,9&nbsp;m³/s&nbsp;(MQ), keskiylivirtaama 85,4&nbsp;m³/s&nbsp;(MHQ), ylivirtaama 112&nbsp;m³/s&nbsp;(HQ). Keskialivirtaama on ollut 22,1&nbsp;m³/s&nbsp;(MNQ) ja alivirtaama 3,2&nbsp;m³/s&nbsp;(NQ). Vastaavat luvut ovat toisella mittausjaksolla olleet: keskivirtaama 64&nbsp;m³/s&nbsp;(MQ), keskiylivirtaama 97&nbsp;m³/s&nbsp;(MHQ), ylivirtaama 126&nbsp;m³/s&nbsp;(HQ), keskialivirtaama 33&nbsp;m³/s&nbsp;(MNQ) ja alivirtaama 19&nbsp;m³/s&nbsp;(NQ).

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,5&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Pudasjärvi (Äänekoski)

**Pudasjärvi** on Keski-Suomessa Äänekoskella Kevätlahden lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 4,8&nbsp;kilometriä pitkä, 520&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 85&nbsp;hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,55 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 12,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 12,6&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Pudasjärven valuma-alueeseen (14.412) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,2&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Hiekkalanlampi

**Hiekkalanlampi** Keski-Suomessa Äänekoskella Järvenpään lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 630&nbsp;metriä pitkä, 390&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 15,4&nbsp;hehtaaria. Sillä on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 344&nbsp;600&nbsp;kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 2,2&nbsp;metriä. Sen suurin syvyys on 6,8&nbsp;metriä. Rantaviivan pituus on 1,8&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Pudasjärven valuma-alueeseen (14.412) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,6&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Pieni Särkilampi (Äänekoski)

**Pieni Särkilampi** on Keski-Suomessa Äänekoskella Kevätlahden lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 190&nbsp;metriä pitkä, 110&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuudeksi on saatu 19&nbsp;200&nbsp;kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi saatiin 1,5&nbsp;metriä. Lammen suurin syvyys on 3,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Pudasjärven valuma-alueeseen (14.412) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Ahvenlampi (Äänekoski, Liimattala)

**Ahvenlampi** on Keski-Suomessa Äänekoskella Liimattalan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 380&nbsp;metriä pitkä, 170&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,8&nbsp;hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 120&nbsp;800&nbsp;kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 2,5&nbsp;metriä. Suurin syvyys on 4,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 950&nbsp;metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lampeen tulee muutama metsä- ja pelto-oja ja sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta. Laskuoja kääntyy pian kohti kaakkoa ja yhtyy Isojokeen aivan sen alajuoksulla. Lammen vedenpinnan korkeus on 116&nbsp;metriä mpy., joten laskuojan pudotukseksi kertyy 16,5 metriä.

## Lähteet
Rajajärvi (Äänekoski)

**Rajajärvi** tai **Rajalampi** on Keski-Suomessa Äänekoskella Liimattalan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 630&nbsp;metriä pitkä, 220&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,2&nbsp;hehtaaria. Sillä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 70&nbsp;700&nbsp;kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 1,4&nbsp;metriä. Suurin syvyys on 4,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,6&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Salmijärvet (Saarijärvi)

**Salmijärvet** on Keski-Suomessa Saarijärvellä Hirvaanmäen kylän lähellä sijaitsevat kolme järveä tai lampea.

## Maantietoa
Suurin järvi on 230&nbsp;metriä pitkä, 110&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuudeksi on saatu 44&nbsp;100&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 10,0&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,9&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Kangasjärvi (Saarijärvi, Hirvaanmäki)

**Kangasjärvi** on Keski-Suomessa Saarijärvellä Hirvaanmäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,6&nbsp;kilometriä pitkä, 880&nbsp;metriä leveä ja sen pinta-ala on 73&nbsp;hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,70 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00270&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,7&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 10,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,0&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,3&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Katri Luomaniemi

**Katri Luomaniemi** (s. 11. syyskuuta 1984 Kokemäki) on suomalainen entinen salibandyn pääsarjapelaaja ja nykyinen valmentaja. Hän on kotoisin Kokemäeltä ja hänen kasvattajaseuransa on Kokemäen Pallo. Hän pelasi urallaan pääsarjassa SBS Rupu:ssa ja Classicissa. Hän voitti urallaan viisi Suomen mestaruutta ja kaksi hopeaa sekä pelasi Suomen naisten maajoukkueessa 83 maaottelua saavuttaen kolme hopeamitalia. Hänet aateloitiin Salibandyliiton pelaajalegendaksi joulukuussa 2021. Hän pelaa edelleen SBS Rupun Suomisarjajoukkueessa.

Hän on pelannut urallaan myös pesäpalloa ykkösdivisioonatasolla. 

## Lähteet