open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaarel Kübar

**Kaarel Kübar** (15. tammikuuta 1907 Vara, Tartumaa, Liivinmaan kuvernementti – 28. toukokuuta 2004 Tallinna, Viro) oli virolainen ampuja, joka menestyi vuoden 1939 MM-kisoissa. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri.

Kaarel Kübar aloitti ammunnan harrastamisen vuonna 1933. Hän oli Viron maajoukkueessa vuosina 1935–1939. Ensimmäisen kerran Kübar oli mukana MM-kisoissa Helsingissä vuonna 1937. Vuoden 1939 MM-kisoista tuli hänelle kansainvälinen läpimurto, koska hän voitti kolme kultamitalia (kaksi joukkueessa ja yhden henkilökohtaisesti).

## Mitalit MM-kisoissa

### Henkilökohtainen kilpailu

;Kultaa
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)

### Joukkuekilpailu

;Kultaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern) 
*50 m pienoiskivääri, polvi (1939 Luzern)

## Ennätykset ja tunnustukset
Vuosina 1933–39 hän voitti Viron mestaruuden viisi kertaa henkilökohtaisissa ja viisi joukkueissa. Henkilökohtaiset ennätykset: 
* 1137 pistettä vapaakivääri 3 x 40 laukausta, asennot (1939),
* 365 pistettä vapaakivääri 40 laukausta, seisten (1938),
* 379 pistettä vapaakivääri 40 laukausta, polvi (1939),
* 392 pistettä vapaakivääri 40 laukausta, makuu (1938),
* 1168 pistettä pienoiskivääri 3 × 40 laukausta (1938), 
* 382 pistettä pienoiskivääri 40 laukausta, seisten (1938),
* 394 pistettä pienoiskivääri 40 laukausta, polvi (1939),
* 398 pistettä pienoiskivääri 40 laukausta, makuu (1938),
* 580 pistettä pienoiskivääri 3 × 20 laukausta (1937). 

Vuosina 1938–1939 hän voitti kuusi Viron mestaruutta, joista neljä oli henkilökohtaista. Hän jatkoi myös ampumauransa Toisen maailmansodan jälkeen. Vuosina 1955–1956 hän saavutti kahdeksan mitalia Neuvosto-Viron mestaruuskilpailuissa. Hän edusti Neuvosto-Viroa Neuvostoliiton kansojen spartakiadissa vuonna 1956.

Hänet palkittiin mm. Valkoisen tähden 5. luokalla (2000) ja maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen ristin 2. luokalla (2002). Vuodesta 2008 lähtien hänen mukaansa nimettyjä kilpailuja on järjestetty Elvan ampumaradalla.

## Urheilu-uran ulkopuolinen elämä

Hän kävi kyläkoulua Matjaman kylässä Tartumaalla. Aikuistuttuaan hän opiskeli sähköasentajaksi Tarttossa. Hän oli mukana nuoruudessaan Tarton alueen Kaitseliit-maanpuolustusjärjestön toiminnassa. Urheilumenestysten avulla hän sai vuonna 1938 työpaikan Tarton vankilan vanginvartijana. 

Neuvostoliiton miehitettyä Viron ja sen jälkeen kesällä 1941 Kaarel Kübarin onnistui välttää mobilisointi puna-armeijaan. Hämn jatkoi työntekoa Tartton vankilan vanginvartijana kesään 1944. Puna-armeija miehitti Viron syyskuun 1944, ja Kaarel joutui Patarein vankilaan. Toukokuussa 1945 hän sai kymmenen vuoden työ- ja koulutusleirituomion sekä viisi vuotta uudelleensijoittamista. Häntä syytettiin Kaitseliitiin ja Omakaitseen kuulumisesta ja vanginvartijan työstä. Hänet vietiin Harkun vankileirille, ja kolmen vuoden kuluttua hänet lähetettiin Venäjälle Tjumenin alueelle. Jonkin ajan kuluttua hänet siirrettiin Norilskin kaupunkiin Krasnojarskin alueelle.  

Palattuaan vankeudesta hän työskenteli sähköasentajana. Lisäksi hän jatkoi ammuntaharrastusta Tallinnan Dynamon riveissä päästen aina Neuvostoliiton Spartakiadeihin.

## Viitteet
Rasmus Kristensen

**Rasmus Nissen Kristensen** (s. 11. heinäkuuta 1997 Brande) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 187-senttimetrinen. Hän on ulkomaille lähdettyään edustanut Alankomaissa Ajaxia, Itävallassa Red Bull Salzburgia, heinäkuusta 2022 alkaen Englannissa Leeds Unitedia, kauden 2023–2024 lainasopimuksella Italiassa AS Romaa ja kaudella 2024–2025 lainalla Saksassa Eintracht Frankfurtia. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021.

## Seurajoukkueura

Kristensen liittyi FC Midtjyllandin junioreihin vuonna 2012 ja pääsi pelaamaan edustusjoukkueessa ensimmäiset Tanskan Superliigan ottelunsa maalis-toukokuussa 2016. Koko seuraavan kauden hän kuului edustusjoukkueen vakiokokoonpanoon. Hän pelasi kaudella 2017–2018 Midtjyllandin mestarijoukkueessa 17 ottelua ja teki niissä kolme maalia, mutta kesken kauden tammikuussa 2018 hän siirtyi Ajaxiin. Hän pelasi 1,5 kauden aikana 20 Eredivisien ottelua ja oli voittamassa liigamestaruutta kaudella 2018–2019. Samalla kaudella hän voitti myös Alankomaiden cupin ja teki viimeisen joukkueensa neljästä maalista cupin loppuottelussa Willem II:ta vastaan. Mestarien liigassa hän pelasi yhdessä ottelussa muutaman minuutin.

Kristensen pelasi kaudet 2019–2022 Itävallassa Red Bull Salzburgin joukkueessa ja voitti jokaisena kolmena kautena sekä liigamestaruuden että cup-mestaruuden. Hän pelasi kaikkiaan 72 bundesliigaottelua ja teki niissä kymmenen maalia, joista viimeisellä kaudellaan seitsemän. Mestarien liigassa hän pelasi noina vuosina 19 ottelua ja Eurooppa-liigassa kaksi ottelua.

Kristensen siirtyi heinäkuussa 2022 Englannin Valioliigassa pelanneeseen Leeds Unitediin. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Valioliigassa 26 ottelua, joista 21 ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki kauden aikana kolme maalia: maaliskuussa Wolverhamptonia, huhtikuun alussa Arsenalia ja toukokuussa Newcastlea vastaan.

Kristensen pelasi kauden 2023–2024 lainasopimuksella Serie A:n AS Romassa. Hän pelasi 29 liigaottelua, joista 19 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki maalin joulukuussa Sassuoloa vastaan.

## Maajoukkueura

Kristensen pelasi Tanskan alle 18-, alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Viimeksi mainittua hän edusti ikäluokan EM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2019.

Kristensen pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 MM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan. Runsaat kaksi kuukautta myöhemmin hän pelasi MM-karsinnassa Skotlantia vastaan. Vuonna 2022 hän pelasi kaksi ystävyysottelua ja kuusi Kansojen liigan ottelua sekä lopuksi MM-kilpailuissa kolme ottelua, joista kahdessa täydet minuutit ja kolmannessa ensimmäisen jakson. Hän kuului Tanskan joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024 mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan. Hän on pelannut heinäkuun 2024 loppuun mennessä 21 A-maaottelua, joissa hän on ollut 12 kertaa avauskokoonpanossa.

## Lähteet
Victor Nelsson

**Victor Enok Nelsson** (s. 14. lokakuuta 1998 Hornbæk) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 185-senttimetrinen. Hän on edustanut elokuusta 2021 alkaen turkkilaisseura Galatasarayta. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020.

Nelsson nousi FC Nordsjællandin junioreista edustusjoukkueeseen kaudella 2016–2017. Hän siirtyi heinäkuussa 2019 FC Kööpenhaminaan, jossa hän pelasi kaksi kautta mutta josta hän kolmannen kauden alussa elokuussa 2021 siirtyi Turkin Superliigassa pelaavaan Galatasarayhin. Hän pelasi ensimmäisellä Turkin-kaudellaan 36 liigaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa, ja teki niissä yhden maalin. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa Kööpenhaminan joukkueessa kymmenen ottelua ja Galatasarayn joukkueessa kahdeksan.

Nelsson pelasi Tanskan alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Viimeksi mainittua hän edusti ikäluokan EM-kilpailuissa vuosina 2019 ja 2021. Nelsson oli Tanskan joukkueen kapteeni vuoden 2021 turnauksessa, jossa Tanska voitti kaikki kolme alkulohko-otteluaan mutta hävisi puolivälierissä rangaistuspotkukilpailussa Saksalle.

Nelsson pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan. Syyskuussa 2021 hän pelasi MM-karsintaottelun Färsaaria vastaan. Vuonna 2022 hän on pelannut kaksi ystävyysottelua ja kolme Kansojen liigan ottelua. Seitsemässä A-maaottelussaan hän on viisi kertaa pelannut avauskokoonpanossa.

## Lähteet
Henry Christensen

**Henry Christensen** (5. tammikuuta 1922 Kööpenhamina – 30. joulukuuta 1972) oli tanskalainen toimittaja, juristi ja Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1953–1972 ja toimi Tanskan maatalousministerinä 1970–1971. Vuosina 1948–1951 hän oli puolueensa nuorisojärjestön puheenjohtaja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Henry Christensen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Knud Thomsen

**Knud Erik Gad Thomsen** (16. tammikuuta 1908 Aalborg – 3. helmikuuta 1996) oli tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1960–1975 ja toimi Tanskan kauppaministerinä 1968–1971. Vuosina 1973–1975 hän oli Euroopan parlamentin jäsen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Knud Thomsen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Antírrion linna

**Antírrion linna** (), myös *Roúmelin linna* (Καστέλλι της Ρούμελης, *Kastélli tis Roúmelis*), on linna Antírrion kylässä Nafpaktían kunnassa Kreikassa. Se sijaitsee Patraksenlahden ja Korintinlahden erottavan salmen pohjoisrannalla eli Keski-Kreikan puolella.

## Historia

Antírrion linna rakennettiin osmanivallan aikana vuonna 1499 hallitsemaan pääsyä Korintinlahdelle yhdessä salmen vastakkaisella eli etelärannalla sijaitsevan Ríon linnan kanssa. Sen rakennutti sulttaani Bayezid II. Genovalaiset piirittivät linnaa vuonna 1532, jolloin turkkilaiset lopulta räjäyttivät sen vetäytyessään. He linnoittivat paikan uudestaan jo seuraavana vuonna. Hayreddin Barbarossa varusti linnaa tykeillä vuonna 1543.

Maltan ritarit tuhosivat linnan vuonna 1603, jonka jälkeen turkkilaiset rakennuttivat sen jälleen uudestaan. Vuonna 1687 venetsialaiset piirittivät linnaa ja turkkilaiset räjäyttivät sen taas vetäytyessään. Tämän jälkeen venetsialaiset rakensivat sen uudelleen. Vuonna 1699 linna siirtyi rauhansopimuksella turkkilaisille. Kreikkalaiset saivat linnan vapaussodassa vuonna 1829.

## Rakennelma

Linna edustaa nykyisessä eli viimeisessä vaiheessaan pääasiassa venetsialaista linnoitusarkkitehtuuria. Se on muodoltaan suunnilleen kuusikulmio ja sen nurkissa on bastionit. Pohjoispuolelta linna oli suojattu merivettä sisältäneellä vallihaudalla, joka erotti sen mantereesta. Myös pääsisäänkäynti oli pohjoispuolella.

Turkkilaisella ajalla linnan sisällä kerrotaan olleen 89 taloa, kaksi moskeijaa ja turkkilainen kylpylä. Venetsialaisajalla linnassa oli 30 tykkiä.

Nykyisin heti linnan itäpuolella on Ríon–Antírrion sillan pohjoispää. Linnan eteläkärjessä on majakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Horisontti (tornitalo Helsingissä)

**Horisontti** on vuonna 2025 valmistunut 111 metriä korkea tornitalo Helsingin Kalasatamassa. Se on osa Redi-kokonaisuutta, johon kuuluu valmistuessaan seitsemän muuta tornitaloa. Horisontti on rakennettu Redin luoteiskulmaan Lumo Onen viereen. Horisontti valmistui Kalasataman viidentenä tornitalona huhtikuussa 2025.

Pilvenpiirtäjäksi luokiteltava Horisontti on 26-kerroksinen, ja Redin torneista ainoa toimistokäyttöön tarkoitettu. Siitä tuli valmistuessaan Suomen korkein toimistorakennus, tosin rakenteilla oleva The Node ohittanee sen korkeudessa muutaman vuoden jälkeen. Horisontissa on yleisölle avoin näköalahissi ja 24. kerroksessa maisemaravintola Bisoubisou.

Horisontin on suunnitellut muunkin Redi-kompleksin tavoin arkkitehti Pekka Helin. Hankkeen pääurakoitsija on SRV, joka siirsi Horisonttiin omat pääkaupunkiseudun toimitilansa rakennuksen valmistuttua. Vuodesta 2025 alkaen Horisontin muita vuokralaisia ovat muun muassa suomalainen talotekniikkayritys Amplit ja monikansallinen American Express Global Business Travel.

## Historia ja arkkitehtuuri
Horisontti sai rakennusluvan syyskuussa 2019, ja rakentaminen alkoi toukokuussa 2023. Runkorakenne tehtiin pilarilaattajärjestelmällä, kuten myös viereiset tornitalot. SRV:n mukaan Horisontissa ei ole toistettu samoja rakennusvirheitä, jotka vaivasivat Majakkaa, kuten lasielementtien huurtuminen ja metallielementtien laajeneminen. Horisontin julkisivussa on Vision tavoin vähemmän lasipintaa verrattuna kolmeen ensimmäiseen torniin. Horisontin julkisivu on verhoiltu valkoisella alumiinilla.

## Kuvia

Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) north side Apr 30, 2025.jpg|Horisontti pohjoispuolelta Hermannin rantatien ja Työpajankadun risteyksestä
Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) lobby in Redi, metro station Apr 30, 2025.jpg|Tornitalon aula Redin kauppakeskuksen puolella, Kalasataman metroaseman välittömässä läheisyydessä
Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction, August 2023.jpg|Rakenteilla 16. elokuuta 2023
Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction, Jan 11, 2024.jpg|Rakenteilla 11. tammikuuta 2024
Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction Apr 10, 2024.jpg|Rakenteilla 10. huhtikuuta 2024
Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction May 28, 2024.jpg|Rakenteilla 28. toukokuuta 2024
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chíoksen linna

**Chíoksen linna** () on linna Chíoksen kaupungissa Chíoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee kaupungin satamalahden pohjoispuolella.

## Historia

Linnan alueella on ollut asutusta hellenistisellä ja roomalaisella kaudella antiikin Khioksen kaupungin aikaan, ja edelleen bysanttilaisella kaudella eli Kreikan keskiajalla 900- ja 1000-luvuilla, jolloin paikalla on ollut varhaisempi linnoitus.

Nykyisin paikalla oleva linna rakennettiin genovalaisvallan aikana. Sen rakennutti Martino Zaccaria, ja sen rakentaminen alkoi vuonna 1328. Bysanttilaiset valtasivat sen jo vuonna 1329 Andronikos III Palaiologoksen aikana ja se pysyi Bysantilla vuoteen 1346. Tämän jälkeen genovalaiset saivat sen takaisin ja se pysyi heidän hallussaan vuoteen 1566, jolloin osmaniturkkilaiset valtasivat sen. Seuranneen turkkilaisvallan aikana linnoituksessa saivat asua vain turkkilaiset ja juutalaiset.

Vuoden 1923 Kreikan ja Turkin väestönvaihdon jälkeen tyhjentyneen linnan alueelle asutettiin Turkista tulleita kreikkalaisevakkoja. Vuonna 1924 linna suojeltiin arkeologisena alueena. Monet paikalliset kuitenkin vaativat vieraasta vallasta muistuttaneen linnan tuhoamista aina 1970-luvulle saakka.

## Rakennelma

Linna on suurikokoinen ja sulkee sisäänsä useita nykykaupungin asuinkortteleita. Sen pinta-ala on noin 18 hehtaaria. Linnan muurit muodostavat epäsäännöllisen viisikulmion, ja ne voidaan jakaa maa- ja merimuuriin. Maamuureja ympäröi vallihauta, mikä teki linnasta tavallaan saaren. Nykyisin vallihauta on kuivana. Muurissa oli kolme porttia, eteläpuolen pääportti eli ”Suuri portti” (*Porta Maggiore*), länsi puolen portti (*Portello*) ja meriportti (*Porta di Marina*). Sataman puoleinen kaakkoissivun osuus muurista on purettu 1900-luvulla, ja näin myöskään sillä sijainnutta meriporttia ei enää ole olemassa. Muurissa on bastionitorneja, joita on säilynyt kahdeksan.

Linnan alueella sijaitsevat muun muassa 1500-luvulla rakennettu Justinianin palatsi, joka toimi hallintorakennuksena ja on nykyisin näyttelytilana; Koulás- tai Koúles-nimellä tunnettu torni; Bairaklin moskeija; Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios*) kirkko eli entinen Eskin moskeija; turkkilainen kylpylä; ”Kylmä lähde” (*Krýa Vrýsi*) -nimellä tunnettu suuri vesisäiliö; sekä turkkilainen hautausmaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kartta (tornitalo)

**Kartta** on Helsingin Kalasatamaan suunniteltu tornitalo. Siitä tulee osa Redi-kokonaisuutta kuudentena tornitalona Majakan (2019), Loiston (2021), Lumo Onen (2022), Vision (2023) ja Horisontin (2025) jälkeen. Kartasta tulee asuintornitalo, ja se rakennetaan kauppakeskus Redin eteläreunaan Vision ja Luotsin väliin. Tornitalo sai rakennusluvan marraskuussa 2022.

## Lähteet
Star Channel (televisiokanava Suomessa)

**STAR Channel** on Suomessa toimiva kaupallinen televisiokanava, joka korvasi Foxin 6. tammikuuta 2023. Kanavan omistaa The Walt Disney Company.

STAR Channel on lähettänyt vain teräväpiirtosisältöä 30. kesäkuuta 2025 lähtien HD-siirtymän myötä (DVB-T2-lähetys).

## Ohjelmisto
### Suomalaissarjat
* *[[Melkein Mensa]]*
* *[[Silent Library Suomi]]*
* *[[Master Cleaners Suomi]]* 
* *[[Cold Courage]]*
* *[[Huutokaupan metsästäjät Suomi]]*
* *[[Sampo ja kotivideot]]*
* *[[Kymppitonni]]*
* *[[Kokkisota]]*

### Amerikkalaissarjat
* *[[Simpsonit]]*
* *[[Family Guy]]*
* *[[Moderni perhe]]*
* *[[Ensisilmäyksellä]]*
* *[[9-1-1 (televisiosarja)|9-1-1]]*
* *9-1-1 Lone Star*
* *[[Tuho-osasto]]*
* *[[Bless the Harts]]*
* *[[Miehen puolikkaat]]*
* *[[Criminal Minds]]*
* *[[Solar Opposites]]*
* *[[Ihmemies MacGyver]]*
* *[[C.S.I. Miami]]*
* ''War of the Worlds''
* *[[Rillit huurussa]]*
*''Castle''
*Futurama
*It's always sunny in Philadelphia

## Lähteet
Walfrid Suhonen

**Ernst Wilhelm Walfrid (Valfrid) Suhonen** (23. heinäkuuta 1871 Kivennapa – 5. tammikuuta 1938 Viipuri) oli suomalainen virkamies ja upseeri, joka toimi virkaatekevänä maaherrana Viipurin läänissä vuosina 1917–1918 ja 1920 sekä Turun ja Porin läänissä vuosina 1921–1922.

Suhosen vanhemmat olivat värjäri Johan Suhonen ja Johanna Magdalena Nygrén. Suhonen kävi kahdeksan luokkaa Viipurin klassillista lyseosta, mutta jätti opintonsa kesken liittyessään vapaaehtoisena Venäjän armeijaan. Hän aloitti palveluksena 30. Pultavan jalkaväkirykmentissä vuonna 1890, kävi jalkaväen junkkarikoulun Odessassa ja palveli eri osastoissa syksyyn 1899, jolloin hän erosi palveluksesta kapteenina. Suhonen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin reaalilyseon yksityisoppilaana vuonna 1900 ja suoritti ylemmän hallintotutkinnon vuonna 1902. Hän oli Viipurin läänin varalääninsihteerinä vuodesta 1904 kuolemaansa saakka. Suhonen pidätettiin puoleksi vuodeksi virasta toisen sortokauden aikana vuonna 1911 hänen kieltäydyttyään toimeenpanemasta Suomen kenraalikuvernööri F. A. Seynin määräämää laittomana pidettyä kotietsintää. Saman tapauksen nojalla erotettiin lääninsihteeri O. Algren, jonka virkaa Suhonen määrättiin tilapäisesti hoitamaan. Suhonen vältti pysyvän erottamisen, koska avoimeksi jääneeseen lääninsihteerin virkaan ei ollut päteviä hakijoita.

Suhonen osallistui reservinupseerina ensimmäiseen maailmansotaan. Hän palveli nostoväestä kootussa  431. Tihvinän jalkaväkirykmentissä, jonka mukana hän päätyi kesällä 1916 rintamalle Volyniaan. Kun Suomen venäläismielisinä pidetyt virkamiehet joutuivat eroamaan helmikuun vallankumouksen jälkeen, Tokoin senaatti nimitti Suhosen Viipurin läänin vt. kuvernööriksi lyhytaikaisen Vilho Sarkasen seuraajana 25. huhtikuuta 1917. Järjestysvallan vahvistamiseksi hän järjesti Venäjän armeijassa palvelleita suomalaisia upseereita nimitetyiksi poliisimestarin virkoihin useille paikkakunnille ja tuki suojeluskuntien järjestäytymistä Viipurin läänin alueella muun muassa vahvistamalla kaikki hänelle esitetyt suojeluskuntien sääntöesitykset. Hänen toimintansa kuvernöörinä päättyi Suomen sisällissotaan.

Suhonen oli uudelleen vt. maaherrana Viipurin läänissä vuonna 1920 sekä samassa tehtävässä Turun ja Porin läänissä vuosina 1921–1922.

## Lähteet
Piteå-Tidningen

**Piteå-Tidningen** (lyh. **PT**) on ruotsalainen vuonna 1915 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Piitime. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan sosiaalidemokraattinen ja kuuluu NTM-konserniin.

Lokakuusta 2026 alkaen *Piteå-Tidningen* ilmestyy painettuna kolmena päivänä viikossa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Oían linna

**Oían linna** () eli **Pyhän Nikolaoksen linna** (Καστέλι Αγίου Νικολάου Απανωμερίας, *Kastéli Agíou Nikoláou Apanomerías*) on venetsialaisaikainen linna Oían kylässä Santorínilla Kreikassa.

Oían linna rakennettiin joskus ennen vuotta 1480, jolta ajalta ovat varhaisimmat maininnat sen olemassaolosta. Linna on saanut nimensä paikalla olevasta Pyhälle Nikolaokselle (*Ágios Nikólaos*) omistetusta kirkosta, joka on peräisin noin vuodelta 1450.

Linna sijaitsee Santorínin kalderan laidalla olevalla kukkulalla noin 55 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Linnasta on säilynyt vain joitakin osia. Rauniot kärsivät tuhoja vuoden 1956 maanjäristyksessä. Muun muassa siellä olleet Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios*) ja Neitsyt Maria (*Panagía*) *Platsanín* kirkot tuhoutuivat. Viimeksi mainittu siirrettiin uuteen paikkaan kylän keskelle nykyiseksi Panagía Platsanín kirkoksi.

Nykyisin linna on paikka, jonne lukuisat turistit kerääntyvät iltaisin katselemaan auringonlaskua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Langelandin Belt

**Langelandin Belt** (tanskaksi *Langelandsbæltet*) on Tanskan saarten, Langelandin ja Lollandin, välissä sijaitseva salmi joka yhdistää Ison-Beltin pohjoisessa ja Fehmarnin Beltin etelässä. Se on yksi vähäisemmistä Tanskan salmista, pituudeltaan 55 km ja leveydeltään 12 km.

Salmi on n. 30 metriä syvä Langelandin itärannikon edustalla, ja siinä kulkee laivaväylä. Sen poikki on lauttayhteys Langelandin Spodsbjergistä Lollandin Tårsiin. Ylitys kestää n. 45 minuuttia.

## Historiaa
Sana *belt* on latinan sanan *balteus* ’vyö’ (myös sanan Baltia) sukulaissana. Germaanisissa kielissä se tarkoittaa vanhastaan merensalmea. Islantilaisessa saagassa tavataan Tanskan salmiin viittaava nimi, Beltisund, jo 1200-luvulla.

Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa marssitti joukkonsa jäätyneen Langelandin Beltin yli 5.-6. helmikuuta 1658 ensimmäisessä sodassaan Tanskaa vastaan.

## Lähteet
Patraksen linna

**Patraksen linna** (; myös Κάστρο Πάτρας, *Kástro Pátras*) on linna Patraksen kaupungissa Kreikassa.

## Historia

Antiikin aikana linnan paikalla oli Patrain kaupungin akropolis eli linnavuori. Nykyisen linnan ensimmäinen vaihe rakennettiin varhaisella bysanttilaisella kaudella eli Kreikan keskiajan alussa 500-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Sen rakennutti keisari Justinianus kaupunkia vuonna 551 tuhonneen maanjäristyksen jälkeen.

Vuonna 805 Patraksen linnaa piirittivät slaavit ja saraseenit, mutta sen puolustus kesti. Linna oli käytössä edelleen frankkivallan aikana ja vuodesta 1408 alkaneen venetsialaisvallan aikana, ja sitä laajennettiin ja vahvistettiin usein. Vuosina 1430–1458 linna oli bysanttilaisen Morean despotaatin hallussa. Osmaniturkkilaiset valtasivat Patraksen linnan vuonna 1458. Linnan turkkilaiset antautuivat vuonna 1828 Kreikan vapaussotaa tukeneille ranskalaisille joukoille.

Linna säilyi hallinnollisessa ja sotilaallisessa käytössä aina toiseen maailmansotaan saakka. Sodan aikana 1941–1944 sitä käyttivät saksalaiset. Linna on ollut suojeltu arkeologinen kohde vuodesta 1973. Nykyisin sitä käytetään myös kulttuuritapahtumiin, ja siellä on pieni teatteri.

## Rakennelma

Linna on rakennettu kukkulalle, joka sijaitsee Patraksen keskustan itäpuolella noin 800 metrin päässä merenrannasta. Kukkula on Panachaïkó-vuoren uloke ja sen korkeus on noin 90 metriä merenpinnasta laskettuna.

Linnan pinta-ala on  neliömetriä. Siinä on useita eri rakennusvaiheita sen pitkän historian varrelta. Nykyisessä, viimeisessä vaiheessaan linna koostuu kolmiomaisesta ulkolinnasta, joka on varustettu torneilla ja bastioneilla, ja sen koilliskulmassa olevasta korkeammasta sisälinnasta. Kumpaakin suojasi alun perin oma vallihauta. Linnan varhaisimman vaiheen rakentamiseen on käytetty paljon kaupungin antiikin aikaisten rakennusten materiaalia. Vanhinta muuria on säilynyt parhaiten linnan pohjoissivulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gramvoúsan linnoitus

**Gramvoúsan linnoitus** (), myös *Gramvoúsan linna* (), on  linnoitus Kreetan edustalla sijaitsevalla pienemmällä Ímeri Gramvoúsan saarella Kreikassa.

## Historia

Gramvoúsan linnoitus rakennettiin venetsialaisvallan aikana vuosina 1579–1584. Se tuhoutui jo vuonna 1588 salaman sytytettyä linnoituksen ruutivaraston. Linnoitus rakennettiin uudestaan vuonna 1630. Gramvoúsan linnoitus säilyi Soúdan ja Spinalóngan tavoin venetsialaisten hallussa vielä senkin jälkeen kun turkkilaiset olivat vallanneet muun Kreetan vuonna 1669. Gramvoúsan turkkilaiset onnistuivat valtaamaan lopulta vuonna 1692 lahjomalla sen komentajan.

15 sfakiálaista kapinallista onnistui valtaamaan linnoituksen Kreikan vapaussodan aikaan 2. elokuuta 1824, ja näin siitä tuli ensimmäinen Kreetan osa, joka vapautui turkkilaisvallasta. Tämän jälkeen se toimi kapinallisten keskuksena. Ajan kuluessa kapinalliset, joiden oli hankala saada elantoa muutoin, ryhtyivät harjoittamaan merirosvousta linnoitus tukikohtanaan. Englantilais-ranskalaiset joukot valtasivat linnoituksen 19. tammikuuta 1828 merirosvouksen lopettamiseksi. Tämän jälkeen linnoitus oli kreikkalaisten, englantilaisten ja ranskalaisten yhteisessä hallinnossa. Muhammad Alin egyptiläiset valtasivat linnoituksen vuonna 1831, jonka jälkeen se autioitui.

## Rakennelma

Linnoitus on rakennettu Ímeri Gramvoúsan saaren korkeampaan länsipäähän suhteellisen tasalakiselle kukkulalle, ja sijaitsee noin 137 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Sen itäpuolella on saaren luonnonsatamalahti. Linnoitus on pohjakaavaltaan epäsäännöllisen kolmion muotoinen. Siinä on muureja ja bastioneja itä- ja eteläsivuilla, kun taas länsisivulla sitä suojaa jyrkkä luonnonkallio. Sisäänkäynti on itäsivulta holvatun portiikin kautta. Muurien, jotka on tehty paikallisesta kalkkikivestä, yhteispituus on 272 metriä.

Linnoituksen alueella on varuskuntarakennusten raunioita. Paremmin säilyneisiin rakennelmiin lukeutuvat muun muassa kaksi suurta sadevesisäiliötä, ammusvarasto sekä Neitsyt Marian ilmestykselle (*Evangelismós*) tai ”Merirosvojen Neitsyt Marialle” (*Panagía Kleftrína*, *Panagía Kléftissa*) omistettu kirkko. Vuonna 1588 linnoituksessa kerrotaan olleen 24 tykkiä ja myöhemmin turkkilaisaikana 66 tykkiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mýrinan linna

**Mýrinan linna** () on linna Mýrinan kaupungissa Límnoksen saarella Kreikassa.

## Historia

Mýrinan linnan kukkula oli alun perin antiikin ajan Myrinan kaupungin akropolis eli linnavuori. Varhaisimmat tunnetut rakennelmat paikalla ovat olleet kyklooppimuuria mykeneläiseltä kaudelta noin 1200-luvulta eaa. Nykyinen linna on rakennettu ensimmäisen kerran bysanttilaisella kaudella 1100-luvulla. Sen linnoitteita vahvistettiin vuonna 1185 keisari Andronikos I Komnenoksen aikana. Tuohon aikaan se tunnettiin vain nimellä *Kástro*, ”Linna”.

Vuonna 1207 Mýrinan linnan saivat haltuunsa venetsialaiset. Sen hallitsijaksi tuli Filocalo Navigajoso, joka kunnostutti linnan. Se toimi koko saaren hallinnon keskuksena. Hänen jälkeensä sieltä hallitsivat hänen poikansa Leonardo Navigajoso ja tämän poika Paolo Navigajoso. Venetsialaisella kaudella linna tunnettiin nimellä *Palaiókastro(n)* (*Paleocastro*), ”Vanha linna", erotuksena saaren muista, uudemmista linnoista. Bysanttilaiset valtasivat linnan vuonna 1278 Likarioksen (myös Ikarios) johdolla. Vuonna 1361 linna kunnostettiin keisari Johannes V Palaiologoksen käskystä.

Genovalaiset valtasivat Mýrinan linnan vuonna 1453, ja se tuli Gattilusion suvun haltuun. Osmaniturkkilaiset valtasivat linnan vuonna 1462. Se palasi venetsialaisille vuonna 1464. Turkkilaiset yrittivät vallata linnan takaisin vuonna 1476. Venetsialaiset luovuttivat sen heille vuonna 1479. Mýrinan linna oli venetsialaisilla lyhyesti myös vuosina 1656–1657, ja he piirittivät sitä vielä vuonna 1770. Turkkilaiset kunnostivat linnoitteita ainakin vielä vuonna 1780.

## Rakennelma

Linna sijaitsee kukkulalla Mýrinan kaupungin länsipuolella olevassa niemessä, ja se on rakennettu noin 120 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Linnan pinta-ala on 14,4 hehtaaria, ja se on kooltaan Egeanmeren saarten suurin linna. Linnassa on kolminkertainen muuri, jonka korkeus on noin kahdeksan metriä ja paksuus noin 1,5 metriä, ja 14 tornia. Linnan itäpuolella linnoituskukkulan erotti muusta Límnoksen saaresta suuri vallihauta, joka ei ole säilynyt. Pääportti oli idän puolelta ja toinen portti pohjoispuolella. Turkkilaisajalla linnassa kerrotaan olleen 150 tykkiä.

Linnan sisäosissa on muun muassa turkkilaisaikaisen moskeijan rauniot, maanalaista holvattua tilaa sekä sadevesisäiliöitä. Kukkulan keskiaikaa edeltäneistä rakennusvaiheista ei ole säilynyt mitään, sillä niiden kivet on käytetty myöhempiin rakennelmiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Teekki

**Teekki** (*Aphloia theiformis*) on Afrikassa kasvava puu, joka luokitellaan nykyisin sukunsa ja heimonsa ainoaksi lajiksi.

## Levinneisyys
Teekkiä esiintyy Itä-Afrikassa: Keniassa, Tansaniassa, Mosambikissa, Malawissa, Zimbabwessa, Swazimaassa ja Etelä-Afrikassa. Intian valtameren alueella sitä kasvaa Madagaskarilla, Komoreilla, Mauritiuksella, Maskareeneilla ja Seychelleillä. Laji kasvaa savanneilla ja vuoristometsissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Teekki – ''Aphloia theiformis''
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Teekki (''Aphloia theiformis'')
J.J. Ugland Stadion – Levermyr

**J. J. Ugland Stadion – Levermyr**, useimmiten vain **Levermyr stadion** on urheilukenttä Norjan Grimstadissa. Sitä käyttää Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaava jalkapalloseura FK Jerv. Sen kapasiteetti on 3300 katsojaa. Kenttä sijaitsee kävelymatkan päässä Grimstadin keskustasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tuoreempia kuvia stadionista Nordic Stadiums sivustolla
Halkian työväentalo

**Halkian työväentalo** on Pornaisissa sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Halkian ja Kupsenkylän työväenyhdistys perustettiin 21. tammikuuta 1906, ja se liittyi myös sosialidemokraattiseen puolueeseen. Jäseniä oli tuolloin 91 henkilöä. Perustavan kokouksen jälkeen seuraava kokous pidettiin Kupsenkylän Mattilassa, ja yhdistyksessä oli silloin jo 110 jäsentä. 

## Rakennus
Yhdistyksen rakennustoimikunta perustettiin 21. lokakuuta 1906. Uudesta tontista tehtiin vuokrasopimus 26. helmikuuta 1907 Johan Kalkkisen kanssa 50 vuodeksi. Rakennustyöt aloitettiin keväällä, ja tupaantuliaisjuhlat pidettiin juhannuksena 1907. Talo oli hirsirakenteinen. Vuonna 1918 sisällissodan takavarikon jälkeen rakennusta tuhottiin voimakkaasti. Talo vapautui takavarikosta kesäkuussa 1919, ja se oli korjausten jälkeen uudelleen käytössä. Mutta uuden työväentalon hanke alkoi 4. syyskuuta 1927, jolloin kauppakirjan mukaan ostettiin V. Nordmanilta 8&nbsp;500 neliön suuruinen Seurakallio-tontti. Uutta työväentaloa alettiin rakentaa vuonna 1931 osaksi vanhan työväentalon hirsistä ja osaksi jo vuonna 1928 tehdyistä sementtitiilistä. Opetusministeriön tuilla vuosina  1981-1987 korjattiin ja kunnostettiin rakennusta. Vuoden 1996 avutuksella korjattiin talon ravintolapuolen lattia. 

## Toimintaa
Vuoden 1907 maaliskuussa pidettyjen eduskuntavaalien alla pidettiin leikki- ja harjoitusvaaleja. Kesäkuussa muodostettiin torvisoittokunta ja perustettin naisjaosto. Toukokuun 1907 Vappukulkue marssi Laukkokoskelle asti. Ensimmäisen maailmansodan aikana vilkas toiminta hiljeni, mutta sen jälkeen toiminta lähti uudelleen vauhtiin vuonna 1917. Halkian yhdistyksen kymmenen jäsentä kuolivat kansalaissodan 1918 vankileirillä. Työväentalo oli takavarikoituna kansalaissodan ajan. Halkian työväenyhdistys päätti kokouksessaan 13.3.1921 pysyä Sos.-dem. puolueessa. Toiminta vilkastui. Arpajaisjuhlia pidettiin 1930-luvulta alkaen. Sos.-dem. nuorisojaosto ja Nuoret Kotkat toimivat tiloissa ja Naisjaosto tuki toiminnoillaan yhdistyksen toimia. 

## Lähteet
Alexander Bah

**Alexander Hartmann Bah** (s. 9. joulukuuta 1997 Årslev) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 183-senttimetrinen. Hän on ulkomaille lähdettyään edustanut tšekkiläistä Slavia Prahaa ja heinäkuusta 2022 alkaen portugalilaista Benficaa. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020.

Bah pelasi ensimmäiset aikuisten sarjaottelunsa alemmilla sarjatasoilla Næsbyn ja Køgen joukkueissa. Tanskan Superliigaan hän pääsi kaudella 2018–2019 siirryttyään SønderjyskEn joukkueeseen. Hän voitti vuonna 2020 Tanskan cupin ja pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa kaikki viisi cup-ottelua. Tammikuussa 2021 Bah siirtyi Tšekin jalkapalloliigassa pelaavaan Slavia Prahaan ja voitti samalla kaudella sekä liigamestaruuden että cup-mestaruuden.

Bah siirtyi heinäkuussa 2022 Portugalin Superliigassa pelaavaan Benficaan. Hän pelasi kaudella 2022–2023 muun muassa joukkueen kaikki kuusi Mestarien liigan alkulohko-ottelua ja kaksi ensimmäistä pudotuspeliä avauskokoonpanossa, mutta polvivamman vuoksi hän ei pystynyt pelaamaan puolivälierissä. Seuraavalla kaudella hän pelasi kolme Mestarien liigan ja kuusi Eurooppa-liigan ottelua. Hän on kahdella kaudellaan pelannut Portugalin liigassa yhteensä 47 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Ensimmäisellä kaudellaan hän voitti liigamestaruuden.

Bah pelasi Tanskan alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan ja teki Tanskan kahdesta maalista toisen. MM-kilpailuissa 2022 hän tuli vaihdosta kentälle Ranskaa vastaan pelatun ottelun viime hetkillä, ja Australiaa vastaan hän pelasi toisen jakson. Hän on EM-kilpailujen 2024 kolme alkulohko-ottelua mukaan lukien pelannut 14 A-maaottelua, joissa hän on ollut kahdeksan kertaa avauskokoonpanossa, ja tehnyt niissä yhden maalin.

## Lähteet
Saarislampi

**Saarislampi** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Saarislampi, järvi Jämsässä
* Saarislampi, järvi Konnevedellä
* Saarislampi, järvi Äänekoskella

## Katso myös
* Saarilampi ja Saarilammi
* Saarijärvi
Sami Tissari

**Sami Tissari** (s. 1971 Kuopio) on suomalainen kirjailija. Hänen esikoiskirjansa *Krysa* valittiin 2022 kaunokirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokkaaksi.

Tissari asui Lahdessa yhdeksänvuotiaasta 19-vuotiaaksi. Hän asui Ruolan asuinalueella ja kävi koulua aluksi Möysän koulussa, sitten Lotilan koulussa ja lopulta Tiirismaan lukiossa, jossa kirjoitti ylioppilaaksi 1990. Työuransa Tissari aloitti lahtelaisessa paikallislehdessä toimittajana ja keskittyi sitten teoreettisen filosofian opintoihin. Opintojen jälkeen hän työskenteli 18 vuotta metsurina ja  hänen viimeinen työsopimuksensa päättyi lokakuun lopussa 2022. Tissari on ollut koko ajan ahkera kirjallisuuden lukija, mutta itse hän alkoi kirjoittaa vakavissaan vasta 2016.
Vuonna 2022 Tissari asuu Joensuussa .

Tissarilla on sukuyhteyksiä entiseen Neuvostoliittoon ja hän on opiskellut venäjää sekä nuorempana vieraillut usein maassa. Ilman tällaisia kokemuksia *Krysaa* tuskin olisi syntynyt. 

Tissarin esikoisromaani *Krysa* edustaa spekulatiivista fiktiota. Romaanissa Neuvostoliitto on voittanut kylmän sodan ja hallitsee maailmaa tekoälyn avulla. Finlandia-ehdokkaat valinnut raati perusteli valintaansa romaanin hienolla vaihtoehtohistorian kuvauksella, jossa Neuvostoliitto kehittää ajattelevien koneiden verkoston. "Tämä verkosto myös ennen pitkää hallitsee ihmisiä. Apokalyptisten visioiden ohella teos on sekoitus kujeilevaa nostalgiaa, veijariromaania ja vallatonta naurua, jonka omalakisuus voittaa lukijan helposti puolelleen. Romaani osoittaa loistavalla tavalla spekulatiivisen fiktion voiman kulttuurikritiikin välineenä." 

Helsingin Sanomien Antti Majander arvioi näin: "Suomalaisittain harvinainen teos ammentaa science fictionin peruskuviosta: apureita itselleen kehitellyt ihminen kompastuu älykkyyteensä. Koneet ottavat vallan. Eikä edes tulevaisuuden Neuvostoliitossa kyetä kehittämään sellaista konetta, jolla olisi tunteet."

## Teokset
* 

## Lähteet
Sam Leijonanmieli

**Sam Leijonanmieli** (s. 6. marraskuuta 1990 Turku, ent. *Sami Gustafsson*) on suomalainen kunnanjohtaja, yrittäjä ja entinen kadettikoulutettu laivastoupseeri ja laskuvarjojääkäri. Leijonanmieli valittiin kunnanjohtajaksi 2018 johtamaan Vimpelin kuntaa Järviseudulle, josta hänen sukunsa on kotoisin.

Leijonanmieli oli Vaasan vaalipiirissä Kokoomuksen kansanedustajaehdokkaana eduskuntavaaleissa 2023

Liikemaailmassa Leijonanmieli on toiminut Suomen koulutusviennin pioneerina Aasiaan suuntautuvilla markkinoilla. Kunnanjohtajana hän on tullut tunnetuksi näkyvyydestään ja tyylistään johtaa ”kentältä”. Hän käynnisti 2019 kampanjan, jossa kuntalaiset saivat kutsua hänet iltakahville keskustelemaan kunnan kehittämiseen liittyvistä asioista. ”Kutsu kunnanjohtaja iltakahville” -kampanjan aikana hän kävi yli 50 perheen luona Vimpelissä. Kampanja sai runsaasti mediahuomiota kansallisesti ja kansainvälisesti. 2022 Vimpelissä järjestettiin Leijonanmielen ideoima Pesisfestari, joka keräsi noin 12 000 kävijää.

Leijonanmieli on palkittu sitoutumisestaan Vimpelin kunnan johtamiseen. Vuonna 2020 hänet palkittiin Pro Vimpeli -mitalilla esimerkillisestä johtamisesta läpi koronapandemian.

Leijonanmieli on isänmaan, huoltovarmuuden, omavaraisuuden, maaseudun tulevaisuuden, kolmannen sektorin, digitalisaation ja elinkeinoelämän kehittämisen puolestapuhuja. Hän on osallistunut uransa aikana lukuisiin tilaisuuksiin puhujana, panelistina, sekä tv-ohjelman vieraana, joissa monissa on myös ollut aiheena nuorisoystävällinen kunta ja Järviseutu. 

Leijonanmieli on edustanut Suomea täyskontaktikaratessa kansainvälisissä kilpailuissa. Hän edusti Suomea vuoden 2017 Kyokushin karaten EM-kisoissa Ranskan Lyonissa.

## Ura ja koulutus
Leijonanmieli syntyi Turussa 6.11.1990. Ala- ja yläasteen hän kävi Ruskolla ja lukion Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukiossa. Hän suoritti varusmiespalveluksen maavoimien erikoisjoukoissa Utin jääkärirykmentissä laskuvarjojääkärinä 2009–2010, jossa hän suoritti reserviupseerikoulun ja valmistui 2010 vänrikin arvolla. Vuonna 2010 hänet valittiin kadettikouluun (MPKK) laivasto-opintosuunnalle. Valmistuttuaan luutnantiksi ja sotatieteiden kandidaatiksi, hän palveli valtaosan urastaan Rannikkolaivastossa aluspalveluksessa. Hän suoritti Yhdysvalloissa Havaijin osavaltiossa sotilas- ja diplomatiakoulutusohjelmassa MA in Diplomacy and Military Studies, sekä GC in National Security and Strategic Studies -tutkinnot (with academic honors) Hawaii Pacific Universityssa. Hänet valittiin (College of Liberal Arts) ainelaitoksen priimuspuhuja-ehdokkaaksi vuoden 2017 joulukuussa.

Vuonna 2018 joulukuussa Leijonanmieli valittiin Vimpelin kunnanjohtajaksi 28-vuotiaana, ja hän astui virkaan 2019 maaliskuussa.

## Lähteet
Matolampi

**Matolampi** tai **Matolammi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Lampi
* Matolampi, lampi Alajärvellä
* Matolampi, lampi Alavudella
* Matolampi, lampi Enonkoskella
* Matolampi, lampi Heinäveden Haapalahdella
* Matolampi, lampi Heinäveden Lepikkomäellä
* Matolampi, lampi Heinäveden kirkonkylällä
* Matolampi, lampi Heinäveden Rasimäellä
* Matolampi, lampi Hyrynsalmella
* Matolampi, lampi Iissä
* Matolampi, lampi Inarissa
* Matolampi, lampi Joensuun Lapiovaaralla
* Matolampi, lampi Joensuun Kortevaaralla
* Matolampi, lampi Joensuun Rahkeella
* Matolampi, lampi Joroisissa
* Matolampi, lampi Juuassa
* Matolampi, lampi Kaavin Yli-Vehkalahdella
* Matolampi, lampi Kaavin Suovaaralla
* Matolampi, lampi Kajaanin Lehtovaaralla
* Matolampi, lampi Karstulassa
* Matolampi, lampi Kauhajoella
* Matolampi, lampi Kemijärven Ketolassa
* Matolampi, lampi Kiteen kirkonkylällä
* Matolampi, lampi Kittilän Pallajärvellä
* Matolampi, lampi Kontiolahden Hautajärvellä
* Matolampi, lampi Kontiolahden Pohjalla
* Matolampi, lampi Kuhmon Kalevalassa
* Matolampi, lampi Kuhmon Teljossa
* Matolampi, lampi Kuopion Hautolahdessa
* Matolampi, lampi Kuopion Kukkamäellä
* Matolampi eli Hukilampi, lampi Kuopion Likolahdella
* Matolampi, lampi Laitilassa
* Matolampi, lampi Laukaassa
* Matolampi, lampi Leppävirralla
* Matolampi, lampi Lestijärvellä
* Matolampi, lampi Lieksan Nurmijärvellä
* Matolampi, lampi Lieksan Purnuvaaralla
* Matolampi, lampi Luumäellä
* Matolampi, lampi Multialla
* Matolampi, lampi Mäntyharjussa
* Matolampi, lampi Nurmeksessa
* Matolampi, lampi Oulaisissa
* Matolampi, lampi Perhossa
* Matolampi, lampi Petäjävedellä
* Matolampi, lampi Pihtiputaalla
* Matolampi, lampi Polvijärvellä
* Matolampi, lampi Rautalammilla lähellä Hankamäkeä
* Matolampi, lampi Rautalammin kirkonkylässä
* Matolampi, lampi Ruokolahdella
* Matolampi, lampi Soinilla
* Matolampi, lampi Sotkamon Laakajärvellä
* Matolampi, lampi Sulkavan Karjulanmäellä
* Matolampi, lampi Sulkavan Tölkkäänniemessä
* Matolampi, lampi Tohmajärvellä
* Matolampi, lampi Uuraisissa
* Matolampi, lampi Viitasaaren Haaralassa
* Matolampi, lampi Viitasaaren Kuhankylässä
* Matolampi, lampi Viitasaaren Permosranta
* Matolampi, lampi Viitasaaren Kakolassa
* Matolampi, lampi Virroilla
* Matolampi, lampi Ähtärissä
* Matolampi, lampi Äänekosken Parantalassa

## Lammi
* Matolammi, lampi Asikkalassa
* Matolammi, lampi Hämeenlinnan Kalvolassa
* Matolammi, lampi Ikaalisissa
* Matolammi, lampi Jämsän Elimäessä
* Matolammi, lampi Jämsän Koivukylässä
* Matolammi, lampi Jämsän Nytkymenjärvellä
* Matolammi, lampi Karkkilassa
* Matolammi, lampi Karviassa
* Matolammi, lampi Kauhajoella
* Matolammi, lampi Orivedellä
* Matolammi, lampi Petäjävedellä
* Matolammi, lampi Salossa
* Matolammi, lampi Sastamalassa
* Matolammi, lampi Tampereella
* Matolammi, lampi Virtain Jähdyspohjalla
* Matolammi, lampi Virtain kirkonkylän lähellä
* Matolammi, lampi Ylöjärvellä

## Katso myös
* Matojärvi
Paralepista

**Paralepista** on malikkamaisten sienten suku. Lajeilla on johteiset ja hyvin tiheät heltat.

Suomesta tunnetaan kaksi lajia: ruskomalikka (*Paralepista flaccida*) ja pisamamalikka (*Paralepista gilva*).

## Luokittelu
*Paralepista*-lajit luokiteltiin aiemmin malikoihin (*Clitocybe*) ja rusomalikoihin (*Lepista*). Vuonna 2012 *Paralepista* kuitenkin erotettiin omaksi suvukseen, koska fylogeneettisten tutkimusten mukaan se muodostaa oman kehityslinjansa, joka on kaukaista sukua varsinaisille malikoille ja rusomalikoille. Vuonna 2024 kuvattiin Paralepistaceae-heimo, joka sisältää suvut *Paralepista*, *[[Notholepista]]* ja kalposet (*Ripartites*).

### Lajit

* *[[Paralepista abdita]]*
* *[[Paralepista ameliae]]*
* *[[Paralepista biformis]]*
* *[[Paralepista femoralis]]*
* Ruskomalikka (*Paralepista flaccida*)
* Pisamamalikka (*Paralepista gilva*)
* *[[Paralepista lentiginosa]]*
* *[[Paralepista maculosa]]*
* *[[Paralepista pseudoparilis]]*
* *[[Paralepista shafferi]]*
* *[[Paralepista splendens]]*

## Lähteet
Tsukishima

**Tsukishima** () on Tokion kaupunginosa Chūōn erillisalueella. Se sijaitsee Tokionlahteen 1800-luvun lopulla rakennetulla tekosaarella Sumidajoen suulla. Kaupunginosaa ympäröivät vesiväylät kolmelta sivulta, ja siellä on osin säilynyt Tokion vanhojen työläiskaupunginosien (*shitamachi*) ilmapiiri. Erityisesti Tsukishima tunnetaan *[[okonomiyaki]]*-pannukakkua muistuttavasta *[[monjayaki]]*-ruokalajista. Alueen nimenä Tsukishima voi viitata myös laajempaan kokonaisuuteen, johon kuuluvat Tsukishiman kaupunginosan lisäksi viereisillä Tokionlahden saarilla sijaitsevat Harumin, Kachidokin, Toyomichōn ja Tsukudan kaupunginosat.

Tsukishiman pinta-ala on 0,52 neliökilometriä. Kaupunginosa jakautuu neljään osa-alueeseen, jotka on numeroitu Tsukishima 1-chōme–Tsukishima 4-chōme. Niissä on yhteensä 16&nbsp;902 asukasta (marraskuussa 2022). Kaupunginosan väestötiheys on siten noin 32&nbsp;500 asukasta neliökilometrillä.

## Historia
Tsukishiman alue oli alun perin Sumidajoen suiston kosteikkoa Tsukudajiman saaren edustalla. Meiji-kaudella vuodesta 1885 alkaen alue täytettiin ja yhdistettiin Tsukudajimaan. Saarelta Kōtōn suuralueelle johtava Aioibashi-silta valmistui vuonna 1893, ja sinne alkoi vähitellen sijoittua metalli- ja koneteollisuutta. Nimi ”Tsukishima” kirjoitettiin alun perin ’rakennettua saarta’ merkitsevin kirjoitusmerkein (築島). Tokionlahdella sijaitsi kuitenkin Tsuki no misaki -niminen (’kuunniemi’) Kuun katselupaikkana tunnettu alue, jonka mukaan Tokion kaupunginvaltuusto päätti nimetä uuden kaupunginosan. Nykyinen nimi tarkoittaakin ’kuusaarta’.

Ensimmäinen saarelta Tokion keskustan suuntaan Tsukijiin johtava silta, Kachidokibashi, avattiin vuonna 1940. 1900-luvun lopulta lähtien kaupunginosaan on rakennettu paljon korkeita asuinrakennuksia.

## Kaupunkikuva ja rakennukset
Tsukishimaa ympäröi vesi kolmelta puolelta: luoteessa virtaa Sumidajoki, lounaassa lyhyt Tsukishimajoki ja kaakossa Asashion kanava. Koillisessa Tsukishima liittyy Tsukudan kaupunginosaan. Naapurikaupunginosia vesiväylien takana ovat Sumidajoen toisella puolella sijaitsevat Akashichō ja Tsukiji, Tsukishimajoen toisella puolella sijaitseva Kachidoki ja Asashion kanavan toisella puolella sijaitseva Harumi.

Kaupunginosa on rakennettu ruutukaavaan, ja sen läpi kulkee lounaasta koilliseen pääkatu Kiyosumi-dōri. Sen pohjoispuolella on samansuuntainen ostoskatu Nishinaka-dōri, jonka varrelle on keskittynyt monia *[[monjayaki]]*-ravintoloita.


Tiedosto:NDL-DC 2586549-35 Kawase Hasui S05 crd.jpg|Kawase Hasuin puupiirros *Tsukishima no yuki*, 1930
Tiedosto:Tsukishima old houses (46075420024).jpg|Tsukishiman vanhaa korttelialuetta
Tiedosto:Tokyo Route 463 -01.jpg|Kiyosumi-dōri
Tiedosto:Tsukishima-station-Exit7.jpg|Tsukishiman metroaseman sisäänkäynti


## Liikenne
Tsukishimaa palvelee kaksi Tokion metron linjaa: Tōkyō metron liikennöimä Yūrakuchō-linja ja Toei-metron liikennöimä Ōedo-linja. Molemmat linjat pysähtyvät Tsukishiman metroasemalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Narvikin satama

**Narvikin satama** (, LOCODE: NO NVK ) on Pohjois-Norjan Ofotvuonon pohjukassa, Narvikin kaupungissa toimiva satama. Se on tunnettu erityisesti irtolastisatamana ruotsalaisen LKAB-yhtiön rautamalmin vientisatamana. Narvikin satama toimii myös konttisatamana, kalasatamana ja risteilyalusliikenteen pysähdyspaikkana.

Rautatieyhteys (Ofotbanen) Narvikista Ruotsin rajalle rakennettiin 1800-luvun lopulla. 1900-luvun alussa satamatoiminta alkoi muotoutua.  

Rahdin kokonaismäärällä mitattuna Narvik on Norjan toiseksi suurin satama Bergenin sataman jälkeen. Vuonna 2022 Norjan tilastokeskus kirjasi Narvikin sataman kokonaisrahtimääräksi 23,3 miljoonaa tonnia, joka oli runsas kymmenen prosenttia kaikkien Norjan satamien rahtimäärästä.


Tiedosto:Narvik topview.jpg|Narvikin satamaa.
Tiedosto:Narvik harbour 2014.jpg|Narvikin sataman irtolastilaitureita (2014).
Tiedosto:Malmhamnen i Narvik Norge, Johannes Jansson (2).jpg|Narvikin malmisatamaa.
Tiedosto:Malmhamnen i Narvik Norge, Johannes Jansson (1).jpg|Rahtilaiva Narvikin malmisatamassa.
Tiedosto:Costa neoRomantica Narvik, Norway.jpg|Risteilyalus Narvikissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Narvikin satama  (narvikhavn.no)
Lerøy Seafood Group

**Lerøy Seafood Group** on norjalainen elintarvikealan yritys, eräs maailman suurimmista kaloja elintarvikkeiksi tuottavista yhtiöistä. Yhtiön kotipaikka on Bergen. Lerøyn osake on noteerattu vuodesta 2002 lähtien Oslon pörssissä.

Yrtyksen toiminta jakautuu kolmeen liiketoiminta-alueeseen: *The Wild Catch* -segmentti sisältää sekä Havfisk AS:n ja Norway Seafoods Group AS:n liiketoiminnot; *The Farming* -segmentti lohen, taimenen ja muiden kalojen kasvatuksen; ja *The VAP, Sales & Distribution* -segmentti vastaa erityisesti lohen ja taimenen jalostamisesta asiakastuotteiksi. Yhtiöllä on kalanjalostuksen tuotanto- ja pakkaamotoimintaa Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa, Ranskassa, Alankomaissa, Portugalissa, Espanjassa, Italiassa, Turkissa ja Shetlandinsaarilla.

## Katso myös
* Mowi (aiempi Marine Harvest)
* SalMar
* Bakkafrost

## Lähteet
Langeland

**Langeland** on Tanskan saarista yhdeksänneksi suurin. Sen naapurisaaria ovat luoteessa Fyn ja Tåsinge, lännessä Ærø ja idässä Langelandin Beltin takana Lolland.

## Maantiede
Langeland on 52 km pitkä ja 11 leveä, pohjois-etelä-suuntainen saari. Sen korkein kohta on Skøvlebjerg, 46 m merenpinnasta. Se muodostaa parin pienemmän asutun saaren kanssa Langelandin kunnan, joka on osa Etelä-Tanskan aluetta.

Saaren suurin asutuskeskus on Rudkøbing länsirannikolla, vastapäätä Siøtä ja Tåsingea. Sen asukasluku on n. 4500 henkeä. Muita asutuskeskuksia ovat Humble, Bagenkop, Lohals, Spodsbjerg, Tranekær ja Tullebølle. 

## Liikenneyhteydet
Langelandista on silta pienen Siøn saaren kautta Tåsingeen ja sieltä Fyniin. Saarelta on kolme lauttayhteyttä: Rudkøbingistä Strynøhön ja Ærøhön lännessä, sekä Spodsbjergistä Langelandin Beltin poikki Tårsiin Lollandissa.

## Historiaa
Langeland on ollut asuttuna esihistoriallisista ajoista lähtien. Saarella sijaitsee dolmeneita ja käytävähautoja, joista "Humblen kuninkaan hautana" tunnettu hauta saaren eteläosassa on merkittävin. Siellä on myös viikinkiaikaiset Borrebjergin ja Guldborgin linnavuoret, joihin asukkaat vetäytyivät suojaan vendien hyökkäyksiltä. Valdemar I:n aikana Tranekæriin rakennettiin linna, joka auttoi rauhoittamaan aluetta.
 Langeland kärsi pahoin Ruotsin ja Tanskan sodassa 1657-1650, mutta toipui seuraavalla vuosisadalla.

Tanskalainen fyysikko Hans Christian Ørsted ja tämän veli, Tanskan pääministeri Anders Sandøe Ørsted olivat kotoisin Rudkøbingistä.

## Kuvia

Rudkøbing - Gåsetorvet ved Brogade.JPG|Gåsetorvet ("Hanhitori") Rudkøbingissä. Torilla on H.C. Ørstedin patsas.
Rudkøbing Kirke 2007.jpg|Rudkøbingin kirkko
Rudkøbing - Langelandsbroen.JPG|1962 avattu silta Langelandista Tåsingeen
King Humbles Grave Langeland.jpg|Humblen kuninkaan hauta
Hagbølle.jpg|Dolmen Haugebøllen lähellä
Tranekærslot.jpg|Tranekærin linna saaren länsirannikolla


## Lähteet
Nel

**Nel ASA** on norjalainen vedyn energiakäytöön erikoistunut, vuonna 1927 perustettu pörssiyhtiö. Sen osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin.

## Lähteet