open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kosti Ranta

**Esa Kosti Ranta** (23. marraskuuta 1918 Peräseinäjoki – 22. maaliskuuta 2003 Turku) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen vuonna 1969.

Rannan vanhemmat olivat Juho Kustaa Ranta (entinen Glad) ja Fanny Johanna Grönlund ja puoliso vuodesta 1942 Maissi Lemmikki Mäkiö. Ranta tuli ylioppilaaksi 1927 Jyväskylän  lyseosta ja valmistui metsänhoitajaksi 1942 Helsingin yliopistosta. Hän oli ensin Metsähallituksen hiilitoimiston metsänhoitaja ja apulaisjohtaja 1942–1946, Valtion polttoainetoimiston palveluksessa 1946–1949, Aavasaksan puutavara Oy:n toimitusjohtaja 1950, Oulu Oy:n metsänhoitaja 1950, Valtion polttoainetoimiston Länsi-Suomen tarkastuspiirin ylimetsänhoitaja 1950–59, sitten hetken Vapon apulaisjohtaja ja toimitusjohtaja 1960–1981. 

Ranta vaikutti muun muassa Turveteollisuusliitossa vuodesta 1970 ja Pienpuualan toimikunnan puheenjohtajana 1960–1964. 

## Lähteet
Wake up Frankie

**Wake up Frankie** on suomalainen metalliyhtye, joka käyttää musiikistaan termiä ”thrashrock". 

Wake up Frankien perustivat vuonna 2017 kitaristit Otto Halli ja Vesku Pääkkönen. Bändi täydentyi alkuvuodesta 2018 laulaja Kasperi Meriläisestä, basisti Dimitris Kavvadaksesta ja rumpali Joni Huovilasta. Bändi julkaisi tänä aikana thrashmetal-tyylisen omakustanne-kasetin "#djentisdead". 
Wake up Frankie voitti Tuska-torstai-kilpailun 2019. Tässä vaiheessa yhtyeen alkuperäinen rumpali Joni Huovila jätti bändin ja tilalle tuli Jari Rantanen. 

Vuonna 2020 Wake up Frankie julkaisi omakustanne-EP:n "Green is the New Black". 
Keväällä 2022 yhtye solmi levytyssopimuksen Ranka Kustannuksen kanssa ja 8. syyskuuta 2023 julkaistiin Wake up Frankien debyyttialbumi ”Thrashrockin’ Beats”. Joonas Parkkosen ja Rami Nykäsen tuottama levy sisältää groove/alternative-metallin, hard rockin, sekä 1990- ja 2000-luvun alun nu metalin sekoitusta. 

Keväällä 2023 Jari Rantanen jätti yhtyeen ja Veikka Larusta tuli yhtyeen uusi rumpali. Syksyllä 2023 Wake up Frankie ja Fullsteam Agency solmivat Suomen kattavan keikkamyyntisopimuksen.

## Diskografia
* #djentiesdead - demo 2017
* Homebrew Statement - EP 2018
* Green is the New Black - EP 2020
* Shotgun Prophecy - video single, 2021
* Thrashrockin' Beats (LP, releses 8.9.2023

## Lähteet
# https://kaaoszine.fi/suomen-lupaavimpiin-metallitulokkaisiin-lukeutuva-wake-up-frankie-ranka-kustannuksen-rosteriin/
# https://kaaoszine.fi/tuska-torstain-voittanut-wake-up-frankie-julkaisi-uutta-musiikkia-kuuntele-uusi-kappale-2-a-m-state-of-mind/
# https://www.soundi.fi/tarkkailuluokka/tarkkailuluokka-wake-up-frankie-kun-se-ottaa-vallan-niin-homma-lahtee-kasista/
Antti Arvid Räsänen

**Antti Arvid Räsänen** (1. helmikuuta 1892 Puolanka – 21. joulukuuta 1968) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja maanviljelijä, joka sai metsäneuvoksen arvonimen vuonna 1938.

Räsänen tuli ylioppilaaksi 1911 Oulun suomalaisesta klassillisesta lyseosta ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1914 Helsingin yliopistosta. Hän oli Metsähallituksen ylimääräinen metsäkonduktööri 1914, opiskeli 1914–1916 yliopistossa agronomisia aineita, ja oli sitten Paltamon ja Hyrynsalmen hoitoaluiden avustava ja v.t aluemetsänhoitaja Iin ja Oulujärven tarkastuspiireissä. Vuonna 1919 Räsänen tuli Etelä-Kemijärven hoitoalueen aluemetsänhoitajaksi, vuonna 1921 Peräpohjolan piiritarkastajaksi Rovaniemelle, vuonna 1925 Savonlinnan hoitoalueen aluemetsänhoitajaksi ja vuonna 1929 Peräpohjolan piirikunnan piirikuntapäälliköksi Rovaniemelle. Hän erosi virasta sairauden vuoksi 1944 ja toimi sitten maanviljelijänä Pyhäjärven Vaskijärvellä. 

Räsänen oli 1917 perustamassa Hyrynsalmelle suojeluskuntaa ja sisällissodassa hän oli vapaaehtoisena Kajaanin sissirykmentissä. Hän oli myöhemmin Rovaniemen suojeluskunnan esikunnan jäsen ja 1930–1932 kuului Pohjolan piirin suojeluskuntien piiriesikuntaan. Räsänen kuului 1930–1933 Rovaniemen kauppalan hallitukseen ja kauppalan valtuustoon vuodesta 1931, toimien myös vuosia valtuuston puheenjohtajana. Hän vaikutti muun muassa Kemijoen ja Tornionjoen uittoyhdistyksien johtokunnassa ja oli kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaana 1939.
 
## Lähteet
Yrjö Pöyhönen (metsäneuvos)

**Yrjö Emanuel Pöyhönen** (14. elokuuta 1885 Pielisjärvi – 1. joulukuuta 1973 Rovaniemi) oli suomalainen metsänhoitaja ja Metsähallituksen virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen vuonna 1950.

Pöyhösen vanhemmat olivat rovasti Juho (Johan) Pöyhönen ja Alexandra Eleonora (Nora) Pöyhönen (o.s. Europaeus). Yrjö Pöyhönen tuli ylioppilaaksi 1907 ja valmistui metsänhoitajaksi 1913 Helsingin yliopistosta. Hän toimi avustajana useissa hoitoalueissa Pohjois-Suomessa 1913–1916 ja v.t. aluemetsänhoitajana Iin, Ylitornion, Turtolan ja Kolarin hoitoalueissa 1916–1919. Hänet nimitettiin 1919 Ylikittilän hoitoalueen aluemetsänhoitajaksi. Ylikittilän ja Alakittilän hoitoalueiden yhdistyttyä 1923 hänestä tuli Kittilän hoitoalueen aluemetsänhoitaja. Vuonna 1945 hänestä tuli Ylitornion hoitoalueen aluemetsänhoitaja ja 1946 Peräpohjolan piirikunnan piiritarkastaja ja sittemmin piiripäällikkö. Hän jäi eläkkeelle virasta 1952, ja toimi sitten Imatran Voiman palveluksessa Rovaniemellä.

## Lähteet
Jaakko Sointu

**Jaakko Arvid Sointu** (24. helmikuuta 1912 Vesilahti – 31. elokuuta 1978 Tampere) oli suomalainen metsänhoitaja, opettaja ja Metsähallituksen virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen vuonna 1972.

Sointu tuli ylioppilaaksi 1933 ja valmistui metsänhoitajaksi 1938 Helsingin yliopistosta. Hän toimi Metsähallituksen Tuomarniemen hoitoalueen harjoitusmetsänhoitajana 1938–1939, opettajana Tuomarniemen metsäkoulussa 1939, Tuomarniemen ylimääräisenä metsänhoitajana 1939–1944, Rovaniemen metsäkoulun opettajana 1944–1947, metsäkoulun metsänhoitajana 1947–1953, metsäkoulun v.t. johtajana ja johtajana 1953–1962. Metsähallituksen Peräpohjolan piirikunnan päällikkönä Sointu toimi 1962–1975 eläkkeelle jäämiseen asti. Sointu vaikutti muun muassa Rovaniemen maalaiskunnan kunnanvaltuutettuna 1954–1956 ja Lapin metsänhoitolautakunnan tilintarkastajana 1953–1958.

## Lähteet
CANDLE-oireyhtymä

**CANDLE-oireyhtymä** on harvinainen krooninen autoinflammatorinen ihosairaus. Sen nimi tulee sanojen ** lyhenteestä. Sairaus on autosomissa peittyvästi periytyvä. 

CANDLE-oireyhtymä ilmenee jo ensimmäisten elinkuukausien aikana. Siihen liittyy tiettyjä yleisiä oireita, mutta tarkempi oirekuva on yksilöllisesti vaihteleva. CANDLE-oireyhtymästä kärsivät lapset ovat usein kuumeilevia ja heillä esiintyy ohimeneviä pyöreitä, punoittavia ihottumaläiskiä, joiden parantumisen jälkeen iholle kuitenkin jää violetteja jälkiä. CANDLE-oireyhtymään liittyvät kasvonpiirteet, joille ominaisia ovat paksut huulet sekä silmäluomien turvonneisuus ja violetinpunaisuus. CANDLE-oireyhtymä aiheuttaa peruuttamattoman ja etenevän rasvakudoksen häiriön, joka alkaa yleensä ilmetä myöhäisessä varhaislapsuudessa varsinkin pään ja käsien lipodystrofiana. Tämän yhteydessä pituuskasvu usein hidastuu. CANDLE-oireyhtymä johtaa myös lihasten surkastumiseen, nivelkipuihin ja nivelten jäykistymiseen. Lapsuudessa voi ilmetä hepatomegaliaa, aikuisiällä sydämen laajentumaa ja rytmihäiriöitä. Harvemmin CANDLE-oireyhtymän yhteydessä ilmenee silmän konjunktiviitti ja nodulaarinen episkleriitti, korvan ja nenän rustotulehdus sekä ei-märkivä aivokalvontulehdus. Osalla lapsista voi olla epämuodostumia luustossa.

CANDLE-oireyhtymä vaatii säännöllistä seurantaa. Parantavaa hoitoa ei ole. Toimiva lääkehoito on puutteellista, mutta jotkin oireet voivat olla lievitettävissä suuriannoksisilla kortikosteroideilla. CANDLE-oireyhtymä voi lyhentää elinajanodotetta etenkin mahdollisen useiden elinten samanaikaisen tulehduksen kautta.

## Lähteet
Kippin laite

**Kippin laite** tai Kippin aparaatti on laboratorioväline, jota käytetään valmistettaessa kaasuja kiinteän aineen ja hapon reaktiolla. Laitteen kehitti alankomaalainen Petrus Jacobus Kipp vuonna 1844, ja se on nimetty hänen mukaansa. Ensimmäisen Kippin laitteen valmisti saksalainen lasinpuhaltaja Heinrich Geissler.

Kippin laite koostuu pallomaista suppiloa muistuttavasta yläkappaleesta ja alakappaleesta. Alakappale koostuu pohjan nestesäiliöstä, joka on kapean kaulan kautta yhteydessä ylempään pallomaiseen osaan. Pallomaisessa osassa on hanalla suljettava kaasunpoistoputki. Kippin laitteen yläkappaleen putki ulottuu alakappaleen pohjalle. Sen kautta laitteeseen lisätään happoliuosta, joka nousee hydrostaattisen paineen vaikutuksesta alakappaleen pallomaiseen osaan. Alakappaleen pallomaiseen osaan on lisätty kiinteää hapon kanssa reagoivaa ainetta, joka voi olla esimerkiksi sinkkiä tai rautasulfidia. Reaktiossa muodostuu kaasua, joka voidaan poistaa kaasunpoistoputkesta. Jos kaasunpoistoputki suljetaan, kasvaa paine alakappaleen pallomaisesessa osassa. Kasvanut paine työntää happoliuoksen takaisin yläkappaleeseen ja reaktio lakkaa. Reaktio alkaa uudestaan, kun kaasunpoistoputki avataan. Kippin laitetta on käytetty muun muassa vedyn, divetysulfidin, hiilidioksidin ja eteenin valmistamiseen.

## Lähteet
Marshallin oireyhtymä

**Marshallin oireyhtymä** on COL11A1-geenin mutaatiosta kromosomissa 1 johtuva oireyhtymä. Se aiheuttaa kasvojen ja luuston rakennepoikkeavuuksia, näön ja kuulon ongelmia sekä lapsen hidastunutta pituuskasvua.

Marshallin oireyhtymään liittyvät sille ominaiset kasvonpiirteet, joihin kuuluvat esimerkiksi vajaakehittyneet nenän luut ja otsaontelo, ylöspäin kääntyneet sieraimet sekä toisistaan etäiset ja korostuneet silmät. Monesti on todettu myös suulakihalkio ja joskus hampaiden poikkeavuuksia. Marshallin oireyhtymässä voi esiintyä sisäänpäin karsastusta, kaihia, synnynnäistä glaukoomaa, verkkokalvon irtaumaa ja likinäköisyyttä. Usein Marshallin oireyhtymään liittyvä kuulon heikkeneminen on alkuperältään sensorineuraalista ja johtaa lievästä kuulonalenemasta täyteen kuurouteen vaihteleviin ongelmiin. Hidas pituuskasvu puolestaan johtuu nikamien ja kasvulevyjen dysplasioista. Oireyhtymän yhteydessä on ilmennyt varhaista nivelrikkoa. Oireyhtymästä kärsivän ihmisen hikoilu voi olla poikkeuksellisen vähäistä.

Marshallin oireyhtymä periytyy vallitsevasti autosomissa tai johtuu satunnaisesta de novo -mutaatiosta. Esiintyvyyden on arvioitu olevan vähemmän kuin 1/1&nbsp;000&nbsp;000. Erotusdiagnostiikassa saatetaan huomioida Wagnerin tauti ja tyypin 2 Sticklerin oireyhtymä. Marshallin oireyhtymän hoito on oireenmukaista. Vaikka parantavaa hoitoa ei ole, on elinajanodote arvioitu miltei normaaliksi, vaikkakin arvio perustuu suppeaan aineistoon. Marshallin oireyhtymän kuvasi ensimmäisenä Don Marshall vuonna 1958.

## Lähteet
Sonja Saarikoski

**Sonja Saarikoski** (s. 1989) on suomalainen toimittaja, musiikkikriitikko ja tietokirjailija. Hän on työskennellyt ''Uusi Juttu'' -verkkojulkaisun toimituspäällikkönä joulukuusta 2024 lähtien tehden muun muassa *[[Kerma (puheohjelma)|Kerma]]*-ohjelmaa. Aiemmin hän työskenteli *[[Long Play (verkkojulkaisu)|Long Playssa]]* ja *[[Image (lehti)|Imagessa]]* toimituspäällikkönä.

Saarikoski on myös kirjoittanut artikkeleja *[[Ylioppilaslehti|Ylioppilaslehteen]]* ja *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehteen]]* sekä konserttiarvosteluja *[[Helsingin Sanomat|Helsingiin Sanomiin]]*. Hän on lisäksi esiintynyt useita kertoja panelistina Yleisradion kulttuuriaiheisessa keskusteluohjelmassa *Jälkinäytös*.

Syksyllä 2023 ilmestyi Saarikosken tietokirja *Naisvangit – Rikollisuuden kehä maailman onnellisimmassa maassa* (Siltala).

Ennen toimittajauraansa Saarikoski opiskeli Sibelius-Akatemian nuorisokoulussa. Saarikoski kirjoitti vuonna 2020 Image-lehteen artikkelin, joka käsitteli Sibelius-Akatemiassa tapahtunutta opiskelijoihin kohdistunutta nöyryyttämistä ja seksuaalista häirintää.

## Palkinnot
Otavan kirjasäätiö myönsi Saarikoskelle nuoren aikakauslehtitoimittajan palkinnon vuonna 2017. Hän on ollut myös ehdokkaana Suuren Journalistipalkinnon saajaksi vuoden journalistin kategoriassa vuosina 2017 ja 2019. Saarikosken tietokirja *Naisvangit* oli ehdolla tietokirjallisuuden Finlandian saajaksi. Kirja voitti vuoden 2023 Kanava-palkinnon.

## Yksityiselämä
Saarikosken puoliso on näyttelijä Janne Reinikainen.

## Lähteet
Nicolaides–Baraitserin oireyhtymä

**Nicolaides–Baraitserin oireyhtymä** on sikiöaikaisen kehityksen häiriöstä johtuva geneettinen oireyhtymä, joka aiheuttaa moninaisen, yksilöllisesti vaihtelevan taudinkuvan.

Nicolaides–Baraitserin oireyhtymästä kärsivillä esiintyy lyhytkasvuisuutta, joka mahdollisesti ilmenee jo sikiöaikana. Oireistolle ominaisiin kasvonpiirteisiin kuuluvat muodoltaan poikkeava, kolmiota muistuttava pää ja paksusieraiminen, korostunut nenä. Ylähuuli voi olla ohut ja alahuuli paksu. Suurimmalla osalla sairastuneista on havaittu myös mikrokefalia. Nicolaides–Baraitserin oireyhtymään liittyy karvoituksen vähäisyys (hypotrikoosi), joka voi ilmetä jo lapsuusiässä hiusten vähäisyytenä. Aikuisiällä hiuksia ei enää juuri ole, ja oireyhtymälle tyypillisillä kasvonpiirteillä on taipumus entisestään korostua iän karttuessa. Hampaiden poikkeavuuksiin voivat kuulua erityisen suuret hammasvälit ja monien hampaiden puuttuminen (hypodontia). Sormissa ja varpaissa on usein todettu poikkeuksellinen lyhyys, ja sormissa nivelet ovat voineet olla korostuneet. Oireyhtymän yhteydessä esiintyy syömisvaikeuksia, jotka voivat johtua muun muassa hypotoniasta, refluksitaudista ja nielemisvaikeuksista, mutta joilla on taipumus helpottua iän myötä. Monilla Nicolaides–Baraitserin oireyhtymästä kärsivillä on todettu ekseema, noin kolmasosalla heistä skolioosi ja vertailuväestöä useammilla napa- sekä nivustyriä. Pojista enemmistöllä on ollut piilokiveksisyys ja tytöillä on todettu rintarauhasten vajaakehittyneisyyttä. Epilepsiaa esiintyy oireyhtymässä yleisesti (useimmiten jo kahden vuoden ikään mennessä) samoin kuin kehitysvammaisuutta, joka on joissain tapauksista lievä, kolmanneksella keskivaikea ja miltei puolilla vaikea. Sekä motorinen että erityisesti kielellinen kehitys jäävät tavallista heikommiksi. Kolmannes lapsista ei opi puhumaan, ja hankittukin puhetaito voi iän myötä taantua. Lisäksi Nicolaides–Baraitserin oireyhtymän yhteydessä saattaa esiintyä kuuroutumista, näön ongelmia ja sydämen poikkeava rakenne.

Noin 80 %:lla potilaista Nicolaides–Baraitserin oireyhtymän aiheuttava mutaatio on ollut paikannettavissa geeniin SMARCA2 kromosomissa 9. Lääketieteellisen kirjallisuuden perusteella Nicolaides–Baraitserin oireyhtymä näyttäisi johtuvan lähinnä satunnaisiin *de novo* -mutaatioihin, mutta oireisto voi myös periytyä autosomin kautta vallitsevasti. Esiintvyyden on arvioitu olevan vähemmän kuin yksi miljoonaa henkilöä kohden. Oireyhtymän hoito on oireenmukaista. Elinajanodotteesta ei ole tarkkaa tietoa oireyhtymän harvinaisuuden johdosta. Ennustetta voi määrittää yksilöllisesti vaihteleva oirekuva. Ainakin epilepsian vaikeusasteen ja kohtausten alkamisiän on katsottu siihen vaikuttavan. Nicolaides–Baraitserin oireyhtymän kuvasivat ensimmäisinä Paola Nicolaides ja Michael Baraitser vuonna 1993, mutta itsenäiseksi oireyhtymäksi se tunnistettiin virallisesti vasta vuonna 2003. Vuoteen 2022 mennessä kirjallisuudessa oli kuvattu noin 140 tapausta. Mahdollisia Nicolaides–Baraitserin oireyhtymän erotusdiagnooseja ovat Coffin–Sirisin oireyhtymä, Williamsin oireyhtymä ja Cornelia de Lange -oireyhtymä.

## Lähteet
Jaakko Vekka

**Jaakko Vekka** (4. toukokuuta 1903 Hämeenlinna – 7. joulukuuta 1981 Hämeenlinna) oli suomalainen liikennöitsijä, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen vuonna 1973.

Vekka harjoitti nuorena kuorma-ajuriliikettä isänsä hevosilla, kävi autokoulun 1924 ja alkoi harjoittaa liikennöintiä kuorma-autoilla 1927. Vuonna 1931 hän aloitti Hämeenlinna-Aulanko-linjan liikennöinnin. Vuonna 1943 hän perusti Veljekset Vekka Liikenne Oy:n veljiensä kanssa ja toimi yrityksen toimitusjohtajana vuoteen 1977. Yrityksellä oli 1960-luvun alussa 25 linja-autoa ja sata työntekijää. Vekka vaikutti muun muassa Linja-autoliiton Hämeenlinnan osaston puheenjohtajana vuosikymmeniä, Linja-autoliiton liittoneuvostossa sekä hallituksen varajäsenenä. Hänellä oli myös luottamustehtäviä vakuutusyhtiö Aarni-Liikenteessä ja Hämeenlinnan Suomalaisessa Säästöpankissa.

## Lähteet
Lego The Hobbit

**Lego The Hobbit** on Traveller's Talesin kehittämä ja Warner Bros. Interactive Entertainmentin sekä Feral Interactivein julkaisema toimintaseikkailupeli, joka on julkaistu vuonna .

Peli on Lego-teemainen ja seuraa *[[Hobitti (elokuvatrilogia)|Hobitti]]*-elokuvatrilogian kahden ensimmäisen elokuvan juonta. Pelin äänet on pääosin otettu elokuvista. Sille huhuttiin tulevan elokuvatrilogian kolmanteen osaan, *[[Hobitti – Viiden armeijan taistelu|Viiden armeijan taistelu]]*, perustuva lisäosa ladattava sisältönä, mutta Warner Bros. Interactive Entertainment ilmoitti maaliskuussa 2015, että trilogian kolmanteen elokuvaan perustuvaa lisäosaa ei kehitetä.

## Vastaanotto
Pelin PlayStation 4 -versiosta arvostelun kirjoittanut Tero Lehtiniemi kuvailee sitä ”tutuksi ja turvalliseksi Lego-toiminnaksi kauniisti toteutettuna”. Se seuraa *[[Lego The Lord of the Rings]]* -pelin jalanjälkiä, mikä Lehtiniemen mukaan näkyy negatiivisessa mielessä pelillisten elementtien kierrättämisenä ja vanhojen rakennuspalikoiden käyttämisenä silloin, kun kyseinen paikka on aiemmassa pelissä. Hän pitää kenttiä sinänsä hyvin rakennettuina.

## Katso myös
* Lego The Lord of the Rings

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Do & Co

**Do & Co AG** on itävaltalainen ruokapalveluyhtiö. Se tarjoaa catering-palveluita ilmailualalle ja tapahtumiin sekä ravintola- ja hotellipalveluita. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Wienissä, Itävallassa. Sen palveluksessa oli maaliskuussa 2023 noin 12&nbsp;300 työntekijää. Do & Con ensimmäinen ravintola avattiin Wieniin vuonna 1981 ja ilmailun catering-toiminnan se aloitti vuonna 1987. Se listautui Wienin pörssiin vuonna 1998.

## Toiminta

Do & Con toiminta jakautuu kolmeen alueeseen: ilmailualan catering-palvelut, tapahtumacatering sekä hotellit, lounget ja ravintolat.

Ilmailualan catering tuottaa noin 75 prosenttia yhtiön liikevaihdosta. Do & Colla on 32 keittiötä 12 maassa kolmella mantereella, ja sen asiakkaina on yli 60 lentoyhtiötä. Vuonna 2016 se oli maailman viidenneksi suurin ilmailun catering-palveluiden tuottaja viiden prosentin markkinaosuudellaan. Se omistaa yhdessä Turkish Airlinesin kanssa vuonna 2006 perustetun Turkish Do & Co -tytäryhtiön, joka valmistaa lentokoneruokaa yhdeksällä lentoasemalla Turkissa.

Tapahtumacatering vastaa noin 15 prosentista Do & Con liikevaihdosta. Yhtiö tuottaa VIP-palveluita esimerkiksi Formula 1 -kilpailuissa, jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa, ATP:n tennisturnauksissa sekä erilaisissa talviurheilutapahtumissa ja festivaaleilla. Loput noin kymmenen prosenttia liikevaihdosta tulee hotelli-, lounge- ja ravintolatoiminnasta. Do & Colla on hotelleja ja ravintoloita muun muassa Münchenissä, ja se vastaa Wienin lentoasemalla useiden ravintoloiden, kahviloiden ja ravintoloiden toiminnasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Do & Con kotisivut
Karl Seip

**Karl Seip** (5. huhtikuuta 1850 Kristiania – 16. syyskuuta 1909 Lillehammer) oli norjalainen pappi, opettaja ja poliitikko. Hän toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä vuosina 1908–1909.

Seip oli kielitieteilijä Didrik Arup Seipin setä ja poliitikko Helge Seipin isosetä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Seip

**Seip** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Didrik Arup Seip (1884–1963), norjalainen kielitieteilijä
* Helge Seip (1919–2004), norjalainen poliitikko
* Karl Seip (1850–1909), norjalainen pappi ja poliitikko.
Møre-Nytt

**Møre-Nytt** on norjalainen vuonna 1935 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Ørsta. Lehti kuuluu Polaris Media -konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Ham-sur-Meuse

**Ham-sur-Meuse** on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Maas-joen varrella, noin 55 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista pohjoiseen.

Kunnan keskustassa oleva Saint-Lambertin kirkko on peräisin 1700-luvulta. Kirkon alttaritauluna oleva triptyykki kuvaa kärsimystä, ristiinnaulitsemista ja ylösnousemusta. Se on luokiteltu historialliseksi monumentiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taas kaipaan pieneen talliin

**”Taas kaipaan pieneen talliin”** on alkuaan tanskalainen jouluvirsi (*Mit hjerte altid vanker i Jesu føderum*.) Virren tekstin on kirjoittanut tanskalainen virsirunoilija, Riben hiippakunnan piispa Hans Adolph Brorson.

Hans Brorson toimi pappina Tønderin kaupungissa vuosina 1729–1737. Siellä hän julkaisi vihkonsa *Nogle Jule-Psalmer*, jossa oli kymmenen laulua, niiden joukossa *Mitt hjerte alltid vanker* sekä lasten jouluvirtenä tunnettu *Her kommer Jesus dine små,* (Suomen ev. lut. kirkon virsikirja virsi 32 /Ruotsin kirkon virsikirja virsi 713 ”Me lapset pienet riennämme”.)

Virsi julkaistiin vuonna 1738 ”*Troens rare Klenodie*” -kokoelmassa, ja siinä oli 11 säkeistöä. Virsi ilmestyi norjaksi Magnus Landstadin *Kirke-Salmebog* ehdotuksessa 1861 (Mitt hjerte alltid vanker**)** .Ruotsiksi se on käännetty 1848. Tanskan kirkon virsikirjassa virrellä on kaksi sävelmää, säveltäjä Carl Nielsenin 1914 kirjoittama sävelmä ja Strassburgissa 1539 julkaistu sävelmä. Virressä on 9 säkeistöä.

Virsi voidaan sisltönsä puolesta jakaa kolmeen jaksoon, ensimmäinen jakso, säkeistöt 1 ja 2 kertovat laulajan kaipauksesta päästä seimen äärelle. Säkeistöissä 3-7 ihastellaan joulun ihmettä, miksi Jumala antoi Poikansa syntyä vaatimattomaan talliin. 7 ja 8 säkeistö ovat laulajan vastaus joulun ihmeeseen. Säkeistöjen kielikuvat muistuttavat jossain määrin Laulujen Laulun kukka- ja morsiusmystiikan ajatuksia.

Muissa pohjoismaissa virsi tunnetaan ennen muuta norjalais-ruotsalaisella kansansävelmällä, joka on merkitty muistiin Länsi-Göötanmaalla.

Norjan kirkon virsikirjassa virsi on kahdeksansäkeistöinen numerolla 38. Norjankielisten tekstien lisäksi kveenin kielellä (Se pieni pimmee talli sydämelle rakas oon.)

Ruotsissa virsi on muutamissa vapaitten suuntien vanhemmissa laulukirjoissa, mutta se ei ole Ruotsin kirkon virsikirjassa..Tunnetuin ruotsinkielinen teksti alkaa sanoin: ”Till Betlehem mitt hjärta”.

Virrestä on ainakin kaksi suomennosta. Hengellinen laulukirja -kokoelmassa se on viisisäkeistöinen ”Luo Beetlehemin seimen”, numero 35. Pekka Kivekäs on tehnyt virrestä uuden kahdeksansäkeistöisen suomennoksen 2004 ”Taas kaipaan pieneen talliin”. Kivekkään käännös oli vuoden 2022 Suomen lähetysseuran julkaisemassa Kauneimmat Joululaulut -vihkossa.

## Lähteet
Aerolíneas Argentinasin lento 386

**Aerolíneas Argentinasin lento 386** oli Aerolíneas Argentinasin reittilento Buenos Airesista Liman kautta Los Angelesiin. Lennon matkustajille tarjoiltiin 14. helmikuuta 1992 koleran saastuttamaa ruokaa, mikä johti 173 koneessa olleen sairastumiseen ja yhden kuolemaan.

## Tapahtumat
Lennon 386 reitti kulki Buenos Airesista Liman kautta Los Angelesiin. Onnettomuuspäivänä 14. helmikuuta 1992 lennolla käytettiin Boeing 747-287B -lentokonetta, jonka kyydissä matkan viimeisellä osuudella oli 336 matkustajaa ja 20 miehistön jäsentä.

Välilaskulla Limassa koneeseen kuormattiin koleran saastuttamaa lentokoneruokaa. Perussa oli vuosina 1991–1992 meneillään koleraepidemia. Lennon laskeuduttua Los Angelesiin viidellä matkustajista oli koleran oireita. Seuraavien päivien aikana sairastuneiden määrä nousi 50:een. Lopulta 4. maaliskuuta mennessä positiivisen koleranäytteen oli antanut 172 matkustajaa ja yksi miehistön jäsen. Yksi matkustaja, 70-vuotias Anibal Cufre, kuoli koleratartunnan seurauksena.

## Seuraukset
Los Angelesin piirikunnan terveysviranomaisten tutkimusten perusteella kolera oli todennäköisesti peräisin saastuneista katkaravuista. Tapaus johti diplomaattiseen selkkaukseen Perun ja Argentiinan välillä. Argentiinan viranomaiset syyttivät tapahtuneesta Perua, kun taas Perun viranomaiset väittivät koleran olleen lähtöisin Buenos Airesista lennolle nousseesta matkustajasta. Perun presidentti Alberto Fujimori syytti Argentiinaa maansa mustamaalaamisesta. Argentiina lopetti tapauksen jälkeen lennot Limaan, ja Peru puolestaan kielsi Aerolíneas Argentinasin koneita tulemasta ilmatilaansa.

Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO määritti Aerolíneas Argentinasin olleen vastuussa tapahtumasta, sillä lentoyhtiö kantaa lopullisen vastuun matkustajiensa turvallisuudesta riippumatta siitä, onko palvelut ulkoistettu alihankkijoille. ICAO, Maailman terveysjärjestö WHO ja Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO loivat vuonna 1995 standardit koleran ja muiden tartuntatautien tartuntariskin hallinnalle ilma- ja vesiliikenteessä.

## Lähteet
Landrichamps

**Landrichamps** on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 65 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista pohjoiseen ja rajoittuu Belgian rajaan.

Landrichamps on pieni metsän siimeksessä oleva kylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rancennes

**Rancennes** on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Maas-joen varrella, noin 60 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista pohjoiseen.

Kylän keskellä on Saint-Légerin kirkko. Sen ensimmäiset perustukset ovat peräisin 1000-luvulta, ja nykyiseen asuunsa se kunnostettiin 1600-luvulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lauren Hutton

**Mary Laurence Hutton** (s. 17. marraskuuta 1943 Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat) eli **Lauren Hutton** on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Wolf–Hirschhornin oireyhtymä

**Wolf–Hirschhornin oireyhtymä** on harvinainen synnynnäinen oireyhtymä, joka aiheuttaa kehitysvamman ja rakennepoikkeavuuksia. Se johtuu vaihtelevan suuruisesta deleetiosta kromosomin 4 lyhyessä haarassa.

Wolf–Hirschhornin oireyhtymän yhteydessä esiintyviin tyypillisiin kasvonpiirteisiin kuuluvat pitkä, korkea nenänselkä, silmien toisistaan etäinen sijainti, pieni leuka ja mikrokefalisuus. Oireyhtymä aiheuttaa myös lyhytkasvuisuuden, joka on alkanut jo sikiökaudella. Täsmällinen oirekuva vaihtelee yksilöllisesti. Noin 80 %:ssa tapauksista esiintyy keskushermoston ja noin 30–50 %:ssa tapauksista virtsateiden poikkeavuuksia. Noin puolet potilaista syntyy sydänvikaisina. Alle puolilla potilaista on kuulonalenema, joka johtuu sisä- ja keskikorvan poikkeavuuksista. Kehitysvammaisuus on Wolf–Hirschhornin oireyhtymässä yleensä vaikeaa, mutta voi toisinaan ilmetä lievänä. Kielellinen ja motorinen kehitys viivästyvät siten, että kaikki eivät opi puhumaan lauseilla tai kävelemään. Lähes kaikilla potilailla on varhain alkava epilepsia, joka joissain tapauksissa korjautuu iän myötä. Muita Wolf–Hirschhornin oireyhtymään mahdollisesti liittyviä piirteitä ovat lihasten pienikokoisuus, matala lihasjäntevyys, huuli- ja suulakihalkio, kolobooma, luuston poikkeavuudet ja lisääntynyt infektioalttius.

Kaikkein vaikeimmissa tapauksissa Wolf–Hirschhornin oireyhtymä johtaa kohtukuolemaan tai kuolemiseen pian syntymän jälkeen. Useimmat Wolf–Hirschhornin oireyhtymästä kärsivät kuitenkin elävät vähintään keski-ikäisiksi. Vaikutus elinajanodotteeseen riippuu yksilöllisistä oireista. Parannuskeinoa oireyhtymään ei ole vaan hoito määrittyy oireiden pohjalta. Ilmaantuvuus on vastasyntyneillä noin 1 / 50&nbsp;000.

## Lähteet
Sanremon ralli 1987

**Sanremon ralli 1987** (viralliselta nimeltään *29. Rallye Sanremo 1987*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1987. Kilpailu järjestettiin 12. &ndash; 15. lokakuuta 1987. Kilpailu oli kauden toiseksi viimeinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli .

Osakilpailun voitti Miki Biasion, joka kilpailun jälkeen johti kuljettajien MM-sarjaa 14 pisteellä ennen toisen sijan jakanutta Juha Kankkusta ja Markku Alénia. Kankkunen ei ollut mukana Sanremon kilpailussa ja Alén keskeytti.

## Tulokset

## Lähteet
Minimaalisen tietoisuuden tila

**Minimaalisen tietoisuuden tila** on tietoisuuden tason häiriötila, jossa ihmisellä on todettavissa hyvin vähäisiä tietoisuuden merkkejä. Näin se eroaa koomasta ja vegetatiivisesta tilasta, joissa merkkejä tietoisuudesta ei ilmene.

Minimaalisen tietoisuuden tilassa oleva osoittaa käytöksellään jonkinasteista tietoisuutta itsestään tai ympäristöstään. Minimaalisen tietoisuuden tilassa ihminen saattaa esimerkiksi ajoittain liikuttaa sormea käskettäessä. Yksinkertaisten käskyjen noudattamisen lisäksi merkkejä minimaalisesta tietoisuudesta voivat olla ymmärrettävien sanojen käyttö, elein tai sanoin osoitetut myöntävät tai kieltävät vastaukset (paikkansapitävyydestään riippumatta) ja tarkoituksenmukainen reagointi ympäristön ärsykkeisiin. Jotta minimaalisen tietoisuuden tila voidaan todeta, on tietoisuutta osoittavan toiminnan oltava toistettavissa tai riittävän pitkäkestoista erottuakseen refleksistä. 

Minimaalista tietoisuuden tilaa on saattanut edeltää kooma tai vegetatiivinen tila. Minimaalinen tietoisuuden tila voi tällöin olla vaihe toipumisessa, mutta se voi myös jäädä pysyväksi. Useimmiten minimaalisen tietoisuuden tilaa ei kuitenkaan todeta pysyväksi, ellei se ole kestänyt monia kuukausia ilman merkkejä tilan kohentumisesta. Pysyvä minimaalisen tietoisuuden tila vastaa ennusteeltaan yleensä vegetatiivista tilaa. Mitä pidempään tila jatkuu, sitä vähäisemmiksi muotoutuvat toipumisen mahdollisuudet.

## Lähteet
Aivokurkiaisen puuttuminen

**Aivokurkiaisen puuttuminen** on aivojen rakennepoikkeama, jossa aivojen vasemman ja oikean puoliskon toisiinsa yhdistävä aivokurkiainen puuttuu osittain tai kokonaan. Joskus kyse on yksittäisestä kehityshäiriöstä; muissa tapauksissa aivojen poikkeavuuksia voi esiintyä laajemmin. Aivokurkiaisen puuttuminen kuuluu myös monien laajojen oireyhtymien piirteisiin. Noin joka toisella henkilöllä aivokurkiaisen puuttumisen taustalla onkin jokin tunnettu oireyhtymä. Jos syy ei selviä, taustalla voi olla tuntemattomaksi jäänyt perimän muutos tai poikkeavuus voi liittyä sikiöaikaisiin ympäristötekijöihin.

Aivokurkiainen voi jäädä puuttumaan keskushermoston kehittyessä varhaisen raskauden aikana. Varhaisina oireina voivat ilmetä vauvan imemisongelmat. Viiveitä voi ilmetä istumisen, kävelyn tai puhumisen ja sitten lukemisen oppimisessa. Joskus oireet jäävät niin lieviksi, että aivokurkiaisen puuttuminen jää pitkäksi aikaa havaitsematta. Kuitenkin noin 60 %:ssa tapauksista aivokurkiaisen puuttumisen yhteydessä ilmenee kehitysvamma ja joskus lievempiä oppimisvaikeuksia. Epilepsia on noin joka neljännellä henkilöllä, jolta aivokurkiainen puuttuu. Aivokurkiaisen puuttumiseen voi liittyä tarkkaavaisuuden häiriö, mutta harvoin käytöshäiriö.

Helpoiten aivokurkiaisen puuttuminen on todettavissa aivojen magneettikuvauksella. Aivokurkiaisen puuttuminen on yksi yleisimmistä aivojen rakennepoikkeamista. Esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on usein arvioitu 1/4&nbsp;000. Kehitysvammaisista lapsista noin 2–6 %:lta puuttuu aivokurkiainen. Aivokurkiaisen puuttumisen oireisiin voidaan vaikuttaa monin keinoin. Poikkeaman ennusteeseen vaikuttavat sen laajuus ja syyt. Muita poikkeavuuksia, joita joskus esiintyy aivokurkiaisen puuttumisen yhteydessä, ovat muiden muassa hydrokefalus, Arnold–Chiarin epämuodostuma, Dandy–Walkerin epämuodostuma, skitsenkefalia, holoprosenkefalia ja sikiöaikainen hermosolujen vaelluksen häiriö.

## Oireyhtymiä
Oireyhtymiin, joiden piirteisiin kuuluu aivokurkiaisen puuttuminen, lukeutuvat seuraavat:

* Aicardin oireyhtymä
* Akrokallosaalinen oireyhtymä
* Coffin–Sirisin oireyhtymä
* Edwardsin oireyhtymä
* FG-oireyhtymä
* Joubertin oireyhtymä
* Lujan–Frynsin oireyhtymä
* Menkesin tauti
* Miller–Diekerin oireyhtymä
* Mowat–Wilsonin oireyhtymä
* Orofasiodigitaalinen oireyhtymä, tyyppi I
* Pataun oireyhtymä
* Rubinstein–Taybin oireyhtymä
* Seckelin oireyhtymä
* Shapiron oireyhtymä
* Walker–Warburgin oireyhtymä

## Lähteet
Skippergata

**Skippergata** on Oslon ydinkeskustassa ruutukaava-alueella sijaitseva katu, joka ulottuu Grev Wedels plassilta Storgatalle.

## Kuvia

Skippergata 3 Oslo.jpg|Skippergata 3: vuonna 1837 valmistuneessa empiretalossa toimi Grei Kafé -niminen kahvila vuoteen 2016, eli 179 vuoden ajan. Henrik Wergelandin kerrotaan tavanneen täällä ensi kertaa vaimonsa Amalie Sofie Bekkevoldin.
Skippergata 5.jpg|Skippergata 5: Hotel Bastion (Julius Foseid, 1897)
Skippergata 18A, Oslo (2022).jpg|Skippergata 18: Hiorthgården, joka on peräisin 1700-luvun alkupuolelta ja on ainoa ydinkeskustan eli Kvadraturenin säilynyt yksikerroksinen rakennus.
Skippergata 19 Oslo.jpg|Skippergata 19: Hotellirakennus (Ivar Cock, 1898)
Skippergata 22 Oslo.jpg|Skippergata 24: Pressens hus. Vuonna 1888 tuontiyritysten varastokäyttöön rakennettu talo on nykyisin useiden journalismin parissa toimivien yritysten ja järjestöjen keskittymä. Siellä toimii muun muassa uustistoimisto Norsk Telegrambyrå.
Skippergata 33 - 2010-07-05 at 14-54-32.jpg|Skippergata 33: Costa Rican suurlähetystö.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Hobbit (vuoden 2003 videopeli)

**The Hobbit** on Vivendi Universal Gamesin ja Sierra Entertainmentin vuonna 2003 julkaisema toimintaseikkailupeli. Sen kehitti yhdysvaltalainen Inevitable Entertainment.

*The Hobbit* perustuu J. R. R. Tolkienin romaaniin *[[Hobitti eli sinne ja takaisin]]*. Pelaajan tavoitteena on Bilbo Reppulina saada takaisin Smaugin ryöstämä aarre kääpiöiden ja Gandalfin kanssa.

*The Hobbit* sai keskinkertaisen vastaanoton. Arvosteluja yhteen kokoavista palveluista Metacritic antaa keskiarvoksi 61/100 ja MobyGames keskiarvoksi 6,4/10.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Linus Sebastian

**Linus Gabriel Sebastian** (s. 20. elokuuta 1986 Vancouver, Kanada) on kanadalainen tubettaja, joka käsittelee teknologiaa Youtubessa Linus Tech Tips -kanavalla sekä sen monilla sisarkanavilla. 

## Elämä
Linus Gabriel Sebastian syntyi 20. elokuuta 1986 Vancouverissa, Kanadassa ja hän kasvoi Maple Ridgessä. Hänellä todettiin lapsena tarkkaavaisuushäiriö ADHD Hänen vanhempansa olivat maanviljeliöitä. Sebastian meni naimisiin 20. toukokuuta 2011 Yvonne Hon kanssa ja heillä on kolme lasta. 

Sebastian työskenteli aiemmin lakkautetussa kanadalaisessa tietokonekaupassa NCIX:ssä. Yritys pyysi häntä isännöimään teknologiakanavaansa, joka luotiin auttamaan tuotteiden esittelyssä. Sebastianin apuna oli tuntematon kameramies ja editoija. Hän työskenteli rajallisilla resursseilla, kuvaten videoita kameralla, joka oli lainattu yrityksen toimitusjohtajan pojalta. Kanavan alkuvuosien korkeiden kustannusten ja alhaisten katsojamäärien vuoksi Sebastiana kehotettiin luomaan Linus Tech Tips -kanava halvemmaksi NCIX-kanavaksi, jotta tuotantoarvot olisivat alhaisemmat vaikuttamatta NCIX-brändiin. Hän kuvaili TigerDirectiä ja Neweggia kilpailijoiksi. Linus Tech Tips luotiin 24. marraskuuta 2008. Lopulta hän jätti NCIX:n perustaakseen Linus Media Groupin (LMG) yrityksen johtamista koskevan kiistan seurauksena. Hän neuvotteli sopimuksen, jossa hän voisi pitää Linus Tech Tipsin LMG:n omaisuutena niin kauan kuin hän allekirjoittaa kilpailukieltolausekkeen.

Vuonna 2014 haastattelussa Tech.co-teknologian startup-sivustolle Sebastian sanoi, että hänen suosikki YouTube-käyttäjänsä olivat TotalBiscuit, Marques Brownlee ja Austin Evans. Syyskuussa 2021 Sebastian paljasti lähes 225 000 dollarin henkilökohtaisen sijoituksen Framework Computeriin, modulaaristen kannettavien tietokoneiden valmistajaan. 18. toukokuuta 2023 Sebastian ilmoitti jättävänsä Linus Media Groupin toimitusjohtajan tehtävät ja siirtyvänsä luovaan rooliin Chief Vision Officer 1.7.2023 alkaen. Sebastianin kanavalla oli 15,9 miljoonaa tilaajaa ja yli 8,1 miljardia katselukertaa lokakuussa 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Youtube

## Aiheesta muualla
Ringnes

**Ringnes AS** on Norjan suurin panimo. Se perustettiin vuonna 1876, ja vuodesta 2004 se on kuulunut tanskalaiseen Carlsberg-konserniin. Ringnesin tehtaat sijaitsevat Nittedalissa, Trondheimissa, Larvikissa ja Imsdalenissa. Ringnes-nimi tulee perustajaveljeksiltä Amund ja Ellef Ringnesiltä.


Ringnes historiske bryggeri.jpg|Ringnesin entinen panimorakennus Oslossa.
Ringnes beers.jpg|Erilaisia Ringnesin valmistamia oluita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtiön verkkosivut
Erkki Glad

**Erkki Glad** (s. 8. maaliskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Gladin teatteriura alkoi vuonna 1960 ja hän jäi eläkkeelle vuonna 2006, jolloin hän juhlisti 40-vuotistaiteilijajuhlaansa Kokkolan kaupunginteatterissa. Hän on näytellyt useissa teattereissa, mukaan lukien Operettiteatteri, Vaasan teatteri, Savonlinnan kaupunginteatteri (1967–), Riihimäen teatteri, Porin kesäteatteri, Lahden kesäteatteri, Seinäjoen kaupunginteatteri (vuosina 1973-1983) ja Kokkolan kaupunginteatteri (vuosina 1983–2006). Erkki Glad on erikoistunut musiikkiteatteriin ja on opiskellut laulua, mukaan lukien Ture Aran johdolla, ja hänen lauluäänensä on baritoni.

Hän avioitui näyttelijä Mirja Turkkila-Gladin kanssa vuonna 1974. 

## Filmografia

* Jäinen saari (1964)
* Matti ja Mathilda (1975, TV-elokuva, ohjaus: Ilkka Vanne)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Vanuatun maantiede

**Vanuatun maantiede** kertoo Melanesiaan kuuluvan Vanuatun maantieteestä. Vanuatuun kuuluu kaikkiaan 82 saarta, joista 12 on pääsaaria ja 70 pienempiä saaria. Koska Vanuatu sijaitsee Australian mannerlaatan reunalla, alueella tapahtuu silloin tällöin vulkaanista toimintaa, jonka seurauksena joidenkin saarten keskelle on muodostunut jyrkiä kallioita. Joillakin saarilla on 800–1&nbsp;000 metriä korkeita vuoria. Korkein vuori on Santon Espiritu, joka on 1&nbsp;879 metriä korkea.

Vanuatun ilmasto on yleensä kostea, ja sateita on tavallisesti ympäri vuoden. Kuivat kaudet ovat harvinaisia. Vanuatu sijaitsee eteläisellä pallonpuoliskolla, ja talvi kestää huhtikuusta lokakuuhun. Lämpötila on talvellakin keskimäärin 23 °C. Kesäisin ilmasto on kuuma ja kostea. Sateisimmilla alueilla vuotuinen sademäärä on 4&nbsp;000 mm.

Vanuatussa on monia alueita, joissa ihmisten on vaikea kulkea, ja siksi metsät ovat monin paikoin säilyneet luonnontilaisina. Metsissä esiintyy banianpuita ja santelipuita.

## Lähteet
Lasse Savonen

**Lasse Sakari Savonen** (8. huhtikuuta 1951 Längelmäki – 7. maaliskuuta 2025 Espoo) oli suomalainen lääkealan yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Savonen syntyi erityisopettaja Matti Savosen ja logopedian professori Eila Alahuhdan perheeseen. Hän avioitui 1974 teologian maisteri Ulla Eeva Orvokki Karppisen kanssa ja 1998 kauppatieteiden maisteri Kirsi Klemmin kanssa. Savonen tuli ylioppilaaksi Oulunkylän yhteiskoulusta 1970 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1976. Hän oli Hässle-Ciba-Geigy Oy:n lääke-esittelijä 1976–1978, ICI-Pharma Oy:n tuotepäällikkö 1978–1981, myyntipäällikkö 1981–1982 ja markkinointipäällikkö 1983–1986, Roche Oy:n markkinointijohtaja 1986–1991 ja Oy Bristol-Myers Squibb (Finland) Ab:n toimitusjohtaja 1991–1994. Suomen Astra Oy:n, vuodesta 1998 Astra Finland Oy, toimitusjohtaja Savonen oli 1995–1999 ja Astra Zeneca Oy:n toimitusjohtaja 1999–2009 ja hallituksen puheenjohtaja 2009–2010. Savosella oli myös useita alansa ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 2005.

## Lähteet
Sven Petersson

**Sven Petersson** (lempinimeltään **Plex**; 7. elokuuta 1926 Lit – 25. kesäkuuta 2011 Lidingö) oli ruotsalainen toimittaja ja urheiluselostaja. Hänet tunnettiin erityisesti Garmisch-Partenkirchenin uudenvuoden mäkikilpailusta, jonka hän selosti vuosina 1959–1998, sekä Vaasahiihdosta, jonka taustalla hänen ääntänsä kuultiin niin ikään kymmeniä kertoja. Peterssonin aloitti uransa *[[Östersunds-Posten]]issa*, ja vuonna 1957 hän siirtyi Sveriges Radioon. Lempinimi Plex tuli hänen *Östersunds-Posteniin* kirjoittamissaan nyrkkeilyselostuksissa käyttämästään sisuspunosta tarkoittavasta nimimerkistä Solarplexus.

Petersson kuoli eturauhasen syöpään juhannuksena vuonna 2011.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Martti Harmoinen

**Martti Robert ”Roope” Harmoinen** (14. joulukuuta 1934 Kiuruvesi – 2. huhtikuuta 2023 Espoo) oli ensimmäisen Suomalaisen insinöörityöpalkinnon saaja vuonna 1981.

Harmoinen valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1960 ja meni Strömbergille töihin, jossa hän työskenteli koko uransa ajan, tosin myöhemmin osana ABB-konsernia.

Harmoinen kehitti Helsingin metroon oikosulkumoottorin uudenlaisen, taajuusmuuttaja-toimisen ohjauksen. Tuotenimeltään Sami:sta tuli aikanaan kansainvälisesti alansa johtava tuote. Prototyyppi saatiin testaukseen vuonna 1970 ja Strömberg onnistui myymään tekniikan Helsingin metroon vuonna 1973. Näin saatiin portaattomasti säätyvä vaihtovirtamoottori mm. metro-käyttöön, joka alkoi Helsingissä vuonna 1982.

Tasavallan presidentti Martti Ahtisaari myönsi Harmoiselle professorin arvon vuonna 1995 sähkömoottorien säätötekniikan kehittämisestä. 

Harmoinen on kirjoittanut Sami-tuotteesta kirjan vuonna 2002 *SAMIn tarina*.

Harmoinen on haudattu Kirkon hautausmaalle Espooseen.

## Lähteet
Iisalmen kauppahalli

**Iisalmen kauppahalli** on Iisalmen kaupungin rakennuttama kauppahalli Iisalmen torilla.

Arkkitehti Johan Victor Strömbergin suunnittelema rapattu tiilirakenteinen rakennus valmistui vuonna 1926. Kauppahalliin rakennettiin 24 myymäläkojua, neljä isompaa myymälätilaa, kahvilatilat sekä lihan- ja maidontarkastamot. Talvisodan aikana kauppahallissa toimi puolustusvoimien ammuslataamo.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Sexyy Red

**Sexyy Red** (oikealta nimeltään **Janae Nierah Wherry**, s. 15. huhtikuuta 1998, St. Louis, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rap-artisti, joka tunnetaan erityisesti kappaleistaan Pound Town, Throwin’ It ja Born By the River.

## Muu elämä
Janae Wherry syntyi ja kasvoi St. Louisissa. Hän aloitti räppäämisen, kun sai tietää poikaystävänsä pettäneen häntä. Hän otti taiteilijanimen "Sexyy Red", koska hän pitää itseään seksikkäänä, ja hänen lempinimensä yläasteella oli Red. Wherryllä on lapsi.

## Ura
Sexyy Red julkaisi hänen ensimmäisen kappaleensa "Ah Thousand Jugs" vuonna 2018. Vuonna 2021 hän julkaisi debyyttimixtapensa Ghetto Superstar. Tammikuussa 2023 hän julkaisi "Pound Town" Tay Keithin kanssa, joka myöhemmin levisi sosiaalisessa mediassa seksuaalisuutensa vuoksi. Huhtikuussa hän esiintyi NLE Choppan "Slut Me Out" -remixissä. Toukokuussa hän julkaisi "Pound Town 2", josta tuli hänen ensimmäinen julkaisunsa Billboard Hot 100 -listalla. Kesäkuussa hän julkaisi mixtapen Hood Hottest Princess.

## Diskografia

### Singlet

* Ah Thousand Jugs
* Born by the River
* Pound Town
* Female Gucci Mane

### Mixtapet

* Ghetto Superstar
* Hood Hottest Princess

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mustakurkkumomotti

**Mustakurkkumomotti** (*Eumomota superciliosa*) on momotteihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Mustakurkkumomotti kasvaa 34&ndash;35 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, alaselkä ja siivet ovat vihreät. Silmienympärystät ovat mustat ja silmäkulmassa on leveä vaaleansininen juova. Mustakurkkumomotin kurkussa on sinireunainen musta laikku. Rinta, vatsa ja yläselkä ovat punaruskeat. Siipien kärjissä on vaaleansinistä ja mustaa. Kaksi  vaaleansinisen pyrstön sulkaa ovat pidentyneet siimamaisiksi ja niiden kärki muistuttaa melaa.

## Levinneisyys ja elintavat
Mustakurkkumomottia tavataan Meksikon eteläosista Costa Ricaan. Lajin elinympäristöä ovat metsät, pensaikot ja puutarhat. Mustakurkkumomotti liikkuu yksin tai pareittain, ja sen ravintoa ovat hyönteiset, hämähäkit ja pienet matelijat. Pesimäkausi on maaliskuulta toukokuulle. Pesä kaivetaan törmään, ja useat mustakurkkumomottiparit voivat pesiä lähekkäin. Naaras munii kolmesta viiteen munaa, ja pesintöjä voi olla kauden aikana kaksi. 

## Lähteet
Walter Benítez

**Walter Daniel Benítez** (s. 19. tammikuuta 1993 General José de San Martin, Argentiina) on argentiinalais-ranskalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Crystal Palacea ja Argentiinan maajoukkuetta. Benítez on 191 senttimetriä pitkä ja oikeajalkainen.

## Seurajoukkueura
Benítez siirtyi PSV:hen ranskalaisseura Nicesta ilmaissiirrolla heinäkuussa 2022. Kaudella 2022–2023 Benítez pelasi Eredivisiessä 30 ottelua, joissa hän päästi 35 maalia ja pelasi 10 nollapeliä. Debyyttinsä PSV:lle Benítez pelasi Mestarien liigan karsintaottelussa AS Monacoa vastaan. Ottelussa hän päästi yhden maalin Axel Disasille. Benítez voitti PSV:ssä Eredivisien mestaruuden 2024 ja 2025 sekä Alankomaiden cupin vuonna 2023.

Benítezin sopimus PSV:ssä päättyi kauden 2024–2025 jälkeen ja kesäkuussa 2025 englantilaisseura Crystal Palace ilmoitti tehneensä Benítezin kanssa sopimuksen.

## Maajoukkueura
Benítez pelasi Argentiinan alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa kolme ottelua. Hän pelasi Argentiinan A-maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa maaliskuussa 2024 ystävyysottelussa Costa Ricaa vastaan oltuaan jo vuonna 2023 monta kertaa maajoukkueen mukana varamaalivahtina. Kesäkuussa 2023 Transfermarkt arvioi Benítezin arvon olleen 12 miljoonaa euroa.

## Saavutukset
Päivitetty 19. heinäkuuta 2025.

* Eredivisie: 2023–2024, 2024–2025
* Alankomaiden cup: 2022–2023
* Alankomaiden supercup: 2022, 2023

## Lähteet
Pauletin tapaus

**Pauletin tapaus** on nimitys vuonna 1843 tapahtuneelle viisi kuukautta kestäneelle Havaijin miehitykselle, jolle Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei kuitenkaan ollut myöntänyt lupaa. Tapaus on saanut nimensä brittiläisen lordi George Pauletin mukaan.

## Tausta
Havaijin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset suhteet yltävät aina 1790-luvulle. Havaiji ei kuitenkaan ajautunut brittien siirtomaaksi, koska brittien kiinnostus ja kolonialistinen painopiste oli Intiassa. Tästä huolimatta Havaijista tuli monikansallinen ja aktiivinen kauppapaikka, jonne saapui brittien lisäksi myös ranskalaisia ja amerikkalaisia. 

Britannian palveluksessa ollut konsuli Richard Charlton kampanjoi äänekkäästi sen puolesta, että Britannia ottaisi Havaijin haltuunsa. Tavoitteena oli ennen kaikkea estää sen päätyminen jonkun toisen suurvallan alusmaaksi. Charlton alkoi levittää keksittyjä huhuja siitä, että brittien oikeuksia poljetaan Havaijilla. Fregatti HMS *Carysfort* lähti kapteeni George Pauletin johdolla korjaamaan asian.

## Pauletin miehitys
Paulet saapui Honoluluun 10. helmikuuta 1843. Hän vaati sodan uhalla, että brittien oikeuksia kunnioitettaisiin. Aluksi Paulet ei kuitenkaan saanut yhteyttä kuningas Kamehameha III:een, koska tämä oli Lahainassa ja palasi Honoluluun vasta viikon päästä.

## Miehityksen päättyminen
Britannia lähetti amiraali Richard Thomasin Havaijille tutkimaan Pauletin tekoja. Hän lopetti miehityksen 31. heinäkuuta antamalla julistuksen paikalla, joka nykyään tunnetaan Thomasin torina. 

Itsenäisyyden palauttamisen jälkeen myös Kamehameha III piti puheen, jossa hän lausui kuuluisat sanat ”maan elämä on oikeudenmukaisuudella ikuistettu” (*[[Ua Mau ke Ea o ka ʻĀina i ka Pono|Ua mau ke ea o ka ʻāina i ka pono]]*). Näistä sanoista tuli myöhemmin kuningaskunnan virallinen motto, joka on säilynyt myös nykyisen osavaltion mottona.

## Lähde

* Kuykendall, Ralph S.: *[https://ulukau.org/ulukau-books/?a=d&d=EBOOK-KINGDOM1.2.2.9&e=-------en-20--1--txt-txPT----------- The Hawaiian kingdom, vol. 1, 1778-1854, foundation and transformation]*, 1965, University of Hawaii Press, 

### Viitteet
Palaun maantiede

**Palaun maantiede** kertoo Mikronesian länsiosassa sijaitsevan Palaun maantieteestä. Palau on osa Mikronesiaan kuuluvaa Karoliinien saaristoa. Palaun saariin kuuluvat monet tuliperäiset saaret, joita ovat Babelthuap, Koror, Peleliu ja Angaur. Alueeseen kuuluvat myös Kayangel ja Ngaruangi, jotka ovat koralliriuttaan kuuluvia atolleja. Lisäksi Palaun valtioon kuuluu 200 saarta, joista useimpien kallioperä on muodostunut kalkkikivestä. Suurin osa Palaun saarista on yhden koralliriutan ympäröimiä. Yksi suurimmista saarista on Babelthuap, jonka keskellä on saarten korkein kohta, joka on 242 metrin korkeudella merenpinnasta.

Palaun ilmasto on merellisen kostea. Lämpötila on keskimäärin 24–30°C ja saarten välissä olevien laguunien veden lämpötila on yleensä noin 27°C.

Useilla Palaun saarilla on trooppista sademetsää, jossa yleisiä puulajeja ovat maorihehkupuu, leipäpuu, viikunapuu ja kookospalmu. Rantojen läheisyydessä on mangrovemetsää ja ruohosavannia. Saaristoa lähellä sijaitsevalta mereltä löytyy yli 1500 kalalajia sekä satoja koralli- ja merivuokkolajeja ja myös jättisimpukoita, merikilpikonnia, merikäärmeitä, merilehmiä, paholaisrauskuja ja mustaevähaita. 70 asumattoman saaren alueelle on perustettu luonnonsuojelualue.

## Lähteet