open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo Rooman valtakunnan kaupungeista

Tämä on **luettelo Rooman valtakunnan kaupungeista**, ja sisältää Rooman valtakunnan tärkeimmät kaupungit. Italian kaupungeille alueeksi on merkitty Augustuksen Italian alue ja valtakunnan muille kaupungeille provinssi mahdollisuuksien mukaan vuoden 117 jaa. tilanteen mukaisesti, jolloin valtakunta oli laajimmillaan.

Kreikkalaisten alueiden osalta luettelo käsittää lähinnä kaupunkeja, jotka olivat merkittäviä myös roomalaisella kaudella. Muutoin luetteloa täydentää tältä osin luettelo antiikin Kreikan kaupungeista, jossa esiintyvistä kaupungeista suuri osa oli myöhemmin Rooman valtakunnan alueella ja edelleen olemassa roomalaisella kaudella. Kaupunkien nimet ovat yhdenmukaisuussyistä latinankielisessä muodossa myös kreikkalaisten kaupunkien osalta.

## Katso myös

* Luettelo antiikin Kreikan kaupungeista
Frederica Louisa Wilhelmina

**Frederica Louisa Wilhelmina** (18. marraskuuta 1774 – 12. lokakuuta 1837) oli Preussin prinsessa, josta tuli Vilhelm I:n puolisona Alankomaiden kuningatar.

## Suku
Hänen vanhempansa olivat Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II ja kuningatar Friederike Luise von Hessen-Darmstadt (1751–1805), joka oli Hessen-Darmstadtin maakreivi Ludwig IX:n ja kreivitär Caroline von Zweibrücke von der Pfalzin tytär. Vanhempien järjestetty avioliitto oli rakkaudeton ja isä laiminlöi avioliitosta syntyneitä lapsiaan.

Hänellä oli seitsemän sisarusta, joista Friedrich Wilhelm, Fredrik Vilhelm III avioitui Luise von Mecklenburg-Strelitzin kanssa; Ludwig Carl (1773–1796) avioitui Frederica von Mecklenburg-Strelitzin kanssa; Augusta (1780–1841) avioitui Hessenin vaaliruhtinas Wilhelm II:n kanssa; Heinrich (1781–1846), armeijan upseeri, Venäjän armeijan jalkaväen kenraali Napoleonin vastaisessa sodassa 1815 ja Wilhelm (1783–1851) avioitui maakreivitär Marie Anna von Hessen-Homburgin kanssa.

## Avioliitto ja lapset
Wilhelmina avioitui vuonna 1791 serkkunsa, Oranian prinssi Willemin (1772–1843) kanssa.

Wilhelminalle ja Vilhelmille syntyi neljä lasta, lisäksi kaksi lasta syntyi kuolleina.

* Willem Frederik George Lodewijk van Oranje-Nassau, Oranian prinssi (tuleva Vilhelm II), (1792–1849)
* Willem Fredrik Karel van Oranje-Nassau (prinssi Frederik), (1797–1881), avioitui Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III:n ja kuningatar Luisen tyttären, serkkunsa Preussin prinsessa Louise Augusta Wilhelmina Amalian kanssa; neljä lasta, joista vanhin tytär oli Ruotsin ja Norjan kuningatar Lovisa.
* Wilhelmina Frederika Louise Paulina Charlotte van Oranje-Nassau (prinsessa Paulina), (1800–1806), kuoli kuusivuotiaana
* Wilhelmina Frederika Louise Charlotte Marianne van Oranje-Nassau (prinsessa Marianne), (1810–1883), avioitui 1830 Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III:n ja kuningatar Luisen nuorimman pojan, serkkunsa prinssi Albrechtin (1809–1872) kanssa; viisi lasta, avioero 1849

## Kuningatar
Wilhelmina, ystävien kesken Mini, tuli kuningattareksi maaliskuussa 1815 hänen puolisonsa perittyä valtaistuimen isältään. Ensimmäisen 15 vuoden ajan kuningaspari sukkuloi neljän palatsin väliä. Belgian itsenäistyttyä matkat Laekeniin loppuivat. Wilhelmina kuoli 62-vuotiaana lokakuussa 1837, joten hän ehti olla kuningattarena 22 vuotta.

## Lähteet
Linnégatan

**Linnégatan** on Tukholman Östermalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu länsi-itäsuunnassa Sturegatanilta Oxenstiernsgatanille. Matkalla se ylittää Narvavägenin puistokadun.

Katu sai nykyisen nimensä Carl von Linnén mukaan, kun häntä esittävä patsas pystytettiin läheiseen Humlegårdeniin 1880-luvulla. Tätä ennen kadun itäosaa oli kutsuttu nimellä *Nya Quartersgatan* ja länsiosa oli ollut *Fleminggatan*.
## Kuvia

TCO-huset.jpeg|Ruotsin toimihenkilöiden ja virkamiesten keskusjärjestön TCO:n pääkonttori Linnégatanin ja Grev Turegatanin kulmassa.
Sjökalven 14, 2019-05-14.jpg|Linnégatanin ja Sibyllegatanin kulman uusgoottilainen tiilitalo valmistui 1889, ja sen suunnittelivat arkkitehdit Lugwig Peterson ja Agi Lindegren.
Hedvig Eleonora skola.JPG|Hedvig Eleonooran koulu Linnégatan 54:ssä. Arkkitehdit Axel ja Hjalmar Kumlien, 1883.
Krubbans lekplats, april 2021f.jpg|Krubbanin leikkipuisto Linnégatanin ja Styrmansgatanin kulmassa.
Östermalmsstationen, jan 2021b.jpg|Tukholman sähkölaitoksen entisen Östermalmin muuntajalaitoksen tiloissa on nykyisin Dramatenin ja Dansens Husin yhteinen teatterinäyttämö.
Linnegatan 2008.jpg|Linnégatanin ja Narvavägenin kulmassa on Tukholman historiallinen museo.
Garnisonen September 2014 01.jpg|Linnégatan 87–89:ssä toimi aikoinaan Svean ja Götan henkivartiokaartin varuskunta. Sittemmin se on muutettu konttoritiloiksi.


## Lähteet
* Andersson, Henrik O. & Bedoire, Fredric. *Stockholms byggnader*. Bokförlaget Prisma, 1991. .
#### Viitteet

## Aiheesta muualla
Rallicrossin SM-kausi 2008

**Rallicrossin SM-kausi** ajettiin vuonna 2008.

## Kilpailukalenteri

Kalenteri kaudella 2008:

## Tallit ja kuljettajat
### SuperCar

### SRC

## Tulokset
### Super Rallicross SM

### Divisioona 1 4WD

### Autokrossi SM

## Lähteet
Svelviksposten

**Svelviksposten** (vuosina 1963–1983 *Svelviks Tidende*, 1983–1995 *Svelvik Nytt*) on norjalainen vuonna 1963 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Drammeniin kuuluvassa Svelvikissä. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin. Sen edeltäjä oli vuonna 1886 perustettu *Svelviksposten* (vuosina 1886–1901 *Svelvigs Tidende*).

Svelviksposten.jpg|Lehden toimitus Svelvikissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Maja Ognjenović

**Maja Ognjenović** (; s. 6. elokuuta 1984 Zrenjanin) on serbialainen lentopalloilija ja olympiamitalisti.

Ognjenović kuului Serbian naisten lentopallomaajoukkueeseen vuoden 2008 olympialaisissa Pekingissä, vuoden 2012 olympialaisissa Lontoossa, vuoden 2016 olympialaisissa Rio de Janeirossa ja vuoden 2020 olympialaisissa Tokiossa. Joukkue sijoittui viidenneksi 2008 ja 11:nneksi 2012. Joukkue saavutti hopeaa 2016 ja pronssia 2020. MM-kilpailuissa Ognjenović edusti Serbia-Montenegroa ja saavutti pronssia 2006. Vuonna 2018 hän kuului Serbian kultaa voittaneeseen joukkueeseen. EM-kilpailuissa Ognjenović voitti kultaa vuosina 2011 ja 2019 sekä saavutti hopeaa 2007 ja pronssia 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Panther KF51

**Panther KF51** (*KF* on lyhenne sanasta *Kettenfahrzeug*, suom. *tela-ajoneuvo*) on Saksassa suunniteltu ja valmistettava taistelupanssarivaunu. Se on taistelupanssarivaunun Leopard 2 seuraaja. Vaunun omamassa on 59 tonnia. Miehistön määrä vaihtelee kolmesta neljään. Vuotta 2016 voitaneen pitää tämän vaunutyypin kehityksen merkkipaaluna.

Taisteluvaunun moottori on V12-tyyppinen MTU, joka on vesijäähdytetty dieselmoottori: teholtaan 1&nbsp;500 hevosvoimaa. Toimintamatka on arviolta 500 kilometriä. Vaunun kanuuna on 130 millimetrin vahvuinen. Se on myös automaattisesti lataava, joten erillistä lataajaa ei tarvita vaunumiehistössä. Panssarivaunussa on myös kaksi apukonekivääriä. Toinen on 12,7 mm ja toinen 7,62 mm .

## Lähteet
Rata-SM kausi 2008

**[[Rata-SM (rata-autoilu)|Rata-SM]]-kausi 2008** ajettiin vuonna 2008.

## Kilpailut

## Tallit ja kuljettajat
### Super Touring

### GT3 Nordic

### Formula 3

### Formula Ford

### Formula Renault 2.0

## Tulokset
### Formula Renault 2.0

### Formula Ford

### Formula 3

### Super Touring

### GT3

## Lähteet
Vantaan urbaani filmifestivaali

**Vantaan urbaani filmifestivaali** (VUFF) on vuonna 2023 ensimmäisen kerran järjestettävä elokuvajuhla, josta on tarkoitus tulla jokavuotinen. Festivaali kestää neljä päivää, ja ohjelmistoon kuuluu uusia ja vanhoja elokuvia. Elokuvien esityspaikat ovat Kino Myyri ja Myyräncolon Skenesalin pop up -teatteri. Tapahtuman järjestävät Pop Up Kino Helsinki, Myyräncolo ja Vantaan kaupungin kulttuuri- ja kirjastopalvelut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vantaan urbaani filmifestivaali
Linda Jansson

**Linda Jansson** (s. 1974) on suomalainen ammattilaisuransa lopettanut tennispelaaja. Tenniksen lisäksi hän on kilpaillut Racketlonissa.

## Elämä
Jansson on syntynyt Ahvenanmaalla.

## Lähteet
Kyrylo Stetsenko

**Kyrylo Stetsenko**, , (24. toukokuuta 1882 Kvitkyi, Kiovan kuvernementti – 29. huhtikuuta 1922 Vepryk, Kiovan kuvernementti) oli ukrainalainen säveltäjä, kuoronjohtaja, opettaja ja yhteiskunnallinen toimija.

Stetsenkon musiikillisen lahjakkuuden havaitsi hänen opiskeluaikanaan Kiovassa luostarikuoron johtaja I. Apolonov. Valmistuttuaan 1903 Kiovan teologisesta akatemiasta Stetsenko aloitti opettajana ja johti kirkkokuoroja ja maallisia kuoroja. Hän opiskeli säveltämistä Lysenkon musiikki- ja teatterikoulussa opettajanaan Hryhori Ljubomyrskyi.

Stetsenko yritti yhdessä johtavien ukrainalaisten musiikin alalla toimivien kanssa perustaa itsenäisen musiikkikustantamon. Samoihin aikoihin hän laati laulukirjan *Luna* ('Kaiku'). Hän joutui toimintansa vuoksi pidätetyksi, ja hänet karkotettiin vuosiksi 1907–1910 Donbasiin, jossa hän toimi paikallisissa kouluissa musiikinopettajana. Sieltä hän muutti opettajaksi Bila Tserkvaan ja sitten Vinnytsjaan. Hän sai pappisvihkimyksen 1911 ja meni papiksi Podiliaan Tomašpilin lähelle. Luovaan työhön tuli tauko vuoteen 1917 asti, jolloin hän meni opetusministeriöön ja palasi käytännöllisten töiden ohella jälleen säveltämisen ja kuoronjohtamisen pariin. Jouduttuaan uusien neuvostoviranomaisten epäsuosioon hän meni 1920 papiksi Kiovan eteläpuolelle Veprykin kylään.

Stetsenko jatkoi säveltämistä ja opettamista Mykola Lysenkon perustaman ukrainalaisen musiikkiperinteen mukaisesti. Hän sävelsi ukrainalaisten runoilijoiden, esimerkiksi Taras Ševtšenkon, Ivan Frankon, Lesja Ukrajinkan ja Oleksander Olesin, tekstejä. Kanadassa julkaistiin 2006 kahden cd:n albumi hänen taidelaulujaan. Stetsenkon kuorosävellyksiin kuuluu uskonnollisia sävellyksiä ja ukrainalaisten kansanlaulujen sovituksia. Hän sävelsi myös teatteri- ja oopperamusiikkia, muun muassa kaksi lastenoopperaa.

Stetsenko kuoli lavantautiin saatuaan tartunnan hoitaessaan kyläläisiä epidemian aikana. Hänen kotitalonsa Veprykissä muutettiin 1982 hänen muistoaan kunnioittavaksi museoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isosininuppi

**Isosininuppi** (*Trachelium caeruleum*) on kellokasvien (Campanulaceae) heimoon, sininuppien (*Trachelium*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on alun perin Välimeren ympäristöstä kotoisin oleva kasvilaji, jota kasvatetaan koristekasvina puutarhoissa. Sitä voidaan käyttää myös leikkokukkana.

Isosininuppi on monivuotinen ja voi kasvaa noin 60 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat tummanvihreitä, suikeita ja terävästi hammaslaitaisia. Kukat sijaitsevat ryhminä ja ovat pieniä sekä sinivioletteja. Isosininuppi kukkii pitkään läpi kesän ja sen pölyttäjinä toimivat perhoset.

Kasvatettuna isosininuppi kasvaa monenlaisella maaperällä, kunhan maaperä on hyvin vettä läpäisevä. Kosteuden suhteen se menestyy keskikosteassa maaperässä, joskin se pitää kosteasta kasvupaikasta. Valoisuuden suhteen se menestyy täydessä auringonvalossa tai puolivarjossa. Kukinnan edistämiseksi jo kukkineet kukat voi poistaa ja keväisin vanhat varret voi leikata mataliksi.

## Lähteet
* San Luis Obispo Botanical Garden: ''Trachelium caeruleum''  

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Isosininuppi (''Trachelium caeruleum'')
* iNaturalist: ''Trachelium caeruleum''
* UniProt: Taxonomy – ''Trachelium caeruleum'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Trachelium caeruleum''
Baraduke

**Baraduke** (Japanin ulkopuolella myös nimellä **Alien Sector**) on Namcon kehittämä ja julkaisema räiskintäpeli. Peli on julkaistu vuonna  kolikkopelinä ja myöhemmin Sharp X68000:lle.

## Pelaaminen
Peli on räiskintäpeli, jossa pelaaja muukalaisten tukikohdan läpi ampuen pahiksia matkalla. Pelattavat hahmot ovat nimiltään "Kissy" ja "Takky", jotka juontavat Yoshihiro Kishimoton ja Yukio Takahashin lempinimistä (jotka ovat pelin ohjelmoija ja suunnittelija). Pelaajan tavoitteena on tutkia Baraduke-linnoitusta jotta pääsee pohjalle, jossa pomovastus sijaitsee. Pelissä on olennaista pelastaa Paccet-rodun muukalaisia, jotka ovat sinisten Octy-muukalaisten hyökkäyksen kohteena. Pelastamalla Paccetit saa lisäsuojia, jotka tulevat tarpeeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
− (albumi)

**−** (Subtract) on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Ed Sheeranin studioalbumi, joka julkaistiin 5. toukokuuta 2023. Sheeran on tehnyt albumin yhdessä Aaron Dessnerin kanssa. Albumin teemat kumpuavat Sheeranin parhaan ystävän Jamal Edwardsin menehtymisestä sekä hänen vaimonsa Cherry Seabornin raskauden aikaisesta syövästä. Albumin kaikkiin perusversion 14 kappaleeseen on julkaistu musiikkivideo. Kaikkien videoiden ohjaajana on toiminut Mia Barners. Albumi sisältää myös neljä lisäkappaletta, joista ei ole musiikkivideota.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  (bonuskappale)
#  (bonuskappale)
#  (bonuskappale)
#  (bonuskappale)

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 

## Lähteet
Kilpailuliput

**Kilpailuliput** moottoriurheilussa ovat käytössä ilmoittamaan kilpailijoille vaaratilanteesta tai antamaan ohjeita kilpailun johdosta.
Seurantapaikat, joista lippuja näytetään päätetään ratakohtaisesti ja vaativat esimerkiksi FIA:n hyväksynnän eikä liputuspaikkaa voida muuttaa ilman lupaa.
Erilaisia lippuja on useita ja säännöt ovat erilaiset autourheilussa ja moottoripyöräilyssä.

Lippuja täydentämään tai niiden sijaan voidaan käyttää värillisiä valaisimia. Valaisimia käytetään yökilpailuissa ja niiden käytöstä on kerrottava etukäteen kilpailijoille.

## Liput
* Punainen lippu tarkoittaa erän keskeyttämistä. Punaista lippua näytetään kaikilta seurantapaikoilta kun kilpailu keskeytetään esimerkiksi vakavan onnettomuuden tai rajun säätilan muutoksen vuoksi. Kilpailun johto tekee päätöksen, että jatkaminen on vaarallista tai vaikeaa.
* Keltaista lippua näytetään kun radalla on vaaratilanne. Lippua näytetään vaarapaikkaa edeltävästä sijainnista. Keltaisen lipun alueella ei sallita ohittamista. Alueen loppuminen näytetään vihreällä lipulla.
* Keltainen lippu SC-merkin kanssa tarkoittaa turva-auton tuloa radalle. FCY-merkki tarkoittaa koko radan keltaista lippua (*full course yellow*).
* "Code 60" on purppuranvärinen merkki, jolloin käytetään 60 km/h nopeusrajoitusta, Merkki on lähtöisin 24 tunnin kilpailuista. Kilpailun johdolla on yhä mahdollisuus turva-auton käyttöön vaihtoehtona.
* Punakeltaista lippua käytetään varoittamaan öljystä radalla tai muusta radan liukkaaksi tekevästä syystä. Lippua ei heiluteta vaan se on paikoillaan.
* Sinistä lippua näytetään autolle, jota nopeampi auto on ohittamassa kierroksella.
* Valkoista lippua näytetään kun edessä on hyvin hidas auto kuten toimitsijan auto.
* Vihreä lippu tarkoittaa reitin olevan selvä. Lippua näytetään keltaisen lipun alueen jälkeen.
* Mustavalkoista vinottaista lippua näytetään auton numeron kanssa epäurheilijamaisesta käytöksestä.
* Musta lippu oranssilla ympyrällä näytetään kun autossa on mekaaninen ongelma kuten vaurioita tai se vuotaa öljyä.
* Musta lippu tarkoittaa hylkäystä
* Ruutulippu tarkoittaa kilpailun päättymistä.
* Kansallista lippua voidaan käyttää kilpailun aloittamiseen.


Tiedosto:Auto Racing Oil.svg|Punakeltainen lippu, jolla varoitetaan öljystä.
Tiedosto:Auto Racing Orange Circle.svg|Musta oranssilla ympyrällä mekaaniselle vialle.
Tiedosto:F1 black and white diagonal flag.svg|Mustavalkoinen vinottainen lippu epäurheilijamaisesta käytöksestä.
Tiedosto:F1 chequered flag.svg|Ruutulippu kilpailun päättymiseen.
Tiedosto:Auto Racing Code 60 flag.svg|"Code 60" -merkki.


## Lähteet
Ilmari Anttila

**Ilmari Aukusti Anttila**  (16. tammikuuta 1894 Muonio – 14. tammikuuta 1972 Oulu) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.

Anttilan vanhemmat olivat kauppias Adolf Anttila ja Greta Matilda Olli ja puolisot 1925–1959 Saara Elise Halmetoja ja sitten Aino Anttila. Anttila tuli ylioppilaaksi Kemin suomalaisesta yhteiskoulusta 1916 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta  1920. Teknillisen metsä- ja sahakoulun kurssin Härnösandissa Ruotsissa Anttila suoritti 1922. Hän oli Metsähallituksen metsäkonduktööri 1920, avustava metsänhoitaja Kemin tarkastuspiirissä 1921 ja Perä-Pohjolan piirikunnassa 1922, Ab Ytterstfors-Munksundin palveluksessa 1923, Metsätalousosuuskunta Pyhäjoen toimitusjohtaja 1924–1929, F. A. Juselius Ab:n metsäpäällikkö 1929–1930, Ab Silvana Oy:n palveluksessa 1931 sekä Metsähallituksen avustava metsänhoitaja Pohjanmaan piirikunnassa 1932–1934 ja Pudasjärven hoitoalueen vt. aluemetsänhoitaja 1934–1936. 

Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön työttömyystarkastaja Anttila oli 1936–1937 ja palkkatarkkailija 1937, Metsähallituksen Pohjanmaan piirikunnan hankintametsänhoitaja 1938–1941, Kainuun tarkastuspiirin piiritarkastaja 1941–1948 ja Pohjanmaan piirikunnan vt. piirikuntapäällikkö 1947–1948 ja piirikuntapäällikkö 1948–1961. Hän oli myös Metsähallituksen Pudasjärven hoitoalueen kassanhoitaja 1934–1936, halko- ja hiiltopuuhankintojen suunnittelija ja tarkastaja 1940–1941 ja Pohjanmaan hiiltopiirin metsänhoitaja 1940. Metsäneuvoksen arvonimen Anttila sai 1953. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Maaseudun Säätiö

**Maaseudun Säätiö** on vuonna 1950 rekisteröity säätiö, joka kytkeytyy läheisesti Suomen Keskustaan. Säätiön tarkoituksena on sääntöjen mukaisesti maaseudun yhteishengen kasvattaminen sekä maaseutuhenkisen sivistystoiminnan vaaliminen ja tukeminen. Säätiötä suunniteltiin aluksi jopa puolueen päärahoittajaksi, mutta rooli jäi vähäisemmäksi. Säätiö on ollut keskeinen toimija Keskustan toimitilajärjestelyissä. Säätiön säännöissä ei ole muodollista yhteyttä puolueeseen, mutta sen itseään täydentävä hallitus on koostunut ministeri- ja kansanedustajatason keskustavaikuttajista sekä puolueen talous- ja järjestöhallinnon ammattilaisista. Säätiön kiinteistöomaisuuteen pohjaavan taseen velaton arvo on vaihdellut kahden miljoonan euron molemmin puolin.

Säätiö on Maaseudun Terveys- ja Lomahuolto ry:n jäsenjärjestö.

## Toiminta
Vuosituhannen taitteen toimintakertomuksissa säätiö kuvailee toimintaansa siten, että säätiö on toiminut yhteistyössä Keskustapuolueen, sen sisarjärjestöjen ja Alkio-opiston kanssa. Säätiön jakanut opistolle stipendejä ja toisinaan säätiö on ostanut taidetta puolueen vaaliehdokkaiden tukiyhdistyksiltä. Isommat avustukset on ohjatu joko omista varoista tai lahjoituksista Keskustapuolueelle. Lisäksi säätiön toiminta on keskittynyt pitkään Keskustan puoluetoimiston ympärille.

## Historia
Maaseudun Säätiön tarkoitus oli alkujaan Arvo Korsimon suunnitelman mukaisesti koota varoja elinkeinoelämältä. Maalaisliiton tunnukset eivät näkyneet suoraan säätiön toiminnassa, jotta lahjoitusten tekeminen olisi säätiölle helpompaa. 1950-luvulla säätiön varoista huomattava osa sijoitettiin Maalaisliiton puoluetalon rakentamishankkeeseen ja sittemmin se on ollut keskeinen toimija myös Keskustan toimitilajärjestelyissä. Säätiö oli Keskustan välikäsi myös 1970-luvulla perustetussa Tarveasunnot Oy:ssä eli myöhemmässä TA-yhtymässä.

Myöhemmin säätiö luopui TA-Yhtymän omistuksista sekä puolueen äänenkannattajaa julkaisevan Joutsen Media Oy:n osakkeista. Toisaalta säätiö on laajentanut osuuttaan omistamissaan asunto-osakeyhtiöissä. Näiden toimenpitsieden jälkeen säätiön omistukset ovat olleet keskeisimmin kiinteistöomaisuutta.

## Lähteet
Ruusuneidikki

**Ruusuneidikki** (*Nerine bowdenii*) on narsissikasvien (Amaryllidaceae) heimoon, neidikkien (*Nerine*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on eteläisestä Afrikasta kotoisin oleva monivuotinen sipulikasvi, jota käytetään leikkokukkana. Laji kasvaa luonnossa kesäsateiden ilmaston alueella, joilla on kuivat ja viileät talvet.

Sipulin istuttamisen jälkeen sipuli vaatii noin seitsemän kuukautta kestävän kasvukauden ja sen jälkeen noin neljä kuukautta kestävän viileän lepokauden. Tämä viileä kausi on välttämätön kukinnan käynnistymiselle.

## Lähteet
* Theron, K. I. & Jacobs, G., 1994: Periodicity of Inflorescence Initiation and Development in *Nerine bowdenii* W.Watson (Amaryllidaceae) — *Journal of the American Society for Horticultural Science* 119 (6):1121–1126 (pdf) 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Ruusuneidikki (''Nerine bowdenii'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Nerine bowdenii'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Nerine bowdenii''
Fidelix

**Fidelix** on automaatioalan yritys, jonka päätoimet ovat rakennusautomaatioprojektien urakointi ja huolto. Lisäksi Fidelix valmistaa ja myy keskusyksiköitä, IO-moduuleita, säätimiä ja joitakin talotekniikan antureita. Vuonna 2021 Fidelixin liikevaihto oli 39,85 miljoonaa.

Yrityksen enemmistöosuuden osti vuonna 2014 ruotsalainen Procuritas Capital Investors Fund V.

## Lähteet
Kioton roomalaiskatolinen hiippakunta

**Kioton roomalaiskatolinen hiippakunta** on katoliseen kirkkoon kuuluva japanilainen hiippakunta, joka toimii Japanissa Kioton, Shigan, Mien ja Naran prefektuurien alueilla. Hiippakunnan keskus on Kioto. Hiippakunta kuuluu Osakan arkkihiippakunnan kirkkoprovinssiin.

## Historia
17. kesäkuuta 1937 erotettiin Osakan hiippakunnasta Kioton apostolinen prefektuuri. 12. heinäkuuta 1951 prefektuuri korotettiin Kioton hiippakunnaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hiippakunnan kotisivut
Vaaleakarakara

**Vaaleakarakara** (*Milvago chimachima*) on jalohaukkoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Vaaleakarakara voi kasvaa 40–47 cm pitkäksi. Laji on päästään, rinnastaan ja vatsastaan kellertävän ruskea. Päässä on tummanruskea silmäkulmajuova. Vaaleakarakaran selkä ja pitkät siivet ovat tummanruskeat. Linnun pyrstö on pitkä, ja siinä on vaalean- ja tummanruskeita raitoja. Nokka on koukkupäinen ja vaaleansininen.

## Levinneisyys ja elintavat
Vaaleakarakaran levinneisyysalue ulottuu Costa Ricasta Argentiinaan. Lajin elinympäristöä ovat savannit ja muut ruohomaat usein vesialueiden lähellä. Linnun ravintoa ovat erityisesti raadot mutta myös hyönteiset, sammakkoeläimet ja kasvinosat. Vaaleakarakarat voivat laskeutua karjan tai kapybarojen selkään tarkkailemaan ympäristöään. Laji rakentaa risupesän korkealle puuhun, ja naaras munii yksi tai kaksi ruskeapilkullista munaa.

## Lähteet
Marko Liias

**Marko Sakari Liias** (s. 17. heinäkuuta 1981 Edmonds, Washington) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka on toiminut demokraattisen puolueen senaattorina Washingtonin osavaltion parlamentin ylähuoneessa vuodesta 2014 lähtien.

Liias on suomea puhuva amerikansuomalainen, jonka vanhemmat ovat Kalajoelta lähtöisin olevia siirtolaisia. Hän avoimesti homoseksuaali.

## Lähteet
Gomeranikiviuhko

**Gomeranikiviuhko** (*Limonium redivivum*) on lyijykukkakasvien (Plumbaginaceae) heimoon, ikiviuhkojen (*Limonium*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla La Gomeran saarella endeemisenä kasvava kasvilaji.

Gomeranikiviuhko on puuvartinen varpu, jonka lehdet johteisia ja soikeita. Kukinto on huiskilomainen. Kukkien verhiöt ovat kaljuja sekä sinertäviä ja teriöt valkoisia. Laji kukkii sekä tuottaa hedelmiä keväällä tai kesällä. Kukat ovat kaksineuvoisia, mutta kukkien kahtalainen ulkonäkö viitannee kasvin todennäköisesti tarvitsevan ristipölytyksen. Monet ikiviuhkolajit voivat kuitenkin lisääntyä apomiktisesti, mutta tämän lajin osalta sitä ei ole tutkittu. Gomeranikiviuhko lisääntyy siemenistä, ja siemenet ovat ulkomuodoltaan soikeita.

Gomeranikiviuhko kasvaa kallioilla paikoissa, joihin on kertynyt hieman humuspitoista maata. Se kasvaa yhdessä eri mehipuulajien, *[[Sonchus ortunoi]]* -valvattilajin, gomeranmerikaalin (*Crambe gomerae*) sekä muiden vastaavantyyppisessä ympäristössä kasvavien lajien kanssa. Gomeranikiviuhko kasvaa pieninä populaatioina La Gomeran saaren kaakkois- ja lounaisosissa. Laji on luokiteltu Espanjassa erittäin uhanalaiseksi ja etenkin Aguajilvan populaatiot vaikuttavat pienentyneen laidunnuksen myötä. Laidunnus onkin lajin merkittävin uhkatekijä, minkä lisäksi lajia saattaa uhata risteytymisriski jonkin lähilajin kanssa niillä alueilla, joilla viljellään muita ikiviuhkoja koristekasveina lähellä gomeranikiviuhkon kasvupaikkoja.

## Lähteet
* Atlas y Libro Rojo de la Flora Vascular Amenazada de España (s. 762–763): ''Limonium redivivum''  

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Limonium redivivum''
Kultainkalilja

**Kultainkalilja** (*Alstroemeria aurea*, syn. *Alstroemeria aurantiaca*) on inkaliljojen (*Alstroemeria*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Etelä-Amerikasta kotoisin oleva liljamainen kasvi, jota käytetään koristekasvina ja leikkokukkana.

Kultainkalilja on monivuotinen liljoja muistuttava kasvi, joka kasvaa rehevinä mättäinä. Sen varret voivat kasvaa noin 60–90 cm korkeiksi. Sen lehdet ovat kapeansuikeat ja enintään noin 10 cm pitkät. Kukkien väri vaihtelee keltaisesta oranssiin ja kukat ovat usein pilkukkaita ja viiruisia. Kultainkalilja kukkii kesällä.

Kasvatettuna kultainkalilja kasvaa parhaiten runsasravinteisessa, keskikosteassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä aurinkoisella paikalla. Tosin kuumassa ilmastossa kevyt varjo iltapäivisin on hyväksi. Kultainkaliljan voi istuttaa isoon ruukkuun tai avomaalle, mutta kylmemmän ilmaston alueilla se tulee pitää talven ajan sisätiloissa. Niinpä ruukkuun istutettuna se on helpompi siirtää talveksi sisätiloihin, sillä kasvien kaivaminen maasta juurineen on hankalaa. Talvella sisätiloissa kultainkaliljaa tulee kastella vain hyvin vähän. Hyvissä olosuhteissa ja riittävän lämpimässä ilmastossa, jossa kultainkalilja pärjää koko ajan ulkona avomaalla, voi se muodostaa näyttäviä kasvustoja.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Alstroemeria aurea'' 

## Aiheesta muualla
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Alstroemeria aurea'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Alstroemeria aurea''
Hertta Aalto

**Hertta Aalto** (23. toukokuuta 1888 Uusikirkko Tl - 26. tammikuuta 1970 Kalanti) oli suomalainen runoilija.

Aallon vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Fredrik Aalto ja Ida Aalto. Aalto kasvoi tiukassa kurissa vanhempien kontrolloidessa jopa hänen pukeutumistaan ja ystäväpiiriään. Aalto kirjoitti ylioppilaaksi Rauman lyseosta 1907, jonka jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa ja Ateneumissa. Opinnot jäivät kuitenkin kesken mielenterveysongelmien vuoksi. Hän matkusti parin vuoden ajaksi ulkomaille toipumaan ja asettui myöhemmin koulukaupunkiinsa Raumalle. Vuonna 1917 Aalto palasi synnyinpitäjäänsä hoitamaan sairastunutta isäänsä. Isänsä kuoltua vielä samana vuonna Aalto joutui jälleen vuosiksi sairaalahoitoon. Hän suostui lähtemään sairaalasta vasta äitinsä kuoltua 1942, jonka jälkeen hän asettui tämän rakennuttamaan taloon Männäisten koulun läheisyyteen. 

Viimeiset kolme vuosikymmentään Aalto eli mökissään erakoituneena ja kirjoitti pääosan tuotannostaan. Hän teki myös lyijykynäpiirroksia ja öljyvärimaalauksia. Aalto kirjoitti yhteensä 600 runoa, mutta ei milloinkaan tarjonnut niitä julkaistavaksi. Hänen runojaan on julkaistu kolmessa 2000-luvun alussa ilmestyneessä kokoelmassa, jotka on toimittanut ja kustantanut kalantilainen tietokirjailija Leila K. Tuominen. Teokset sisältävät myös Jukka Salosen valokuvia.

## Teokset
*
*
*

## Lähteet
Stay (elokuva)

**Stay** on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen trilleri, jonka on ohjannut Marc Foster.

## Juoni
Psykiatri Sam Fosterin luokse ilmestyy mystinen potilas, joka ilmoittaa tekevänsä itsemurhan kolmen päivän päästä. Alkaa erikoinen ajanjakso, jonka aikana psykiatri yrittää selvittää, mitä potilaan elämässä on tapahtunut, ja joutuu miettimään itsekin mikä on totta ja mikä ei.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Emmi Särkioja

**Emmi Särkioja** (s. 22. tammikuuta 1998 Tyrnävä) on suomalainen pesäpalloilija. Särkioja edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kempeleen Kiriä. Hänen kasvattajaseuransa on Tyrnävän Tempaus. Särkioja on pelannut yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 2019 ja vuonna 2025.  Hän pelaa ulkokentällä kakkosvahtina ja sisäpelissä kotiuttajana. Särkioja on pelannut 151 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kuusi kunnaria ja sata tavallista juoksua, tuonut 41 juoksua ja kerännyt 446 kärkilyöntipistettä. Särkioja on pelannut 23 Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt seitsemän tavallista juoksua, tuonut kaksi juoksua ja kerännyt 45 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty ennen kauden 2023 alkua.

## Lähteet
Hildur Sverrisdóttir

**Hildur Sverrisdóttir** (s. 22. lokakuuta 1978) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana Alþingissä vuonna 2017 sekä vuodesta 2021 lähtien.

Hildur syntyi Tukholmassa. Hän valmistui lakimieheksi Reykjavíkin yliopistosta vuonna 2008 ja sai laillistetun asianajajan aseman vuonna 2009. Hän työskenteli lakimiehenä vuosina 2007–2012. Vuosina 2010–2016 hän toimi Reykjavíkin kaupunginvaltuuston varavaltuutettuna ja vuosina 2016–2017 valtuutettuna. Vuosina 2013–2016 hän toimi Fréttablaðiðilla kolumnistina. Vuosina 2018–2021 hän toimi turismi-, teollisuus- ja innovaatioministerin avustajana. Kansanedustaja Ólöf Nordalin kuoltua Hildur nousi Alþingiin hänen tilalleen ja istui parlamentissa saman vuoden parlamenttivaaleihin asti, joissa hän ei tullut valituksi. Vuoden 2021 parlamenttivaaleissa Hildur valittiin Alþingiin Reykjavíkurkjördæmi suður -vaalipiiristä. Hän toimii Parlamenttienvälisen liiton Islannin delegaation puheenjohtajana. 

## Lähteet
Jill Tokuda

**Jill Tokuda** (s. 3. maaliskuuta 1976) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka valittiin vuonna 2022 Havaijin osavaltion toiseksi edustajaksi Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. Hän edustaa demokraattista puoluetta.

## Tausta ja yksityiselämä
Tokuda on neljännen polven amerikanjapanilainen. Hänen esivanhempansa muuttivat Havaijille Okinawalta.

Vuonna 1994 Tokuda aloitti kansainvälisten suhteiden opinnot George Washingtonin yliopistossa, josta hän valmistui kandidaatiksi vuonna 1997.

Tokuda on naimisissa Kyle Michibatan kanssa. Parilla on kaksi poikaa.

## Poliittinen ura
Tokuda valittiin ensimmäisen kerran Havaijin senaattiin vuonna 2006, jossa hän toimi vuoteen 2018.

Tokuda pyrki vuonna 2017 Havaijin varakuvernööriksi, mutta hän hävisi demokraattien esivaalit Josh Greenille.

Vuoden 2022 edustajainhuoneen vaaleissa Tokuda valittiin Havaijin 2. vaalipiirin edustajaksi hänen voitettuaan republikaaneja edustavan vastaehdokkaansa Joe Akanan. Vaalipiiri kattaa Oahun saaren maaseutualueet ja kaikki muut osavaltion saaret. Istuva edustaja Kaiali‘i Kahele ei lähtenyt enää ehdolle.

## Lähteet
Vilma Koivisto

**Vilma Emilia Koivisto** (s. 21. marraskuuta 2002 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ruotsin naisten pääsarjassa Damallsvenskanissa pelaavaa Linköpingiä.

## Ura
### Seurajoukkueet
Koivisto aloitti jalkapalloilun nelivuotiaana Rovaniemen Palloseuran poikajoukkueessa ja palsi poikien joukkueissa vielä B-ikäisenä. Hän edusti Rovaniemen Palloseuraa myös Naisten Ykkösessä. Kesällä 2018 Koivisto muutti peruskoulun päätettyään Piitimeen, jossa hän aloitti lukion ja pelasi Piteå IF:n joukkueessa. Koivisto debytoi Damallsvenskanissa vuonna 2020, mutta siirtyi talvella 2021 sarjaporrasta alemmaksi Elitettanissa pelaavaan Umeå IK:hon, jossa hän pelasi kaksi kautta, niistä jälkimmäisen Damallsvenskanissa. Kauden 2023 Koivisto pelasi IFK Norrköpingissä ja siirtyi sitten Linköpings FC:hen. Hän on pelannut Damallsvenskanissa kesäkuun 2025 loppuun mennessä 108 ottelua ja tehnyt niissä yhdeksän maalia.

### Maajoukkue
Koivisto on edustanut kaikkia tyttöjen ikäkausimaajoukkueita. Hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa kesäkuussa 2021 Venäjää vastaan ja on pelannut kesäkuun 2025 loppuun mennessä yhdeksän A-maaottelua. Hän teki maalin helmikuussa 2023 Kypros Cupin ottelussa Unkaria vastaan.

## Yksityiselämä
Vilma Koiviston isä on Rovaniemen Palloseurassa Veikkausliigaa pelannut Jarno Koivisto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vilma Koivisto Suomen Palloliitto.
*Vilma Koivisto Soccerway.
Joka päivä jotain katoaa

**Joka päivä jotain katoaa** on suomalaisen rap-artisti Paperi T:n kolmas sooloalbumi. Se julkaistiin 19. toukokuuta 2023. Albumin on tuottanut Miikka Koivisto yhdessä Artturi Tairan ja Samuli Kukkolan kanssa.

## Taustaa
Albumin julkaisusta tiedotettiin 27. helmikuuta 2023, josta neljä päivää myöhemmin, perjantaina 3. maaliskuuta julkaistiin sen ensimmäinen single ”Basilikanlehtiä”. Kappaleella vierailee Ruusut-yhtyeestä tuttu Ringa Manner, ja sen sanoitus on kirjoitettu yhdessä runoilija-kirjailija Harry Salmenniemen kanssa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Kulttuuritoimitus: 
* Soundi: 

## Lähteet
Avantisäätiö

**Avantisäätiö** on vuonna 1990 rekisteröity säätiö, joka perustettiin hoitamaan Suomen Kommunistisen Puolueen tukisäätiön tehtävää. Avantisäätiö tukee Vasemmistoliiton toimintaa. Vuosina 1995–2011 säätiön toiminta oli ajettuna alas, mutta se on sittemmin jälleen kerännyt rahoitusta puolueelle.

## Historia
Avantisäätiö perustettiin samaan aikaan kun vanha SKP ajettiin alas ja tilalle rakennettiin uusi Vasemmistoliitto. Varallisuutta hallitsi yritys Variant Oy, ja varoja ketjutettiin Sinistra-yhdistyksen ja Avantisäätiön kautta. Avantisäätiön tarkoituksena oli Vasemmistoliiton tukeminen ja tavoitteena uuden puolueen aloittaminen taloudellisesti puhtaalta pöydältä. Säätiö takasi 1990-luvun alussa SKP:n velkoja ja joutui sen vuoksi taloudellisiin vaikeuksiin.

Vuonna 1992 Avantisäätiön taseomaisuudeksi ilmoitettiin yli 120 miljoonaa markkaa. Säätiö menetti omaisuutta laman mukana kiinteistöjen arvonalennuksina ja hallitsemansa yrityksen konkurssissa. Avantisäätiön todettiin olevan selvitystilassa, mutta konkurssi oli rauennut varojen vähäisyyden vuoksi. Säätiö uinui 2010-luvun alkuun saakka, eikä sillä ollut toimintaa vuosina 1995–2011. Vuosina 2013–2015 säätiö on kuitenkin taas aloitti toimintansa. Tänä aikana se keräsi vajaat 100 00 euroa ja jakoi avustuksia eteenpäin. Avantisäätiö sai vuosina 2013 ja 2014 tukea Yrjö Sirolan Säätiöltä ja Kulttuurityön Keskukselta. Säätiö on jakanut tukea Vasemmistoliitolle ja Vasemmistonuorille.

## Katso myös
* Vasemmistoliitto

## Lähteet
*  

### Viitteet
Pohjoisen tähti

**Pohjoisen tähti** on suomalainen rikosdraamasarja, jonka ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Yle Areenassa 7. maaliskuuta 2023. Toinen tuotantokausi ilmestyi 13. maaliskuuta 2025. Sarja kertoo entisestä nyrkkeilijästä, joka työskentelee Lapissa poliisina.

Sarjan on ohjannut Teppo Airaksinen. Ensimmäisen kauden on käsikirjoittanut Timo Varpio, toisen kauden pääkäsikirjoittajina toimivat Tiina Tanskanen ja Juha Karvanen. Sarjan nyrkkeilyasiantuntijana sekä toisen kauden näyttelijänä on toiminut Eva Wahlström. Sarja on kuvattu Rovaniemellä ja Helsingissä. Osa sarjan rikoksista perustuvat todellisiin tapauksiin, mutta ne on tarinallistettu ja sovitettu sarjan maailmaan.

## Juoni
Sarja kertoo Lapissa elävästä poliista Maria Pudaksesta (Saara Kotkaniemi), joka selvittää rikoksia työparinsa Samun (Karim Rapatti) kanssa. Pudas on aviossa lääkärinä toimivan Essin (Iina Kuustonen) kanssa ja heillä on kaksi lasta, Sofia (Stella Leppikorpi) ja Leo (Mihku Köngäs).

Maria Pudas on entinen nyrkkeilijä, joka siirtyi aktiiviuran jälkeen poliisiksi. Marian isä Esko (Eero Saarinen) toimii Rovaniemellä taksiyrittäjänä, jolle on tehty sydänleikkaus. Eskolla on syntynyt vuosien aikana puolen miljoonan velat. Rovaniemelle takaisin muuttanut Marian veli Niko (Heikki Ranta) saa idean nyrkkeilyottelusta, jolla voitaisiin paikata perheen taloudellista tilaa. Maria alkaa treenaamaan otteluun isänsä johdolla.

Epäonnisesta ottelusta huolimatta Maria Pudas on palaamassa ottelukehään. Harjoittelua vaikeuttaa sopivan valmentajan puuttuminen. Marian veli Niko alkaa jälleen manageriksi. Sopivia otteluita ja managereita etsiessään Niko toimii taksikuskina isänsä taksifirmassa, jossa hän tapaa Terhi Varjolan (Kirsi Ylijoki). Terhi Varjolan mies Jykä (Santeri Kinnunen) on yrittäjä, joka alkaa Marian sponsoriksi. Marian vanhemmat alkavat vuokraamaan tyhjillään olevaa lomamökkiään, jonka vuokratuloillaan toivovat lyhentävänsä velkojaan. Samalla Marian isä Esko halajaa takaisin valmennushommiin. Lääkärinä toimiva Marian vaimo Essi aloittaa uudessa tutkimushankkeessa. Hankkeen toimipaikka on Oulussa, jonne Essin pitää matkustaa säännöllisesti. Varmistuu, että parin pienemmän ottelun jälkeen Marialla on mahdollisuus isompiin ammattilaisotteluihin. Päävastustajaksi varmistuu samalla Jackie "Sakaali" Grigorescu (Eva Wahlström).

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjoisen tähti Yle Areena -palvelussa
JP/Politikens Hus

**JP/Politikens Hus A/S** on tanskalainen mediakonserni. Yritys perustettiin vuonna 2003 Politikens Husin ja Jyllands-Postenin yhdistyessä. Yhtiö on yksi Tanskan suurimmista mediayhtiöistä. Yhtiö julkaisee uutismediaa mm. *[[Ekstra Bladet]]*, *[[Jyllands-Posten]]* ja *[[Politiken]]*-lehtiä. Konserniin kuuluu myös kustantamot, viikkolehdet ja niche-median toiminnot. Konsernin toimitusjohtaja on Stig Kirk Ørskov ja hallituksen puheenjohtaja on Peter Bartram. 

## Lähteet
Alv Jakob Fostervoll

**Alv Jakob Fostervoll** (20. tammikuuta 1932 Kristiansund – 15. kesäkuuta 2015) oli norjalainen opettaja ja työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1969–1977 ja toimi Norjan puolustusministerinä 1971–1972 sekä 1973–1976. Vuosina 1977–2002 hän oli Møren ja Romsdalin maaherra.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Alv Jakob Fostervoll'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Sanna Sarromaa

**Sanna Sarromaa** (s. 1979) on suomalainen sosiologi ja kirjailija. Hän valmistui sosiologian tohtoriksi vuonna 2011. Hän asuu nykyään Norjassa ja on toiminut myös Oppland Venstren paikallispoliitikkona.

## Kirjallinen tuotanto
* *Suru, josta ei saa kukkakimppuja* (2019)

## Lähteet
Kuolemainen

**Kuolemainen** tarkoittaa seuraavia järviä ja lampia:

* Kuolemainen, Kankaanpää
* Kuolemainen, Keuruu
** Pikku-Kuolemainen, Keuruu
* Kuolemainen, Ähtäri (itäisempi)
* Kuolemainen, Ähtäri (läntisempi)
Navarran Joanna

**Navarran Joanna** (1368–1437) oli Navarran prinsessa, josta tuli Englannin kuningatar kun hän meni naimisiin Henrik IV:n kanssa. 

Joanna oli Navarran kuninkaan Kaarle II:n tytär. Hän meni naimisiin Bretagnen herttuan kanssa vuonna 1386. He saivat kahdeksan lasta. Aviomies kuoli vuonna 1399, ja Joanna oli kahden vuoden ajan alaikäisen poikansa sijaishallitsija. Henrik ja Joanna menivät naimisiin ja muuttivat Englantiin vuonna 1403, mutta englantilaiset eivät hyväksyneet ranskalaista kuningatarta.

Englannilla ja Ranskalla oli käynnissä Satavuotinen sota, ja bretagnelaiset pakottivat Joannan luopumaan sijaishallitsejuudesta.

Henrik kuoli vuonna 1413. Joannaa syytettiin noituudesta vuonna 1419, ja hän joutui muutamaksi vuodeksi vankilaan.

## Lähteet
Hannu Ehoniemi

**Hannu Kalevi Ehoniemi** (vuoteen 1958 **Suutari**) (s. 5. syyskuuta 1935 Räisälä) on entinen suomalainen aitajuoksija päälajinaan 400&nbsp;m aidat. Uransa hän aloitti 10-ottelijana.

Ehoniemi aloitti uransa 10-ottelijana ja oli mukana kesäkuussa 1958 Itä-Saksan Riesassa maaottelussa Itä-Saksaa vastaan sijoittuen kahdeksanneksi tuloksella 6&nbsp;225 pistettä. 

Syksystä 1959 lähtien Hannu Ehoniemi siirtyi 400 metrin aitajuoksuun. Samaan aikaan hän siirtyi Helsinkiin ja siirtyi Helsingin Kisa-Veikkojen (HKV) riveihin. Vuoden 1960 Kalevan kisoissa hän sijoittui viidenneksi. Saman vuoden SM-viestien 4&nbsp;x&nbsp;400 ja 4&nbsp;x&nbsp;800 metrillä hän oli saavuttamassa hopeaa HKV:n riveissä. Seuraavat viisi vuotta Ehoniemi oli Kalevan kisoissa mitaleilla saavuttaen kolme SM-hopeaa. Tyypillisesti edellä oli Turun Toverien Jussi Rintamäki. Vuonna 1962 hän oli mukana Belgradin EM-kisoissa, mutta jäi alkueriin 5. sijalla. Parhaat tuloksensa Ehoniemi teki vuonna 1964 syyskesällä Helsingissä ajalla 51,5, joka jäikin hänen ennätyksekseen.

Helsinkiin siirrytyään Ehoniemi toimi palomiehenä. 

## Saavutukset

* 400 metrin aitajuoksussa
** EM-kisoissa alkuerien 5. sija 1962
** PM-kisoissa hopeaa 1961 ja 1963
** 3 kertaa SM-hopeaa: 1961, 1962 ja 1964
** kerran SM-pronssia: 1963
* 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin juoksussa HKV:n riveissä:
** Suomen mestaruus 1964
** 4 kertaa SM-hopeaa 1960, 1961, 1962 ja 1963
* 4&nbsp;×&nbsp;800 metrin juoksussa HKV:n riveissä:
** Suomen mestaruus 1964
** SM-hopeaa 1960

## Viitteet
Einar Magnussen

**Einar Magnussen** (5. kesäkuuta 1931 Ålesund – 27. maaliskuuta 2004) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan ulkomaankauppa- ja merenkulkuministerinä vuosina 1974–1976.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Einar Magnussen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Javorivin kansallispuisto

**Javorivin kansallispuisto** () on kansallispuisto Ukrainan Lvivin alueella. Vuonna 1998 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 71,08 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee Ivano-Frankoven kaupunkityyppisen taajaman pohjoispuolella, noin 25-35 kilometriä Lvivistä luoteeseen.


46-258-5003 NNP Yavorivskyi RB.jpg|Järvinäkymä.
Path in the Yavoriv National Park.JPG|Polku ja taukopaikka kansallispuistossa.
300-річний дуб на місці поховання жертв воєн 1914-1918 років с. Лелехівка.jpg|Yli 300-vuotias tammi ja vuosien 1914-1918 sotien hautojen muistoristi.
Печери засновників Крехівського монастиря.JPG|Timošan kallion aiemman luolaluostarin suuaukko.
Зона стаціонарної рекреації Верещиця.jpg|Uimaranta, ilmeisesti Vereštšytsja-jokeen padotun tekojärven varrella kansallispuiston lounaisrajalta.
Бучина барвінкова с. Верещиця.jpg
Святой источник с.КРЕХОВ - 005.jpg
Yavorivskyi National Nature Park.jpg|Kansallispuiston logo.
Yavorivskyi National Park 2003 Ukraine Stamp.jpg|Javorivin kansallispuistoa juhlistava postimerkkiarkki.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Javorivskyi natsionalnyi pryrodnyi park  (yavorivskyi-park.in.ua)
* Natsionalnyi pryrodnyi park "Javorivskyi"  (karpaty.info)
Dampierre-en-Burly

**Dampierre-en-Burly** on kunta Ranskassa Loiret’n departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Loirejoen varrella, noin 54 kilometriä Orléansin kaupungista itään.

Kaupungin keskustassa sijaitsevan lammen rannalla on linna *Château de Dampierre*. Se on rakennettu 1600-luvulla vanhan linnan pohjalle, ja kunnostettu 1800-luvulla. Se listattiin historialliseksi muistomerkiksi 6. maaliskuuta 1928. Linna ei ole avoinna vierailijoille. Linnan lähellä on Saint Pierren kirkko, joka on rakennettu 1800-luvulla. Kirkossa on muutama vanha maalaus. Yksi on 1500-luvun lopun flaamilaiskoulua edustava maalaus, joka esittää Jeesusta Martan ja Marian kanssa. Toinen on 1700-luvun espanjalaisen taidemaalarin Antonio González Velázquezin maalaus, joka kuvaa pyhiinvaellusta.

Vähän keskustan ulkopuolella on sirkus- ja illuusiomuseo *Musée du Cirque et de l’Illusion*.

Loirejoen varrella on Dampierren ydinvoimalaitos. Laitoksen neljä painevesireaktoria tuotti vuonna 2022 sähköä 18,7 TWh, mikä kattaa yli 4 miljoonan ranskalaisen kotitalouden vuosittaisen tarpeen. Laitos työllistää suoraan tai välillisesti noin 2 000 henkilöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Álvaro Carreras

**Álvaro Fernández Carreras** (s. 23. maaliskuuta 2003 Ferrol) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia. Hän on aiemmin pelannut kotimaansa lisäksi Englannissa.

Fernández siirtyi Real Madridin junioreista englantilaisseura Manchester Unitedin junioreihin syyskuussa 2020. Hän ei pelannut Manchester Unitedin edustusjoukkueessa vaan aloitti liigauransa lainalla Englannin mestaruussarjan Preston North Endissä kaudella 2022–2023 ja Espanjan La Ligan Granadassa syyskuusta 2023 tammikuuhun 2024. Hän pelasi Granadassa 13 La Liga -ottelua. Tammikuussa 2024 Fernández siirtyi lainalla Benficaan, jossa hän pelasi loppukauden aikana 11 Portugalin liigan maalia ja teki maalin huhtikuussa Farensea vastaan. Eurooppa-liigassa hän pelasi kolme ottelua. Kesällä 2024 Fernández siirtyi Benfican omistukseen kuuden miljoonan euron hinnalla.

Fernández pelasi kaksi ottelua Espanjan alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa lokakuussa 2021. Hän on pelannut Espanjan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa kahdeksan ottelua elokuusta 2023 alkaen.

## Lähteet
Teden Mengi

**Teden Mambuene Mengi** (s. 30. huhtikuuta 2002) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelaa keskuspuolustajana Mestaruussarjassa Luton Townin joukkueessa.

Mengi on valmistunut Manchester Unitedin nuorisojärjestelmästä. Hän debytoi seuran edustusjoukkueessa Eurooppa-liigassa elokuussa 2020. Hän oli lainassa Derby Countyssa vuonna 2021 ja Birmingham Cityssä vuonna 2022. Hän siirtyi Lutoniin elokuussa 2023 ja pelasi putoamiseen päättyneellä kaudella 2023–2024 kaikkiaan 30 valioliigaottelua, joista avauskokoonpanossa 28, ja teki maalin marraskussa Crystal Palacea vastaan.

Mengi on edustanut Englantia eri nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi yhden ottelun alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019.

## Lähteet
Talonpoikaisarmeijan lauluja

**Talonpoikaisarmeijan lauluja** on levy-yhtiö Scandian vuonna 1970 julkaisema kokoelma-albumi. Kappaleiden tyyli vaihtelee sotilasmarsseista huumorilauluihin, muuta niitä yhdistävät isänmaalliset teemat ja yhteys vuoden 1918 tapahtumiin. Warner Music Finland julkaisi vuonna 1997 pääosin samoista kappaleista *[[20 suosikkia]]* -sarjassa CD:n *[[Muistoja pohjolasta – Valkoisen Suomen lauluja]]*.

## Kappaleet
;A-puoli
# Tuntematon (mieskuoro): 
# Jussi Raittinen: 
# Marjatta Leppänen: 
# Reijo Frank: 
# Eija Merilä: 
# Sakari Halonen, tuntematon (piano): 
# Tuntematon (mieskuoro): 
# Tuntematon (mieskuoro): 
;B-puoli
# Reijo Frank: 
# Tuntematon (mieskuoro): 
# Tuntematon (mieskuoro): 
# Jussi Raittinen: 
# Reijo Frank: 
# Tuntematon (mieskuoro): 

## Lähteet
* Various ‎– Talonpoikaisarmeijan Lauluja Discogs.
* TALONPOIKAISARMEIJAN LAULUJA Fono-äänitetietokanta.
Amad Diallo

**Amad Diallo** (s. 11. heinäkuuta 2002 Abidjan) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, joka pelaa laitahyökkääjänä Englannin Valioliigan Manchester Unitedissa ja Norsunluurannikon maajoukkueessa. 

Norsunluurannikolla syntynyt Diallo muutti Italiaan lapsena. Hän liittyi Atalantan nuorisojärjestelmään vuonna 2015, ja voitti seurassa kaksi Campionato Primavera 1 -titteliä, eli Italian nuorten mestaruutta. Vuonna 2019 hän teki maalin debyyttiottelussaan seniorijoukkueessa, mikä teki hänestä ensimmäisen vuonna 2002 syntyneen pelaajan, joka on tehnyt maalin Serie A:ssa. Hän pelasi Atalantassa neljä ottelua Seria A:ssa ja yhden pelin Mestarien liigassa.

Tammikuussa 2021 Diallo liittyi Englannin Valioliigan Manchester Unitediin 21,3 miljoonan euron siirtosummalla. Ensimmäisen vuoden aikana hän pelasi Unitedissa kolme ottelua Valioliigassa, yhden Mestarien liigassa ja neljä peliä Eurooppa-liigassa. Kevätkaudella 2022 hän pelasi Rangersissa lainalla kymmenen ottelua Skotlannin Valioliigassa ja teki kolme maalia. Rangersin voittamassa Skotlannin cupissa hän pelasi kolme ottelua. Kauden 2022–2023 hän pelasi lainalla Englannin mestaruussarjan Sunderlandissa, jossa hän pudotuspelit mukaan lukien teki 39 ottelussa 14 maalia. Kaudella 2023–2024 hän oli polvivamman vuoksi kentiltä sivussa elokuulta joulukuulle. Hän pelasi Unitedissa kauden aikana yhdeksän valioliigaottelua, joista kolmessa hän oli avauskokoonpanossa ja teki yhden maalin. FA Cupissa hän pelasi kolmessa ottelussa, ei kuitenkaan voitokkaassa finaalissa, ja teki puolivälierässä Liverpoolia vastaan voittomaalin jatkoajan viime hetkillä.

Diallon peliaika lisääntyi huomattavasti kaudella 2024–2025, vaikka hän olikin kaksi ja puoli kuukautta sivussa nilkkavamman vuoksi. Hän oli Valioliigassa 20 kertaa avauskokoonpanossa ja tuli kuusi kertaa vaihdosta kentälle. Hän teki kahdeksan maalia, joista kolme tammikuussa Southamptonia vastaan. Lisäksi hän syötti kahdeksan maalia. Eurooppa-liigassa hän pelasi 11 ottelua, joista avauskokoonpanossa kuusi peliä. Tappiollisessa loppuottelussa hän pelasi täyden ajan. Hän teki kaksi maalia, molemmat liigavaiheen ottelussa PAOK:ia vastaan.

Diallo pelasi Norsunluurannikon kaikissa neljässä ottelussa Tokion olympialaisissa 2021. Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran Afrikan-mestaruuskilpailujen karsintaottelussa Nigeriä vastaan maaliskuussa 2021. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Burkina Fasoa vastaan saman vuoden kesäkuussa. Kaikkiaan hän on 7. elokuuta 2025 mennessä pelannut kuusi maaottelua.

## Lähteet
Suonijärvi

**Suonijärvi** tarkoittaa seuraavia:

* Suonijärvi, järvi Kangasalla
* Alainen Suonijärvi, järvi Virroilla
* Yläinen Suonijärvi, järvi Virroilla.