open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
New Mexicon lainsäädäntöelin

**New Mexicon lainsäädäntöelin** () on New Mexicon osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 70 edustajaa ja senaatissa 42 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.

Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on New Mexico State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Santa Fessa. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lainsäädäntöelimen viralliset kotisivut
Vladimir Vanek

**Vladimir Vanek** oli elokuvatuottaja ja Lontoossa toisen maailmansodan aikana toimineen Tšekkoslovakian pakolaishallituksen edustaja Ruotsissa. Hän auttoi liittoutuneita harjoittamalla vakoilutoimintaa oman ryhmänsä avulla ja oli erityisen hyvin perillä Suomen asioista. Hänen toimintansa Ruotsissa paljastui keväällä 1942 ja hänet tuomittiin vankeuteen.

## Lähteet
Puijo (täsmennyssivu)

**Puijo** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Puijo, Kuopiossa sijaitseva mäki ja luonnonsuojelualue
* Puijo, Kuopion 27. kaupunginosa
* Länsi-Puijo eli Rypysuo, Kuopion 19. kaupunginosa
* M/S Puijo, sisävesilaiva
* 2841 Puijo, asteroidi.

## Katso myös
* Puijon torni
* Puijon hiihtokilpailut
* Puijon hyppyrimäet
Ivar Luuton

**Ivar Luuton** tai **Ivar Ragnarsson** (, k. 873 Dublin) oli tanskalainen viikinkipäällikkö. Hänet tunnetaan parhaiten yhtenä suuren pakana-armeijan päälliköistä. Se oli viikinkiarmeija, joka valloitti Englannin länsiosat 800-luvulla. Ivar lienee saanut lisänimensä luustosairauden tai jonkin vamman vuoksi.

Ivar oli tarinoiden mukaan viikinkipäällikkö Ragnar Lodbrokin poika, mutta muuten Ivarin varhaisvaiheet ovat pitkälti hämärän peitossa. Ivarin mainitaan johtaneen vuonna 855 ryöstöretkeä Thamesin jokisuulle sekä osallistuneen 850-luvulla Olav Kviten joukoissa useisiin taisteluihin Irlannissa.

Vuonna 865 Ivar sekä hänen veljensä Halfdan Ragnarsson ja Ubbe Ragnarsson johtivat Englantiin suuren viikinkiarmeijan, jota kristityt kutsuivat suureksi pakana-armeijaksi. Veljesten oli tarkoitus kostaa isänsä Ragnar Lodbrokin kuolema. Ragnar oli kuollut vankeudessa ehdittyään sitä ennen ryöstellä Northumbrian kuningaskuntaa. Tarujen mukaan Northumbrian kuningas Ælla oli heittänyt Ragnarin käärmekuoppaan voitettuaan hänet ensin taistelussa.

Ivarin joukot rantautuivat Itä-Angliassa, jossa ne kohtasivat vain heikkoa vastarintaa. Sen jälkeen viikingit hyökkäsivät Northumbriaan, jossa valloittivat Yorkin vuonna 866. Ælla ja hänen syrjäyttämänsä Osberht yhdistivät voimansa viikinkejä vastaan, mutta saivat kummatkin surmansa maaliskuussa 867 käydyssä taistelussa. Joidenkin kertomusten mukaan Ælla ei olisi kuollut taistelussa, vaan viikingit olisivat teloittaneet hänet vasta taistelun jälkeen erityisen julmalla tavalla.

Ivar asetti tämän jälkeen Northumbrian nukkehallitsijaksi Ecgberhtin ja johti viikinkiarmeijan Nottinghamiin, Mercian kuningaskuntaan. Mercian kuningas Burgred pyysi Wessexilltä apua, ja Wessexin kuningas Ethelred sekä hänen nuorempi veljensä Alfred (tuleva Alfred Suuri) saapuivat piirittämään Nottinghamia, jolloin tanskalaiset vetäytyivät Yorkiin taistelutta. Viikinkiarmeija viipyi Yorkissa vuoden verran. Vuonna 869 viikingit marssivat halki Mercian ja palasivat Itä-Angliaan, missä he voittivat taistelussa kuningas Edmundin.

Ilmeisesti Ivar ei osallistunut 870-luvun epäonnistuneeseen yritykseen valloittaa Wessex. Sen sijaan hän liittyi vanhan toverinsa Olav Kviten joukkoihin Skotlannissa. Myöhemmin he palasivat Irlantiin, jossa Ivar kuoli vuonna 873.

Ivar Luuton saattoi olla sama henkilö kuin Ímar, joka perusti Hy Ivarin eli Uí Ímairin dynastian 800-luvulla.

## Lähteet
Luettelo Julia Louis-Dreyfusin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on **luettelo [[Julia Louis-Dreyfus]]in saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista**.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
Matti Reinikkala

**Matti Reinikkala**  (9. joulukuuta 1816 Virolahti – 26. tammikuuta 1893 Virolahti) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Reinikkalan vanhemmat olivat  Johan Reinikkala ja Margareta Eliaantytär Ihalain ja puolisot Helena Juhanantytär Reinikkala ja Mari Antintytär Järvenkylä. Reinikkala oli palkittu maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Kymin (Viipurin lääni) tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. Hän oli valtiopäivillä valitsijamies ja yleisen valitusvaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Berndt Magnus Reinius

**Berndt Magnus Reinius**  (1837–1913) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Reinius oli  maanviljelijä Viipurin maalaiskunnassa ja  talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891. Hän esiintyi valtiopäivillä vain hyvin vähän.

## Lähteet
Juho Riipinen

**Juho Riipinen**  (19. huhtikuuta 1860 Laukaa – 28. marraskuuta 1920 Mikkeli) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Riipinen oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Mikkelin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1905–1906.

## Lähteet
Turku (täsmennyssivu)

**Turku** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* Turku, Suomen kaupunki ja Varsinais-Suomen maakuntakeskus
* Turku, *Turunkylä*, kylä Lemillä
* *[[Ohjusvene Turku|Turku]]*, Suomen merivoimien ohjusvene
* 1496 Turku, kaupungin mukaan nimetty asteroidi
* *[[Turku (albumi)|Turku]]*, Disgrace-yhtyeen albumi vuodelta 2001

* Turku, sukunimenä:
** Rudens Turku (s. 1978), albanialais-saksalainen viulisti

## Katso myös
* Turun kaupunkiseutu
* Turun keskustaajama
* Turun seutukunta
* Turun tauti
Dobrzeń Wielki

**Dobrzeń Wielki** (*Gmina Dobrzeń Wielki*, ) on maalaiskunta Opolen piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 9&nbsp;478. Kunnan hallinnollinen keskus on Dobrzeń Wielkin kylä.

Dobrzeń Wielkin kunta perustettiin vuonna 1972. Tammikuussa 2017 Borkin, Czarnowąsnyn, Krzanowicen sekä Świerklen kylät, osa Dobrzeń Małyn kylästä ja suurin osa Brzezien kylästä siirrettiin Dobrzeń Wielkin kunnasta osaksi Opolen kaupunkia.

Kylät Dobrzeń Wielkin kunnassa ovat Chróścice, Dobrzeń Mały, Dobrzeń Wielki sekä Kup. Lisäksi siellä on pieni asumaton alue jäännöksenä Brzezien kylästä. Kylistä väkiluvultaan suurin oli Dobrzeń Wielki, jossa oli 4&nbsp;497 pysyvää asukasta. Chróścicen kylässä asui pysyvästi 2&nbsp;731&nbsp;asukasta, Kupin kylässä 1&nbsp;140 ja Dobrzeń Małyn kylässä 768. Kunta rajautuu Dąbrowan, Łubnianyn, Murówin, Lewin Brzeskin, Pokójin ja Popielówin kuntiin sekä Opolen kaupunkiin.

Vuoden 2019 lopussa 51,6&nbsp;prosenttia Dobrzeń Wielkin asukkaista oli naisia ja 48,4&nbsp;prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat 16,8&nbsp;prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 64,3&nbsp;prosenttia ja eläkeikäiset 19&nbsp;prosenttia. Väestön keski-ikä oli 41,8&nbsp;vuotta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 17,8&nbsp;prosenttia oli etnisiä saksalaisia, ja saksan kielellä onkin kunnassa virallisen avustavan kielen asema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gmina Wiejska Dobrzeń Wielki 2020. Opolen tilastokeskus.
Otsalammi

**Otsalammi** on Jämsän ja Keuruun rajalla sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä luoteeseen ja Keuruun keskustasta 24 kilometriä eteläkaakkoon. Etäisyys Tampereelta on 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin kolmetoista kilometriä länsilounaaseen.

## Maantiede
Otsalammen pituus on 300 metriä. Järven länsiosa kuuluu Keuruuseen ja itäosa Jämsän Koskenpään alueeseen. Järveä ympäröi metsäinen mäkimaa. Sen kaakkoispuolella sijaitseva Otsavuori kohoaa noin 210 metriä merenpinnan yläpuolelle, lounaispuolella on Vaarintallinmäki. Otsalammen pohjoisrannalta lähtee laskuoja Koukkulammiin.

Otsalammi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kuutisen kilometriä Otsalammilta itäkoilliseen ja sen korkeustaso on noin 50 metriä Otsalammia alempana.

Otsalammi sijaitsee vedenjakajalla: noin kilometrin sen länsipuolella sijaitseva Vuorisjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

Pirunryönin rotko sijaitsee noin 900 metriä Otsalammilta eteläkaakkoon.

## Lähteet
Hietajärvi (Suomussalmi)

**Hietajärvi** on kylä Suomussalmen kunnassa aivan itärajan tuntumassa. Yhdessä läheisen Kuivajärven kanssa se on toinen Suomen kahdesta vienankarjalaiskylästä. Matkaa Venäjän rajalle on vain muutamia kymmeniä metrejä, kun sitä Suomussalmen keskustaan on lähes 80 kilometriä. Valtakunnanraja jakaa kylälle nimensä antaneen Hietajärven kahtia Suomen ja Venäjän puoleen. Hietajärvi on yksi Vienan runokylistä ja siten osa Vienan Karjalaa. Hietajärvi oli viimeisen runonlaulajan Jussi Huovisen kotipaikka.

## Historia
Hietajärven ja muiden rajaseudun vienalaiskylien ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti Venäjän puolelta asepalvelusta paenneita eli *piekloi*ta. Ensimmäinen asukas tuli Tunkualta. Muuan Lari Siikow eli Tament (Tomenttei) Sikov saapui alueelle 1700-luvulla Suikujärveltä ja nai piikatyttö Toarien (Darja), jonka on väitetty olleen kuuluisan Arhippa Perttusen sisar. Pari muutti asumaan Kuivajärvenniemelle ja alkoi viljellä maata. Tament palveli Aliipei Ahtosella renkinä, ja häntä pilkattiin Huoviseksi (huovi = sotilas), minkä hän sittemmin omaksui nimekseen. Vaikka Toarie Huoviselta kerättiin aikanaan vain neljä runoa, hänellä oli suuri vaikutus Kalevalan rakenteeseen, koska juuri hän kertoi joulukuussa 1845 D. E. D. Europaeukselle, että Joukahainen olisi ollut Pohjolan isäntä. Tämä sai Elias Lönnrotin siirtämään Väinämöisen ja Joukahaisen kilpalaulannan Kalevalan toisen painoksen alkuun, kun se Vanhassa Kalevalassa oli ollut vasta myöhemmin. Myöhemmin kylässä ovat käyneet lukuisat runonkerääjät, tärkeimpinä näistä A. A. Borenius, Genetz, Berner ja Samuli Paulaharju sekä valokuvaaja I. K. Inha.

Kainuun vienalaiskylät poltettiin talvisodan aikana ja rakennettiin uudelleen 1940-luvulla. Tieyhteydet muualle Kainuuseen ja Suomeen olivat pitkään heikkoja: tie Kuivajärveltä Hietajärvelle valmistui vasta vuonna 1956. Hietajärvellä eli myös viimeinen runonlaulaja Jussi Huovinen, joka nukkui pois suomalaisuuden päivänä 12. toukokuuta 2017 93 vuoden iässä.

Hietajärven ja Kuivajärven kylien yhteinen hautausmaa sijaitsee Kuivajärven Kalmisaaressa. Entinen hautausmaa oli Vuokkijärven Kalmasaaressa, mutta se jäi vuonna 1922 Suomen ja Neuvostoliiton väliselle rajalinjalle.

## Kulttuuri
Aivan näihin päiviin saakka Kainuun vienalaiskylissä on puhuttu karjalan kielen vienankarjalan murretta, joka eroaa suomesta niin paljon, ettei kielten keskinäinen ymmärrettävyys ole enää täydellinen. Karjalan kielen asema on ollut nykypäiviin asti heikko, eivätkä kaikki vanhimmat karjalaiset ymmärrä, miten heidän kielestään on yhtäkkiä tullut osa vaalittavaa kulttuuriperintöä.

Pääosa Hietajärven karjalaisista asukkaista on ortodokseja. Runonlaulantaa on Kainuun vienalaiskylissä harjoitettu vielä viime aikoina. Ruokakulttuuriin kuuluvat sultsinat ja kalakukot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Palanen Vienaa Kainuussa, Hakkapeliitta, 08.05.1934, nro 19, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kaarlo Fabian Rautajoki

**Kaarlo Fabian Rautajoki**  (23. joulukuuta 1843 – 28. huhtikuuta 1889 Tyrvää) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Ratsutilallinen Rautajoen puoliso oli Selma Rautajoki. Kaarlo Fabian Rautajoki oli talonpoikaissäädyssä Tyrvään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä jäsen säädyn yksityisessä valitusvaliokunnassa. Rautajoki kuoli vain 45-vuotiaana aivohalvaukseen kotitilallaan.

## Lähteet
Salmijärvi (Jämsä, Koskenpää)

**Salmijärvi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 3,5 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länsilounaaseen.

## Maantiede
Salmijärven pituus on 600 metriä. Useat pienet niemet jakavat järveä lahtiin ja poukamiin. Järven länsipuolella on noin puolen hehtaarin laajuinen nimeämätön vakavesi. Idässä on Salmimäki, etelässä Valkeakangas, lounaassa Salmisuo ja luoteessa Piikkisuo. Salmijärven länsirannalle virtaa laskuoja Salmisuon halki, itärannalta lähtee Salmioja koilliseen ja päätyy Hanhijärven luoteiskolkkaan.

Salmijärvi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kolmisen kilometriä Salmijärveltä koilliseen ja sen korkeustaso on noin 30 metriä Salmijärveä alempana.

Noin puoli kilometriä Salmijärveltä kaakkoon sijaitsee Valkeajärven valuma-alueeseen kuuluva Valkeajärvi.

## Lähteet
Metsäkylä (Perniö)

**Metsäkylä** on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön kirkonkylän lounaispuolella.

Metsäkylä sijaitsee useamman mäkialueen välisessä laaksossa. Kylän pohjoisrajalla virtaa Juottimenoja. Kemiöntie kulkee kyläalueen läpi sen länsilaidalla ja erottaa Nummensyrjän kulmakunnan muusta kylästä. Metsäkylän maatila kylän itälaidalla muodostaa alueellisesti merkittävän rakennus- ja maisemakokonaisuuden.

Metsäkylä on syntynyt viimeistään varhaiskeskiajalla. Vuonna 1540 kylässä on ollut kolme tilaa ja vuonna 1789 kaksi tilaa. Metsäkylän tilat Matitalo ja Lassintalo sekä viereinen Juvelan yksinäistila yhdistettiin 1860-luvulla uudeksi Metsäkylän tilaksi. Uudella tilalla oli kaksi torppaa sekä myöhemmin myös yksi palstatila. Torpat ja palstatila ovat itsenäistyneet 1900-luvun alkuvuosikymmeninä ja uusi Juvelan talo on lohkottu kylän koilliskulmalle.

## Lähteet
Mattlar

**Mattlar** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Erik Mattlar (1846–1928), maanviljelijä ja valtiopäivämies
*Marja Mattlar (o.s. *Pispa*, s. 1953), laulaja, lauluntekijä, säveltäjä ja sanoittaja
*Mikko Mattlar (s. 1980), DJ ja radiotoimittaja, Tapio ja Marja Mattlarin poika
*Tapio Mattlar (s. 1953), muusikko, musiikkitoimittaja ja maaseutuaktivisti, Marja Mattlarin puoliso
Desfontainiales

**Desfontainiales** (syn. Columelliales) on koppisiemenisten kasvien lahko, jonka on kuvannut venäläinen Armen Tahtadžjan. Angiosperm Phylogeny Groupin eli APG:n luokittelussa siihen sijoitetaan heimo Columelliaceae. Lahkon ainoassa heimossa on kaksi eteläamerikkalaista puuvartisten pensaskasvien sukua, *[[Columellia]]* ja *[[Desfontainia]]* (joskus myös erikseen heimossa Desfontainiaceae), ja niissä viisi tai kahdeksan lajia.

Columelliaceae-heimon systemaattinen asema on vaihdellut useasti, sillä alun perin APG on sijoittanut sen Dipsacales-lahkon sisarryhmäksi ja sittemmin Bruniales-lahkoon. Tarkemmassa analyysissä Bruniales on kuitenkin todettu polyfyleettiseksi ryhmäksi, jos Columelliaceae-heimo yhdistetään siihen yhdessä bruniakasvien (Bruniaceae) kanssa.

## Lähteet
* Stevens, P.F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website: Desfontainiales Version 14, July 2017.  Viitattu 23.2.2021.
Rudå

**Rudå** on pieni rekisterikylä Kemiönsaaren kunnassa. Se muodostuu Rudån maatilasta Kemiön luoteisosassa. Rudå sijaitsee Helgebodan ja Degerdalin välissä. Rudåbäcken virtaa kyläalueen länsirajalla ja Rudån maatila sijaitsee alueen läpi kulkevan Mjösundintien varrella.

Rudå on vanhastaan kuulunut kirkolle ja alue on siirtynyt kruunun omistukseen uskonpuhdistuksen myötä. Vielä 1500-luvulla Rudå on ollut naapurikylien hyödyntämää niittyä, joka on siirtynyt vuonna 1621 Axel Oxenstiernan omistukseen ja sitä kautta Västankärrin kartanon alaiseksi. Rudå palasi kruunulle isossa peruutuksessa 1600-luvun lopulla. Rudån tila on perustettu 1700-luvun aikana. Tilan historiallinen päärakennus purettiin 1900-luvun lopulla ja sen paikalla on uudempi talo.

## Lähteet
Kontiolahden kirjasto

**Kontiolahden kirjasto** on Kontiolahden kunnassa toimiva yleinen kirjasto. Kontiolahden kirjasto on kunnan pääkirjasto, jonka ohella kuntalaisia palvelee Lehmossa toimiva Lehmon kirjasto. Lisäksi Kontiolahdella ja Enossa kiertää kuntien yhteinen kirjastoauto *Runo-Antti*. 

Kontiolahden kirjastot toimivat osana Joensuun seutukirjastoa ja Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös kontiolahtelaisten käytettävissä.

## Lähteet
Duvergerin laki

Politiikan tutkimuksessa **Duvergerin laki** ilmaisee, että vaaleissa, joissa jokaista vaalipiiriä kohden valitaan vain yksi ehdokas, on todennäköistä, että syntyy kahden puolueen järjestelmä.

## Lähteet
Floridan lainsäädäntöelin

**Floridan lainsäädäntöelin** () on Floridan osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 120 edustajaa ja senaatissa 40 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.

Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Florida State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Tallahasseessa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lainsäädäntöelimen viralliset kotisivut
Kalmukkien karkottaminen

**Kalmukkien karkottaminen** () oli Stalinin toteuttama etninen puhdistus vuonna 1943 nykyisen Kalmukian tasavallan alueella.

Karkotukset aloitettiin joulukuussa 1943, ja niiden taustalla oli väitteet kalmukkien vehkeilystä natsi-Saksan kanssa. Karkotukset koskivat arviolta noin 100&nbsp;000 ihmistä, jotka siirrettiin karjavaunuilla Siperiaan. Karkottaminen johti jopa 40&nbsp;000 ihmisen kuolemaan. Kuolinsyitä olivat muun muassa hypotermia, nälkä ja taudit. Karkotusten yhteydessä myös Kalmukiassa sijainneet buddhalaiset temppelit hävitettiin ja uskontoa pyrittiin ylipäänsä kitkemään.

Kalmukit pääsivät palaamaan kotiseuduilleen vuonna 1956. Muutamia Saksan puolella taistelleita kalmukkeja asetettiin syytteeseen 1960–1970-luvuilla. Välit etnisten venäläisten kanssa kiristyivät.. Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin uudestaan vuonna 1958. Kalmukiaan palatessaan kalmukit joutuivat käymään läpi myös uudelleenkoulutuksen.

Karkotus on edelleen kipeä aihe kalmukkien keskuudessa. Tammikuussa 2020 Kalmukian presidentti Batu Khasikov vaati Hakassian parlamentin puhemieheltä Vladimir Shtygashevilta, anteeksipyyntöä tämän sanottua kalmukkeihin kohdistuneen vainon olleen oikeutettua, koska nämä olivat taistelleet fasistien puolella. Shtygashev pahoitteli sanomisiaan myöhemmin.. Vuodesta 2004 alkaen Kalmukiassa on vietetty Muistamisen ja suremisen päivää 28. joulukuuta.

## Lähteet
Nikon D3500

**Nikon D3500** on Nikonin 30. elokuuta 2018 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera, jossa on 24 megapikselin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Kameralla pystyy kuvaamaan viisi kuvaa sekunnissa ja videoimaan FullHD-laadulla 60 kuvaa sekunnissa. Lisäksi kamerassa on kolmen tuuman näyttö ja tuki Bluetoothille.

Nikon D3500 on Nikon D3400:n seuraaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nikon D3500 Nikonin sivuilla
Käyräjärvi

**Käyräjärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Käyräjärvi, järvi Enontekiön Ketomellassa
*Käyräjärvi, järvi Enontekiön Nunnasessa
*Käyräjärvi, järvi Enontekiön Vuontisjärvellä
*Käyräjärvi, järvi Inarissa
*Käyräjärvi, järvi Kemijärvellä
*Käyräjärvi, järvi Kuhmoisissa.
Illinois’n yleiskokous

**Illinois’n yleiskokous** () on Illinois’n osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 118 edustajaa ja senaatissa 59 senaattoria. Lainsäädäntöelin kokoontuu ympärivuotisesti.

Yleiskokouksen kokoontumispaikka on Illinois State Capitol, Springfieldissa. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yleiskokouksen viralliset kotisivut
Burgred

**Burgred** (k. 874 tai 875, Rooma) oli Mercian kuningas vuosina 852–874. Noustuaan valtaan Burgred pyysi Wessexin kuningas Ethelwulfilta apua taistelussa walesilaisia vastaan. Ethelwulf suostui pyyntöön, ja sotaretki walesilaisia vastaan osoittautui menestykseksi. Wessexin ja Mercian liitto sinetöitiin Ethelwulfiin tyttären Aethelswithin ja Burgredin avioliitolla.

Vuonna 868 Burgred joutui jälleen turvautumaan Wessexin apuun. Tanskalainen viikinkiarmeija oli valloittanut Nottinghamin, ja Burgredin avuksi tulivat Wessexin kuningas Ethelred ja tämän veli Alfred joukkoineen. Armeijat eivät käyneet varsinaisia taisteluita. Viikingit viipyivät Merciassa talven yli ja vetäytyivät sitten tukikohtaansa Yorkiin. Vuonna 872 viikingit valloittivat Lontoon, ja 874 he marssivat Lindseystä Reptoniin ja pakottivat Burgredin pakenemaan. Burgred pakeni Roomaan, jossa hän sittemmin kuoli.

## Lähteet
Maxus

**SAIC Maxus Automotive Co., Ltd.** (kauppanimeltään **Maxus** ja joskus tunnettu pinyin-käännöksellä kiinalaisnimeltään, **Datong** (*大通)*) on kiinalainen ajoneuvovalmistaja. Rotator Oy aloitti Maxus täyssähköisten pakettiautojen myynnin Suomessa 2021.

Vuonna 2021 Maxus-pakettiautoja rekisteröitiin Suomessa 19 kappaletta. Seuraavana vuonna rekisteröitiin 60 autoa. Vuonna 2023 Maxus ylsi 75 auton myyntiin, jolla sijoitus oli pakettiautojen merkkikohtaisessa tilastossa 11. Seuraavana vuonna Maxus-pakettiautojen rekisteröinnit jäivät 29 kappaleeseen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maxusin suomenkieliset kotisivut
Matolammi (Jämsä, Koivukylä)

**Matolammi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 1,6 hehtaarin laajuinen metsälampi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 29 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Matolammen pituus on 180 metriä ja leveys 140 metriä. Idässä sijaitsee Lähdejärvi ja etelässä Koukkulammi. Keuruun raja kulkee noin 600 metriä Matolammesta länteen.

Matolammi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kuutisen kilometriä Matolammilta itään ja sen korkeustaso on noin 65 metriä Matolammia alempana.

Neljä kilometriä Koskenpään Matolammilta etelälounaaseen sijaitsee 60 aarin laajuinen Matolammi.

## Lähteet
Lähdejärvi (Jämsä)

**Lähdejärvi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva noin 17  hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 28 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin viisitoista kilometriä länsilounaaseen.

## Maantiede
Lähdejärven rannat ovat metsäisiä. Lounaassa on järven kokoon suhteutettuna laaja koukkumainen lahti, pohjoiseen mentäessä järvi kapenee voimakkaasti. Lähdejärven keskellä sijaitsee noin 30 aarin laajuinen Kärmesaari, jonka pohjoispuolella on kolme pienempää saarta. Järven lounaiskolkkaan virtaa etelästä Koukkulamminpuro. Järven kaakkoiskolkasta lähtee Lähdeoja itään kohti Salmijärveä.

Lähdejärveä ympäröi mäkinen maasto, joka ei kuitenkaan kohoa ylängöksi. Pohjoispuolinen Lähdevuori on korkeimmillaan noin 180 metriä merenpinnan yläpuolella, eli runsaat 30 metriä Lähdejärven pinnan yläpuolella. Lähdevuoren pohjoispuolella on Vataanjoen valuma-alueeseen kuuluva Joutsenlammi, lounaassa on Koukkulammi, lännessä Kivilammi ja Matolammi. Idässä levittäytyy Piikkisuo.

Lähdejärvi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee nelisen kilometriä Lähdejärveltä itään ja sen korkeustaso on noin 47 metriä Lähdejärveä alempana.

## Lähteet
Kultahydroksidi

**Kultahydroksidi** (Au(OH)3) on kulta- ja hydroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää valmistettaessa kultapinnoitteita ja muita kultayhdisteitä sekä keramiikan värjäämiseen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa kultahydroksidi on keltaista tai ruskeaa kiinteää ainetta, joka tummuu valon vaikutuksesta. Rakenteeltaan se on amorfista ja koostuu kulta- ja hydroksidi-ionien muodostamasta lineaarisesta polymeeristä. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee happoihin ja lisäksi emäksiin muodostaen kompleksisen tetrahydroksoauraatti(III)-ionin ([Au(OH)4]-). Kuumennettaessa kultahydroksidi hajoaa ensin kultaoksidihydroksidiksi ja lopulta kultaoksidiksi.

## Valmistus ja käyttö
Kultahydroksidia valmistetaan saostamalla emäksillä, kuten alkalimetallihydroksideilla tai -karbonaateilla, veteen liukenevista kultayhdisteistä, kuten tetraklorokultahaposta tai alkalimetallitetrakloroauraateista. 
:Na[AuCl4] + 3 NaOH → Au(OH)3 + 4 NaCl

Kultahydroksidia käytetään valmistettaessa kultapinnoitteita elektrolyyttisesti sekä lasin ja keramiikan värjäämiseen punaiseksi. Siitä myös valmistetaan muita kultayhdisteitä, kuten syanokomplekseja ja kultananopartikkeleita.

## Lähteet
Cipolletti

**Cipolletti** on Argentiinassa Río Negron maakunnassa Río Neuquén -joen varrella sijaitseva kaupunki. Se on perustettu 1903 ja nimetty seudulle keinokastelujärjestelmiä suunnitelleen italialaisen insinöörin César Cipollettin mukaan.

Vuonna 2022 kaupungissa oli 95 524  asukasta.

Cipolletti on osa puolen miljoonan asukkaan Neuquénin suurkaupunkialuetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaali (täsmennyssivu)

**Kaali** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* kaali, *vihanneskaali*, kasvilaji ja vihannes
* kaalit, *hyötykaalit*, ristikukkaiskasveihin kuuluva kasvisuku
* Kaali järv, järvi Virossa
* Kaalin kraatteri, Virossa sijaitseva meteoriittikraatteri
* 4227 Kaali, kraatterin mukaan nimetty asteroidi

* Kaali, sukunimenä:
** Katharina Kaali (s. 1977), suomalais-saksalainen näyttelijä
Johan Simula

**Johan Simula** (1838–1899) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Talollinen Johan Simula Kokemäeltä oli talonpoikaissäädyssä Ala-Satakunnan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valitsijamiesten varamies ja pankkivaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Adolf Fredrik Simolin

**Adolf Fredrik Simolin**  (27. huhtikuuta 1824 – 19. huhtikuuta 1908 Kirkkonummi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Simolinin vanhemmat olivat Fredrik ja Hedvig Simolin ja puoliso Lovisa Wilhelmina Simolin. Ratsutilallinen Adolf Fredrik Simolin Kirkkonummelta oli talonpoikaissäädyssä Raaseporin itäisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864.

## Lähteet
Matti Teräs-Rautila

**Matti Teräs-Rautila (Teräsrautela)**  (4. marraskuuta 1821 Maaria – 7. tammikuuta 1901 Maaria) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Teräs-Rautilan vanhemmat olivat Matti Teräsrautela ja Helena Matintytär ja puoliso Johanna Frederika Matintytär. Talollinen Teräs-Rautila oli  talonpoikaissäädyssä Maskun tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan varajäsen ja puolusti kotitarveviinan polttoa innokkaasti.

## Lähteet
Lauri Tiainen (valtiopäivämies)

**Lauri Tiainen**  (14. maaliskuuta 1815 Parikkala – 31. elokuuta 1886 Parikkala) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Lauri Tiaisen vanhemmat olivat Olli Laurinpoika Tiainen ja Euphemia Jaakontytär Pitkänen ja puoliso Helena Ristontytär Tiainen. Tiainen oli  talonpoikaissäädyssä Käkisalmen keskisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan ja säätytalovaliokunnan jäsen.

## Lähteet
Rote Kapelle

**Rote Kapelle** (suom. Punainen orkesteri) oli toisen maailmansodan ajan tärkeimpiä kansallissosialismin vastaisia vastarinta- ja vakoilujärjestöjä. Se oli Neuvostoliiton hyväksi toiminut eri kansallisuuksista koostunut löyhä verkosto, joka tunnetaan saksalaisten sille antaman nimen Die Rote Kapelle mukaan. Saksalaiset antoivat satojen henkilöiden muodostamalle verkostolle punaista orkesteria tarkoittavan nimen siepattuaan sen viestejä ensi kertaa kesäkuussa 1941 Königsbergin lähellä sijainneella kuunteluasemallaan. Heistä se muistutti suurta Moskovan keskuksesta johdettua soittokuntaa. Verkosto myös käytti joitakin musiikkiin ja orkesteriin viittaavia koodisanoja, esimerkiksi radiolähetin oli *piano* ja sähköttäjä *pianisti*.

Vakoiluverkosto välitti Moskovaan tietoja muun muassa Peenemünden V-rakettikokeista, operaatio Edelweissista eli hyökkäyksestä Kaukasiaan, Kurskin taistelun valmisteluista, saksalaisista joukoista Suomessa ja Hitlerin Mannerheimin syntypäivän johdosta Suomeen tekemästä vierailusta. Paljastuneiden vakoojien vangitsemiset ja teloitukset aloitettiin Brysselissä kesällä 1942.

Punaisen orkesterin jäseniä olivat saksalaiset ilmavoimien upseeri Harro Schulze-Boysen, kirjailija Adam Kuckhoff, taloustieteilijä Arvid Harnack ja kirjailija Günther Weisenborn, bulgarialainen Nikolai Jankov-Jablin, joka toimi Suomessa, Konstantin Jefremov ja unkarilainen Sándor Rádo (peitenimi *Dora*), joka toimi Sveitsissä. Sveitsi oli Punaisen orkesterin tärkein toimialue. Siellä se tunnettiin nimellä *Viking*.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Blank, Alexander & Mader, Julius: Rote Kapelle gegen Hitler. Berliini 1979.
Selkäjärvi

**Selkäjärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Selkäjärvi, järvi Hyrynsalmella
*Selkäjärvi, järvi Inarin Kirakkajärvellä
*Selkäjärvi, järvi Inarin Lauttajärvellä
*Selkäjärvi, järvi Inarin Muokanruoktussa
*Selkäjärvi, järvi Inarin Nellimissä
*Selkäjärvi, järvi Inarin Suprussa
*Selkäjärvi, järvi Jyväskylässä
*Selkäjärvi, järvi Kuhmossa
*Selkäjärvi, järvi Kuhmoisissa.
Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

**Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna** oli Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan tunnus lipun ohella. Se oli käytössä vuosina 1919–1992, viimeisen vuoden itsenäisen Ukrainan vaakunana.

Vaakunan otti käyttöön Ukrainan SNT:n hallitus 14. maaliskuuta 1919, ja siihen tehtiin muutoksia 7. marraskuuta 1928, 30. tammikuuta 1937 ja 21. marraskuuta 1949. Vuonna 1949 käyttöönotettu ja viimeiseksi jäänyt vaakuna perustui Neuvostoliiton vaakunaan, ja siinä oli kuvattuna tyypilliset kommunismin tunnukset: sirppi ja vasara, punainen tähti, auringonnousu ja vaakunaa ympäröivät vehnäntähkät. Nouseva aurinko symboloi Neuvosto-Ukrainan tulevaisuutta, tähti sekä sirppi ja vasara puolestaan kommunismin voittoa. Lipussa on Neuvostoliiton motto *Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen!* sekä ukrainaksi että venäjäksi; sen sijaan Ukrainan SNT:n nimi on vain ukrainaksi.

Itsenäistyttyään 24. elokuuta 1991 Ukraina säilytti aluksi neuvostoaikaisen vaakunan. Seuraavana vuonna se vaihdettiin Ukrainan nykyiseen vaakunaan.
Esaias Tykki

**Esaias Tykki (Stycki)**  (1814 – 1870 Johannes) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Tykki oli talollinen Johanneksesta ja talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan varajäsen. Tykki kuoli huhtikuussa 1870 Johanneksessa.

## Lähteet
Antti Uotila

**Antti Uotila**  (22. toukokuuta 1811 Hauho – 8. helmikuuta 1886 Urjala) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Uotilan vanhemmat olivat  Antti ja Anna Luri ja puoliso Ulrika Tuomaantytär Laatu. Kirjailija Oskar Uotila ja taidemaalari Aukusti Uotila olivat heidän poikiaan. Ratsutilallinen Antti Uotila oli talonpoikaissäädyssä Sääksmäen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä talousvaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Gustav Vanha-Seppälä

**Gustav (Gustaf) Vanha-Seppälä**  (7. tammikuuta 1815 Piikkiö – 3. lokakuuta 1893 Piikkiö) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 

Vanha-Seppälän vanhemmat olivat Michel Kärme ja Anna Juhontytär ja puoliso Johanna Seppä. Ratsutilallinen, kunnallismies Vanha-Seppälä oli talonpoikaissäädyssä Piikkiön ja Halikon ylisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Treasure EP.1: All to Zero

**Treasure EP.1: All to Zero** on eteläkorealaisen Ateez-yhtyeen ensimmäinen minialbumi, joka julkaistiin 24. lokakuuta 2018. Albumi sisältää singlet ”Pirate King” ja ”Treasure”. Albumi sijoittui Gaonin albumilistan seitsemänneksi.

## Kappaleet

## Lähteet
Vasa-jäynä

**Vasa-jäynä** on vuonna 1961 toteutettu kaikkien aikojen kuuluisimmaksi teekkareiden jäynäksi tituleerattu tempaus. Jäynä liittyy ''Vasa''-laivan hylyn nostoon.

Jäynän toteuttajat olivat Harri Leppänen ja Krister Ahlström sekä tempauksen ideoijat Martti Tuomola ja Matti Kaje.

## Tapahtumien kulku
Keväällä 1961 joukko Otaniemen teekkareita kuuli uutisesta, jonka mukaan ruotsalaiset tiedemiehet aikoivat nostaa pintaan kolmisen sataa vuotta aikaisemmin Tukholman edustalle uponneen Vasa-laivan hylyn. Opiskelijat olivat muutenkin matkalla Göteborgiin opiskelijoiden kevätjuhlaan, joten he päättivät tehdä matkalla jäynän. Teekkarit veivät ostamansa kestävyysjuoksija Paavo Nurmen patsaan pronssisen pienoismallin Tukholmaan laivan uppoamispaikalle. Illan tullen ryhmä sukelsi patsas mukanaan hylyn kannelle ja jätti pronssipatsaan sinne. Opiskelijat olivat varustautuneet märkäpuvulla, mutta itse sukellus tapahtui ilman sukellusvälineitä.

Kun hylky nostettiin veden pinnalle, ruotsalaisasiantuntijat hämmentyivät patsaan löytymisestä. Patsaan henkilöllisyyden paljastuttua tutkijaryhmää ihmetytti, miten pienoisveistos oli kulkeutunut historialliseen alukseen. Teekkarit päättivät pitää Tukholmassa tiedotustilaisuuden, jossa he paljastivat löydön olleen heidän jäynänsä osana. Tapahtuman käänteet toi julki ensimmäisenä *[[Svenska Dagbladet]]*.

Jäynää toteuttamassa ollut Harri Leppänen on myöhemmin kuvaillut uskovansa täydellisen ajoituksen olleen sen onnistumisen takana.

## Merkitys
Vasa-jäynä on suomalaisessa mediassa poikkeuksellisen laajalti käsitelty tapaus. Sitä on kutsuttu jäynän maailmanennätykseksi, kaikkien aikojen jäynäksi, kuningasjäynäksi ja historialliseksi jäynäksi.

## Lähteet
Olof Johan Ekström

**Olof Johan Ekström** (10. syyskuuta 1819 Turtola – 3. tammikuuta 1885 Vaasa) oli suomalainen juristi ja virkamies, joka toimi talonpoikaissäädyn sihteerinä  valtiopäivillä 1863–1864. 

Ekströmin vanhemmat olivat henkikirjuri, nimituomari Nils Ekström ja Katarina Grapet ja puolisot vuodesta 1858 Aurora Matilda Bladh (k. 1862) ja vuodesta 1867 Elise Marti (k. 1886). Professori Fritz Walter Ekström oli Olof Johan Ekströmin poika. Ekström tuli ylioppilaaksi 1836 ja suoritti tuomarintutkinnon 1841. Varatuomarin arvon hän sai 1844. Ekströn oli Vaasan hovioikeuden kanslisti vuodesta 1848 ja aktuaari vuodesta 1853. Vaasan läänin lääninsihteeri hän oli 1853–1884. Ekström sai laamannin arvonimen 1864 ja valtioneuvoksen arvonimen 1884.

## Lähteet
Jezero

**Jezero** on Marsin Isidis Planitian tasangolla sijaitseva kraatteri. Sen halkaisija on 45 kilometriä, jonka uskotaan syntyneen meteoriitin iskeytymisestä 3,9 miljardia vuotta sitten.

Jezero oli Nasan avaruusmönkijä Perseverancen laskeutumispaikka. Vuoden 2018 marraskuussa julkistettiin, että Perseverancen laskeutumispaikka tulee olemaan Jezero. Perseverance laskeutui kraatterille 18. helmikuuta 2021.

## Lähteet
Treasure EP.2: Zero to One

**Treasure EP.2: Zero to One** on eteläkorealaisen Ateez-yhtyeen toinen minialbumi, joka julkaistiin 15. tammikuuta 2019. Albumin nimikkosinglen ”Say My Name” musiikkivideo julkaistiin samana päivänä. Albumi sijoittui Gaonin albumilistan kuudenneksi.

## Kappaleet

## Lähteet
Zero: Fever Part 2

**Zero: Fever Part 2** on eteläkorealaisen Ateez-yhtyeen kuudes minialbumi, joka julkaistiin 1. maaliskuuta 2021. Albumista julkaistiin kolme eri versiota A, Diary ja Z. Albumia ennakkotilattiin 350 000 kappaletta. Albumi koostuu seitsemästä kappaleesta, ja sen nimikkosinglen ”Fireworks (I'm the One)” musiikkivideo julkaistiin samana päivänä kuin itse albumi. *Zero: Fever Part 2* sulauttaa eri genrejä yhteen, kuten esimerkiksi hip-hopia, EDM:ää ja synthpoppia.

Yhtyeen räppäri Mingi ei osallistunut albumin promootioihin ahdistuneisuuden takia. Mingi kuitenkin osallistui kappaleiden sanoittamiseen ja nauhoittamiseen.

## Kappaleet

## Lähteet
Vähä-Havu

**Vähä-Havu** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 33 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 35 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 93 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Keuruu noin viisitoista kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Vähä-Havun pituus on 900 metriä ja leveys 600 metriä. Tilavuus on 822&nbsp;000 kuutiometriä. Järven lounaisosassa on runsaan hehtaarin laajuinen Isosaari ja rannoilla on muutamia rakennuksia. Vähä-Havun koillispuolella sijaitsee Havunkylä, jonka luoteispuolella on Havunjärvi, jonka halki kulkee Jämsän ja Keuruun kuntaraja. Ympäristössä on peltotilkkuja ja metsälampia, kuten Saarislampi ja Lehtislampi. Saarislammesta virtaa Saarispuro Vähä-Havun itärannalle; Vähä-Havun eteläosassa on noin sadan metrin mittainen kapea lahti, josta lähtee laskuoja etelään Pirttilampeen.
 
Vähä-Havu kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 28 metriä Vähä-Havua alempana.

Havunkylä on vedenjakajalla, sillä Havunjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Lähteet
Saarislampi (Jämsä)

**Saarislampi** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 35 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Saarislampi sijaitsee Kunnarsuolla Vähä-Havun ja Lehtislammen välissä. Tilavuus on noin 44&nbsp;000 kuutiometriä. Saarislammen länsirannalta lähtee Saarispuro Vähä-Havuun. Järven itäosassa on pieni saari. Saarislammen koillispuolella sijaitsee Havunkylä, jonka luoteispuolella on Havunjärvi, jonka halki kulkee Jämsän ja Keuruun kuntaraja.
 
Saarislampi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 38 metriä Saarislampea alempana. Koijärvi sijaitsee viitisen kilometriä Saarislammelta kaakkoon.

Saarislampi on vedenjakajalla, sillä Havunjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Lähteet
Alanen (Jämsä)

**Alanen** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva noin kuudentoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 32 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 96 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Alasen pituus on noin 800 metriä, leveys on lähes koko järven mitalta noin neljänneskilometri. Järvi on saareton. Se on osa Porkkakylien maatalousmaisemaa; pienet peltoaukeat levittäytyvät järven länsi- ja itäpuolella. Pohjoisessa sijaitsee Karhukorpi ja koillisessa Yläsen järvi. Etelässä on Mataramäki (noin 160 metriä mpy). Alasen eteläkolkasta lähtee laskuoja etelään.
 
Alanen kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 40 metriä Alasta alempana. Koijärvi sijaitsee kaksi kilometriä Alaselta etelään.

## Lähteet
Heinäjärvi (Jämsä, Heräkulma)

**Heinäjärvi** on Jämsän keskiosassa Heräkulmassa sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kymmenen kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 80 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Heinäjärven ulottuvuus lännestä itään on 270 metriä ja etelästä pohjoiseen 190 metriä. Järvi on saareton ja niemetön. Se on itäisin kolmesta Heinävuorta (160 metriä mpy) ympäröivästä pienestä järvestä. Heinäjärven luoteispuolella sijaitsee Heräjärvi ja lounaispuolella Lepojärvi. Heinäjärven ja Lepojärven välissä sijaitsee Sikaliskolammi. Heinäjärven itäpuolella levittäytyy pieni viljelysaukea. Heinäjärven korkeustaso on noin kolmetoista metriä Lepojärveä alempana ja noin kymmenen metriä Heräjärveä alempana. Heinäjärven ja Heräjärven välissä virtaa Tulisevankoski.

Heinäjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.

Suomessa on 57 Heinäjärvi-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, neljä niistä Jämsässä. Heräkulman Heinäjärven lisäksi on Paljakan Heinäjärvi, Turkinkylän Heinäjärvi ja Sammallahden Heinäjärvi.

## Lähteet
10 Years

**10 Years** on islantilaislaulaja Daði Freyrin kappale, jolla hän edusti Gagnamagnið-yhtyeensä kanssa Islantia vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 378 pistettä ja saavutti neljännen sijan.

## Lähteet
Ukrainan Helsingin-suurlähetystö

**Ukrainan Helsingin-suurlähetystö** () sijaitsee Kulosaaressa, Helsingissä.

## Historia
Suomi ja Ukraina solmivat diplomaattiset suhteet vuonna 1918, ja Suomi oli yksi ensimmäisistä maista joka avasi diplomaattisen lähetystön Ukrainaan. Neuvostoliiton romahdettua suhteet Ukrainaan solmittiin uudelleen helmikuussa 1992.

Vuonna 1994 Ukrainan valtio osti Kulosaaressa sijaitsevan Itä-Saksalle kuuluneen lähetystön Saksalta. Lähetystörakennus remontoitiin, mutta siihen kuulunut erillinen rantasauna on säilytetty lähestulkoon alkuperäisessä kunnossa.

## Suurlähettiläs
Nykyinen suurlähettiläs on Myh’ailo Vydoinyk.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suurlähetystön kotisivu
Pukkilan kirjasto

**Pukkilan kirjasto** on Pukkilan kirkonkylässä toimiva yleinen, Pukkilan kunnallinen kirjasto. Sen tilat sijaitsevat vuonna 1992 rakennetussa Tietotalossa (Keskustie 15, Pukkila). Kirjastossa on mahdollista pitää näyttelyitä, jotka sopivat lasivitriini esillepanoon.

Pukkilan kirjasto palvelee laajoilla aukioloilla. Ajantasaiset aukiolot voi tarkistaa kirjastokimpan verkkosivuilta helle.finna.fi  

Verkkokirjasto on toteutettu osana useiden Uudenmaan kirjastojen muodostamaa seudullista kirjastokimppaa eli Helle-kirjastoja, jonka osa Pukkilan kirjasto on.

Kirjasto järjestää kirjailija - sekä asiantuntia tapahtumia kirjaston, sekä kunnan muissa tiloissa yhteistyössä kunnan muiden toimijoiden kanssa, nämä tapahtumat ovat maksuttomia. Kirjaston ajankohtaisia tapahtumia voit seurata hellekimpan verkkosivuilta, sekä pukkilan kunnan verkkosivuilta. 

## Lähteet
Don’t Call Me (Shineen albumi)

**Don’t Call Me** on eteläkorealaisen Shinee-yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. helmikuuta 2021. Albumi on yhtyeen ensimmäinen albumi, johon Jonghyun ei osallistunut millään tapaa. Albumin tuottamiseen osallistuivat muun muassa tuottajat Kenzie, Yoo Young-jin, Dem Jointz ja Ryan S. Jhun. Musiikillisesti albumi edustaa popia, hip-hopia, EDM:ää, R&B:tä ja reggaeta. 

Albumi sijoittui listaykköseksi Gaonin albumilistalla. Shinee promosi albumia musiikkiohjelmissa.

Albumista julkaistiin uudelleenjulkaisu **Atlantis** 12. huhtikuuta 2021, joka sisälsi kolme uutta kappaletta, mukaan lukien nimikkosinglen ”Atlantis”.

## Tausta
SM Entertainment ilmoitti 1. tammikuuta 2021, että Shinee tulisi julkaisemaan jälleen uutta musiikkia. Muutama päivä ilmoituksen jälkeen paljastettiin, että yhtye tulisi julkaisemaan seitsemännen studioalbuminsa. Yhtye ei ollut julkaissut yli kahteen vuoteen musiikkia, sillä jäsenet Onew, Key ja Minho olivat armeijassa. Onew kuvaili hankalaksi takaisin laulajaksi siirtymisen pitkän tauon jälkeen. Minho totesi, että "hänellä kesti kaksi kuukautta tottua laulajana olemiseen taas". Key kertoi myös kokemistaan suorituspaineista, sillä hänestä tuntui, että monella oli suuret odotukset tauon jälkeen. Tammikuun viimeinen päivä yhtye piti YouTuben ja V-Liven välityksellä livetapahtuman. Livetapahtumassa Shinee kertoi, että *Don’t Call Me* julkaistaisiin 22. helmikuuta.

## Vastaanotto
Albumi sijoittui Gaonin albumilistan listaykköseksi samalla viikolla, kuin se julkaistiin. Se sijoittui myös Billboardin maailmanlaajuisella albumilistalla seitsemänneksi.

## Kappaleet

### Don’t Call Me

### Atlantis (uudelleenjulkaisu)

## Lähteet
Ylänen (Jämsä, Koskenpää)

**Ylänen** on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 24 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 32 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 98 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Yläsen pituus on noin 750 metriä ja leveys 400 metriä. Järven koillisosassa on saari. Rannoilla on muutama rakennus ja peltotilkku. Noin 600 metriä Yläseltä etelään maasto kohoaa ylängöksi muutaman hehtaarin laajuisella alueella. Kaakossa sijaitsee Porkkakylien pieni viljelysaukea ja Alasen järvi. Yläseen laskee pohjoisesta Pahalammilta Pahanlammioja. Jämsän pohjoisimmat järvet, Peräjärvi ja Kotanen, sijaitsevat Pahalammin pohjoispuolella.
 
Ylänen kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 44 metriä Ylästä alempana. Koijärvi sijaitsee kolmisen kilometriä Yläseltä lounaaseen.

Myös Jämsän Hallissa on Ylänen.

## Lähteet
Live service

**Live service** () tarkoittaa videopeleissä esiintyvää vaihtuvaa sisältöä, johon liittyy bonuksia päivittäiseen sisäänkirjautumiseen. Palvelun ajatuksena on saada pelaajat pysymään pelaajina, jolloin nämä käyttävät enemmän rahaa mikromaksuihin.
Pelaaja kannustetaan mikromaksuihin myös rajoitetun aikaa saatavilla olevilla esineillä, joka aiheuttaa pelkoa paitsi jäämisestä.

Elävä sisältö tarkoittaa, että pelaaja pyritään pitämään pelissä jatkuvasta pelaamisesta annettavilla bonuksilla. Tavoite pitää pelaajat pelissä myös tarkoittaa että peliä on pelattava hyvin pitkään, jotta siinä etenee merkittävästi. 
Tyypillisesti peleissä on sisältöpäivityksiä ja pelin sisäisiä tapahtumia.

Merkittävät indikaattorit pelin menestykselle ovat pelaajien säilyttäminen ja näiden mukanaolo.

Tyyppi on yleistynyt *[[Destiny (videopeli)|Destinyn]]* menestyksen myötä ja muita lajityypin pelejä ovat *[[Fortnite]]* ja *[[Warframe]]*. Live service -peleistä sanotaan, että markkinoilla on rajatusti tilaa live service -peleille, jotka voivat menestyä koska ne voivat "tukehduttaa" toisensa. Live service -pelien kehityskustannukset ovat nousseet merkittävästi, mutta pelaajamäärien kasvu on pysähtynyt. Merkittävä osa live service -peleistä epäonnistuu, koska ne usein riippuvat "verkkoefektistä": pelit tarvitsevat suuria pelaajamääriä, jotka houkuttelevat lisää pelaajia. Live service -peleihin liittyvät suuret riskit pelien julkaisijoille.

Tyyppiä on kritisoitu jatkuvasta crunch time -tilasta vaadittujen toistuvien päivityksien toteuttamiseksi.

## Lähteet
Luettelo Tampereen Ratikan taideteoksista

**Luettelo Tampereen Ratikan taideteoksista** sisältää Tampereen raitiotiehen liittyviä julkisia taidekohteita.

}
|
|
|
-->
|}

## Katso myös
*
* Luettelo Tampereen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet
Mäntsälän kirjasto

**Mäntsälän kirjasto** on Mäntsälän kirkonkylässä toimiva yleinen kunnallinen kirjasto. Mäntsälän kunnankirjasto on saanut alkunsa jo vuonna 1847. Mäntsälän kirjasto palvelee asiakkaitaan paitsi toimitiloissaan kunnan monitoimitalossa, myös Mäntsälän kirjastoauton ja verkkokirjaston välityksellä.

Mäntsälän kirjasto on osa neljän uusimaalaisen kunnan (Järvenpää, Kerava, Mäntsälä ja Tuusula) muodostamaa seudullista kirjastokimppaa eli Kirkes-kirjastoja. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla