open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Annik Kälin

**Annik Kälin** (s. 27. huhtikuuta 2000) on sveitsiläinen yleisurheilun moniottelija ja pituushyppääjä. Hän on seitsenottelun EM-pronssimitalisti sekä pituushypyn sisäratojen Euroopan-mestari ja MM-hopeamitalisti.

Kälin sijoittui seitsenottelussa kuudenneksi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018 ja saavutti pronssia alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. Yleisessä sarjassa hän sijoittui 21:nneksi Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Vuonna 2022 hän sijoittui Eugenen MM-kilpailuissa kuudenneksi 6&nbsp;464 pisteen tuloksella ja saavutti pronssia Münchenin EM-kilpailuissa Sveitsin-ennätyksellä 6&nbsp;515 pistettä oltuaan osalajeissa paras 100 metrin aitajuoksussa ajalla 13,23&nbsp;s ja pituushypyssä ennätyksellään 673&nbsp;cm. Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023 Kälin sijoittui pituushypyssä kuudenneksi tuloksella 661&nbsp;cm. Hän keskeytti seitsenottelun Budapestin MM-kilpailuissa 2023.

Kälin sijoittui Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa 2024 pituushypyssä viidenneksi tuloksella 675 cm. Hän oli Rooman EM-kilpailuissa 2024 seitsenottelussa neljäs pistein 6490. Ottelun pituushypyssä hän teki Sveitsin ennätyksen 684 cm. Hän osallistui myös pituushyppyyn, jossa sijoittui kuudenneksi tuloksella 682. Pariisin olympialaisissa hän oli seitsenottelussa neljäs Sveitsin ennätyspisteillä 6639. Hän saavutti Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 pituushypyssä hopeaa Sveitsin ennätyksellä 690. Kaksi viikkoa myöhemmin hän saavutti Nanjingin sisäratojen MM-kilpailuissa pituushypyssä hopeaa tuloksella 683. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta. 

Kälin on voittanut Sveitsin-mestaruuden ulkoradoilla seitsenottelussa vuosina 2019 ja 2020, pituushypyssä vuosina 2019, 2020, 2022, 2023 ja 2024 sekä 100 metrin aitajuoksussa 2024. Sisäradoilta hänellä on Sveitsin-mestaruus viisiottelussa vuodelta 2021, pituushypystä vuosilta 2019, 2021, 2023, 2024 ja 2025 sekä 60 metrin aitajuoksusta vuosilta 2020 ja 2024.

## Lähteet
Josefina Benedetti

**Josefina Benedetti** (s. 1953 Yhdysvallat) on venezuelalainen säveltäjä.

Benedetti opiskeli pianonsoittoa Caracasissa ja Lontoossa. Hän valmistui Venezuelassa kuoronjohdossa, sävellyksessä ja musiikkitieteessä. Hän on saanut palkintoja kansallisissa ja kunnallisissa sävellyskilpailuissa Venezuelassa vuosina 1989, 1990, 1993 ja 1998. Hänen tuotantoonsa kuuluu kuoro-, orkesteri- ja kamarimusiikkiteoksia sekä elektroakustista musiikkia. Hänen sävellyksiään ovat esittäneet ja levyttäneet eri orkesterit ja solistit Venezuelassa, Yhdysvalloissa, Ecuadorissa, Espanjassa ja Ranskassa. Benedetti on osallistunut moniin installaatioihin yhteistyössä kuvataiteilijoiden kanssa.

Benedetti on toiminut Venezuelassa Juventudes Musicales -järjestön ja Kansallisen filharmonisen orkesterin seuran johtajana. Hän on ollut myös Venezuelan keskusyliopiston kulttuurijohtaja ja toiminut siellä analyysin ja musiikin estetiikan professorina. Benedetti on kirjoittanut teoksen *La estética postmoderna en la música venezolana*.

## Lähteet
Monika Maron

**Monika Maron** (3. kesäkuuta 1941 Berliini, Saksa) on saksalainen kirjailija. 

Maron syntyi Berliinissä 3. kesäkuuta 1941. Hän muutti vuonna 1951 Länsi-Berliinistä Itä-Berliiniin isäpuolensa, DDR:n tulevan sisäministerin Karl Maronin kanssa. Hän opiskeli teatteria ja toimi muun muassa journalistina. 1970-luvun lopulla hän alkoi kirjoittaa kokopäiväisesti ja asui Itä-Saksassa vuoteen 1988 jolloin hän muutti länteen. Asuttuaan Hampurissa vuoteen 1992 asti hän palasi jälleenyhdistyneeseen Berliiniin, jossa hän asuu edelleen.

Sekä Maronin kirjat että hänen terävät artikkelinsa Der Spiegelissä ovat ollet suosittuja. Hänen teoksensa ilmaisevat konservatiivisia poliittisia näkemyksiä. Hänet palkittiin vuonna 1992 kuuluisalla Kleist-palkinnolla, joka myönnetään vuosittain merkittäville saksalaisille kirjailijoille, ja vuonna 2003 Friedrich Hölderlin-palkinnolla.

Maronia on syytetty kytkennöistä Stasiin, joita hän ei ole kiistänyt.

## Teokset
* *Flugasche* (1981)
* *Herr Aurich* (1982)
* *Das Mißverständnis* (1982)
* *Die Überläuferin* (1986)
* *Stille Zeile Sechs* (1991)
* *Nach Massgabe meiner Begreifungskraft: Essays und Artikel* (1993)
* *Animal Triste* (1996) 
** suomennos: *Animal triste – rakkauden jälkeen*. Suomentaja Jukka-Pekka Pajunen. 
* *Pawels Briefe* (1999)
* *Endmoränen* (2002)
* *Quer über die Gleise* (2002)
* *Wie ich ein Buch nicht schreiben kann und es trotzdem versuche* (2005)
* *Ach, Glück* (2007)
* *Bitterfelder Bogen: Ein Bericht* (2009)
* *Zwei Brüder: Gedanken zur Einheit* (2010)
* *Zwischenspiel* (2013)
* *Munin oder Chaos im Kopf* (2018)
* *Krumme Gestalten, vom Wind gebissen* (2020)
* *Artur Lanz* (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Burman rupia

**Burman rupia** () oli Burman rahayksikkö vuosina 1937–1952. Se jakautui 16 annaan ja 192 piehen.

Brittien miehittämässä Burmassa käytettiin 1800-luvulta lähtien Intian rahaa. Burma erotettiin Brittiläisestä Intiasta vuonna 1937, ja käyttöön otettiin oma rupia. Burman rupian kanssa samanarvoiset Intian rupiat poistettiin liikenteestä vuonna 1939.

Japanin miehityksen aikana vuonna 1943 rupia sidottiin jeniin. Japanilaisten liikkeelle laskemat setelit mitätöitiin vuonna 1945 ja rupia sidottiin jälleen Englannin puntaan. Burman rupia irrotettiin Intian rahajärjestelmästä vuonna 1948.

Vuonna 1948 perustettu Burman keskuspankki aloitti toimintansa vuonna 1952. Samana vuonna otettiin käyttöön uusi rahayksikkö kyat, joka vastasi yhtä rupiaa.

## Lähteet
Vikin ja Köpin matkailuohjelma

**Vikin ja Köpin matkailuohjelma** on suomalainen viihdeohjelma, jossa Ville ”Viki” Eerikkilä ja Juuso ”Köpi” Kallio tutustuvat tuotantokauden aikana kuuteen eurooppalaiseen kaupunkiin, jossa he kilpailevat siitä, kumpi suorittaa heille annetut tehtävät paremmin. Kohteeseen saavuttaessa arvotaan kumpi heistä saa suuremman ja kumpi pienemmän matkabudjetin. Ohjelmaa on julkaistu kolme tuotantokautta vuosina 2023–2025.

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi

### Toinen tuotantokausi

### Kolmas tuotantokausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Vikin ja Köpin matkailuohjelma'' Yle Areenassa
Luca Kozák

**Luca Kozák** (s. 1. kesäkuuta 1996) on unkarilainen pika-aitajuoksija. Hän on EM-hopeamitalisti vuodelta 2022.

Kozák saavutti 100 metrin aitajuoksussa hopeaa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 ja pronssia alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017. Universiadeissa hän saavutti pronssia vuonna 2017. Yleisen sarjan arvokilpailujen loppukilpailussa hän kilpaili ensi kertaa Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021, missä hän sijoittui 60 metrin aitajuoksussa kahdeksanneksi. Münchenin EM-kilpailuissa 2022 hän saavutti 100 metrin aitajuoksussa hopeaa Unkarin-ennätyksellä 12,69. Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa 2024 hän oli kahdeksas. Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 hän ylsi loppukilpailuun, jossa hän keskeytti.

Kozák on voittanut Unkarin-mestaruuden ulkoradoilla 100 metrin aitajuoksussa vuosina 2018–2023 ja 2025 sekä 100 metrin juoksussa vuosina 2020–2021. Hänellä on sisäratojen Unkarin-mestaruus 60 metrin aitajuoksusta vuosilta 2020 ja 2022.

Kozákin ennätykset ovat 100 metrin aitajuoksussa Münchenissä elokuussa 2022 juostu 12,69 ja 60 metrin aitajuoksussa Nyíregyházassa helmikuussa 2022 juostu 7,92. Molemmat ovat Unkarin-ennätyksiä.

## Lähteet
Reidar Carlsen

**Reidar Carlsen** (1. heinäkuuta 1908 Bodø – 2. toukokuuta 1987 Oslo) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1945–1961 ja toimi Norjan kalastusministerinä 1946–1951.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Reidar Carlsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Sarah Lavin

**Sarah Lavin** (s. 28. toukokuuta 1994) on irlantilainen pika-aitajuoksija.

Lavin saavutti 100 metrin aitajuoksussa hopeaa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013. Yleisen sarjan arvokilpailuissa hän on sijoittunut parhaimmillaan 60 metrin aitajuoksussa sisäratojen MM-kilpailuissa viidenneksi 2024 ja seitsemänneksi 2022,  kuudenneksi sisäratojen EM-kilpailuissa 2023 sekä 100 metrin aitajuoksussa viidenneksi Münchenin ulkoratojen EM-kilpailuissa 2022 juostuaan välierissä tuolloisen ennätyksensä 12,79 ja seitsemänneksi Rooman EM-kilpailuissa 2024. Universiadeissa hän sijoittui 100 metrin aitajuoksussa neljänneksi vuonna 2019. 

Lavin juoksi 100 metrin aitajuoksun Irlannin ennätyksen 12,62 karsiutuessaan Budapestin MM-kilpailujen 2023 välieräjuoksussa. 100 metrin juoksussa hän sivusi Irlannin ennätystä 11,27 Bellinzonassa syyskuussa 2023. 60 metrin aitajuoksuennätyksensä 7.90 hän juoksi Glasgow'n MM-hallikilpailujen alkuerissä maaliskuussa 2024.

## Lähteet
Gerhardsenin I hallitus

**Gerhardsenin I hallitus** oli Norjan hallitus 25. kesäkuuta 1945 – 5. marraskuuta 1945. Se oli Työväenpuolueesta, Keskustapuolueesta, Høyrestä, Kommunistisesta puolueesta ja Venstrestä koostunut koalitiohallitus. Lisäksi siinä oli edustajia sodanaikaisesta Hjemmefronten-vastarintaliikkeestä.
## Ministerit
**Pääministeri**
* Einar Gerhardsen (Työväenpuolue)
**Ulkoministeri**
* Trygve Lie (Työväenpuolue)
**Puolustusministeri**
* Oscar Torp (Työväenpuolue)
**Valtiovarainministeri**
* Gunnar Jahn (Hjemmefronten)
**Oikeusministeri**
* Johan Cappelen (Høyre)
**Kirkko- ja opetusministeri**
* Kaare Fostervoll (Työväenpuolue)
**Salkuton ministeri** (kirkko- ja opetusministeriö)
* Conrad Bonnevie-Svendsen (Hjemmefronten)
**Maatalousministeri**
* Einar Frogner (Keskustapuolue)
**Kauppaministeri**
* Lars Evensen (Työväenpuolue)
**Säännöstely- ja jälleenrakennusministeri**
* Egil Offenberg (Høyre)
**Salkuton ministeri** (säännöstelyministeriö)
* Hans Gabrielsen (Venstre)
**Merenkulkuministeri**
* Tor Skjønsberg (Hjemmefronten)
**Työministeri**
* Johan Strand Johansen (Norjan kommunistinen puolue)
**Sosiaaliministeri**
* Sven Oftedal (Työväenpuolue)
**Salkuton ministeri** (sosiaaliministeriö)
* Kirsten Hansteen (Norjan kommunistinen puolue)
## Lähteet
Bee (laulaja)

**Bee** (oik. **Bertta Seppälä**) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. 

## Elämä
Seppälä osallistui *[[The Voice of Finland]]* -laulukilpailuun vuonna 2018, mutta putosi kisasta juuri ennen semifinaaleja. Hänen ensimmäinen singlensä ”Sun laulu” julkaistiin toukokuussa 2019. Kappale kertoo äidin menettämisestä ja se on omistettu Seppälän omalle äidille.

Vuonna 2021 Seppälä solmi levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa yhteistyössä toimivan Monopoli Music -levymerkin kanssa. Hänen esikoisalbuminsa *[[Hupsis (albumi)|Hupsis]]* julkaistiin syyskuussa 2023.

Helmikuussa 2023 Seppälä valittiin YleX:n vuoden Läpimurto-artistiksi.

## Yksityiselämä
Seppälän äiti oli radiojuontaja Sari Seppälä. Hänen veljensä Womma Seppälä on myös radiojuontaja.

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

### Muut listasijoitukset

### Vierailijana

•"Virheet" Hugo ft. Bee (2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bee: Ajatuksia kuolemasta, tiskaamisesta ja meditaatiosta | YleX Feat
Solabladet

**Solabladet** on norjalainen vuonna 1991 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Sola. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Helisson (kaupunki)

**Helisson** (, myös ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijoitetaan nykyisen Trípolin kunnan Alonístainan kylän lähelle.

## Maantiede

Helissonin kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadiassa länteen Mantineiasta ja lähellä Helisson-jokea (nyk. Elissónas), joka virtasi Mainalian läpi ja laski Alfeiokseen. Helissonin kaupunkikeskuksen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijoitetaan yleensä lähelle nykyistä Alonístainaa. Joskus se on sijoitettu etelämmäksi lähelle nykyistä Piánaa, mutta sinne sijoitetaan nykyisin yleensä antiikin ajan Anemosan kylä. Helissonin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu alle 100 neliökilometriä.

## Historia

Helissonin oletetaan kuuluneen Mainalian heimovaltion kautta ensin peloponnesolaisliittoon ja sitten Arkadian liittoon. 300-luvulla eaa. Helisson solmi eräänlaisen *[[sympoliteia]]*-sopimuksen Mantineian kanssa. Sen myötä kaupungista tuli Mantineian osa, vaikkakin se säilytti myös asemansa poliksena ainakin kaupungin jos ei kaupunkivaltion merkityksessä. Samalla Helissonista tuli valtiomuodoltaan demokratia Mantineian tavoin. Osa Helissonin asukkaista siirrettiin Megalopoliihin kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 371 eaa. Spartalaiset valtasivat Helissonin sodassaan arkadialaisia vastaan vuonna 352 eaa.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Heliswasios* () ja myöhemmin *Helisfasios* (). Polybioksen mainitseman monikollisen etnonyymin *Elisfasioi* () on joskus arveltu viittaavan helissonlaisiin vääntyneessä muodossa.

## Lähteet
Hertta Tiitta

**Hertta Inkeri Karttila** (o.s. *Tiitta*, myöh. *Saarinen*; 30. lokakuuta 1923 Sortavala – 28. huhtikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja kääntäjä. Tiitta on suomentanut muun muassa yhdysvaltalaista Ursula-kirjasarjaa ja norjalaista Haukansilmä-intiaanisarjaa.

Tiitta kävi keskikoulun. Hänellä oli opintoja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa (Helsinki) vuosina 1949–1951. Hän oli toiminnanjohtajana kansainvälisessä vapaaehtoisessa työleirijärjestössä 1952–1953 sekä freelance-toimittajana Kotiliesi, Uusi Suomi, Eeva, ja Hopeapeili lehdissä 1953–1957. Päätoimittajana hän oli Perhepiiri lehdessä 1958–1959 ja mainostoimittajana Stockmannilla 1959–1961. Toimistosihteerinä hän oli Postipankissa 1961–1973 ja toimittajana Yhteishyvä lehdessä vuodesta 1973. Tiitta oli Suomen nuortenkirjaneuvoston sihteeri vuonna 1969.

Tiitan vanhemmat olivat konttoripäällikkö Benjam Tiitta ja konttoristi Ingrid (Inkeri) Pelli. Ensimmäinen puoliso oli U. A. Saarinen 1955–1960, toinen puoliso oli Jaakko Olavi Karttila vuodesta 1970.

## Teoksia
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Dionysias

**Dionysias** () voi viitata seuraaviin paikkoihin:

* Dionysias eli Soada, antiikin aikainen kaupunki Arabiassa, nykyinen As-Suwayda Syyriassa
* Dionysias, antiikin aikainen kylä ja linnoituspaikka Egyptissä, nykyinen Qasr Qarun
* Suluada, antiikin Dionysias eli Krambusa, saari nykyisessä Turkissa
Ada Clare

**Ada Clare** (alun perin Jane McElhenney; 1836? Charleston, Etelä-Carolina – 4. maaliskuuta 1874 New York, New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, kolumnisti, runoilija, prosaisti ja näyttelijä. Hänen kirjoituksiaan julkaistiin lukuisissa ajan lehdissä, ja hän julkaisi romaanin *Only a Woman's Heart* (1866).

Clare syntyi hyvin toimeentulleeseen perheeseen. Häntä kasvatti noin 11-vuotiaasta lähtien hänen äidinisänsä. Hän muutti omilleen noin 19-vuotiaana ja lähti New Yorkiin, jossa hän elätti itsensä kirjoittamalla. Clare oli tuottelias esseiden, runojen ja novellien kirjoittajana. Hänen kirjoituksiaan seurattiin eri lehdissä, ja hänestä tuli julkisuuden henkilö newyorkilaisissa piireissä. Clare oli suhteessa pianisti, säveltäjä Louis Moreau Gottschalkin kanssa, kunnes matkusti Pariisiin, jossa synnytti vuonna 1857 pojan avioliiton ulkopuolella. Pojan isä oli todennäköisesti Gottschalk. Romaani *Only a Woman's Heart* (1866) käsittelee näitä tapahtumia.

Clare lähetti Pariisista teatteria koskeneita kommentaareja Yhdysvaltoihin. Maaliskuussa 1859 hän oli jälleen New Yorkissa ja esiintyi William Shakespearen näytelmässä *[[Antonius ja Kleopatra]]*. Clare kirjoitti kolumneja aiheista, jotka vaihtelivat teatterista politiikkaan. Hän liittyi journalistiseen ja kirjalliseen ryhmään, johon kuuluivat myös muiden muassa Fitz James O'Brien, Charles Farrar Browne, George Arnold ja Adah Isaacs Menken. Clare sai ryhmän sisällä lempinimen "Queen of Bohemia". Ryhmä piti tapaamisiaan Pfaff's Cellarissa Manhattanilla. Clare ystävystyi Pfaff's Cellarissa Walt Whitmanin kanssa. Hän matkusti alkuvuodesta 1864 San Franciscoon, jossa hän jatkoi lehtiin kirjoittamista. *San Francisco Bulletiniin* hän lähetti merkittävän sarjan kirjeistään Havaijin-vierailulta. Joulukuussa 1864 Clare esiintyi *[[Kamelianainen|Kamelianaisen]]* tuotannossa, joka sai kuitenkin huonon vastaanoton. Tämän jälkeen hän palasi New Yorkiin. Clare jatkoi näyttelijänä esiintymistä, kunnes kuoli vuonna 1874 vesikauhuun, johon oli hän sairastunut teatteriagentin omistaman koiran puremasta.

## Lähteet
Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailut (uinti)

**[[Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailut]]** järjestettiin vuonna 1940 Helsingissä 20.–22. heinäkuuta. Uintitapahtumat olivat 20. heinäkuuta. Erikoista suomalaisessa urheilussa oli se, että SVUL:n ja TUL:n urheilijat kilpailivat nyt keskenään samassa kilpailussa. Kilpailut käytiin Uunisaaren merikylpylässä.

## Mitalistit
### Miehet

#### Viesti

### Naiset

#### Viesti

## Lähteet
*
Adah Isaacs Menken

**Adah Isaacs Menken** (kevät 1835 Milneburg, Louisiana – 10. elokuuta 1868 Pariisi, Ranska) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, runoilija ja esseisti. Hän saavutti kansainvälistä suosiota melodraaman *Mazeppa* pääosasta, joka oli kirjoitettu miehelle. Isaacs Menken tuli tunnetuksi aikansa sosiaalisia normeja rikkoneena julkisuuden henkilönä. Hän myös julkaisi runokokoelman.

Isaacs Menken syntyi vanhemmille nimeltään Auguste ja Marie Theodore. Hänen varhaisista vaiheistaan ei tiedetä paljon, koska hän kertoi eri yleisöille eri tarinoita taustoistaan. Isaacs Menken oli seitsemän vuoden aikana neljästi naimisissa. Hänen ensimmäinen miehensä Alexander Isaacs Menken oli juutalainen. Pariskunta muutti yhdessä Cincinnatiin, jossa Adah Isaacs Menken oppi käyttämään sujuvasti heprean kieltä, tutki klassisia juutalaisia kirjoituksia ja julkaisia monia juutalaisuusaiheisia runoja sekä esseitä rabbi Isaac Mayer Wisen perustamaan *[[The American Israelite|The Israelite]]* -lehteen. Tutkijat ovat löytäneet viitteitä siitä, että Isaacs Menken olisi saanut katolisen kasvatuksen ja kääntynyt juutalaisuuteen vasta naimisiin mentyään, mutta hän itse kiisti väitteen käännynnäisyydestä. Isaacs Menken ajoi voimakkaasti juutalaisten asioita kansainvälisellä tasolla. Isaacs Menkenin *The Israelite* -lehdessä julkaisemia runoja ilmestyi postuumisti kokoelmassa *Infelicia*.

Isaacs Menkenin toinen mies oli nyrkkeilymestari John C. Heenan, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1859. Isaacs Menken ja Heenan saivat pojan, joka kuoli varhaislapsuudessa. Isaacs Menken sai myös neljännen miehensä kanssa pojan, joka samoin kuoli varhaisella lapsuusiällä. Toisen lapsen kummi oli George Sand, jonka suostuttelemana lapsi sai kasteen. Sandin lisäksi Isaacs Menkenin ystäviin kuuluivat muiden muassa Charles Dickens ja Dante Gabriel Rossetti. Isaacs Menkenin huhuttiin olleen suhteessa Alexandre Dumas’n ja Algernon Swinburnen kanssa.

Isaacs Menken sairasti mahdollisesti peritoniittia tai tuberkuloosia. Hänen kuolinvuoteellaan vieraili rabbi. Hän sai hoitoa Napoleon III:n henkilökohtaiselta lääkäriltä. Isaacs Menken on haudattu Cimetière du Montparnassen juutalaiseen sektioon. 

## Lähteet
Nikopolis

**Nikopolis** (, ; ”Voiton kaupunki”) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin yleensä sotavoittojen kunniaksi perustettuihin kaupunkeihin:

* Nikopolis, kaupunki Bithyniassa
* Nikopolis eli Juliopolis, kaupunki Egyptissä
* Nikopolis, kaupunki Epeiroksessa Kreikassa
* Nikopolis, kaupunki Kappadokiassa
* Nikopolis, kaupunki Kilikiassa
* Nikopolis (*Nicopolis ad Istrum*, *Nicopolis ad Iatrum*), kaupunki Traakiassa
* Nikopolis (*Nicopolis ad Nestum*, *Nicopolis ad Mestum*), kaupunki Traakiassa
* Emmaus, myöhemmin Nikopolis (*Emmaus Nicopolis*), kaupunki Palestiinassa

## Lähteet
Maarianhaminan baptistiseurakunta

**Maarianhaminan baptistiseurakunta** () oli Maarianhaminassa toiminut baptistiseurakunta Ahvenanmaalla. Seurakunta perustettiin 6. kesäkuuta 1878. Seurakunnan kuusi ensimmäistä jäsentä kastoi John Ulrik Lindström. Seurakunnalla oli toimintaa Maarianhaminan lisäksi Lemlandin Järsössä, Hindersbölessä, Skogbodassa ja Sottungassa sekä useilla muilla saarilla. Vuoteen 1931 mennessä seurakuntaan oli kastettu noin 60 jäsentä.

Seurakunnan pastoreina toimivat muun muassa John Ulrik Lindström, J. Wennström, A. Gomér, J. Asplund, G. M. Giescke, Th. Wennström, J. A. Lindkvist, I. A. Sundell, M. Wennström ja John Swordson.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Petolahden baptistiseurakunta

**Petolahden baptistiseurakunta** (, aik. *Åmossa baptistförsamling*) on Maalahden Petolahdessa toimiva baptistiseurakunta. Seurakunnan Elim-rukoushuone sijaitsee Åmossa-Skottvägenillä Petolahdessa. Seurakunta kuuluu Finlands svenska baptistsamfund -kirkkokuntaan.

## Åmossan kappeli
Åmossan kappeli rakennettiin vuonna 1884 ja sitä laajennettiin vuonna 1896. Kappelissa oli vuonna 1931 paikkoja 200 henkilölle, minkä lisäksi rakennuksessa oli pienempi sali ja keititö.

## Historia
Åmossan baptistiseurakunta syntyi Pietarsaaresta levinneen baptistiyhdyskunnan seurakuntana Vaasaan vuonna 1882. Seurakunnan perustava kokous järjestettiin 27 henkilön toimesta  26. syyskuuta 1882. Myöhemmin seurakunnan toiminta vakiintui Petolahden pitäjään. Seurakunnan jäseniä on asunut myös Korsnäsissä, Maalahdessa, Närpiössä, Pirttikylässä ja Ylimarkussa. Åmossan seurakunta oli 1880-luvulla useiden Pohjanmaan eteläisten seurakuntien äitikirkko. 1880- ja 1890-luvut olivat seurakunnassa suurta kasvun aikaa. Vuonna 1931 seurakunnan jäsenmäärä oli 128.

## Seurakunnan johtajat
Seurakunnan johtajina ovat toimineet seuraavat henkilöt:
* 1882–1902: Erik Jansson
* 1902–1911: J. Ågren
* 1911–1916: I. P. Isaksson
* 1916–1918: Herman Asp
* 1918–1919: J. P. Isaksson
* 1919–1922: Herman Asp
* 1922–1925: Gustav Jansson
* 1925–1927: E. Sten
* 1927–1928: A. Söderback
* 1928–1930: Herman Asp
* 1931–1933: Gunnar Backman
* 1941–1944: Gustaf Uppgård
* 1953–1956: Anders Nybacka
* 1956–1961: Jakob Gunnar Nylund
* 1962–1965: Reinhold Nylund
* 1966–: Rurik Lindqvist

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Finlands svenska baptistsamfund
* Bergön Tabor-seurakunta
* Maalahden seurakunta
* Maalahden baptistiseurakunta
* Pirttikylä-Petolahden helluntaiseurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Bergön baptistiseurakunta

**Bergön baptistiseurakunta** () on entinen Bergössä toiminut baptistiseurakunta. Seurakunta perustettiin 18. toukokuuta 1901. Perustajina oli 26 Åmossan baptistiseurakunnan jäsentä.

Ensimmäiset Bergön saarella vierailleet baptistisaarnaajat olivat Erik Åmossa ja Mikael Eriksson. Samana vuonna 1891 kastetiin Åmossassa ensimmäiset bergöläiset. Luterilaisen seurakunnan papit yrittivät estää baptistien toiminnan saarella kieltämällä heitä kokoontumasta.

Seurakunnan ensimmäisenä saarnaajana toimi yli 30 vuoden ajan kalastaja G. Haglund. Seurakunnan kappeli rakennettiin vuonna 1901, ja siinä oli paikkoja sadalle hengelle. 1930-luvun vaihteessa seurakuntaan kuului 47 jäsentä. 1930-luvun alkuun mennessä pieni Bergön seurakunta oli kastanut yli 110 ihmistä. Useat jäsenet liittyivät helluntailaiseen Tabor-seurakuntaan.

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Finlands svenska baptistsamfund
* Bergön Tabor-seurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet
* 

### Viitteet
Pentti A. Krogerus-Ritoniemi

**Pentti Aatos Krogerus-Ritoniemi**, vuoteen 1944 **Ritoniemi**, ent. **Krogerus**  (22. elokuuta 1919 Konginkangas – 23. maaliskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 

## Henkilöhistoria
Krogerus-Ritoniemen vanhemmat olivat opettaja Aimo Juhana Ritoniemi, aiemmin Krogerus, ja kätilö Lempi Maria Vuorela, aiemmin Westerlund. Hänen puolisonsa 1949–1991 oli lehtori, käsityönopettaja Karin Matilda Sjöblom. Krogerus-Ritoniemi tuli ylioppilaaksi Jyväskylän yhteislyseosta 1942, kävi kadettikoulun 1943–1944 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1952. Metsätaloudellisen virkatutkinnon hän suoritti 1953 ja sittemmin myös useita ammatillisia kursseja. Krogerus-Ritoniemi oli suonkuivatustöissä kesinä 1935–1937 ja metsämaiden luokittelu- ja tyypittelyapulainen kesinä 1938–1939. Hän oli luutnantti, nuorempi upseeri ja tykkikomppanian päällikkö 21. Prikaatissa 1944 ja Jalkaväkirykmentti 5:ssä 1945–1946 ja Yhtyneet Paperitehtaat -yhtiön piiriesimiehen apulainen Saarijärven piirissä 1946–1948.

Metsähallituksessa Krogerus-Ritoniemi oli harjoittelijametsänhoitaja Saarijärven hoitoalueella 1952–1953, ylimääräinen metsänhoitaja vuodesta 1953, maankäyttö- ja asutusosaston avustava metsänhoitaja 1953–1955, tilastokonttorin avustava metsänhoitaja 1956, Länsi-Suomen piirikunnan apulaismetsänhoitaja 1956–1961, ylimääräinen metsänhoitaja 1961–1967, metsänhoito-osaston metsänhoitotoimiston ylimääräinen toimistometsänhoitaja 1967–1969 ja metsänhoitotoimiston toimistopäällikkö ja ylimetsänhoitaja 1969–1982. Hän teki myös puistosuunnitelmia, muun muassa Kaunialan sotavammasairaalaan, ja hänellä oli lukuisia asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Krogerus-Ritoniemi sai 1982. Saarijärveltä hankkimansa Ritolan tilan alueelle hän perusti yli sata puulajia käsittävän metsäpuiston. 

## Julkaisuja
* *Luonnon ehdoilla*, 2000

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Zilia

**Zilia** voi viitata seuraaviin paikkoihin:

* Zilia, kunta Korsikan saarella Ranskassa
* Zilis eli Zilia, antiikin aikainen kaupunki Mauretaniassa
Strade Bianche 2023

**Strade Bianche 2023** oli järjestyksessään 17. miesten ja yhdeksäs naisten maantiepyöräilyn Strade Bianche -kilpailu. Siena toimi molemmissa kilpailuissa sekä lähtö- että maalipaikkana. Kilpailu käytiin 4. maaliskuuta 2023.

## Miesten kilpailu

Miesten Strade Bianchen pituus oli 194 kilometriä. Reitillä oli 11 hiekkatieosuutta. Kilpailu kuului UCI World Touriin.

Tom Pidcock voitti kilpailun pitkän sooloajon jälkeen. Hän vastasi Alberto Bettiolin ja Andrea Bagiolin iskuun 50 kilometriä ennen maalia, ja pudotti italialaiset kyydistään muutamaa kilometriä myöhemmin. Hän voitti kilpailun lopulta 20 sekunnin erolla Valentin Madouasiin, Tiesj Benoot sijoittui kolmanneksi.

### Tulokset

### Osallistuneet joukkueet

## Naisten kilpailu

Naisten Strade Bianche oli pituudeltaan 136 kilometriä. Se sisälsi kahdeksan hiekkatieosuutta. Kilpailu kuului UCI Women's World Touriin.

Demi Vollering voitti kilpailun kukistettuaan maalikamerakuvatarkastuksen jälkeen tallitoverinsa Lotte Kopeckyn. Team SD Worxin kaksikko oli 11 kilometrin vuorovedolla tavoittanut ja ohittanut karkumatkalla olleen Kristen Faulknerin puoli kilometriä ennen maalia. Hän sijoittui lopulta alun perin kolmanneksi, mutta hylättiin, koska hänen todettiin käyttäneen kilpailun aikana jatkuvaa glukoosinseurantaa, mikä on kielletty UCI:n säännöissä.

### Tulokset

### Osallistuneet joukkueet

## Lähteet
Kazakstanin maantiede

**Kazakstanin maantiede** kertoo Kazakstanin maantieteeseen liittyvistä asioista. Kazakstanin pohjoispuolella on Venäjä ja eteläpuolella ovat Turkmenistan, Uzbekistan, Kirgisia ja Kiina.

## Pinnanmuodot ja vesistöt

Suuri osa maan pinta-alasta on aroa ja puoliaavikkoa. Maan eteläosassa on osa Tienšanin vuoristosta, missä on maan korkeimmat vuorenhuiput. Maan itäosassa osa Altain vuoristosta.  Maan koillisosasta, Altaivuorilta saa alkunsa joki Irtyš ja maan eteläosassa virtaa joki Syrdarja. Kazakstanin ja Uzbekistanin rajalla sijainnut Araljärvi on kuivunut pahasti johtuen siihen laskeneiden jokien kuivumisesta kasteluveden runsaan käytön vuoksi.

## Ilmasto
Kazakstanissa vallitsee mannerilmasto eli talvien ja kesien lämpötiloissa on jyrkät erot. Yleisesti ilmasto on kuivaa ja sateisinta on vuoristoissa.

Pohjois- ja keskiosissa tammikuun keskilämpötila on −19...−16 astetta. Etelässä se on −5...−1,4 astetta. Heinäkuussa pohjoisen lämpötilat nousevat 20 asteeseen ja etelässä peräti 29 asteeseen. Kazakstanin vuotuinen sadanta on varsin vähäinen. Maan eteläosien vuoristolaaksoissa sadanta on 400–500 millimetriä, kun se pohjois- ja keskiosissa on 200–300 millimetriä.

## Luonto
Kazakstan on suurelta osin tasankoa ja aavikkoa, ja metsät peittävät vain noin kolme prosenttia maan pinta-alasta. Tasangoilla ja aavikoilla kasvaa marunoita, tamariskeja ja kuivimmilla alueilla höyhenheinää. Tasankojen eläimiä ovat antiloopit ja vapiti, kun taas vuoristomailla elää muun muassa susia, karhuja, lumileopardeja, kärppiä ja soopeleita.

## Maailmanperintö
Kazakstanissa on viisi kohdetta Unescon maailmanperintölistalla:  Ahmed Jasawin mausoleumi, Läntinen Tienšan, Pohjois-Kazakstanin aro ja järvet, Silkkitie ja  Tamgalyn arkeologisten alueen kalliopiirrokset.

## Lähteet
Freie Sachsen

**Freie Sachsen** on saksalainen äärioikeistolainen pienpuolue. Se perustettiin vuonna 2021, ja sen puheenjohtaja on Martin Kohlmann. Monet puolueen jäsenistä ovat aiemmin toimineet Saksan kansallisdemokraattisessa puolueessa tai muissa äärioikeistolaisissa järjestöissä. Freie Sachsen on järjestänyt mielenosoituksia koronavirusepidemian torjumiseksi tehtyjä rajoituksia ja pakollisia rokotuksia vastaan. Puolue haluaa myös itsenäisempää asemaa Saksin osavaltiolle ja eroa liittotasavallasta, mikäli tyydyttäviä parannuksia ei saada aikaan. Lisäksi puolue vaatii humanitäärisen maahanmuuton lakkauttamista. Tärkein kanava, jota kautta puolue tavoittaa ihmisiä, on Telegram-pikaviestipalvelu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puolueen kotisivut
Turkmenistanin maantiede

**Turkmenistanin maantiede** kertoo Turkmenistanin maantieteeseen liittyvistä asioista. Turkmenistan sijaitsee Keski-Aasiassa Kaspianmeren itäpuolella ja Uzbekistanista ja Afganistanista länteen. Pohjoispuolella sijaitsee Kazakstan ja eteläpuolella Iran.

Turkmenistanissa vallitsee mannerilmasto. Kesäisin on tavallisesti kuumaa ja kuivaa. Suurin osa maan pinta-alasta kuuluu Karakumin aavikkoalueeseen. Maan luoteisosassa Kazakstanin rajan seudulla alkaa Usjurtin laakio, joka jatkuu Kazakstanin puolella. Uzbekistanin rajalla virtaa joki Amudarja. Iranin rajaseudulla sijaitsee Kopetdagin vuorijono, joka on Turkmenistanin puolella korkeimmillaan 2942 metriä korkea. Maan itäosassa sijaitsevat Badkhyzin ja Karabilin ylängöt.
Osa Turanin alanko sijaitsee Turkmenistanin alueella.

Suuria jokia ovat 2&nbsp;540&nbsp;km pitkä Amudarja sekä Tejen (1&nbsp;124&nbsp;km); Murgab (852&nbsp;km) ja Atrek (660&nbsp;km). Amudarjan patoaminen ja käyttö kasteluvesiksi ovat vaikuttaneet Araljärven kuivumiseen.
 
## Luonto
Turkmenistanissa kasvaa yli 2&nbsp;900 putkilokasvilajia, joihin kuuluu 47 puulajia. Metsiä on hyvin vähän. Luonnon monimuotoisuus on erityisen suurta Kopetdagin alueella, josta on löydetty yli kolmesataa kotoperäistä kasvilajia. Vuorilta kerätään monia lääkeyrttejä ja rohdoskasveja. Värimatarasta saadaan punaista väriainetta mattojen värjäämiseen. Kaikkiaan noin neljäsataa lajia, raparperista lakritsijuureen, lasketaan hyötykasveihin.

## Lähteet
Junia Tertia

**Junia Tertia**, jota kutsuttiin myös **Tertullaksi**, (s. n. 75 eaa. – 22 eaa.) oli Servilian ja hänen toisen aviomiehensä Decimus Junius Silanuksen kolmas tytär ja myöhemmin Gaius Cassius Longinuksen vaimo.

## Elämäkerta

### Lapsuus
Junia Tertia syntyi poliittisesti merkittävään Junia-sukuun, jonka historia ulottui Rooman tasavallan ensimmäiseen apukonsuliin, Lucius Junius Brutukseen. Junia-suku oli ollut myös Cato vanhemman läheinen liittolainen ja heillä oli suhteita muihin johtaviin konservatiivisiin plebeijeihin. Myös Tertia oli myöhemmin sitoutunut perheensä vanhoihin republikaaniliittoihin aluksi tukien ja sitten vastustaen Julius Caesaria.

Junia Tertia oli äitinsä kautta Marcus Junius Brutuksen sisarpuoli ja hänellä oli myös kaksi vanhempaa sisarta, joiden molempien nimi oli myös Junia, sekä vanhempi veli nimeltä Marcus Junius Silanus.
### Avioliitto ja myöhempi elämä
Tertian äiti järjesti hänet avioliittoon Gaius Cassius Longinuksen kanssa. Pariskunta sai poikalapsen, joka syntyi noin 59-60 eaa. Syntymävuosi on arvioitu ja perustuu kirjoituksiin, joiden mukaan poika sai *toga viriliksen* vuonna 44 eaa. ollessaan noin 15-vuotias. 

Vuonna 44 eaa. Tertia oli uudelleen raskaana, mutta sai keskenmenon. Hän osallistui tuolloin kuitenkin poliittiseen kokoukseen Antiumissa äskettäin surmatun Caesarin vastustajien kanssa. Kokouksessa keskusteltiin senaatin Brutukselle ja Cassiukselle antamasta tarjouksesta lähteä valvomaan veronkeräämistä Sisiliassa ja Aasiassa. Se olisi tarjonnut miehille kunniallisen paon kaupungista Caesarin surman jälkeen.

Tertian puoliso Cassius teki itsemurhan vuonna 42 eaa. ja Tertia jäi leskeksi. Hän ei koskaan avioitunut uudelleen ja eli elämänsä rikkaana ja sosiaalisen asemansa säilyttäen. Tertia kuoli vuonna 22 eaa. ja keisari Tiberius antoi järjestää hänelle hautajaiset Forum Romanumissa. Useiden tärkeiden republikaanisukujen tunnuksia kannettiin Tertian hautajaiskulkueessa.

## Lähteet
Päivi Honkatukia

**Päivi Honkatukia** (s. 1968) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut nuorisotutkimuksen professorina Tampereen yliopistossa vuodesta 2012 lähtien. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1998. Hän työskenteli Oikeuspoliittisessa tutkimuslaitoksessa ennen siirtymistään Tampereen yliopistoon. Hän on toiminut myös Nuorisotutkimusseuran puheenjohtajana.

Honkatukia on keskittynyt tutkimuksessaan "nuoriin, rikoksiin, uhrikokemuksiin, sosiaaliseen kontrolliin sekä väkivaltaan nuorten elämässä, etenkin sukupuolistuneena ja rodullistettuna kysymyksenä".

## Julkaisut

* Päivi Honkatukia: *Sopeutuvat tytöt? Sukupuoli, sosiaalinen kontrolli ja rikokset* (väitöskirja). Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos, 1998.
* Päivi Honkatukia ja Leena Suurpää: *Nuorten miesten monikulttuurinen elämänkulku ja rikollisuus*. Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos, 2007. Saatavilla internetissä
* Päivi Honkatukia: *Uhrit rikosprosessissa: Haavoittuvuus, palvelut ja kohtelu*. Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos, 2011. Saatavilla internetissä
* Johanna Niemi, Heini Kainulainen ja Päivi Honkatukia (toim.): *Sukupuolistunut väkivalta: Oikeudellinen ja sosiaalinen ongelma*. Vastapaino, 2017.
* Tomi Kiilakoski ja Päivi Honkatukia (toim.): *Miten tutkia nuoria ja nuorisotyötä*. Vastapaino, 2018.
* Päivi Honkatukia, Jenni Kallio, Miia Lähde ja Jenni Mölkänen: *Omana itsenä osa yhteiskuntaa: Itsenäistyvät nuoret aikuiset kansalaisina*. Tampereen yliopisto, 2020. Saatavilla internetissä
* Tiina Rättilä ja Päivi Honkatukia (toim.): *Tutkien ja tarinoiden kohti pakolaistaustaisten nuorten kestävää hyvinvointia*. Nuorisotutkimusseura, 2021.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tampereen yliopiston henkilöhaku
* Tampereen yliopiston tutkimusportaali
* ResearchGate
* Google Scholar
Karen Melchior

**Karen Melchior** (s. 15. lokakuuta 1980 Gentofte) on tanskalainen sitoutumaton poliitikko ja europarlamentaarikko Uudistuva Eurooppa -ryhmässä vuodesta 2019. Hän oli vuoteen 2022 saakka Radikaalin Venstren jäsen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Lasta (väline)

**Lasta** on leveälapainen ja usein varrellinen työkalu, jolla on monia käyttötapoja muun muassa ruoanlaitossa, siivouksessa ja pintakäsittelyssä. Lastalla levitetään tai kaavitaan pois erilaisia nestemäisiä tai puolikiinteitä aineita tai käsitellään ruokia niiden valmistus- tai tarjoiluastiassa (paistinlasta, kaavin eli nuolija, voilasta eli voiveitsi). Eri aloilla lastamaisista työkaluista käytetään erilaisia nimiä, kuten lastain, spaatteli, pyyhkäisyveitsi, raakeli, raappa, ”skrapa”, tasoitin, liimanlevitin, muurarin muurauslasta, taidemaalarin palettiveitsi jne.

Erilaisia suorareunaisia lastoja käytetään maalauksessa ja muussa tasomaisten pintojen käsittelyssä aineiden tasaiseen ja nopeaan levitykseen ja ylimääräisen aineen poistoon. Lastan reunalla eli terällä kaavitaan tai pyyhitään ainetta tasopinnalta esimerkiksi ikkunan- tai lattianpesussa (ikkunankuivain, lattialasta), seinän tasoituksessa (tasoituslasta) tai luistelukentän jäädytyksessä. Lastan terän materiaali voi olla kumia, muovia, metallia, puuta tai paksua nahkaa. Laastin tai tahnamaisen liiman levitykseen käytettävän lastan terä voi olla hammastettu niin, että levitettyyn kerrokseen muodostuu tasapaksuja harjanteita. Lastan varsi voi olla muovia, puuta tai metallia.

Auton tuulilasinpyyhkimen tärkein osa on kuminen, lasipinnan muodon mukaan jousen avulla taipuva lasta eli pyyhkimen sulka. Myös autonlaseihin kertyneen jään kaapimiseen käytettävä raappa on eräänlainen lasta. Lumikolan ja rikkalapion etureuna on usein lastamaisesti ohennettu. Silkkipainotyössä lastamaisella raakelilla pakotetaan painoväritahna seulakankaan läpi, flekso- ja syväpainossa painopinnan rasterikuppeihin. Kemiallisen valokuvauksen pimiötyössä vastakehitetty filmi ja valokuvavedos kuivataan lastalla, jotta huuhteluvesi poistuu pinnoilta tehokkaasti jättämättä niihin kiinni kuivuvia roskia tai kalkkitahroja. Lastan avulla kiinnitetään myös kalvomaisia materiaaleja, esimerkiksi kontaktimuovia tai tarroja ryppyjen ja ilmakuplien välttämiseksi.

Monia levymäisiä työkaluja ja muita esineitä voi käyttää varsinaisen tehtävänsä lisäksi myös lastana. Esimerkiksi lihakirveen tai leveäteräisen keittiöveitsen lappeella voi siirtää pilkotut palat leikkuulaudalta paistinpannuun. Soseutettua ainetta voi painaa ja kaapia pyöreäpohjaisen siivilän läpi käyttämällä lusikkaa tai kauhaa lastan tavoin. Lumikolan tai lumilapion lastamaisella etureunalla voi raaputtaa jäätä irti maanpinnasta. 

Paitsi käsityökalu, lasta voi olla myös laitteiston osa, kuten jäänhoitokoneen jäädytyslasta tai paperikoneen sylinteripintoja puhdistava kaavinterä.

## Lähteet
Pyhän Annan luostari

**Pyhän Annan luostari** oli dominikaaninen nunnaluostari, jota suunniteltiin perustettavaksi ensin Turkuun ja sitten Raisioon 1400-luvun alkupuolella. Luostari ei kuitenkaan koskaan aloittanut toimintaansa, vaan sen perustamista varten kerätyt varat ja maaomaisuus annettiin Naantalin birgittalaisluostarin perustamiseen. 
Sitkeän perimätiedon mukaan Pyhän Annan luostari olisi kuitenkin ollut toiminnassa ja sijainnut Turun Luostarikorttelissa. Luostarikortteli on kuitenkin saanut nimensä vanhemmasta, vuonna 1249 perustetusta Pyhän Olavin dominikaanikonventista.

## Suunnitelma nunnaluostarin perustamiseksi
1400-luvun alussa Turun hiippakunnassa toimi kaksi dominikaanikonventtia ja yksi fransiskaanikonventti, jotka oli kaikki suunnattu miehille. Keskiajan Suomessa oli kasvava tarve tarjota myös yläluokkaisille naisille mahdollisuus hengelliseen elämään, ja siksi Turkuun alettiin suunnitella naisille tarkoitettua konventtia. Varhaisimman tiedon mukaan piispa Bero Balk olisi perustanut luostarin Koroisiin vuonna 1412, mutta kyseinen muistiinpano on epäluotettava. Sen sijaan varmoja tietoja on Pyhän Annan luostarille vuonna 1414 ja uudelleen 1430-luvulla tehdyistä lahjoituksista.

Vuonna 1432 suunnitelma oli edennyt niin pitkälle, että piispa Maunu Tavast ja Turun tuomiokapituli hankkivat Raisiosta tiloja luostarin perustamista varten. Vuonna 1438 Ruotsin valtaneuvosto teki kuitenkin päätöksen birgittalaisluostarin perustamisesta Maskuun. Uusi luostarihanke päätti Pyhän Annan luostaria koskeneet suunnitelmat, ja tuomiokapituli luovutti 12. huhtikuuta 1442 kaikki luostarihankkeeseen ohjatut varat uudelle birgittalaisluostarille, joka siirrettiin seuraavana vuonna paremmalle paikalle Raisioon, ja sen yhteyteen perustettiin Naantalin kaupunki.

## Lähteet
*Gardberg, C. J. 2005. *Veritas – Totuus! Turun dominikaanit keskiajalla*. Helsinki: Schildts Kustannus.

### Viitteet
Lauri Raiman

**Lauri Raiman** (s. 27. tammikuuta 2004 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa kaudella 2023–2024 Michigan Tech Huskiesia. Vasemmalta laukova Raiman on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

## Lähteet
Tulppaaniunikko

**Tulppaaniunikko** (*Papaver glaucum*) on unikoiden sukuun kuuluva laji. Se on yksivuotinen kesäkukka, joka kylvetään suoraan avomaalle. Se kasvaa noin 50 cm korkeaksi. Se viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla kosteahkossa maassa. Se kukkii heinäkuusta lokakuulle. Kukka on väriltään punainen ja se on hieman tulppaanin muotoinen. Sama kasvi saattaa tehdä koko kukinta-aikana 50 kukkaa. Tulppaaniunikko sopii kukkaryhmiin ryhmäkasviksi ja sitä voidaan käyttää leikkokukkana ja kuivakukkana.

## Lähteet
Luettelo 2020-luvun tietokoneista

Tämä **luettelo 2020-luvun tietokoneista** on järjestetty julkaisuvuoden mukaan.

## 2020
* MacBook Air M1
* MacBook Pro 13 M1
* Mac Mini (2020)

## 2021
* iMac M1
* MacBook Pro 14 (2021)
* MacBook Pro 16 (2021)

## 2022
* MacBook Air M2
* MacBook Pro 13 M2
* MacStudio (2022)

## 2023
* MacBook Pro 14 (2023)
* MacBook Pro 16 (2023)
* Mac Mini (2023)

## Katso myös
* Luettelo 2010-luvun tietokoneista

## Lähteet
Harmonyland

**Harmonyland** on Japanin Hijissä sijaitseva teemapuisto. Puiston omistaa Sanrio ja se avattiin vuonna 1991, pian Sanrio Purolandin avaamisen jälkeen.

Puistossa on huvipuistolaitteita, pelialue ja Sanrion hahmojen esittämiä esityksiä. Vierailijoilla on myös mahdollisuus tavata Hello Kitty puistossa sijaitsevassa linnassa. Lisäksi puistossa on kauppoja, kahvila ja ravintoloita.

## Kuvia puistosta

Tiedosto:Harmony_Land_(48314747057).jpg|alt=Kuva, jonka etualalla vaaleanpunainen karuselli. Taka-alalla yli 3-vuotiaille tarkoitettu vuoristorata.
Tiedosto:Harmony_Land_02.jpg|alt=Ilmakuva puistosta. Näkyvillä erilaisia telttoja ja muita kohteita.
Tiedosto:Harmony_Land_(48314628486).jpg|alt=Kuva karusellimaisesta huvipuistolaitteesta, jonka huipulla on suuri Hello Kittyn pää
Tiedosto:Harmony_Land_04.jpg|alt=Vierekkäin maailmanpyörä ja sirkustelttamainen, puna-valkoraidallinen kahvikupit-laite, jonka kupit ovat Sanrion hahmojen näköisiä.
Tiedosto:Harmony_Land_(48314784067).jpg|alt=Kuva, jossa näkyvillä ruuhkainen pelialue, kahvikuppilaite, kahvila tai muu puoti ja portaat kahvilan yläpuolella sijaitsevalle gokart-autoilualueelle


## Lähteet
Kaskisten adventtiseurakunta

**Kaskisten adventtiseurakunta** () on Kaskisissa toimiva adventtiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1933. Seurakunnan kirkko sijaitsee Kaskisten keskustassa Pyhän Eskilinkadulla. Seurakunta kuuluu Finlands svenska adventkyrka -kirkkokuntaan.

## Historia
Adventismi saapui Suomeen vuonna 1892. Kaskisissa toimi kiertävä pastori vuodesta 1924 lähtien. Pastori Ragnar Svenssonin toimiessa 1930-luvun alussa Etelä-Pohjanmaalla perustettiin Kaskisiin oma seurakunta vuonna 1933.

Seurakunta toimi pitkään eri puolilla kaupunkia vuokratuissa tiloissa. Vuonna 1953 rakennettiin nykyinen adventtikirkko Kirkkokadun ja Pyhän Eskilinkadun kulmaukseen. Kaskisten adventtikirkko on kaupungin ainoa varsinainen vapaakirkkorakennus. Uuden kirkkorakennuksen myötä seurakuntatyö sai uutta puhtia ja seurakunnalla oli monen vuoden ajan omia pastoreita Kaskisissa. Muun muassa Ernst Lillbäck on toiminut seurakunnan pastorina.

## Katso myös
* Adventismi Suomessa
* Kaskisten seurakunta

## Lähteet
* 

### Viitteet
Huippuvuortensorsimo

**Huippuvuortensorsimo** (*Puccinellia svalbardensis*) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, suolasorsimoiden (*Puccinellia*) sukuun kuuluva kasvilaji, joka kasvaa kotoperäisenä Huippuvuorilla. Laji on kuvattu Kongsfjordenin pikkusaarilta, missä se on nykyisin äärimmäisen uhanalainen, mutta Wijdefjordenin alueella se on paikallisesti yleinen. 

Huippuvuortensorsimo kasvaa vähäsateisilla ja suolapitoisilla silttimaatasangoilla sekä harjanteilla merenpinnan tasosta aina 250 metrin korkeuteen asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Flora of Svalbard: ''Puccinellia svalbardensis''
Marit Gaup Eira

**Marit Gaup Eira** eli pohjoissaameksi **Šelgon Joreha Máret** (s. 13. heinäkuuta 1945) on pohjoissaamelainen poronhoitaja, laulaja ja joikaaja. Hän on voittanut Sámi Grand Prix'n joikuosion kolme kertaa: vuosina 1993, 1997 ja 2003. Hän on myös tullut kolmanneksi samassa kilpailuluokassa kolme kertaa: vuosina 1996, 1998 ja 2002.

## Elämäkerta
Kaksoset Marit Ragna Jørgensdatter Gaup (*Šelgon Joreha Máret*) ja Risten Sara Jørgensdatter Gaup (*Šelgon Joreha Risten Sárá*) syntyivät 13. heinäkuuta 1945 perheen viidentenä ja kuudentena lapsena. Heidän isänsä oli Jørgen Johansen Gaup (*Šelgon Joret*, 1893–1960) ja äitinsä  Kristine Larsdatter Gaino (*Bánni Risten*, 1904–1977). Pari vuotta myöhemmin heille syntyi vielä kaksi lasta eli perheessä oli 8 lasta yhteensä. Myöhemmin Šelgon Joreha Máret meni naimisiin Mikkel Andersen Eiran kanssa.

## Musiikki
Šelgon Joreha Máret alkoi joikata, kun hän hoiti poroja, koska hänen äitinsä oli harras kristitty eikä sallinut joikaamista kotona. Hänestä kehittyi taitava joikaaja, joka on esimerkiksi osallistunut Sámi Grand Prix&nbsp;-joiku- ja laulukilpailuun jo kymmenen kertaa. Kilpailun joikuosion hän on voittanut kolmesti.

Vuonna 2004 hänen soololevynsä *Beaskađas* julkaistiin. Levyllä on enimmäkseen perinteisiä henkilöjoikuja. Seuraavana vuonna Šelgon Joreha Máret joikasi Maj-Lis Skaltjen tuottamalla *Davvi Jienat*&nbsp;-levyllä, jossa on perinteistä saamelaismuusikkia Saamenmaan eri kulttuureista, ja vuonna 2013 hän ja miehensä olivat mukana Skaltjen elokuvassa *Juoigan*. Viisi vuotta myöhemmin Šelgon Joreha Máret ja hänen kaksossiskonsa julkaisivat *Ipmeláhči Hálddus*, jossa on pohjoissaamenkielisiä virsiä.

## Palkinnot
Vuonna 2012 hän voitti Áillohaš-musiikkipalkinnon, jonka Norjan saamelaisten valtakunnallinen yhdistys (NSR), Koutokeinon kunta ja Koutokeinon Saamelaisten yhdistys perustivat vuonna 1993 Nils-Aslak ''Áillohaš'' Valkeapään 50. syntymäpäivän kunniaksi.

## Diskografia
### LP-levyt
* 2004 – Beaskađas
* 2009 – Ipmeláhči Hálddus, yhdessä Risten Sara Gaup Turin kanssa

### Kokoelmalevyt
Eiralla on kappaleet seuraavilla levyillä:

* 2002 – Sami Grand Prix 2002, kappale *Maj Cecilie*
* 2003 – Sami Grand Prix 2003, kappale *Johan Martin*
* 2005 – Davvi Jienat - Northern Voices, kappaleet *Beskon Eallu*, *Jussen Ánte Mihkkal* ja *Mihkkal Juhán*
* 2010 – Sámi Grand Prix 2010, kappale *Ane Marita*
* 2018 – Sámi Grand Prix 2018, kappale *Ánte Juhán* yhdessä Berit Inger Anne Eira Buljon kanssa

## Viitteet
Nokiluhtakana

**Nokiluhtakana** (*Habroptila wallacii*) on rantakanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Indonesiassa.

## Koko ja ulkonäkö
Nokiluhtakana voi kasvaa 35–40 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Nokiluhtakana on lentokyvytön. Lajin pää, kaula, rinta ja yläselkä ovat hyvin tumman harmaat. Vatsa on vaaleamman harmaa ja heikosti ruskeaviiruinen. Linnun alaselkä, siivet ja perä ovat ruskeat. Nokiluhtakanan nokka on pitkä. Nokka ja nokkakilpi ovat punaoranssit.

## Levinneisyys ja elintavat
Nokiluhtakanaa tavataan Halmaheran saarella. Lajin elinympäristöä ovat saagopalmuja kasvavat soiset metsät ja tiheiköt jokien lähellä. Nokiluhtakana luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi, ja kannan kooksi arvioidaan 3&nbsp;500–15&nbsp;000 yksilöä. Kantaa uhkaavat elinympäristön häviäminen hakkuiden vuoksi ja vieraslajit, kuten koirat ja kissat.

## Lähteet
Apple III

**Apple III** on Apple Computerin 19. toukokuuta 1980 julkaisema tietokone. Toisin kuin edeltäjänsä Apple II, Apple III oli tarkoitettu yrityskäyttöön. Tietokoneessa oli 2 MHz prosessori, 128 kt keskusmuistia ja 143 kt:n 5,25-tuumainen levykeasema.

Julkaisun yhteydessä tietokoneelle oli saatavilla vain kolme ohjelmaa, joista yksi oli Mike Markkulan kirjoittama ostoskeskuksenhallintaohjelma. Seuraavien julkaisuun meni kuusi kuukautta. Tietokoneen ohjelmisto ja laitteisto tunnetaan bugeistaan. Tietokoneen emolevy kuumeni ja käyristyi, jolloin mikropiirit irtosivat kannoistaan, joka aiheutti suuria ongelmia. 

## Lähteet