open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Satanismi Suomessa

**Satanismi Suomessa** alkoi näkyä julkisuudessa 1990-luvulla. Satanismia on kahta pääsuuntaa. Suomessa on ensiksi ateistista satanismia edustavia yksilöitä ja ryhmiä, joille Saatana on symboli kapinalle uskonnollisia auktoriteetteja vastaan. Toisaalta teistisessä satanismissa, jota on kutsuttu myös saatananpalvonnaksi, Saatanaa kutsutaan ja palvotaan rituaalisesti.

## Ateistinen satanismi

Rationalistisessa satanismissa Saatana ei ole välttämättä niinkään uskonto kuin symboli esimerkiksi kyseenalaistamiselle. Kannattajien mukaan satanismin käsitteen alla voi tavata samanhenkisiä ihmisiä. Satanistista aktivismia voi olla pyrkimys puuttua yhteiskunnallisiin epäkohtiin. Rationalistiseen satanismiin ei aina liity rituaaleja.

Suomessa laveylaisia satanisteja on ollut muun muassa vuonna 1999 perustetun Pakanaverkko-yhdistyksen piirissä. 1990-luvun saatananpalvontapelon vuoksi he ovat Pakanaverkon tiedotuksessa sanoutuneet irti saatananpalvonnasta. 

Suomessa on toiminut vuodesta 2022 The Satanic Temple Finland -yhteisö. Yhdysvalloissa 2010-luvulla perustettu TST korostaa empatiaa, mikä erottaa sen Saatanan kirkon näkemyksestä. Sitä on kutsuttu ”myötätuntoiseksi satanismiksi”. Järjestön periaatteet korostavat oikeudenmukaisuutta, yksilönvapautta, uskonnollista yhdenvertaisuutta ja tieteellistä maailmankuvaa. Suomalaisen TST:n logoon sisältyy kolme kuusta eli sanaleikkinä luku 666. Yhdistyksen kummieläin on vuohi.

Suomessa toimii myös Perkeleen temppeli -yhdistys, joka on saanut innoitusta TST:stä. Yhteisön rituaaleissa on vaikutteita suomalaisesta kansanperinteestä.

## Teistinen satanismi

Esoteerista eli teosofista satanismia edustaa Suomessa Azazelin Tähti, jonka tunnetuin jäsen on Johannes Nefastos. Teosofisesti suuntautunut ryhmä harjoittaa hengellisyyden niin sanottua oikean käden polkua. Muun muassa hindulaisen Shivan hahmo voidaan nähdä heidän tulkintansa mukaan satanistisena.

## Satanismi musiikillisten alakulttuurien piirissä

Satanismi on puhutellut useita black metal -yhtyeitä ja kyseisen musiikkityylin harrastajia. Uskontotieteilijä Jussi Sohlberg kommentoi vuonna 2011, että black metal -alakulttuurissa satanismi tai saatananpalvonta voi olla useimmiten estetiikkaa tai pinnallista kiinnostusta.

## Äärioikeistolainen satanismi

Valtavirtasatanismista eroaa uusnatsistinen satanismi. Britanniassa perustettu Order of Nine Angles on 2000-luvulla esiin tullut teististä satanismia edustava ryhmä. Suojelupoliisin vuosikirjassa Order of Nine Angles nostettiin esiin vuonna 2021. Suomessa paljastui 2020-luvun alussa kaksi tapausta, joissa äärioikeistolaiset yhteenliittymät olivat suunnitelleet terrorismirikoksia. Sekä Kankaanpään terrorismiepäilyyn että Lahden terrorismitapaukseen liittyi Order of Nine Angles -kytköksiä. Kolmas tutkinta koski keväällä 2023 puoluetoimistoihin lähetettyjä valepommeja ja epäiltyä suunnitelmaa rituaalimurhan tekemiseksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* The Satanic Temple Finland.
* Perkeleen Temppeli.
* Saatana. *Miki Liukkonen, sivullinen* -dokumenttisarjan jakso vuodelta 2022, Yle areena.
Vihdin vapaaseurakunta

**Vihdin vapaaseurakunta** on Vihdissä toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1991. Seurakunnan pastorina toimii Timo Kulta. Seurakunta kokoontuu Nummelassa ViaDia:n tiloissa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan.

Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi ruokajako, kirpputori sekä senioritoiminta ViaDia:n kautta, lapsi- ja nuorisotyö, lähetystyö sekä musiikkitoiminta. Vihdin vapaaseurakunta aloitti toimintansa vuonna 1991. Seurakunta aloitti toimintansa Lohjan vapaaseurakunnan yhteydessä. Perustamisvuonna Vihdin vapaaseurakuntaan yhteensä kuului 52 jäsentä. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1997.

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
Pia Kåll

**Pia Kåll** (s. 1980 Porvoo) on suomalainen pääomasijoittaja, joka aloitti työskentelyn CapManin toimitusjohtajana maaliskuussa 2023.

Kåll syntyi sairaanhoitajan ja metsurin perheeseen Porvoossa. Hän valmistui teknillisen fysiikan ja matematiikan diplomi-insinööriksi Aalto-yliopistosta vuonna 2005. Kåll toimi liikkeenjohdon konsulttina McKinsey & Companylla vuosina 2006–2013. Vuonna 2016 hänestä tuli CapMan Buyoutin partneri. Vuonna 2017 hänestä tuli CapManin johtoryhmän jäsen ja buyout-osaston vetäjä. Kåll oli ennen CapMan-uraansa Outotecin vastuuhenkilönä strategian, markkinoinnin ja toimintojen kehittämisen alueilla. Hänet valittiin Elisan hallituksen jäseneksi vuonna 2022.

Kåll on naimisissa ja hänellä on lapsi.

## Lähteet
Orimattilan vapaaseurakunta

**Orimattilan vapaaseurakunta** on Orimattilassa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1987. Seurakunnan puheenjohtaja on Ari Perkiö. Seurakunta kokoontuu Orimattilassa entisen Megamyynti Areenan tiloissa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat muun muassa jumalanpalvelusten ja rukousiltojen järjestäminen. 

Orimattilan vapaaseurakunta aloitti toimintansa vuonna 1987. Seurakunta aloitti toimintansa Lahden vapaaseurakunnan yhteydessä. Perustamisvuonna Orimattilan vapaaseurakuntaan kuului 21 jäsentä. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1998.

## Katso myös
* Uskonto Päijät-Hämeessä
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
János Farkas

**János Farkas** (27. maaliskuuta 1942 Budapest, Unkari – 29. syyskuuta 1989) oli unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän oli pituudeltaan 172-senttimetrinen.

Farkas pelasi koko 13-vuotisen ammattilaisuransa Vasasissa. Hän voitti joukkueen kanssa neljästi sekä Unkarin pääsarjamestaruuden että Mitropa Cupin. Hän pelasi seuratasolla kaikki kilpailut mukaan luettuina 46 ottelua, joissa hän teki 23 maalia.

Farkas liittyi Unkarin A-maajoukkueeseen joulukuussa 1961 ja pelasi joukkueessa 31 ottelua, joissa hän teki 20 maalia. Hän voitti joukkueen kanssa merkittävimpänä kesäolympialaiset 1964, joissa hän pelasi viidessä ottelussa ja teki yhden maalin. Lisäksi hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1962 ja 1966.

## Lähteet
Jegor Surin

**Jegor Surin** (s. 1. elokuuta 2006 Voronež, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilijä, pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja vasen laitahyökkääjä. Surin edustaa KHL-joukkue Lokomotiv Jaroslavlia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka.

Surinin kasvattajaseura on Buran Voronež. NHL-joukkue Nashville Predators varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 22. varausvuorolla . Surin on pelannut 28 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt neljä maalia ja yhden syötön eli yhteensä viisi tehopistettä. Tilastot päivitetty 29. joulukuuta 2024.

## Lähteet
Sándor Mátrai

**Sándor Mátrai** (20. marraskuuta 1932 Nagyszénás, Békés, Unkari – 29. toukokuuta 2002) oli unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän oli pituudeltaan 182-senttimetrinen.

Mátrai edusti koko 15-vuotisen ammattilaisuransa Ferencvárosia. Hän voitti joukkueen kanssa kolmesti Unkarin pääsarjamestaruuden kausina 1962–1963, 1963–1964 ja 1966–1967. Lisäksi hän voitti joukkueessa kerran sekä Messukaupunkien cupin kaudella 1964–1965 että Magyar Kupan 1957–1958. Hänet valittiin Unkarin vuoden jalkapalloilijaksi 1965.

Mátrai liittyi Unkarin A-maajoukkueeseen helmikuussa 1956 ja pelasi joukkueessa 81 ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1958, 1962 ja 1966.

## Lähteet
Lammin vapaaseurakunta

**Lammin vapaaseurakunta** on Hämeenlinnan Lammilla toimiva vapaaseurakunta. Seurakunnan johtaja on Päivö Juntumaa. Seurakunta kokoontuu Lammin vapaakirkossa, joka sijaitsee Kirnumäen asuinalueella Palkkisillantien varressa. Lisäksi seurakunnalla on rukoushuone Auttoisissa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat opetustilaisuuksien lisäksi sanan ja rukouksen illat, aamuhetket, yhteistilaisuudet sekä lähetystyö. 

Vapaakirkollisen toiminnan mainitaan alkaneen Lammilla jo vuonna 1901, jolloin paikkakunnalla vaikutti Emil Seppälä. Seurakunta perustettiin vuonna 1903. Lammin vapaaseurakunnasta muodostui suomenkielisen vapaakirkollisuuden voimakkain maaseutuyhteisö 1900-luvun alussa. Vapaakirkollisuus sai kannatusta myös Lammin ympäryskunnissa. Lammilta käsin vapaakirkollinen liike levisi muun muassa Luopioisiin. Alkuvuosina seurakunta toimi Vapaan Lähetyksen yhteydessä ja vuodesta 1944 lähtien osana Hämeenlinnan vapaaseurakuntaa. Lammin vapaaseurakunta itsenäistyi omaksi paikallisseurakunnakseen vuonna 1990.

## Katso myös
* Uskonto Hämeenlinnassa
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
Sievin poika

**Sievin poika** (Mutti-Matti) on Taru Mäntysen vuonna 1998 tekemä suihkukaivoveistos Sievin keskustassa kunnantalon etupihalla. Veistos on tehty pronssista ja kivestä. Poikahahmo paljastettiin Muttimarkkinoilla, ja sillä onkin toinen nimi "Mutti-Matti". Taiteilija on kuvannut teokseen mukaan seudun historiaa ja myös kaivauksissa vuonna 1911 löytyneen rautakautisen soljen (hahmon alaosassa, kuvassa oikeassa alareunassa).

## Lähteet
Vĩnh Nghiêmin temppeli

**Vĩnh Nghiêmin temppeli** () on vuonna 1971 valmistunut buddhalainen temppeli Hồ Chí Minhin kaupungissa eli entisessä Saigonissa Vietnamissa. 

## Rakennus

Vĩnh Nghiêmin temppeli sijaitsee Vietnamissa Hồ Chí Minhin kaupungissa sen vanhankaupungin pohjoisosassa Thị Nghèn kanavan varrella. Temppeli on arkkitehtuuriltaan rakennettu perinteisen vietnamilaisen tyylin mukaisesti, mutta sen rakennusmateriaalina on perinteestä poiketen ollut sementti. Sisäänkäynnillä on kahden soturin patsaat, ja sisällä temppelissä on japanilaistyylinen buddha-patsas. Sen molemmilla puolilla on kahden jumalattaren patsaat, ja seinillä on jataka-aiheisia maalauksia. Temppelialueen keskellä kohoaa seitsemänkerroksinen 40 metriä korkea pagodi. 

## Historia
Temppeliä alettiin rakentaa hieman Ngô Đình Diệmin kuoleman jälkeen vuonna 1964. Rakennushankkeen taustalla oli kaksi munkkia, Thích Tâm Giác ja Thích Thanh Kiểm, jotka olivat saaneet innoituksen temppelin rakentamiseen Đức Lan kylässä Bắc Giangissa Hanoin itäpuolella sijainneesta samannimisestä temppelistä. Alkuperäinen Vĩnh Nghiêm oli peräisin 1000-luvulta, ja se tunnettiin Trúc Lâm-koulukunnan buddhalaisuuden keskuksena. Temppelirakennuksen suunnitteli arkkitehti Nguyễn Bá Lăng, ja sen rakennustyöt valmistuivat vuonna 1971.

## Lähteet
Ilmari Parkkonen

**Otto Ilmari Parkkonen**  (22. elokuuta 1888 Helsinki – 18. joulukuuta 1953 Längelmäki) oli suomalainen maanviljelijä ja pankin- ja koulunjohtaja.

Parkkosen vanhemmat olivat varastoapulainen Otto Vilhelm Parkkonen ja Rosa Maria Frisk ja puoliso vuodesta 1915 filosofian kandidaatti Katri Viola Tunkelo (k. 1940). Parkkonen tuli ylioppilaaksi 1907 ja valmistui agronomiksi 1914. Hän oli ensin kansanopistojen opettaja ja sitten Tarvaalan maanviljelys- ja karjanhoitokoulun johtaja 1919–1934. Parkkonen oli myös Saarijärvellä säästöpankin hallituksen puheenjohtaja 1935 ja johtaja 1937–1944, samoin kuin maanviljelijä Saarijärvellä 1926–1944 ja Längelmäellä 1939–1953. Hänellä oli lisäksi useita luottamustoimia. Äänekosken kunnanvaltuuston puheenjohtaja hän oli 1917–1919 ja Saarijärven kunnanvaltuuston puheenjohtaja 1921–1944.

## Lähteet
Vapaussodan kertomuksia

**Vapaussodan kertomuksia : muistelmia ja kokemuksia** on vuonna 1934 ilmestynyt artikkelikokoelma, jonka aiheena on Suomen sisällissota. Se ilmestyi kahtena niteenä 1934–1935 kustantajana Sanatar. Teoksen toinen painos ilmestyi 1986, ja sen julkaisi Isänmaan kirja. Teoksen päätoimittaja oli Erkki Räikkönen ja kirjoittajina nimekkäitä tekijöitä, muun muassa C. G. Mannerheim ja P. E. Svinhufvud.

## Sisältö
; Lähde
* U.C. 57: Einar Wichmann, kirjoittaja
* Tarmon retki: P. E. Svinhufvud, kirjoittaja
* Merkillinen lentoretki: P. E. Svinhufvud, kirjoittaja
* Juhlahetki tammikuussa: P. E. Svinhufvud, kirjoittaja
* Sotasuunnitelma: Carl Gustaf Emil Mannerheim, kirjoittaja
* Itämeren divisioona: Rüdiger von der Goltz, haastateltava
* Valkoisessa Vaasassa: August von Brück, haastateltava
* Valepukuinen punainen sotajoukko: Ernst Linder, kirjoittaja
* Valkoisen senaattorin päiväkirja: Juhani Arajärvi, kirjoittaja
* Etappimiehestä jääkäriksi: Aarne Blick, haastateltava
* Tampereen katutaistelut: Leo Brunila, haastateltava
* Punaisessa Helsingissä: Arthur Castrén, haastateltava
* Tampereen ja Antrean rintamalla: Jalmar Castrén, haastateltava
* Salamerkit ja santarmit: Kai Donner, kirjoittaja
* Inon valtaus: Kai Donner, haastateltava
* Kulosaaren salaperäinen jääkäri: Leo Ekberg, kirjoittaja
* Eugen Schauman: Edvard Ellman, kirjoittaja
* P. E. Svinhufvud Leninin puheilla: Carl Enckell, haastateltava
* Neuvostokomisaarin sähkösanoma: Carl Enckell, kirjoittaja
* Merenkurkun jääkärisilta: E. A. Fabritius, kirjoittaja
* Kärkijoukossa: Sven Fazer, haastateltava
* Mustanmeren rannalta vapaussodan ylipäälliköksi: Martin Franck, haastateltava
* Lähtö Vaasaan: Alexander Frey, haastateltava
* Sotapäiväkirja: Jorma Gallen-Kallela, kirjoittaja
* Jääkäriliikkeen synty: Herman Gummerus, kirjoittaja
* Valtionpäämiestä saattamassa: Herman Gummerus, kirjoittaja
* Siperian vanki Pietarissa: Antti Hackzell, kirjoittaja
* Ruotsin kuninkaan luona: T. A. Heikel, kirjoittaja
* Neuvottelut suomenlinnan luovuttamisesta: Sulo Heiniö, kirjoittaja
* Jääkäripataljoonasta Spalernajaan: J. H. Heiskanen, kirjoittaja
* Öinen neuvottelu sotalaivalla: K. G. Idman, kirjoittaja
* Saksalaisten maihinnousu: Hannes Ignatius, kirjoittaja
* Schmardenin taistelu: Erik Jernström, kirjoittaja
* Koulupojasta jääkäriksi: Erik Jernström, kirjoittaja
* Kolmen jääkärin vangitseminen: Erkki Karvonen, kirjoittaja
* Kun minusta tuli adjutantti: Heikki Kekoni, kirjoittaja
* Suurlakko ja leijonalippu: Toivo Kontio, haastateltava
* Venäjänsaaren retkeltä: Torsti Kotilainen, kirjoittaja
* Punaisesta Pietarista Vöyrin kaartiin: W. K. Latvala, haastateltava
* Ylimääräisellä junalla Viipuriin: O. W. Louhivuori, haastateltava
* Kolmen senaattorin uhkavaatimus: O. W. Louhivuori, kirjoittaja
* Ensimmäinen saksalainen lentokone: J. L. Lydecken, kirjoittaja
* Kummitustykistö: Lauri Malmberg, haastateltava
* Luokkatoverit matkalla Saksaan: Lauri Malmberg, haastateltava
* Punaisen Tampereen läpi: Gunnar Melin, haastateltava
* Kun Turkin sulttaani tunnusti Suomen itsenäisyyden: J. J. Mikkola, haastateltava

## Lähteet
Kurikan vapaaseurakunta

**Kurikan vapaaseurakunta** on Kurikassa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunnan johtaja ja pastori on Miika Halonen. Seurakunta kokoontuu Kurikan keskustan tuntumassa sijaitsevalla rukoushuoneella Jyllintaipaleen varrella. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat sunnuntaikokousten, rukousiltojen ja aamurukoushetkien lisäksi lapsikerhot, nuortenillat, naistentyö, lähetystyö sekä evankeliointi. 

Kurikan vapaaseurakunta aloitti toimintansa vuonna 1957. Aluksi seurakunta toimi Seinäjoen vapaaseurakunnan yhteydessä. 1970- ja 1980-luvuilla Kurikan seurakuntapiirissä heräsi ajatus omasta kokoontumistilasta. Seurakunta osti Jyllintaipaleen toimitilan vuoden 1982 syyskuussa. Uudet tilat vihittiin käyttöön 6. maaliskuuta 1983. Vuonna 1986 Kurikan vapaaseurakunta itsenäistyi omaksi paikallisseurakunnakseen.

## Katso myös
* Uskonto Etelä-Pohjanmaalla
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
NGC 5084

**NGC 5084** on linssimäinen galaksi. Se sijaitsee noin 80 miljoonan valovuoden päässä Maasta. Kooltaan NGC 5084 yksi suurimmista havaituista lajityyppinsä edustajista. Se on halkaisijaltaan yli 200 000 valovuotta ja sen massan on arvioitu vastaavan 1,3 biljoonaa Aurinkoa.

NGC 5084 -galaksi on ollut tunnettu jo vuosisatojen ajan. Tähtitieteilijä William Herschel löysi sen ensimmäisen kerran vuonna 1785.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jeju Airin lento 2216

**Jeju Airin lento 2216** oli Jeju Airin kansainvälinen reittilento Bangkokista Etelä-Jeollaan. Lennolla 29. joulukuuta 2024 käytetty Boeing 737-8AS syöksyi kiitotien päässä olevaan betonirakennelmaan. Koneella oli yritetty laskeutua kiitotielle ilman laskutelineitä, mutta se meni kiitotiestä yli. Turmassa kuoli 179 koneessa olleesta 181 henkilöstä. Turma on ensimmäinen kuolemaan johtanut onnettomuus vuonna 2005 perustetun Jeju Airin historiassa.

Toistaiseksi tuntemattomasta syystä koneella oli yritetty laskeutua ilman laskutelineitä, laskeutumislaippoja ja etureunan solakoita. Kone laskeutui suurella nopeudella ja törmäsi lentokenttäalueella olevaan betonivahvisteiseen rakennelmaan. Sama koneyksilö oli ilmoittanut hätätilasta myös lennolla kaksi päivää ennen turmaa teknisten ongelmien vuoksi.

Lentokoneen moottorien tutkinnan perusteella lentäjä oli sammuttanut lintuun osumisen jälkeen toiminnassa olleen moottorin eikä lintuun osumisessa vaurioitunutta. Lentäjä oli sammuttanut vasemman moottorin, joka oli normaalisti toimiva. Etelä-Korean liikenneministeriö kertoi poistavansa betoniset rakennelmat seitsemältä lentokentältä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Video törmäyksestä betonirakennelmaan Youtube
Lamminjärvi (Pori)

**Lamminjärvi** on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa.

## Vesistösuhteet
Järvi saa vetensä ympäristöstä ja laskee edelleen vetensä läheiseen Alinenlammeen. Alinenlammi laskee vetensä ojan kautta  Painonjärveen, josta oja johtaa vedet Suodenjokeen ja edelleen Lavian Karhijärveen. Lamminjärven järvinumero on 36.095.1.012.

## Vesistöhistoriaa
Alkujaan Painonjärvi laski Lassilanjokeen ja kuului Lassilanjoen valuma-alueella Lassilanjoen alaosan alueeseen. 1830-luvulla silloinen Painon talon isäntä halusi alkaa kuivattaa tilansa maita. Luvan saatuaan hän kaivoi 1860-luvulla järvestä uuden ojan niin, että nykyään Painonjärvi laskee Suodenjokeen. Koska Lamminjärvi laskee vetensä ojien ja Alinenlammen kautta Painonjärveen, myös Lamminjärven jakovaihe Lassilanjoen valuma-alueella muuttui Lassilanjoen alaosan alueesta Suodenjoen valuma-alueeksi.

## Maantiede
Lamminjärvi sijaitsee yhdystie 2600:n läheisyydessä tien pohjoispuolella. Järven korkeus on 59 mpy , pinta-ala noin 10 hehtaaria  ja rantaviivan pituus 1,2 kilometriä .

Lamminjärven etelä- ja itäreunalla on muutama huvila ja vakituista asutusta.

## Mataloituminen ja umpeenkasvu
Lamminjärvillä avovesialaa löytyy enää parin hehtaarin verran järven keskeltä. Vanhan järvenlaskun vuoksi Lamminjärvi on rehevä, laajalti suo- ja luhtarantainen; järveltä löytyy ruoko-, sara-, ja ruoholuhtia. Puustoisempia luhtia ovat paju- ja koivuluhdat. Osa luhdista on luonnontilaisia, ja Lamminjärven lounaiskulmassa on pienialainen uhanalaisluokitukseltaan vaarantunut isovarpuräme.

Kasvillisuus on tyypillistä rehevöityneelle järvelle. Kasvillisuudessa on tavanomaisia rehevien järvien luhta- ja vesikasveja, kuten keltakurjenmiekka, vesikuusi, pohjanlumme, ulpukka, uistinvita, kilpukka, vehka, leveäosmankäämi sekä viilto-, pullo- ja jouhisara.

## Linnusto ja luontoarvot
Lamminjärvellä on arvoa lintuvetenä, ja myös maisema- ja virkistyskäyttöarvo on kairilalaisille tärkeä. Järvellä on luontonsa puolesta edellytyksiä toimia hyvinä lintujärvinä. Kosteikkolinnuston yleinen taantuminen lienee heikentänyt näidenkin lintuvesien arvoa. Lamminjärvi alkaa tosin olla jo liian ummessa useimpien vesilintujen kannalta.

Järvellä on havaittu linnuista ainakin laulujoutsen, telkkä, sinisorsa, kurki ja kalalokki.

Majava on yleinen Lamminjärvellä.

## Lähteet
Dinama Aircorp Inc.

**Dinama Aircorp Inc.** oli englantilainen heinäkuussa 2013 perustettu lentoyhtiö. Yhtiön koneet osallistuivat kokaiinin kuljettamiseen ilmateitse.

## Laivasto
Koko toimintansa aikana 10 konetta on lentänyt Dinama Aircorp-brändin alla. Kuten Challenger 601-lentokoneen alas ampumisesta Aruban yllä tehty tutkimus myöhemmin osoitti, yli 200 lentokonetta oli rekisteröity osoitteeseen, jossa Dinama Aircorp on rekisteröity.

Laivasto:

* 10 Canadair CL-601 Challenger

## Onnettomuudet

* 29. tammikuuta 2015 Venezuelan ilmavoimat ampui alas Canadair CL-601 Challenger-koneen Aruban taivaalla. Turmapaikalta löytyi 400 pakettia huumeita, joista suurin osa oli kokaiinia.

## Lähteet
Jyhmysjärvi

**Jyhmysjärvi** on Karvianjoen vesistöön kuuluva melko pieni järvi Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Jyhmysjärven rantaviivassa on vaikeakulkuista suota ja vesijättömaata. Järvi laskee vetensä Lehmijokeen ja edelleen Suodenjokeen. Järven korkeus on 62 mpy  ja pinta-ala noin kahdeksan hehtaaria .

## Lähteet
Ylinen Tervalammi (Pori)

**Ylinen Tervalammi** on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Järvi saa vetensä läheisiltä soilta ja laskee vetensä Keskiseen Tervalampeen. Ylinen Tervalammi on osa luonnonsuojelualuetta. Järven korkeus on 62 mpy ja  pinta-ala noin kahdeksan hehtaaria . 

## Lähteet
Rautianjärvi

**Rautianjärvi** on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Rautiankankaalla nykyään Poriin kuuluvassa Laviassa Satakunnan maakunnassa. Järven läheisyydessä on luonnonsuojelualue. Kypäräjärvi saa vetensä läheisiltä vesijättömailta ja vaikeakulkuisilta soilta, ja laskee ojien kautta vetensä Suodenjokeen. Rautianjärven korkeus on 82 mpy ja pinta-ala noin kuusi hehtaaria.

## Lähteet
Saavun taas

**Saavun taas** on suomalaismuusikko Pentti Lasasen soolouran esikoisalbumi vuodelta 1975. Albumi sisältää klassisia ja moderneja joululauluja, joihin Lasanen on tehnyt jazz-henkisiä, instrumentaalisia sovituksia. Lasasta säestää studio-orkesteri, jossa on mukana Suomen eturivin muusikoita.

Albumi julkaistiin EMI-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Vinyylilevystä julkaistiin uusi painos vuonna 1987.

## Kappaleet
Kaikkien kappaleiden sovitukset Pentti Lasanen.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Lähde:

## Tekijät
### Muusikot
* Pentti Lasanen – orkesterin johto, huilut, klarinetit, alttosaksofonit
* Hannu Saxelin – huilut, klarinetit, alttosaksofonit
* Unto Haapa-aho – klarinetit, tenori- ja baritonisaksofonit
* Joel Lahti – klarinetit, tenorisaksofonit
* Markku Johansson, Leif Källman ja Jörgen Petersen – trumpetit
* Juhani Aalto – pasuuna
* Sointu Huuskonen – bassopasuuna
* Nacke Johansson ja Raimo Roiha – pianot
* Olli Ahvenlahti – pianot, sähköpiano
* Matti Bergström – bassot, miniKORG- ja jousisyntetisaattorit (2–4, 6, 7, 9–11)
* Aaro Kurkela – harmonikka, kellopeli, vibrafoni
* Antero Jakoila ja Nono Söderberg – kitarat
* Martti Metsäketo ja Ilkka Willman – bassot
* Ilpo Kallio – rummut
* Matti Oiling – rummut, kulkuset
* Markku Hannola – lyömäsoittimet
Lähde:

### Tuotanto
* Pentti Lasanen – tuottaja
* Paul Jyrälä – äänitys / Finnvox-studiot
* Chrisse Johansson – vinyylilevyn takakannen esittelyteksti
* Håkan Sandblom – valokuvat
* Rauno Laukkanen – ulkoasu/taitto (layout)
Lähde:

## Lähteet
Urho Kekkosen muistomerkki (Pielavesi)

**Urho Kekkosen muistomerkki** on Laila Pullisen vuonna 2000 tekemä rintakuvaveistos presidentti Urho Kekkosesta kunnantalon puistossa Pielaveden keskustassa. Teoksessa on kuvattu Kekkosta kahtalaisesti, sekä 75-vuotiasta pohtivaa Kekkosta että 85-vuotiasta Kekkosta vanhuksena. Jalustassa on Kekkosen allekirjoitus.
Kekkonen syntyi sata vuotta ennen teoksen paljastusta vuonna 1900 Pielavedellä. Muistomerkin paljasti presidentti Mauno Koivisto.

## Lähteet
Shahrixon

**Shahrixon** on kaupunki ja samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus Andižanin alueella Uzbekistanissa. Se sijaitsee Shahrihonsoyjoen ja Suuren Ferganan kanavan varrella 30 kilometriä Andižanista länteen. Kaupungissa oli 71&nbsp;400 asukasta vuonna 2016.

Kaupungin on perustanut Kokandin kaani Amir Umarxon 1800-luvun alussa. Se oli huomattava käsityöammattien ja kaupankäynnin keskus. Vuonna 1928 Shahrixoniin rakennettiin sivurata Asakasta.

Kapungissa on varsinkin tekstiiliteollisuutta. Sen kautta kulkee Taškentin ja Ošin välinen valtatie. Ympäröivällä maaseudulla viljellään puuvillaa ja viljaa sekä tuotetaan silkkiä. Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1825 rakennettu Ponsadin moskeija.

## Lähteet
Rantakidusankerias

**Rantakidusankerias** (*Alabes dorsalis*) on imureihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Australian rannikolta.

## Koko ja ulkonäkö
Rantakidusankerias kasvaa suurimmillaan noin 12 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on pitkänomainen ja litteähkö. Kalan selkä-, pyrstö- ja peräevät ovat yhtyneet toisiinsa. Rantakidusankeriaalla ei ole rintaeviä ja vatsaevistä on muodostunut alkeellinen imulevy. Väriltään laji vaihtelee vihreästä oranssiin ja ruskeaan. Varsinkin täysikasvuisilla kaloilla on kyljissään mustia laikkuja.

## Levinneisyys ja elintavat
Rantakidusankeriaan levinneisyysalue ulottuu Queenslandin eteläosista itäiseen Etelä-Australiaan ja Tasmaniaan. Kala elää rannikkojen riutoilla, kivikkoisilla leviä kasvavilla aleuilla ja vuorovesilammikoissa.

## Lähteet
Eva Tulenheimo

**Eva Debora Tulenheimo o.s. Héman** (3. toukokuuta 1885 Lammi – 5. elokuuta 1977 Helsinki) oli sotavuosina Lotta-Svärd -järjestön keskusjohtokunnan 2. varapuheenjohtaja ja ennen sotia Pohjois-Hämeen piirin puheenjohtaja sekä *Lotta-Svärd* -lehden toimituskunnassa. Ammatiltaan hän oli lääkäri.

Eva Tulenheimon vanhemmat olivat rovasti, asessori, valtiopäivämies ja kirjailija Gustaf Adolf Héman, aik. Mäkelä (1855–1917) ja Lydia Lovisa os. Silander (1860–1920). Hän valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1910 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1915. Hän työskenteli sen jälkeen pääasiassa kotikuntansa Kangasalan kunnanlääkärin viransijaisena ja toimi paikkakunnan koululääkärinä. Hä oli naimisissa kangasalalaisen insinöörin Martti Tulenheimon (v:teen 1906 Thulé) kanssa. Eva Tulenheimo oli aktiivi vapaaehtoistyön tekijä toimien lottien ohella Mannerheimin Lastensuojeluliitossa, partiossa sekä erilaisissa kunnallisissa luottamustehtävissä.

Eva Tulenheimo oli perustamassa Lotta Svärdin Pohjois-Hämeen piiriä, ja hänet valittiin piirin ensimmäisen johtokunnan varapuheenjohtajaksi. Vuonna 1936 hän valittiin piirin puheenjohtajaksi. Samaan aikaan hän toimi piirinsä lääkintäjaoston päällikkönä. Vuonna 1941 hänet valittiin Lotta Svärdin keskusjohtokuntaan, sen 2. varapuheenjohtajaksi. Samaan aikaan hän toimi järjestön lehden *Lotta Svärd*-lehden toimituskunnassa. Hän otti järjestön lääkintäjaoston päällikkyyden vuonna 1943 Suoma Lottaranta-Airilan erotessa tehtävästä. Järjestöä alasajettaessa syksyllä 1944 Eva Tulenheimo oli mukana tässä työssä. 

Sotien jälkeen Eva Tulenheimo oli lakkautetun Lotta Svärd-järjestön pohjalta perustetun Naisten Huoltosäätiön hallituksen varajäsenenä. Miehensä Martti Paloheimon kuoleman jälkeen hän joutui johtamaan perheen omistamaa Kangasalan urkutehdasta siihen asti, kunnes heidän poikansa Pertti (1923-1983) otti vastuun yrityksestä. Vapauduttuaan urkutehtaan operatiivisesta johtajuudesta hän siirtyi Huoltosäätiön luottamustehtäviin; ensin jäseneksi ja myöhemmin puheenjohtajaksi. Lisäksi hän toimi kotikuntansa Kangasalan kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1945-1950.  

## Lähteet
*

### Viitteet
Porin vapaaseurakunta

**Porin vapaaseurakunta** on Porissa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1899. Seurakunnan johtaja ja pastori on Mika Tapio. Seurakunta kokoontuu Porin keskustassa Karhunkadulla sijaitsevassa vapaakirkossa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi nuortenillat, kerhot, äiti-lapsi-illat, tyttökerhot, opetustilaisuudet, raamattupiirit sekä kuorotoiminta. 

Vapaakirkollisuus saapui Poriin vuonna 1898. Seuraavana vuonna Otto Kaipainen aloitti säännöllisen toiminnan ja seurakunta perustettiin vuonna 1899. Perustamisvaiheessa seurakuntaan liittyi kahdeksan jäsentä. Oma rukoushuone rakennettiin Poriin vuonna 1903. Saarnaajaveljekset Eeli Jokinen ja William Jokinen pitivät suuria herätyskokouksia Porissa vuonna 1912. Vuodesta 1999 lähtien seurakunnan piriissä on tehty Joykids-tanssiryhmätyötä.

## Katso myös
* Uskonto Porissa
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
Michelle Remembers

**Michelle Remembers** on vuonna 1980 ilmestynyt kanadalaisen psykiatrin Lawrence Pazderin kirja. Teos on tositarinana markkinoitu kertomus nuoresta naisesta, joka lapsena oli joutunut saatananpalvojien hyväksikäyttämäksi.

Michelle Smith (salanimi) oli 27-vuotias yhdysvaltalainen, joka hakeutui psykiatriseen hoitoon masennuksen ja keskenmenon aiheuttaman surun vuoksi. Smithillä oli myös epämääräinen mielikuva siitä, että hänen täytyi muistaa jotakin tärkeää. Psykiatrinsa Lawrence Pazderin kanssa Smith piti jopa kuusituntisia istuntoja, joiden myötä hän vakuuttui olleensa mustan messun vastentahtoinen osallinen. 81 päivää kestäneen piinan päätteeksi Neitsyt Maria pelasti Smithin, poisti merkit kidutuksesta ja antoi hänen unohtaa kokemansa kauhut todeten, että muistot palaisivat, kun aika ja paikka olisivat oikeat.

Pazder oli 1960-luvulla työskennellyt Länsi-Afrikassa, missä hän oli kuullut tarinoita mustasta magiasta ja lapsia kiduttavista kulteista. Pazder uskoi Smithin kokeneen jotain samankaltaista. Smith epäili, että hänen kiduttajansa olivat noitia, mutta Pazder syytti tapahtuneesta ”Saatanan kirkkoa”, joka oli ”kristillistä kirkkoa vanhempi maailmanlaajuinen organisaatio”. ”Asiantuntijat uskovat, että [Brittiläisen Kolumbian] Victoria ja Sveitsin Geneve ovat Saatanan kirkon viralliset päämajat”, mutta järjestö oli aktiivinen myös Yhdysvalloissa. Näennäisesti sen jäsenet elivät tavallista elämää, mutta kulissien takana he suorittivat saatanallisia rituaaleja.

*Michelle Remembers* oli myyntimenestys ja teki Pazderista ja Smithistä rikkaita. Heihin alettiin suhtautua saatananpalvonnan asiantuntijoina, ja monet lehdet kirjoittivat heidän tarinastaan kyseenalaistamatta sen aitoutta. Pazder ja Smith esiintyivät radiossa ja televisiossa ja kouluttivat poliiseja ja sosiaalityöntekijöitä eri puolilla Yhdysvaltoja ja Kanadaa. American Psychiatric Associationin kokouksessa 1981 Pazder käytti ensimmäisen kerran termiä *ritual abuse* (). Pian tämän jälkeen eri puolilla Yhdysvaltoja alkoi esiintyä *[[Saatananpalvontapaniikki|Satanic ritual abuse]]* -epäilyjä (SRA). Useimmiten syytökset kohdistuivat päiväkotien ja esikoulujen henkilökuntaan. Ilmestyi myös suuri joukko samankaltaisia selviytymistarinoita.

Kun *Michelle Remembersin* väitteitä alettiin tutkia tarkemmin, huomattiin, ettei sen tarina voinut pitää paikkaansa. Smith esimerkiksi kävi normaalisti koulua aikana, jona hän väittää olleensa saatananpalvojien vankina. Afrikkalaisen kidutuskultin olemassaolosta ei ole näyttöä, vaikka valkoisten lähetyssaarnaajien parissa tällaista huhuttiinkin 1960-luvun alussa. Kalifornialaisen Saatanan kirkon johtaja Anton LaVey haastoi Pazderin oikeuteen. Tämä joutui julkisesti tunnustamaan, ettei Saatanan kirkko ollut vastuussa Smithin pahoinpitelemisestä..

## Katso myös

* Laurel Rose Willson
* Bennett Braun
* Kurjuuskirjallisuus 
* Valemuistosyndrooma

## Lähteet

### Alkuperäislähteet
* 

### Tutkimuskirjallisuus
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sword, Autumn: Michelle Misremembers: How a Psychiatrist and His Patient Created the Blueprint for Satanic Ritual Abuse. *Skeptical Inquirer* 11.12.2023.
Paimenmuisto

**Paimenmuisto** () on papistoa, tuomiokapitulia, koulujen opettajistoa y. m. kirkollisia toimihenkilöitä koskeva, henkilötietoja sisältävä historiallinen esitys joltain tietyltä kirkolliselta alueelta. Useisiin paimenmuistoihin sisältyy lisäksi tietoja seurakunnista ja niiden kirkoista. Huomattavimmat Suomea koskevat vanhemmat paimenmuistot ovat: 

C. H. Strandberg, *Åbo stifts herdaminne ifrån reformationens början till närvarande tid*. I-II (1832-34). M. Akiander, *Herdaminne för fordna Wiborgs och nuvarande Borgå stift*, I-II (1868-69), O. I. Colliander, *Suomen kirkon paimenmuisto*, I (1910). K. G. Leinberg, *Det odelade finska biskopsstiftets herdaminne* (ulottuu v:een 1554). L. Wennerström, *Tilastollinen ja biografillinen Suomen evankelis-lutherilaisten seurakuntain ja papiston matrikkeli* (1885) sekä A. Neovius, *Suomen evankelis-lutherilaisen kirkon matrikkeli* (1898).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Leinberg: *[https://archive.org/details/bostiftsherdami00leingoog Åbo stifts herdaminne, 1554-1640]*
*Akiander: *[https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/37/Bidrag_till_k%C3%A4nnedom_av_Finlands_natur_och_folk_%28IA_bidragtillknne1314fins%29.pdf Herdaminne öfver fordna Wiborgs och nuvarande Borgå stift]*
*
*
**[https://kansallisbiografia.fi/paimenmuisto Turun hiippakunnan paimenmuisto 1554–1721]*
*
Saatanallinen paniikki

**Saatanallinen paniikki** on Katri Ylisen vuonna 2024 ilmestynyt tietokirja, jonka on julkaissut Kosmos-kustantamo. Teos käsittelee Suomen 1990-luvun saatananpalvontapaniikkia. Kirjasta on otettu kolme loppuunmyytyä painosta.

Kustantamon kuvauksen mukaan ”Tarina kulkee Mustasta raamatusta metallimusiikkiin ja *[[Poliisi-TV|Poliisi-tv:stä]]* psykoterapiaan, kunnes kertoja löytää itsensä nykyajasta salaliittoteorioiden, kilipukkitarrojen ja galaktisten satanistinatsien keskeltä.” 

Teos käsittelee muun muassa Hyvinkään paloittelusurmaa ja Anneli Auerin tapausta. Ylisen haastateltavia ovat olleet muun muassa Riku Rinne, Jiri Keronen ja Satanic Warmaster. Kirjan kansikuvassa on muunnelma Nokian vaakunasta.
	
## Vastaanotto

*[[Imperiumi (verkkosivusto)|Imperiumi]]*-metallimusiikkisivuston arviossa Jesse Ryhänen kirjoitti muistavansa teoksen aiheen eli ”hämmentävät mittasuhteet saaneen mylläkkän, jossa nähtiin saatanoita vähän joka kulman takana.” Ylinen selostaa muun muassa salaliittoteorioiden taustalla vaikuttaneita psykologisia teorioita, jotka on myöhemmin kyseenalaistettu. Aiheen laajuuden vuoksi joidenkin ilmiöiden käsittely jää lyhyeksi. Ryhäsen mukaan kirja on monipuolinen, hauska ja opettavainen.

*[[Kulttuuritoimitus]]*-verkkojulkaisun arvostelijan mukaan *Saatanallisen paniikin* tutkimus on tehty huolella. ”Satanismi ja satanistit ovat Suomessakin olemassa oleva ilmiö, erilaisina versioina, mutta ilman suurempaa vaaraa itselleen tai toisille.” *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehdessä]]* toimittaja Kari Salminen kirjoitti, että ”Paremmin kirjoitettua kirjaa saa hakea pimeiden voimien kanssa eikä löydy.”

## Katso myös
* *[[Paholaisen perilliset]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Järvinen, Samuel: Tätä oli saatananpalvontapaniikki ja sen seuraukset Suomessa – Haastattelussa Katri Ylinen. *Kaaoszine* 11.11.2024 (video).
* Saatana saapui Suomeen. Ruben Stiller, Yle 9.5.2025.
Ahafo

**Ahafo** on yksi Ghanan 16 hallintoalueesta. Sen pääkaupunki on Goaso, pinta-ala 5&nbsp;196 km² ja väkiluku vuoden 2021 laskennassa 564&nbsp;668.

Ahafon alue on osa Ghanan metsävyöhykettä. Sen maisemalle on tyypillistä savanni, jossa kasvaa saarekkeina kuivuutta kestäviä puita, kuten baobabeja tai eri akaasialajeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Myra (Lyykia)

**Myra** oli muinainen kreikkalainen satamakaupunki historiallisessa Lyykiassa lounaisessa Turkissa.  

Apostolien teoissa mainitaan Paavalin poikenneen Myrassa matkallaan Italiaan. 300-luvulla Pyhä Nikolaus toimi legendan mukaan Myran piispana. Itä-Rooman keisari Theodosius II teki Myrasta Bysantin valtakunnassa Lyykian pääkaupungin. Vuonna 808 arabit valloittivat sen.  

Kaupungin akropoliin reunalla on kallioon kaiverrettuja hautoja 500–300-luvuilta eaa. Ne jäljittelevät taloja ja pyhäkköjä pylväin varustettuine julkisivuineen ja koristeveistoksineen. Akropoliin juurella on kreikkalaisen teatterin hyvin säilyneet rauniot.

## Lähteet
Bono East

**Bono East** on yksi Ghanan 16 hallintoalueesta. Sen pääkaupunki on Techiman, pinta-ala 23&nbsp;248 km² ja väkiluku vuoden 2021 laskennassa 1&nbsp;203&nbsp;400.

Bono Eastin alue muodostettiin vuoden 2018 hallinnonuudistuksessa osasta Brong Ahafon aluetta. Sen alueellaon monia matkailukohteita kuten Kintampon vesiputopukset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koukkumatoinfektio

**Koukkumatoinfektion** aiheuttajia ovat *Ancylostoma duodenale* ja *Necator americanus*. Matoja esiintyy trooppisten ja subtrooppisissa maissa sekä myös Etelä-Euroopassa. Muna leviää ulosteesta kosteean ja lämpimään maaperään. Siellä siitä kuoriutuu toukka. Tämä etenee terveen ihon läpi, esimerkiksi varvasväleistä verenkiertoon. Toukka jatkaa etenemistä laskimoverenkiertoon, sieltä keuhkoihin, keuhkoputkiin, nielun kautta ruokatorveen ja lopulta suolistoon. Toukka kasvaa aikuiseksi 4-7 viikossa. Siellä se kiinnittyy limakalvoon suun ympärillä olevilla koukuilla ja imee verta ravinnokseen.

Usein koukkumatoinfektio ei aiheuta mitään oireita. Oireena voi olla paikallista kutinaa ja ihottumaa kun madot ovat tunkeutuneet ihon lävitse. Matojen liikkuessa voi esiintyä lievää yskää tai ärsytystä nielussa. Harvoin myös astman kaltaisia oireita, kuumetta, keuhkovarjostumia ja eosinofiilisten valkosolujen määrän kasvua. Oireet voivat muistuttaa pohjukaissuolihaavaa polttavina ylämahakipuina ja ajoittaisena ripulina. Sadat madot voivat aiheuttaa anemiaa. 

Tauti todetaan ulostenäytteestä mikrosskoopilla. Ne näkyvät ulosteessa vasta useiden viikkojen kulttua tartunnasta. Myös laaja ulosteen parasiittien nukleiinihappojen osoitustesti auttaa diagnoosissa. Koukkumatoinfektion aiheuttavat madot kuolevat itsestään 1-2 vuoden sisällä. Koukkumatoinfektion hoidoksi käytetään mebendatsolia ja albendatsolia. Tartuntoja ehkäistään hyvällä käymälähygienialla, puhtaalla juomavedellä ja ruoalla sekä kenkien käytöllä trooppisissa ja subtrooppisissa maissa.   

## Lähteet
Otin hallintoalue

**Oti** on yksi Ghanan 16 hallintoalueesta. Sen pääkaupunki on Dambai, pinta-ala 11&nbsp;066 km² ja väkiluku vuoden 2021 laskennassa 747&nbsp;248.

Oti erotettiin Voltan hallintoalueesta vuoden 2018 aluehallinnon uudistuksessa.

Voltan tekojärvi sijaitsee Otin alueen länsirajalla. Kyabobon kansallispuisto on Otin itäosassa, Togon vastaisella rajalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Työväen Joulualbumi

**Työväen Joulualbumi** oli Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton vuosina 1925-1947 julkaisema joululehti.

## Lähteet

## Katso myös
*Uuden ajan kynnyksellä
Miinanraivaajaveteraanien muistomerkki

**Miinanraivaajaveteraanien muistomerkki** (Miinanraivaaja-muistomerkki) on Kalajoella Kalajoen hiekkasärkille Keskuskarin venesataman viereen vuonna 2002 miinanraivaajille pystytetty muistomerkki. Muistomerkin ovat pystyttäneet Miinanraivaajakilta ja Kalajoen kaupunki. Muistomerkki on vanhan merimiinan mallinen, ja sen laatassa on teksti:
:"RAIVAAJAVETERAANEILLE
:jotka vuosina 1944–1950 raivasivat
:miinoista meremme vapaiksi purjehtia.
:Mukana 16 kalajokista."

## Lähteet
Uuden Ajan Kynnyksellä

**Uuden Ajan Kynnyksellä** oli Työväen Sanomalehti Osakeyhtiön vuosina 1898-1916 julkaisema joululehti. Sen ensimmäinen numero julkaistiin nimellä *Vuossadan kynnyksellä*. Lehden alanimikkeinä olivat 1898-1901 *Suomen Työväen Alpumi* ja 1902-1916 *Suomen Työväen Joulualpumi*.

## Lähteet

## Katso myös
*Työväen Joulualbumi

## Aiheesta muualla
*''Uuden Ajan Kynnyksellä'' Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.
Rumblesushi

**Rumblesushi Ltd** (vuoteen 2020 **RumbleSushi 3D**) on vuonna 2010 perustettu indie-pelien kehitysstudio ja julkaisija, Oman Adobe Flash-pohjaisen pelimoottorinsa tekijä. Studio tunnetaan Super Drift-pelisarjastaan, joista ensimmäinen keräsi venäläisten verkkosivustojen analyysin mukaan yli miljardi pelaajaa maailmanlaajuisesti.

## Pelit

## Lähteet
Systiserkoosi

**Systiserkoosi** on sian kapean heisimadon (*Taenia solium*) aiheuttama sairaus. Sitä esiinty alueilla, joissa syödään paljon sianlihaa. Tartunta tapahtuu kun *Taenia solium* -madon muna joutuu ulosteesta suuhun, joko toisesta ihmisestä tai sianlihasta. Elimistössä munasta vapautuvat toukat tunkeutuvat ja koteloituvat kudoksiin. Systiserkus-kystia (rakkuloita) muodostuu useammin ihoon, lihaksiin, sisäelimiin ja keskushermostoon. Tämä tila on systiserkoosi, joka on Aasiassa, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa epilepsian tärkeimpiä aiheuttajia. 

Maailmanlaajuisesti tautitapauksia on vuosittain noin kolme miljoonaa alueilla, joilla sianlihan kulutus on suurta. Suomessa näitä tapauksia todetaan vuosittain muutama maahanmuuttajien keskuudessa sekä suomalaisilla, jotka ovat oleilleet alueella.

Aikuinen *Taenia solium* on noin 3-5 metriä pitkä ja se aiheuttaa harvoin oireita. Jos matoja on paljon, ne  voivat aiheuttaa epämääräisiä vatsavaivoja.

Oireet riippuvat elimestä, jonne kystia on muodostunut. Keskushermostossa kystat aiheuttavat  yleisemmin päänsärkyä, epilepsiaa ja halvausoireita. Oireet tulevat aikaisintaan kuukausien ja aivo-oireet yleensä vasta vuosien päästä tartunnasta. Sairaus todetaan  pään tietokone- tai magneettikuvauksessa, jossa nähdään systiserkus-kystia. Kalkkeutuneita kystia voidaan havaita myös lihaksissa tai ihossa. Veren vasta-ainetutkimus auttaa diagnoosissa. Ulosteesta voidaan mikroskoopilla löytää madon palasia tai sen munia.

Hoitona voi olla pelkkä seuranta, epilepsialääkitys, matolääke (albendatsoli) kortisonilääkityksen kanssa tai harvoin kirurgia. Ennaltaehkäisyyn kuuluu lihan tarkistaminen, hyvä elintarvikehygienia ja sianlihan kypsentäminen kunnolla. Potilaan lähipiirin ulostenäytteet tulee tutkia, jotta aikuisen madon kantaja saadaan hoidon piiriin.

## Lähteet
Finnerödja

**Finnerödja** on taajama Laxån kunnassa Örebron läänissä Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 517 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mullhyttan

**Mullhyttan** on taajama Lekebergin kunnassa Örebron läänissä Närken historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 561 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kypäräjärvi

**Kypäräjärvi** on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Haunian kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Laviassa Satakunnan maakunnassa. Kypäräjärvi saa vetensä Lehmijärvennevasta ja  Lehmijärvestä, joiden vesi virtaa alaspäin ojitettujen soiden läpi. Järvi laskee ojien kautta vetensä Suodenjokeen. Kypäräjärven korkeus on 68 mpy  ja pinta-ala noin kuusi hehtaaria.

## Lähteet
Flöte-vero

**Flöte-vero** (), oli eräs Suomessa uuden ajan alussa veron alle joutuneesta entisestä rälssimaasta suoritettu sääntövero.

Suomen keskiajan aatelistolla oli köyhälistönsä niin kuin muillakin kansanluokilla. Löytyi rälssisukuja ja sukuhaaroja, jotka aikojen kuluessa olivat joutuneet rappiolle, niin etteivät ne kyenneet suorittamaan ratsupalvelusta. He kadottivat siitä johtuen rälssiarvonsa ja maksoivat maistaan kruunulle erityisen veron, jota kutsuttiin flöte-veroksi. Sellaista flöte-veroa suorittivat muutkin talonpojat, jotka jollakin tavalla olivat joutuneet rälssiluontoisen maan omistajiksi. Vanhimmat  tiedot  flöteverosta  Suomessa  tavataan  eräässä Raaseporin   linnaläänin   veroluettelossa vuodelta 1451. Uuden ajan alussa, kuningas Kustaa Vaasan aikana ja myöhemminkin, mainitaan flöteveron suorittajia Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Ahvenanmaalla, Uudellamaalla ja Viipurin linnaläänissä. Muutamat heistä kuuluvat Kurki-, Tavast- ja Fleming-sukujen haaroihin. Muiden flöte-verolaisten  joukosta voidaan mainita Aroi ja Heikoinen (Paimiossa), Hirvo (Nummella), Keipi (Pöytyällä), Suksi (Halikossa) ja Untoinen (Huittisissa). Hirvo-suvusta tiedetään, että se 1440-luvulla kuului rälssiaatelistoon. Nämä muutkin suomalaisilla sukunimillä varustetut flöte-verolaiset olivat nähtävästi entisten rälssimiesten jälkeläisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*J. V. Ruuth: *[https://www.doria.fi/handle/10024/182947 1500-luvun maakirjoissa mainituista flöteveroista]*. Hist. arkisto XII 1892, s. 52-87.
Rengonpoika

**Rengonpoika-suku** oli huomattava turkulainen porvarissuku 1400-luvulla.

Suvun jäseniin kuuluvat:

*Jöns Rengonpoika vanhempi eli Jöns Laurinpoika (mainitaan 1415–1436), turkulainen porvari, Bengt Lydekenpoika Djäknin vävy.
*Jöns Jönsinpoika eli Jöns Rengonpoika nuorempi (k. ennen 1478), Turun raatimies.
*Nils Jönsinpoika eli Rengonpoika (mainitaan 1458–1465), edellisen veli, oli myös Turun raatimies ja solminut avioliiton, samoin kuin veljensä, Gödeke Fincken tyttären kanssa. 
*Gödeke Nilsinpoika (mainitaan 1490–1518), edellisen poika, otti Fincke-nimen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Impiwaara, Heikki, *Vielä vähän Rengonpojista.* Genos 1946: s. 41-42.
Häradsbygden

**Häradsbygden** on taajama Leksandin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 713 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gustaf Ankarcrona

**Sten Gustaf Herman Ankarcrona** (11. toukokuuta 1869 Hakarp – 1933) oli ruotsalainen taidemaalari. Hän opiskeli Saksassa ja maalasi Taalainmaalla kansallisromanttisia historia- ja maisematauluja. Hän vaikutti myös vanhan paikalliskulttuurin säilyttämisen puolesta.
## Teoksia

In Days of Yore (Gustaf Ankarcrona) - Nationalmuseum - 18538.tif|*Fordomtima* (Ruotsin kansallismuseo, 1897)
Målad av ankarcrona.jpg|Nimetön maalaus vuodelta 1905.
Svenska Flaggans Dag den 6 juni 1916.jpg|Ruotsin lipun päivän juhlajuliste vuodelta 1916.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Västanvikin kansanopisto

**Västanvikin kansanopisto** () on Leksandin kunnassa Ruotsin Taalainmaalla sijaitseva kuuroille aikuisille tarkoitettu kansanopisto. Vuonna 1969 avattua oppilaitosta ylläpitää Sveriges Dövas Riksförbund. Kaikki opetus tapahtuu viittomakielellä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kansanopiston verkkosivut
Boro Din

**Boro Din** (), tunnetaan myös nimellä **Khristmas** (), on perinteinen bengalien nimitys joululle. Se on Bengalin kristittyjen vuoden suurin juhla. Nykypäivänä muutkin uskonnot ovat alkaneet viettää joulua Bangladeshissa ja muun Bengalin alueella.

## Historia
Portugalilaiset kauppiaat ja lähetyssaarnaajat toivat kristinuskon Bengalin alueelle 1500-luvulla. Vuonna 2022 kristittyjä oli bengaleista noin prosentti. 

## Juhlinta
Joulua vietetään Bengalin alueella joulupäivänä 25. joulukuuta. Bengalin kristityt antavat jouluna lahjoja toisilleen ja vierailevat toistensa luona kylässä. Joulupäivänä he vierailevat kirkoissa ja tekevät perinteisiä joululeivonnaisia. Lapset saavat aikuisilta joululahjaksi rahaa tai leluja. Ihmiset tervehtivät jouluna toisiaan sanomalla ”shubho Boro Din” (’suuren päivän tervehdys’). Perinteisiä jouluruokia ovat joulukakku, pitha ja erilaiset keksit.

Maaseudulla koristeluun käytetään yleisemmin banaanipuita, omatekoisia koristeita ja kasvien lehtiä. Kaupungeissa tavallisia joulukoristeita ovat joulukuuset, ilmapallot ja käsin tehdyt koristeet. Hotelleissa ja huviloissa järjestetään erikoistapahtumia. Kirkot koristellaan jouluna jouluvaloin ja joulukuusin. Kirkkokuorot esittävät perinteisiä bengalilaisia joululauluja. Kirkossa pidetyistä jouluaaton juhlista käytetään nimeä *preeti bhoj* ja siellä lauletuista hymneistä nimeä *kirtan*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sveriges Dövas Riksförbund

**Sveriges Dövas Riksförbund** (lyh. **SDR**) on Ruotsin kuurojen keskusliitto. Se on perustettu vuonna 1922. Ensimmäinen kuurojen yhdistys oli perustettu Tukholmassa jo 1868. SDR ylläpitää Västanvikin kansanopistoa Taalainmaalla ja julkaisee *Dövas tidning* -jäsenlehteä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Järjestön verkkosivut
Wim Anderiesen

**Willem Gerardus ”Wim” Anderiesen** (27. marraskuuta 1903 Amsterdam, Alankomaat – 18. heinäkuuta 1944) oli alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

Anderiesen edusti koko seurauransa Ajaxia, ensin sen akatemiajoukkueessa ja myöhemmin edustusjoukkueessa. Hän liittyi Alankomaiden A-maajoukkueeseen kesäkuussa 1926 ja pelasi joukkueessa 46 ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1934 ja 1938.

## Lähteet
Anton Schall

**Anton Schall** (22. kesäkuuta 1907 Wien, Itävalta – 10. elokuuta 1947) oli itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän oli pituudeltaan 170-senttimetrinen. Hän kuului Itävallan A-maajoukkueeseen ja pelasi MM-kilpailuissa 1934 kaksi ottelua ja teki yhden maalin.

## Lähteet
Matthias Kaburek

**Matthias Kaburek** (9. helmikuuta 1911 Wien, Itävalta – 17. elokuuta 1976) oli itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Kaburek edusti uransa merkittävimpänä joukkueena kotikaupunkinsa Rapid Wieniä. Hän voitti joukkueen kanssa viidesti Itävallan Bundesliigan kausina 1928–1929, 1929–1930, 1934–1935, 1939–1940 ja 1940–1941. Lisäksi hän voitti Saksan Bundesliigan kaudella 1940–1941 ja Mitropa Cupin 1929–1930. Hän pelasi seuratasolla kaikki kilpailut mukaan luettuina yhteensä 238 ottelua, joissa hän teki 228 maalia.

Kaburek edusti sekä Saksan että Itävallan maajoukkueita. Jälkimmäisen kanssa hän osallistui MM-kilpailuihin 1934, mutta ei pelannut yhtäkään peliä.

## Lähteet