open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heikki Hietanen (uimari)

**Heikki Johannes Hietanen** (30. elokuuta 1914 Helsinki – 27. toukokuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen kilpauimari. Hän oli Suomen parhaita vapaauimareita 1930-luvun jälkipuoliskolla ja 1940-luvulla.

Hietanen kilpaili Berliinin olympialaisissa 1936. Hän pääsi 100 metrin vapaauinnissa alkueristä jatkoon ajalla 1.01,0 mutta karsiutui välierissä ajalla 1.00,5. Hän karsiutui 400 metrin vapaauinnin alkuerissä ajalla 5.08,9. Hän voitti pohjoismaisessa maaottelussa 100 metrin vapaauinnin vuonna 1935. Akateemisissa MM-kilpailuissa hän saavutti kaksi hopeaa.

Hietanen voitti Suomen-mestaruuden 100 metrin vapaauinnissa vuosina 1936, 1938–1939 ja 1943–1948 sekä 400 metrin vapaauinnissa vuosina 1934, 1936–1937 ja 1939. Hän voitti 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestissä 13 Suomen-mestaruutta. Vuonna 1948 hän voitti vesipallon Suomen-mestaruuden. Hän edusti seuratasolla Helsingin Uimareita.

Hietanen paransi Suomen-ennätystä vuosina 1934–1937 kaksi kertaa 100 metrin vapaauinnissa, neljä kertaa 200 metrin vapaauinnissa, kaksi kertaa 400 metrin vapaauinnissa ja kerran 1&nbsp;500 metrin vapaauinnissa. Hän alitti vuonna 1935 ensimmäisenä suomalaisena 100 metrin vapaauinnissa minuutin rajan ajallaan 59,5, joka säilyi Suomen-ennätyksenä 20 vuotta. Myös hänen 200 metrin vapaauinnin ennätyksensä 2.16,0 vuodelta 1937 alitettiin vasta vuonna 1955. Hänen paras aikansa 400 metrin vapaauinnissa oli 5.05,8 vuodelta 1936, ja se oli Suomen-ennätys vuoteen 1950 saakka. Hietasen Suomen-ennätysaika 1&nbsp;500 metrillä oli 21.46,2 vuodelta 1936, ja sen alitti Vilho Nurmi jo seuraavana vuonna.

## Lähteet
Miina Sillanpään Säätiö

**Miina Sillanpään Säätiö** on vuonna 1965 perustettu Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta lähellä toimiva säätiö. Säätiön perusti Helsingin Kotitaloustyöntekijäin Yhdistys.

Emosäätiönä Miina Sillanpään Säätiö harjoittaa kansanterveyteen liittyvää tutkimus- ja kehitystoimintaa, jota on tehty muun muassa RAY:n ja Tekesin rahoituksella. Säätiö omistaa hoiva- ja kuntoutuspalveluja tuottavan Wilhelmiina Palvelut-yrityksen sekä laitos- ja avokuntoutuspalveluita tuottavan Aviren.

Miina Sillanpään Säätiö on puoluejärjestön perustama organisaatio ja sitä on kehitetty myös oman yhteisön poliittisia tavoitteita sekä järjestöllisiä ja taloudellisia tarpeita silmällä pitäen. Säätiö on kasvattanut taustapuolueensa tuella huomattavaa varallisuutta. Säätiöllä ei ole kuitenkaan määriteltyä yhteyttä puolueeseen. Sosiaalidemokraatit ovat kuitenkin säilyttänyt enemmistön säätiön hallinnossa.

## Historia
Säätiön varallisuuden pohja on yhdistyksen 1900-luvun kiinteistöomaisuudessa. Väen ikääntyessä tilat on muutettu vanhainkodiksi. Yhdistys osti 1920-luvulla Siuntiosta Lepopirtti-nimisen huvilan loma- ja virkistyspaikaksi. Yhdistys toimi SDP:n perusosastona ja luovutti omaisuuden säätiölle, joka nimettiin yhdistyksen entisen puheenjohtajan ja työväenliikkeen vaikuttajan Miina Sillanpään mukaan.

1970-luvulla säätiö laajensi toimintansa rakentamalla Siuntion kylpylän. Säätiö sai seuraavana vuonna RAY:n tukea 35 miljoonaa markkaa. Tuen taustalla oli kansanrintamapuolueiden 1970-luvulla sopimat poliittiset määrärahat osana RAY:n tukea. Puolueet saivat jyvittää tuen järjestöilleen ja SDP priorisoi Miina Sillanpään Säätiötä.

1980-luvulla säätiö yhtiöitti palveluitaan ja ylläpiti Helsingissä toipilas- ja vanhainkotia. 1990-luvulla Pikku Huopalahteen valmistui vanhusten asuin- ja palvelutalo. Siuntiossa keskityttiin hotelli- ja kylpylätoimintaan. Sosiaalisen lomatoiminnan ohessa säätiö suuntautui veteraanien ja työikäisten kuntoutuspalveluihin. 

2010-luvulla Siuntion kylpylä ja lepopirtti on vuokrattu ulkopuoliselle yritykselle ja kokous- ja ravintolatoiminta on myyty. Vuonna 2015 säätiö toimi konsernipohjalta, jossa toimintaa on lohkottu eri tahoille.  Vuonna 2023 säätiö myi Siuntion kylpyläkiinteistön, siihen kuuluvat maa-alueet sekä Lepopirtin rakennuksineen Siuntio Invest Oy:lle.
## Lähteet
* 

### Viitteet
Kansan Sivistysrahasto

**Kansan Sivistysrahasto** (KSR) on vuonna 1956 perustettu Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta lähellä toimiva säätiö. Säätiön perustivat toistakymmentä työväenjärjestöstä ja 2000-luvulla sen hallinnossa on mukana 16 eri organisaatiota.

KSR on kuvannut, että toiminnassa ovat olleet mukana vahvimmin Työväen Sivistysliitto, SDP, SAK liittoineen ja Kustannusosakeyhtiö Tammi. Säätiön tarkoitus on tukea apurahoin ja tunnustuspalkinnoin yhteiskunnallisesti suuntautunutta kulttuuri- ja sivistystyötä, tutkimusta, opiskelua ja valistustoimintaa. Säätiö jakaa apurahoja yhdistyksille ja yksityishenkilöille muun muassa taide- ja kulttuurihankkeisiin, opintoihin, opinnäytteisiin ja tutkimustyöhön sekä tietokirjoille.

KSR:n tasevarallisuus oli vuonna 2015 yli 14 miljoonaa euroa. Suurin osa tasevarallisuudesta on pörssinoteeratuissa arvopapereissa. Vuonna 2015 tulot olivat 3,5 miljoonaa euroa. Säätiö on jakanut tukea SDP:lle sekä sen piiri- ja oheisjärjestöille, kuten Kalevi Sorsa -säätiölle ja Työväen Sivistysliitolle.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Hippotragus

**Hippotragus** on isoantilooppien alaheimoon kuuluva afrikkalainen nautaeläinsuku, jonka lajeja (naamioantilooppi, siniantilooppi, musta-antilooppi) on aiemmin kutsuttu **hevosantiloopeiksi**. Lajien elinympäristöt vaihtelevat kuivista savanneista reheviin metsiin. Ne elävät ylängöillä 2500 metrin korkeuteen saakka. Naaraat ja vasat muodostavat laumoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Hippotragus
Leopold Sonnemann

**Leopold Sonnemann** (1831–1909) oli saksalainen poliitikko ja sanomalehtimies. Hän oli juutalaista syntyperää. Hän oli pankkiiriliikkeen omistaja ja perusti 1856 lehden *[[Frankfurter Zeitung]]*, joka oli ensin nimellä *Frankfurter Handelszeitung*. Hän oli 1871–1876 ja 1878–1884 jäsenenä Saksan valtiopäivillä, missä hän esiintyi Otto von Bismarckin vastustajana ja oli perustamassa Saksalaista kansanpuoluetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liikunnan Kehitysyhteistyö LiiKe

**Liikunnan Kehitysyhteistyö LiiKe** on vuona 2001 perustettu suomalainen kansalaisjärjestö. Järjestö toteuttaa liikunnallisia kehitysyhteistyöhankkeita erityisesti liikunta- ja terveyskasvatuksen keinoin. Järjestön pääyhteistyövaltio on Tansania, jossa järjestö on toiminut parinkymmenen vuoden ajana. Järjestö järjestää seminaareja, liikuntapäiviä, globaalikasvatustapahtumia ja kouluttaa liikunnanopettajia ja viranomaisia. LiiKe on Fingon jäsenjärjestö.

## Vuoden LiiKe-palkinto
LiiKe jakaa vuosittain Vuoden LiiKe-palkintoa, joka annetaan henkilölle, yhteisölle tai idealle, joka on merkittävästi lisännyt liikunnan kehitysyhteistyötä tai globaalikasvatusta.

* 2003: presidentti Tarja Halonen
* 2004: Helsinki Cup-organisaatio
* 2005: Suomen YK-liitto
* 2006: Suomen ammattiliittojen solidaarisuuskeskus SASK
* 2007: Fida International
* 2008: FC Honka
* 2009: Suomen Liikunta ja Urheilu, Kansainvälisten asioiden yksikkö
* 2010: Etelän Vapaaehtoisohjelma Etvo
* 2011: Liikuntaystävät
* 2012: Laajasalon opisto
* 2013: NOKIA Education Delivery
* 2014: Urheiluopistot
* 2015: Pohjois-Haagan Yhteiskoulu
* 2016: Petri Helander ja Lyhty ry
* 2017: SUL juoksutapahtumat
* 2018: Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellinen tiedekunta
* 2019: Topi Huisman
* 2020: Tor-Gunnar Lindboeg
* 2021: valmentaja Markku Kanerva ja Huuhkajat
* 2022: Kalle Havumäki ja muusikko MC Koo

## Lähteet
Kortekallion tuulivoimapuisto

**Kortekallion tuulivoimapuisto**, uutisissa myös **Suodenniemen tuulivoimapuisto**, on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen Kortesuonkalliolla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 3 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 13 megawattia ja vuosituotanto on noin 49 gigawattituntia. Voimalat on rakentanut Eurowind Energy, ne omistavat yhdessä suomalainen PT-Windpower Oy ja tanskalainen Eurowind Energy A/S. Voimaloita operoi Eurowind Energy.

## Yleistä
Tuulipuiston tuulivoimalat on sijoitettu metsäiseen maastoon kalliomäille, jonne on tarvinnut tehdä lyhyet huoltotiet maanomistajien aikaisemmin valmistuneelta yksityistieltä. Kyseinen tie alkaa Suodenniemen kirkonkylän Kittilästä. Voimalat muodostavat kolmion, joka on 0,8 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä (noin 15 hehtaaria). Voimalat sijaitsevat 110–120 metriä mpy.

Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V150-mallia, jonka napakorkeus on 155 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 150 metriä, ja jonka kapasiteetti on 4,2 megawattia.

## Historiaa
Sastamalan kaupunginvaltuusto hyväksyi tuulivoimaosayleiskaavaehdotuksen marraskuussa 2015, joka astui voimaan elokuussa 2016, mutta osayleiskaavasta tehtiin valitus Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Oikeus hylkäsi valituksen kaikilta osin heinäkuussa 2017. Kaupunginhallitus hyväksyi tuulipuiston rakennusluvat, jotka saivat lainvoiman joulukuussa 2017.

Rakennustyöt valmistuivat kevääseen 2022 mennessä ja voimalaitokset nostettiin paikoilleen kesäkuussa 2022. Voimaloiden viimeisiä testejä tehtiin heinäkuussa 2022, jonka jälkeen sähköntuotanto alkoi.

## Katso myös
* Luettelo Suomen tuulivoimaloista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eurowind Energy (omistajan verkkosivu)
* PT-Windpower Oy (omistajan verkkosivu)
Valkopäätopi

**Valkopäätopi** (*Damaliscus pygargus*) on lehmäantilooppeihin kuuluva afrikkalainen sorkkaeläinlaji. 

Uros voi painaa 80 kg. Säkäkorkeus on metri. Molemmilla sukupuolilla on sarvet. Karvan väritys on yleisesti vaalea punaruskea ja päässä on laaja valkoinen alue. 

Valkopäätopi esiintyy eteläisessä Afrikassa. Alalajeja on kaksi. Niistä toisella valkoista väritystä on paitsi päässä, myös vatsassa, jaloissa ja peräpeilissä.

## Lähteet
Ovozi todžik

**Ovozi todžik** (, ”Tadžikin ääni”) on Uzbekistanin pääkaupungissa Taškentissa ilmestyvä tadžikinkielinen sanomalehti.

Lehti perustettiin Samarkandissa vuonna 1924 Turkestanin kommunistisen puolueen äänenkannattajaksi. Nimenä oli aluksi *Ovozi todžiki kambağal* (”Tadžikkiköyhälistön ääni”), joka muuttui pian muotoon *Ovozi todžik*. Vuoden 1924 lopussa lehdestä tuli Uzbekistanin kommunistipuolueen tadžikkibyroon ja Tadžikistanin ASNT:n vallankumouskomitean äänenkannattaja. Seuraavana vuonna se alistettiin kokonaan Uzbekistanin kommunistipuolueelle ja viranomaisille. Vuonna 1931 nimeksi tuli *Haqiqati Ūzbekiston* (”Uzbekistanin totuus”).

Lehti oli lakkautettuna vuodesta 1938 (tai 1940) vuoteen 1950, jolloin se perustettiin uudelleen Taškentissa nimellä *Ūzbekistoni surx* (”Punainen Uzbekistan”). Vuonna 1964 otettiin jälleen nimi *Haqiqati Ūzbekiston*. Se ilmestyi kolmesti viikossa Uzbekistanin kommunistisen puolueen keskuskomitean sekä tasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattajana. Lehden levikki oli 35&nbsp;000 kappaletta vuonna 1976. Sen päätehtävä oli neuvostoaikana propagandan levittäminen, mutta sillä oli suuri merkitys myös tadžikin kielen ja kirjallisuuden kehitykselle.

Lehti sai jälleen nimen *Ovozi todžik* vuoden 1992 alussa. Se on Uzbekistanin parlamentin ja hallituksen äänenkannattaja, joka ilmestyy kahdesti viikossa nelisivuisena ja A2-kokoisena. Lehden levikki oli 3&nbsp;000 kappaletta vuonna 2005. Sen aineistoa julkaistaan myös Internetissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden sivusto
Batagur dhongoka

**Batagur dhongoka** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji.

Naaraan kilpi kasvaa enimmillään 48 cm pitkäksi, koiras jää alle 30-senttiseksi. Kilpi on oliivinvihreä, ja siinä on kolme mustaa raitaa. Sen sieraimista silmien yli kulkee kapea kermanvaalea juova.

*Batagur dhongoka* elää suurissa joissa Gangesissa ja Brahmaputrassa. Sen levinneisyysalue ulottuu Intiasta Bhutaniin ja Bangladeshiin. Sekä munia että aikuisia yksilöitä käytetään ruokana. Vaikka populaation koosta ei ole tarkkoja tilastoja, lajin katoaminen ruokamarkkinoilta ja asuinseuduksi sopivan jokiympäristön muutos viittaavat kannan  nopeaan vähenemiseen. IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

## Lähteet
Batagur kachuga

**Batagur kachuga** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Naaraan kilven pituus voi olla yli 50 cm, koiraat jäävät 30 cm pituisiksi.

*Batagur kachuga* -lajin kilpikonnia tavataan Intiassa ja mahdollisesti Bangladeshin puolella Gangesjoen vesistössä. Se elää hiekkapohjaisilla jokiosuuksilla ja lekottelee hiekkasärkillä ja joen rannalla.

Sekä kilpikonnien pyydystys ravinnoksi että sopivan elinympäristön katoaminen ovat johtaneet kannan vähenemiseen. IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

Lajin poikasia kasvatetaan valvotuissa oloissa, ja niitä on vuosina 2007–2018 laskettu luontoon yli 20&nbsp;000 kappaletta. Suojelijat yrittävät myös vähentää laitonta kalastusta pesimäalueilla, sillä kalanpyydykset tappavat monia kilpikonnia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* UniProt: Taxonomy - ''Batagur kachuga''
Tyranni (kirja)

**Tyranni** on Jukka M. Heikkilän vuonna 1997 ilmestynyt toinen historiallinen romaani.

*Tyranni* kertoo Syrakusan viimeisestä hallitsijasta ja kaupungin piirityksestä. Kirjan päähenkilönä on historiallinen hahmo Epikydes, Syrakusan tyranni, sivuhenkilöitä ovat muun muassa Hannibal ja Arkhimedes. Vauhdikas tarina avaa opportunistisen vallananastajan näkökulman juonitteluun ja politiikkaan. Tapahtumat sijoittuvat vuosiin 215–212 eaa.

*[[Helsingin Sanomat]]* julkaisi kirjasta arvostelun. Teos on myöhemmin julkaistu myös e-kirjana ja paperilla uusintapainoksena.

## Lähteet
Antigonos, jumalten poika

**Antigonos, jumalten poika** on Jukka M Heikkilän vuonna 2000 ilmestynyt kolmas historiallinen romaani.

Antigonos, jumalten poika kertoo diadokkien sodista ja eettisestä filosofiasta. Kirjan päähenkilönä on historiallinen hahmo, nuori Antigonos Gonatas, josta myöhemmin tuli Makedonian kuningas. Sivuhenkilöitä ovat muun muassa Antigonos Yksisilmäinen, Demetrios Piirittäjä, Pyrrhos, Ptolemaios I, Zenon Kitionilainen, Epikuros ja Eukleides. Kerronta seuraa useita rinnakkaisia polkuja ja kaikki kirjassa nimeltä mainitut henkilöt ovat historiallisia hahmoja. Tapahtumat sijoittuvat vuosiin 302–294 eaa.

## Muuta

Teos voitti vuonna 2001 Nuori Aleksis -kirjallisuuspalkinnon.

Palkintoraati perusteli valintaansa seuraavasti:
"Voiko historiallinen romaani olla näin kiinnostava, oli yhteinen ajatuksemme kun luimme Jukka Heikkilän teoksen Antigonos, jumalten poika. Heikkilä kertoo kirjassaan uskottavan ja mukaansatempaavan tarinan antiikin Kreikasta. Hän kuvaa tarkkaan sen ajan tapoja ja yhteiskuntaa sitoen yksittäisten ihmisten kohtalot osaksi historian tapahtumia. Tahdoimme nostaa tämän kirjan esiin useiden ansiokkaiden teosten joukosta, sillä se osoittaa epäilijöille että mielenkiintoisen historiallisen romaanin kirjoittaminen on mahdollista."

## Lähteet
Pontus Dammert

**Anders Pontus Michael Dammert** (2. elokuuta 1939 Turku – 8. marraskuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen televisiotuottaja ja -ohjaaja.

Dammert tuli ylioppilaaksi vuonna 1958 Gymnasiet Lärkanista ja opiskeli Svenska handelshögskolanissa ja Helsingin yliopistossa mutta ei suorittanut tutkintoa vaan siirtyi opiskelijateatterin kautta teatterialalle ja sittemmin Yleisradioon vuonna 1962. Dammert kuului suomalaisen televisiotoiminnan pioneereihin ja varhaisiin kokeilijoihin, ja hän ohjasi ja tuotti monipuolisesti eri ohjelmatyyppejä, kuten musiikkiohjelmia, komedioita, lastenohjelmia ja ruokaohjelmia. Hän kuului Chaîne des Rôtisseurs -järjestöön.

## Lähteet
Marie Souvestre

**Marie Souvestre** (28. huhtikuuta 1830 Brest, Ranska – maaliskuu 1905) oli ranskalainen opettaja ja feministi. Hän oli merkittävä henkilö Eleanor Rooseveltin elämässä tämän nuoruudessa. Hän perusti Ranskaan ja Englantiin kouluja, joita kävivät merkittävien perheiden lapset. Nuorena orvoksi jäänyt Eleanor Roosevelt kävi 1899–1902 Allenswood Academya ja sai Souvestren suojelijakseen. He kävivät kirjeenvaihtoa Souvestren kuolemaan asti.

Souvestren isä oli kirjailija Émile Souvestre.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Batagur borneoensis

**Batagur borneoensis** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji.

Sen naaraan kilpi voi kasvaa 75 cm pitkäksi, koiras jää alle 45-senttiseksi. Naaraan kilpi on harmaanruskea, ja siinä on mustanharmaita kuvioita. Sen iho on harmaanruskea ja päälaella oranssinsävyinen kuvio. Koiraan harmaassa kilvessä on selvemmät kuviot, ja sen harmaasta ihosta erottuu oranssi läikkä selvemmin. Paritteluaikana koiraan värit ovat entistä voimakkaammat.

Sen levinneisyysalue oli aiemmin laajempi Kaakkois-Aasiassa, mutta on nykyisin sitä tavataan vain Thaimaan eteläkärjessä, Malesian koillisnurkassa, paikoin Indonesiassa ja Bruneissa. Se elää murtovedessä jokisuistoissa ja mangroven joukossa. Se laskee munansa hiekkarannalle.

IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi. Tähän ovat vaikuttaneet munien kerääminen, aikuisten yksilöiden salametsästys sekä hiekan kaivuu pesimärannoilta.

## Lähteet
Niilo Saraste

**Niilo Saraste**, nimi alunperin *Nikolai Bogdanoff* (4. helmikuuta 1880 Hämeenlinna – 28. marraskuuta 1938 Kuopio) oli suomalainen sotilaskapellimestari, musiikkiluutnantti ja säveltäjä. Hän palveli soittajana ja kapellimestarina Venäjän keisarillisessa armeijassa ja itsenäisen Suomen armeijassa.

Saraste pestautui 12-vuotiaana soittajaoppilaaksi Oraskin jalkaväkirykmenttiin ja oli siellä oppilaana kuusi vuotta. Hän suoritti asevelvollisuutensa Suomessa ja saatuaan ylennyksen soittaja-aliupseeriksi hän siirtyi suomenmaalaisen kaartinrykmentin soittokuntaan Pietariin ja jatkoi täällä musiikkiopintojaan muun muassa Pietarin konservatoriossa. Saraste erosi sotapalveluksesta 1909 ja oli sitten työssä valtionrautateillä Pietarin Suomen asemalla johtaen työnsä sikäläistä suomalaista torvisoittokuntaa.

Ensimmäisen maailmansodan puhjettua 1914 hänet kutsuttiin uudelleen sotapalvelukseen ja hän toimi sodan ajan 3. suomenmaalaisen tykistöprikaatin kapellimestarina. Saraste liittyi vuonna 1918 Suomen armeijaan ja toimi 1918–1927 Savon jääkärirykmentin, 1927–1929 11/SPrm:n ja vuodesta 1929 Pohjan Rykmentin kapellimestarina. Hän sävelsi useita sotilas- ja surumarsseja ja sovitti sotilassoittokunnille laajan ohjelmiston musiikkia.

## Lähteet
Suomen Jousiampujain liitto

**Suomen Jousiampujain liitto** (lyh. **SJAL**)  on jousiammunnan kattojärjestö Suomessa. Liiton toiminnan tarkoituksena on edistää ja kehittää jousiammuntaurheilua sekä toimia jäsentensä valtakunnallisena liittona.  Liittoon kuuluu 54 suomalaista jousiammuntaseuraa, joissa on yhteensä noin 2800 jäsentä. Liitto on Kansainvälisen jousiammuntaliiton (WA), Euroopan jousiammuntaliiton (WAE) sekä Suomen Olympiakomitean jäsen.

## Talous
Suomen Jousiampujain liitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 569&nbsp;150 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 91&nbsp;000 euroa.

## Lähteet
Suomen Kiipeilyliitto

**Suomen Kiipeilyliitto – SKIL ry** (lyh. **SKIL**, )  on kiipeilyn kattojärjestö Suomessa. Liiton toiminnan tarkoituksena on edistää suomalaista kiipeilyharrastusta sekä kiipeilyn alalajeja. Liitto on kansainvälisen kiipeilyliiton (UIAA), kansainvälisen kilpakiipeilyliiton (IFSC), Ski Alpinismin kansainvälisen kattojärjestön sekä Suomen Olympiakomitean jäsen.

## Talous
Suomen Kiipelyliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 393&nbsp;500 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 82&nbsp;500 euroa.

## Lähteet
Suomen Lainelautaliitto

**Suomen Lainelautaliitto** (lyh. **SLLL**) on lainelautailun kattojärjestö Suomessa. Liiton toiminnan tarkoituksena on edistää lainelautailun harrastamista, järjestää tapahtumia ja yhdistää lajin harrastajia. Suomen Lainelautaliitto on International Surfing Associationin jäsen.

## Lähteet
Suomen Hockeyliitto

**Suomen Hockeyliitto** on maahockeyn kattojärjestö Suomessa. Liiton toiminnan tarkoituksena on edistää, valvoa ja ohjata maahockeyn ja sen eri lajimuotojen toimintaa Suomessa. Suomen Hockeyliitto on kansainvälisen maahockeyliiton, Euroopan Hockeyliiton sekä Suomen Olympiakomitean jäsen.

## Talous
Suomen Hockeyliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 182&nbsp;085 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 29&nbsp;000 euroa.

## Lähteet
Suomen Nyrkkeilyliitto

**Suomen Nyrkkeilyliitto** on nyrkkeilyn kattojärjestö Suomessa. Liiton toiminnan tarkoituksena on toimia Suomessa rekisteröityjen nyrkkeilyä edistävien yhdistysten aatteellisena järjestönä. Liittoon kuuluu noin 120 jäsenseuraa ja harrastajia on kuntonyrkkeilijät mukaan lukien yli 20 000. Liitto erosi vuonna 2023 kansainvälisestä lajiliitosta IBA:sta ja päätti liittyä uuteen World Boxing -kattojärjestöön.

## Talous
Suomen Nyrkkeilyliitto on saanut vuosina 2018–2023 opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 1&nbsp;259&nbsp;000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 220&nbsp;000 euroa.

## Suomen Nyrkkeilyliiton puheenjohtajat
*1923–1933 Viktor Smeds
*1934 Volmar Wikström
*1935–1957 Viktor Smeds
*1957–1971 Valle Resko
*1972–1974 Kaleva Sampila
*1974–1979 Aimo Lindgren
*1980–1985 Tauno Salminen
*1985–1988 Reino Björklund
*1989–1991 Taisto Leijamaa
*1991–1993 Leo Jokela
*1994–2006 Tauno Salminen
*2012–2018 Tomi Korpinen
*2018–2023 Henrik Tavio
*2023– Kirsi Korpaeus

## Lähteet
Batagur trivittata

**Batagur trivittata** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji.

Sen kilpi voi olla 58 cm pitkä. Aikuiset sukupuolet ovat eri väriset.

Sen levinneisyysalue ulottui aiemmin koko  Ayeyarwady-Chindwin-jokiverkostoon, mutta viime aikoina sitä on tavattu vain Chindwin-joen yläjuoksulla Myanmarissa. Sen munia on kerätty tunnetuilta lisääntymispaikoilta, ja aikuisia ja nuoria on pyydystetty ravinnoksi ja myyntiin muualle Aasiaan. Nyttemmmin kullankaivuu ja vesivoimalat uhkaavat lajin lisääntymispaikkoja. Lisäksi metsäkato on huonontanut jokiveden laatua. IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

*Batagur trivittata -*lajin luultiin välillä kuolleen sukupuuttoon, kunnes 2001 löytyi vastatapettu yksilö Myanmarista ja elävä yksilö villieläintorilta Kiinasta. Vuonna 2020 tunnettiin viisi tai kuusi vapaana elävää naarasta ja kaksi koirasta. Lajin tulevaisuutta on kuitenkin pyritty turvaamaan  kasvattamalla poikasia vankeudessa 20 vuoden aikana. 

## Lähteet
Ernst Enkvist

**Ernst Enkvist** (8. maaliskuuta 1931 Helsinki – 9. marraskuuta 2023 Inkoo) oli suomalainen tekniikan tohtori ja laivanrakennusopin professori, kemian professori Terje Enkvistin poika.

Enkvist valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1958 ja väitteli tohtoriksi Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 1972. Hän työskenteli Wärtsilän telakalla Helsingin Hietalahdessa vuodesta 1958 lähtien ja hoiti laivanrakennusopin professuuria Teknillisessä korkeakoulussa 1978–1982. Korkeakoulumaailmasta hän palasi vuosiksi 1983–1987 Wärtsilän Arktiseen tutkimuskeskukseen, jossa suunniteltiin jäänmurtajia, ja omistautui sen jälkeen maanviljelykselle  ja veneenrakennukselle Inkoon Päivölässä (Solberg).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ernst Enkvistin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Hernán Díaz

**Hernán Díaz** (s. 1973 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen Pulitzer-palkittu kirjailija. 

Kun Díaz oli pikkulapsi, perhe lähti sotilasvallankaappauksen jälkeen pakoon Argentiinasta ja sai turvapaikan Ruotsista. Juntan vallan päätyttyä perhe palasi Argentiinaan. Myöhemmin Díaz opiskeli Britanniassa ja sitten Yhdysvalloissa, jonne hän on asettunut asumaan.

Díaz kirjoittaa englanniksi. Hänen esikoisteoksensa *In the Distance* ilmestyi 2017. Se kertoo ruotsalaisesta siirtolaisesta Håkan Söderströmistä, joka saapuu Yhdysvaltoihin 1800-luvun puolivälissä etsimään veljeään. Toinen romaani *Luotto* (*Trust*, 2022) on saanut Pulitzerin palkinnon 2023, ja siitä on tekeillä televisiosarja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Komunist

**Komunist** (, ”Kommunisti”) oli Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan pääkaupungissa Bakussa vuosina 1920–1989 ilmestynyt armeniankielinen sanomalehti.

Toukokuussa 1920 perustettu *Komunist* oli Taka-Kaukasian ensimmäinen armeniankielinen kommunistilehti. Se oli Azerbaidžanin kommunistisen puolueen keskuskomitean sekä myöhemmin tasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattaja. Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 42&nbsp;000 kappaletta vuonna 1981. Se lakkasi vuonna 1990 armenialaisten jouduttua pakenemaan Bakusta Vuoristo-Karabahin konfliktin aikana.

## Lähteet
Väinö Raatikainen

**Väinö Antti Raatikainen** (30. marraskuuta 1888 Hanko – 11. maaliskuuta 1958) oli suomalainen toimittaja.

Väinö Raatikainen pääsi ylioppilaaksi 1908. Hän opiskeli sitten ajoittain yliopistossa ja toimi kotiopettajana. Hän oli 1916 Länsi-Uusimaa-lehden toimittajana ja 1917–1918 Salmetar-lehden päätoimittajana. Tämän jälkeen Raatikainen oli SOK:n pikakirjoittajana 1919–1923 ja Oy Mediaatorin saksan- ja ruotsinkielen kirjeenvaihtajana Helsingissä 1923. Hän toimi sitten Keskipohjanmaa-lehden  toimitussihteerinä 1923–1924 ja Keskisuomalainen-lehden toimitussihteerinä 1925–1926. Hän muutti sitten Turkuun ja toimi Uusi Aura-lehden ulkomaan ja talousosaston toimittajana 1927–1930. Vuosina 1931–1936 Raatikainen oli Suomen Leipuriliiton asiamiehenä ja sihteerinä sekä Leipuri-lehden vastaavana toimittajana Helsingissä. Sen jälkeen hän oli virkailijana ja vapaana sanomalehtimiehenä Helsingissä. 

## Lähteet
Mauremys annamensis

**Mauremys annamensis** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

Se on keskikokoinen laji, täysikasvuisen yksilön kilven pituus on 23–29 cm, naaraat ovat suurempia kuin koiraat.

Sitä tavataan kapealla rannikkokaistaleella Vietnamin keskiosassa Kiinanmeren rannikolla. Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut pyydystäminen ruoaksi, lemmikeiksi ja itämaisen lääketieteen tarpeisiin.

Vielä vuonna 2013 luonnosta pyydystettyjä yksilöitä oli myynnissä paikallisilla markkinoilla. Nykyisin lajia kasvatetaan suurilla kaupallisilla kilpikonnafarmeilla Kiinassa ja Vietnamissa, mikä on pelastanut sen sukupuutolta. Palautusistutukset takaisin luontoon olisivat kuitenkin vaikeita, sillä lajin luontaista elinympäristöä ei ole suojeltu lainkaan. Lajia kasvatetaan vankeudessa myös Euroopassa ja Yhdysvalloissa.

## Lähteet
Mauremys mutica

**Mauremys mutica** on harvinainen aasialainen  kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

Sen kilpi on kellanruskea ja 18–20 cm pitkä. Pää on päältä ja sivuilta harmaa, silmien alla kulkee kermanvalkea raita. Kurkku on valkea tai kermanvärinen, jalat harmahtavat. Vatsapanssari on keltainen ja siinä on mustia kuvioita.

*Mauremys mutica*elää kosteikoissa ja hitaasti virtaavissa vesistöissä. Se on kaikkiruokainen ja aktiivinen öiseen aikaan. Se munii kerralla 2–6 munaa. 

Sitä tavataan Vietnamin, Laosin ja Kiinan eteläosan rannikkoalueilla sekä Japanissa. Sitä kasvatetaan kaupallisiin tarkoituksiin ja kerätään luonnosta. Vietnamissa sen uhanalaisuuteen on vaikuttanut rannikon alavien alueiden muuttaminen riisipelloiksi.

## Lähteet
Aleksanteri Malkki

**Aleksanteri Malkki** (30. marraskuuta 1888 Pietari – 27. syyskuuta 1951) oli suomalainen eläinlääketieteen tohtori.

Malkki suoritti eläinlääketieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1909 Hannoverissa ja eläinlääkäritutkinnon 1912 Giessenin yliopistossa. Saman vuonna hän väitteli siellä eläinlääketieteen tohtoriksi. Malkki suoritti lisäksi eläinjalostustarkastajatutkinnon Giessenissa 1912 ja valmistui Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi 1916. Hän teki lukuisia ulkomaisia opintomatkoja.

Malkki toimi 1912–1913 apulaislääkärinä ja Varsinais-Suomen Hevosjalostusliiton konsulenttina Turussa. Iitin kunnaneläinlääkärinä ja Uudenmaan Hevosjalostusliiton konsulenttina hän oli 1913–1920. Tämän jälkeen Malkki oli Jämsän kunnaneläinlääkärinä 1920–1922, eläinlääkärinä Viipurin maalaiskunnassa ja Viipurissa 1922–1929 sekä toimi maanviljelijänä Janakkalassa 1929–1934. Vuosina 1922–1930 Malkki omisti Alhon ratsutilan Jämsässä. Vuodesta 1934 lähtien hän toimi Haagassa lihantarkastajana.

Malkki oli Iitin Kisaajain, Iitin Keskustalo Oy:n, Jämsän Hevosjalostusseuran, Mannikkalan Maamiesseuran, Mannikkalan Seuratalo Oy:n, Itä-Suomen Ayrshirekerhon ja Tarkastusyhdistys Sarven puheenjohtajana sekä Talin suojeluskunnan esikunnan, Viipurin Näyttämön ja Viipurin Maanviljelijäin Klubin johtokuntien jäsenenä.

## Julkaisuja
* *Untersuchungen über den Descensus testiculorum des Pferdes*. Inaugural-Dissertation zur Erlangung der veterinär-medizinischen Doktorwürde der vereinigten medizinischen Fakultät der Grossherzoglich Hessischen Ludwigs-Universität zu Giessen. Aus dem veterinär-anatomischen Institut der Universität Giessen. Giessen 1913
* *Esitelmiä hevoskasvatusalalta*. Uudenmaanläänin hevosjalostusliitto, Lahti 1916
* *Karjarotujen kehitys*.

## Lähteet
Pizza Worm

**Pizza Worm** on suomalaisen Sami "Zorlim" Lehtisen suunnittelema vuonna 1994 julkaisema tietokoneella pelattava matopeli. Peliä levitettiin internetissä ilmaiseksi ja se nousi suureen suosioon. 

## Pelaaminen
Pelissä ohjataan vihreäkeltaisen väristä matoa, jonka pitää syödä pelikuvaan ilmestyviä pizzoja. Pizzoja syömällä mato kasvaa pituutta, jonka myötä peli vaikeutuu. Peli päättyy, kun mato törmää itseensä tai pelikentän reunaan. 

Pizza Worm erottuu perinteisistä matopeleistä siten, että pelihahmo voi kääntyillä pelialueella vapaasti eikä vain 90 asteen kulmissa.

## Pelin suunnittelu
Pelin kehittäminen alkoi siitä, kun Lehtinen oli ohjelmoinut tietokoneella matemaattisia funktioita ja viivoja piirtelevän näytönsäästäjän. Lopulta hän päätti yhdistää nämä, ja alkoi suunnittelemaan tietokonepeliä. Pelin aiheeksi hän valitsi pizzan, koska hän itse tykkäsi syödä niitä. Pelin hän koodasi Turbo Pascalilla, ja käytti siihen Samin 80286-prosessorilla varustettua tietokonetta. Lehtisen lisäksi hänen sukulaiset ja kaveripiiri osallistuivat pelin tekemiseen. Lehtinen ja hänen pikkusiskonsa Sari tekivät äänitehosteet, Antti Kangas vastasi grafiikasta, ja Nuutti Hahmo musiikista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wayback Machine: Pelin alkuperäiset internetsivut (arkistoitu sivu) 
* playdosgame.com: Pizza Worm
Maistraatintori

**Maistraatintori** () on toriaukio Helsingin Länsi-Pasilassa. Sen länsilaidalla sijaitsee Monitoimitalo, johon kuuluvat muun muassa Länsi-Pasilan kappeli ja Pasilan peruskoulu. Torin eteläpuolella sijaitsee Maistraatinpuisto. Pohjoisessa tori rajautuu Winqvistinkatuun ja idässä Pasilanraitioon. Torin alle on rakennettu pysäköintilaitos.

## Lähteet
Mauremys sinensis

**Mauremys sinensis** on harvinainen aasialainen  kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

Sen kilpi voi kasvaa 24 cm pitkäksi. Lajin varmin tuntomerkki ovat päässä ja kaulassa olevat ohuet keltaiset juovakuviot. Kilpi on ruskeanharmaa, vartalo vihreänsävyinen ja vatsapanssari norsunluunvalkoinen mustin kuvioin.

*Mauremys sinensis* elää soilla ja matalissa lammikoissa. Se syö sekä vedessä eläviä selkärankaisia kuten sammakoita että vesikasveja.

Sitä tavataan Vietnamin ja Kiinan eteläosan rannikkoalueilla sekä Taiwanissa. Sen arveltiin olevan elinvoimainen laji, mutta kun muut lajit ovat harvinaistuneet, keräilypaine on kohdistunut tähänkin. Kannan on arvioitu pienentyneen 80% yhden sukupolven aikana eli 20 vuodessa.

*Mauremys sinensis* -lajia kasvatetaan kaupallisilla kilpikonnatarhoilla.

## Lähteet
Ahmad Tawfiq al-Madani

**Ahmad Tawfiq al-Madani** (; 1899, Tunis – 1983, Alger) oli algerialainen historioitsija, poliitikko, valtiomies, toimittaja ja kirjailija, Algerian sodan kansallismielinen johtaja.

Madanin perhe oli alkujaan kotoisin Algeriasta, mutta Mokranin kansannousun epäonnistuttua perhe karkotettiin Tunisiaan. Madani aloitti opinnot vuonna 1913 tunnetussa Azzaytuna-yliopistossa. Vuonna 1920 hän oli mukana perustamassa tunisialaista kansallismielistä Destour-puoluetta. Hänet karkotettiin Algeriaan vuonna 1925.

Algeriassa Madani työskenteli alkuun politiikantoimittajana. Hän lopulta liittyi kansallisen vapausrintaman johtoon. Algerian itsenäistyttyä vuonna 1962 Madani toimi muun muassa kulttuuriministerinä sekä Algerian suurlähettiläänä Irakissa.

Madani tuotti laajasti arabialaisia historiallisia kirjoituksia, joissa ylistettiin Algerian islamilaisia esi-isiä. Madani edisti kansallista henkeä myös proosan kautta.

Madani oli kirjeenvaihdossa tamperelaisen tataari-imaamin Habibur-Rahman Shakirin kanssa. Vuonna 1954 suomentataarien jalkapalloseura Yolduz matkasi johtajansa Abdullah Alin johdolla Algeriaan, missä he pelasivat ystävyysottelun paikallista joukkuetta vastaan. Tämän on tulkittu edustaneen "tataarien moraalista tukea algerialaisille veljille heidän itsenäisyystaisteluissaan".

## Teoksia

* *Tārīkh Shamāl Ifrīqyya aw Qartaghanna fī arba' 'uṣūr*
* *Kitāb al-Ghazā'ir*
* *Al-Muslmūn fī gazīrat Ṣiqiliyya wa ganūb Iṭālya*
* *Gughrāfiyyat al-Quṭr ibn al-Gazā'irī*
* *Ibn Khaldūn wa-l gazā'ir *

## Lähteet
Holen kirkko

**Holen kirkko** () on Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa sijaitseva keskiaikainen kivinen pitkäkirkko. Se rakennettiin alun perin 1200-luvulla, mutta sitä on vuosisatojen mittaan muuteltu useita kertoja. Vuonna 1943 kirkko paloi salaman sytyttämänä, ja vain kiviseinät jäivät jäljelle. Kirkko rakennettiin uudelleen arkkitehti Finn Brynin johdolla.
## Kuvia

Hole kirke T053 01 0460.jpg|Kirkko ennen vuoden 1943 paloa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sundvollen

**Sundvollen** on taajama Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 1&nbsp;171 vuonna 2022. Suunnitteilla olevan Ringeriken radan myötä Sundvolleniin tulisi junayhteys.

2013-04 Sundvolden.jpg|Sundvoldenin hotellilla on yli 350 vuoden historia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Geoemydidae

**Geoemydidae** on pystytaivuttajien alalahkoon kuuluva kilpikonnien heimo. Se on kilpikonnaheimoista suurin ja monipuolisin, siihen kuuluu yli 70 lajia jotka on jaettu noin 20 sukuun. Vuonna 2004 tehtyjen fylogeneettisten tutkimusten jälkeen monia sukuja ryhmiteltiin uudelleen. Vuonna 2007 sukuja yhdisteltiin lisää.

Vuonna 2018 arvioitiin, että maailman 25 uhanalaisimmasta kilpikonnalajista 13 kuului tähän heimoon.

## Alaheimot ja suvut
* Geoemydinae
** *[[Batagur]]* (6 lajia)
** *[[Cuora]]* (13 lajia) tai 17 lajia, joista osa nimetty vasta 2023
** *[[Cyclemys]]* (7 lajia)
** *[[Geoclemys]]* (1 laji)
** *[[Geoemyda]]* (2 lajia)
** *[[Hardella]]* (1 laji)
** *[[Heosemys]]* (4 lajia)
** *[[Leucocephalon]]* (1 laji)
** *[[Malayemys]]* (3 lajia)
** *[[Mauremys]]* (9 lajia)
** *[[Melanochelys]]* (2 lajia)
** *[[Morenia]]* (2 lajia)
** *[[Notochelys]]* (1 laji)
** *[[Orlitia]]* (1 laji)
** *[[Pangshura]]* (4 lajia)
** *[[Sacalia]]* (2 lajia)
** *[[Siebenrockiella]]* (2 lajia)
** *[[Vijayachelys]]* (1 laji)
* Rhinoclemmydinae
** *[[Rhinoclemmys]]* (9 lajia)

## Lähteet
Kroksund

**Kroksund** on taajama Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Se sijaitsee samannimisen salmen länsirannalla. Taajaman pinta-ala on 0,2 neliökilometriä ja asukasluku 342 vuonna 2022.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Helgelandsmoen

**Helgelandsmoen** on taajama Holen ja Ringeriken kunnissa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 574 vuonna 2022. Helgelandsmoenissa oli vuosina 1868–2004 armeijan harjoitusalue, joka on sittemmin muutettu yrityspuistoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ringeriken rata

**Ringeriken rata** () on suunnitteilla oleva ratayhteys Sandvikan ja Hønefossin välille Norjassa. Se lyhentäisi Oslon ja Bergenin välistä junamatkaa noin tunnilla. Radan odotetaan valmistuvan aikaisintaan 2030-luvulla.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juhani Linnoinen

**Kaarle Juhani Linnoinen** (s. 28. tammikuuta 1933 Iitti) on suomalainen eläköitynyt diplomi-insinööri ja autoalan yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Linnoisen vanhemmat olivat lääkärit Eino Johannes Linnoinen, aiemmin Lindén, ja Aino Inkeri Soikkeli. Hän avioitui 1954 Seija Sinikka Marjatta Kullaslahden kanssa. Linnoinen tuli ylioppilaaksi Lahden lyseosta 1952 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1958. Hän oli Oy Suomen Autoteollisuus Ab:n nuorempi suunnittelija 1957–1958, Valmetin Jyskän tehtaiden perämoottoreiden pääsuunnittelija Jyväskylän maalaiskunnassa 1959–1960, kokeiluinsinööri 1960–1962, Linnavuoren tehtaan suihkumoottoriosaston käyttöinsinööri Nokialla 1962–1965, käyttöpäällikkö 1966–1969 ja Oy Saab-Valmet Ab:n, vuodesta 1995 Valmet Automotive -osakeyhtiö, paikallis- ja tuotannonjohtaja Uudessakaupungissa 1969–1971, toimitusjohtaja 1971–1996 ja hallituksen jäsen 1971–1997. Suomalaisen henkilöautoteollisuuden isäksi luonnehditulla Linnoisella on ollut myös useita teollisuuden, liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 1993. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Linnoinen

**Linnoinen** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Juhani Linnoinen (s. 1933), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Päivi Linnoinen (o.s. *Miettinen*, s. 1961), pappi ja kirkollinen vaikuttaja
Oscar Egede Nissen

**Elias Gottlieb Oscar Egede Nissen** (31. lokakuuta 1843 Tromssa – 4. tammikuuta 1911 Kristiania (nyk. Oslo)) oli norjalainen lääkäri, vaikuttaja, toimittaja ja poliitikko. Hän toimi Norjan Työväenpuolueen puheenjohtajana 1906–1911 ja perusti lähetyslehti *Santalenin* 1883. Lisäksi hän toimi Oslon kaupungintalon jäsenenä 1898–1907.

Nissenin puoliso vuosina 1874–1895 oli pianisti Erika Nissen.

## Lähteet
Suomen Curlingliitto

**Suomen Curlingliitto** on curlingin kattojärjestö Suomessa. Liiton toiminnan tarkoituksena on edistää curlingiin liittyvää liikuntaa ja urheilua, sekä niihin liittyvää  kansalaistoimintaa liiton toiminta-alueella. Suomen Curlingliitto on perustettu Hyvinkäällä vuonna 1978.

Ensimmäisen kerran curlingia pelattiin Suomessa talvella 1908–1909. Tuolloin paikkana oli Viipurin Salakkalahti. Aloitteentekijänä oli skottilainen George Easton. Helsinkiläiset golfinpelaajat pelasivat curlingia talviharrastuksena 1930-luvulla ja virittivät toimintaa uudelleen 1960-luvulla. Suomen vanhin erikoisseura Helsingin Curlingklubi perustettiin vuonna 1962. Curlingin keskukseksi muodostui Hyvinkää, jossa peliin tutustutiin talvella 1970.

Suomen Curlingliitto perustettiin vuonna 1978. Alkuaikoina Suomen mestaruudesta pelattiin SM-Cupin nimellä. Sarjamuotoinen SM-turnaus miehille ja naisille aloitettiin kaudella 1998–1999.

Ensimmäisen kerran Suomi osallistui curlingin arvoturnaukseen vuoden 1981 EM-kisoissa. MM-kilpailuissa Suomen naiset edustivat ensimmäisen kerran 1987 ja miehet 1988. Suomen ensimmäinen arvokisamitali oli MM-pronssi vuonna 1998. Suomi saavutti EM-kultaa vuonna 2000 sekä olympiahopeaa Torinon kisoissa 2006. Vuonna 2001 curlingin EM-turnaus järjestettiin Vierumäellä. Suomen ensimmäinen curlinghalli rakennettiin Helsingin Oulunkylään vuonna 2004.

## Talous
Suomen Curlingliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 585&nbsp;560 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 92&nbsp;500 euroa.

## Lähteet
Aikamaantiede

**Aikamaantiede** on maantieteeseen liittyvä termi. Sen käsitteistössä avaruus edustaa aikaa, joka tarvitaan maantieteellisen alueen eli tietyn alueen kattamiseen tai ylittämiseen. Uusien, nopeamman liikenteen mahdollistavien liikenneinfrastruktuurien käyttöönotto merkitsee lyhyempää avaruusaikaa.

## Määritelmä
Maantieteessä aikamaatiede on käsite, joka on 1970-luvun alkupuolelta peräisin oleva neologismi. Ruotsissa Torsten Hägerstrand loi käsitteen, jonka monet muut maantieteilijät ottivat myöhemmin käyttöön1.

Uusien liikennevälineiden mahdollistama nopeuden kiihtyminen on muuttanut huomattavasti ihmisten käsitystä ajasta ja etäisyyksistä. Tämä helpottaa liikkuvuutta, mikä puolestaan kiihdyttää meneillään olevaa globalisaatioprosessia (matkailun, kansainvälisen kaupan, kansainvälisen muuttoliikkeen jne. kasvua.

Tilakustannuksen käsite täydentää aikamaantieteen käsitettä.
Julija Tsimafejeva

**Julija Pjatrouna Tsimafejeva** (, ; s. 1982) on valkovenäläinen kirjailija ja kääntäjä. Hän on kirjoittanut valkovenäjäksi neljä runokokoelmaa ja englanniksi romaanin *Minsk Diary*. Tsimafejevan teoksia on käännetty monelle eri kielelle ja niitä on esitetty monissa projekteissa ja aikakauslehdissä.

## Lähteet
Dansk Melodi Grand Prix 1985

**Dansk Melodi Grand Prix 1985** oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1985. Kilpailuun lähetettiin 186 ehdotusta, joista raati, johon kuuluivat Lene Andersen, Jannie Høeg, Henrik Krogsgaard, Michael Juel Sørensen, Claus Hage-Pedersen ja Jørgen de Mylius, valitsi kymmenen finaalikappaletta.

Finaali pidettiin 9. maaliskuuta ASA-elokuvastudiolla Kööpenhaminassa. Finaalissa voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia, joista kukin pisteytti finaalikappaleet Eurovision laulukilpailusta tutulla pisteytyskaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1. Kilpailun voitti duo Kirsten & Søren kappaleella "Sku' du spørg' fra no'en?".

## Tulos

## Lähteet
*
*https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1985.html
*http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1985.html

## Aiheesta muualla
*Koko karsintafinaali DR:n sivuilla
Dansk Melodi Grand Prix 1984

**Dansk Melodi Grand Prix 1984** oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1984. Kilpailuun lähetettiin 115 kappaletta erikseen kutsutuilta säveltäjiltä. Lähetetyistä kappaleista raati, johon kuuluivat Claus Hagen-Pedersen, Peter Herforth, Henrik Krogsgaard, Monica Krogh-Meyer, Michael Juul Sørensen ja Jørgen de Mylius, valitsi kymmenen finaalikappaletta.

Finaali pidettiin 18. helmikuuta Tanskan yleisradioyhtiö DR:n studiossa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia, joista kukin pisteytti finaalikappaleet Eurovision laulukilpailusta tutulla pisteytyskaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1. Kilpailun voitti duo Kirsten & Søren kappaleella "Det' lige det".

## Tulos

## Lähteet
*
*https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1984.html
*http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1984.html

## Aiheesta muualla
*[Koko karsintafinaali DR:n sivuilla](https://www.dr.dk/bonanza/serie/106/dansk-melodi-grandprix/54881/dansk-melodi-grand-prix-1984-(eldorado))
Johan Spieker

**Johan Spieker** (1685–1775) oli suomalainen liikemies ja lahjoittaja. Hän muutti 1712 Turusta Lontooseen, missä hän kokosi suuren omaisuuden. Hän lahjoitti testamentissaan Turun sairashuoneelle 1&nbsp;000 puntaa sekä Turun kaupungille 1&nbsp;500 puntaa, jonka summan koroilla oli ostettava viljaa jaeltavaksi köyhille katovuosina.

## Lähteet
Christopher Luxon

**Christopher Mark Luxon** (s. 19. heinäkuuta 1970 Christchurch) on uusiseelantilainen poliitikko, joka on toiminut Uuden-Seelannin pääministerinä 27. marraskuuta 2023 lähtien. 

## Poliittinen ura
Luxon valittiin ensimmäisen kerran Uuden-Seelannin parlamenttiin vuonna 2020. Vuonna 2021 hänet valittiin tuolloin oppositiossa olleen Uuden-Seelannin kansallispuolueen puheenjohtajaksi. Kansallispuolue voitti hänen johdollaan vuoden 2023 vaalit, minkä jälkeen hänestä tuli maan pääministeri.

## Lähteet
Myrsky (Mokoman albumi)

__NOTOC__
**Myrsky** on suomalaisen metalliyhtye Mokoman 12. studioalbumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2024. Albumin on tuottanut Emma-gaalassakin vuoden tuottajana ja musiikintekijänä palkittu Jonas Olsson.

Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "Malja sille!", "Taivaan tuuliin", "Pyhä Vitutus" ja "Haluamanilainen", joista on kuvattu myös musiikkivideot.

## Taustaa
Yhtyeen laulaja-sanoittaja Marko Annala kommentoi albumia tiedotteessa:

## Kappaleet
Kappaleet san. Marko Annala, ellei toisin mainita.
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Kaaoszine: 
* Soundi: 
* V2.fi: 
* Inferno: 

## Lähteet
Silvermuseet

**Silvermuseet** on Arjeplogin keskustassa Ruotsissa sijaitseva museo, joka vihittiin käyttöön 23. lokakuuta 1965. Kokoelmat kuvaavat kaupungin historiaa - esihistoriallisista ajoista nykypäivään. Saamelaisten ja uudisasukkaiden elämää herätetään eloon erilaisissa näyttelyissä. Esimerkiksi yhdessä huoneessa on esillä yksi maailman suurimmista saamelaisten hopeaesineiden kokoelmista. Silvermuseetia johtaa kunnallinen säätiö.

Museon nimi liittyy vain osittain siellä säilytettyyn hopeakokoelmaan, mutta se on saanut inspiraationsa Nasafjällin hopeateoksista, jotka olivat aktiivisia alueella vuosina 1635-1659 ja 1770-1810. Tämä on myös syy siihen, miksi Arjeplogin läpi kulkeva valtatie 95 tunnetaan puhekielessä nimellä Silvervägen ja että joidenkin Arjeplogin kunnan yritysten nimessä on sana hopea.

Silvermuseetin perusti Einar Wallquist. Neljäkymmentä vuotta hän toimi Arjeplogin lääninlääkärinä aikana, jolloin vanha uudisasukaskulttuuri ja saamelaiskulttuuri alkoivat kadota. Koska Einar Wallquist oli erittäin kiinnostunut historiasta, hän alkoi kerätä esineitä alueelta. Keräilyinto johti lopulta pyrkimykseen inventoida seurakunta ja kerätä ainakin yksi jokaisesta käytetystä esinetyypistä. Koti oli täynnä esineitä ja alueen varastoja ja varastoja käytettiin varastointiin. Vuonna 1965 Einar Wallquist lahjoitti ainutlaatuisen kokoelmansa Arjeplogin kunnalle ja toimi sitten museonjohtajana kuolemaansa asti, lähes 90-vuotiaana, vuonna 1985.

Rakennus, jota käytettiin Hopeamuseon rakentamisen yhteydessä vuonna 1965, oli alun perin vuonna 1854 rakennettu paimentolaiskoulu ja on yksi keskustan vanhimmista säilyneistä rakennuksista. Hopeamuseo koostuu kolmesta kerroksesta ja on käynyt läpi useita korjauksia ja uudisrakennuksia vuosien varrella.

Huhtikuusta 2009 lähtien Arktisen maisemantutkimuksen instituuttia (INSARC) on johdettu Hopeamuseon organisaation puitteissa. Instituutti tekee korkeatasoista tutkimusta, joka keskittyy ihmisen maisemankäytön ja pohjoisen ympäristön ekosysteemimuutosten väliseen yhteyteen. Yksi monista tutkimustuloksista on johtanut yhden Norlannin vanhimman tunnetun asutuksen löytämiseen, noin 7800 f.Kr, Dumpokjauratj-järven lähellä Svannäsin kylää Arjeplogin kunnassa. Kesällä 2014 Hopeamuseon ja INSARCin johtaja Ingela Bergman sai Hänen Majesteettinsa Kuninkaan mitalin (), 8. koon mitalin Serafiimiritarikunnan nauhalla, ”erinomaisesta panoksesta subarktiseen maisematutkimukseen”.

## Lähteet
Amerikkalaisen jalkapallon korkeakoulusarja

**Amerikkalaisen jalkapallon korkeakoulusarja** oli suomalaisten korkeakoulujen välinen sarja, jossa pelataan amerikkalaista jalkapalloa. Ensimmäiset korkeakoulujen väliset pelattiin vuonna 2010 ja ensimmäinen virallinen Suomen mestaruus jaettiin vuonna 2012. Vuonna 2024 SAJL julkaisi tiedotteen, jossa korkeakoulusarja siirtyisi FCAA:n alaisuuteen.

## Osallistuneet joukkueet
Korkeakoulusarjaan osallistui yhteensä kahdeksan joukkuetta, näistä viimeisinä lisinä olivat Joensuu Hawks ja Riemu Rhinos.
* Aalto Predators
* Joensuu Hawks
* Lappeenranta Wildmen
* Mahti Cocks Tampere
* NDU Black Knights
* Riemu Rhinos
* UTU Beaver Hunters
* Wasa Dogs

## Mestarit
* 2012: UTU Beaver Hunters
* 2013: UTU Beaver Hunters
* 2014: UTU Beaver Hunters
* 2015: UTU Beaver Hunters
* 2016: Aalto Predators
* 2017: UTU Beaver Hunters
* 2018: Lappeenranta Wildmen
* 2019: Lappeenranta Wildmen
* 2020: *ei pelattu*
* 2021: *ei pelattu*
* 2022: Wasa Dogs
* 2023: Wasa Dogs
* 2024: Wasa Dogs
* 2025: Wasa Dogs

## Lähteet