open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset

**Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset** () on yhdysvaltalainen J. D. Paynen ja Patrick McKayn luoma fantasiasarja. Se perustuu J. R. R. Tolkienin tarinoihin, ja sen tapahtumat sijoittuvat vuosituhansia ennen kirjojen *[[Hobitti eli sinne ja takaisin]]* sekä *[[Taru sormusten herrasta]]* tapahtumia.

Amazon osti marraskuussa 2017 *Tarun sormusten herrasta* televisio-oikeudet 250 miljoonalla dollarilla, ja teki sopimuksen viiden tuotantokauden mittaisen sarjan toteuttamisesta. Payne ja McKay palkattiin tekemään sarjaa heinäkuussa 2018. Sarja perustuu pääosin *Tarun sormusten herrasta* liitteisiin, joissa kerrotaan Keski-Maan Toisen Ajan tapahtumista. Laillisista syistä se ei sijoitu samaan jatkumoon Peter Jacksonin *[[Taru sormusten herrasta (elokuvatrilogia)|Taru sormusten herra]]*- ja *[[Hobitti (elokuvatrilogia)|Hobitti]]*-elokuvatrilogioiden kanssa. Tuotantotiimi pyrki kuitenkin tuomaan esiin samanlaisen tunnelman ja palkkasi nuorempia näyttelijöitä esittämään elokuvista tuttuja Keski-Maan historiallisia hahmoja. Ensimmäisen tuotantokauden kuvaukset alkoivat Uudessa-Seelannissa helmikuussa 2020 ja päättyivät elokuussa 2021. Sarjan tuotanto jouduttiin välissä keskeyttämään useiksi kuukausiksi koronaviruspandemian vuoksi. Sarjan muut tuotantokaudet aiotaan kuvata Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

Sarjan ensimmäisen tuotantokauden jaksot julkaistiin Prime Video -suoratoistopalveluun 1. syyskuuta – 13. lokakuuta 2022. Toisen tuotantokauden jaksot julkaistiin 29. elokuuta – 3. lokakuuta 2024.

## Juoni
Sarjan juoni kuvailee Keski-Maan Toisen Ajan tapahtumia, kuten Sauronin nousun Mustaksi Ruhtinaaksi, mahtisormusten taonnan, Númenorin tuhon, sekä haltiain ja ihmisten viimeisen liiton muodostamisen.

## Näyttelijät

Örkkien äänet sarjaan tuotti suomalainen Mieskuoro Huutajat.

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi (2022)

|}

### Toinen tuotantokausi (2024)

|}

## Musiikki
Bear McCreary sävelsi sarjaa varten yhdeksän tuntia musiikkia Tunnusmusiikin taas sävelsi Howard Shore, joka sävelsi musiikin myös Peter Jacksonin *[[Taru sormusten herrasta (elokuvatrilogia)|Taru sormusten herra]]*- ja *[[Hobitti (elokuvatrilogia)|Hobitti]]*-elokuvatrilogioihin.

## Vastaanotto
Film-O-Holic kuvaa sarjaa ison rahan huonoksi fanifiktioksi, joka ei välitä Tolkienin legendariumin tapahtumista, hahmoista tai teemoista. Sen mukaan "Show’n vetäjien ylimielisille kuvitelmille Tolkienia parempien tarinoiden kirjoittamisesta on vetänyt vertoja vain heidän arroganssinsa sekä kyvyttömyytensä sisäistää yhtään, mistä Tolkienin maailmassa on kyse."

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
420 (luku)

**420** (**neljäsataakaksikymmentä**) on luonnollinen luku, jota edeltää 419 ja seuraa 421.

## Matematiikassa
* 420 on yhdistetty luku.
* 420 on runsas luku.
* 420 on ”erittäin runsas luku” (), koska sen tekijöiden summa (1344) on suurempi kuin minkään pienemmän luonnollisen luvun.
* 420 on puolitäydellinen luku.
* 420 on ”käytännöllinen luku” (), koska mikä tahansa positiivinen kokonaisluku luvun 420 tekijöiden summaan saakka voidaan muodostaa luvun 420 eri tekijöiden summana.
* 420 kuuluu Zumkellerin lukuihin.
* 420 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä, binäärijärjestelmässä, kolmijärjestelmässä (1201203), nelijärjestelmässä (122104) ja oktaalijärjestelmässä.
* 420 on yhdeksänkulmiopyramidiluku.
* 420 kuuluu O’Halloranin lukuihin, koska se on parillinen kokonaisluku, joka ei voi olla sellaisen suorakulmaisen särmiön pinta-ala, jonka sivujen pituudet ovat kokonaislukuja.
* 420 on alkulukuparin  keskiarvo.
* 420 on neljän peräkkäisen alkuluvun summa: 101+103+107+109.
* 420 on 20 ensimmäisen parillisen positiivisen kokonaisluvun summa.
* 420 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen luonnollisen luvun tulona: 20 \cdot 21.
* 420 voidaan muodostaa viiden positiivisen kokonaisluvun neljänsien potenssien summana: 4^4+3^4+3^4+1^4+1^4.
* 420 voidaan muodostaa kahden parittoman alkuluvun summana useammalla tavalla kuin mikään pienempi luku, kun alkulukujen järjestyksellä ei ole merkitystä. (Tapoja on 30.)
* 420 on yksi vain 17:stä luonnollisesta luvusta, joita ei voida muodostaa alle kahdeksan positiivisen kuutioluvun summana.

## Muissa yhteyksissä
* Luku 420 liittyy kannabiskulttuuriin.
* 420 on kilpapurjehdusluokka.
* 420 on Tšekin tasavallan kansainvälinen suuntanumero.
* Eurooppatie E420 kulkee Belgian ja Ranskan välillä.
* Seututie 420 kulkee Mäntyharjun ja Mikkelin välillä.
* 420 Bertholda on pikkuplaneetta.

## Viitteet
Bappi Lahiri

**Bappi Lahiri** (; oik. **Alokesh Lahiri**, ; 27. marraskuuta 1952 Jalpaiguri – 15. helmikuuta 2022 Mumbai) oli intialainen säveltäjä ja laulaja. Hän popularisoi syntetisoidun diskomusiikin käyttöä intialaisissa elokuvissa ja lauloi osan omista sävellyksistään. Hän sävelsi kappaleita useisiin Bollywoodin menestyselokuviin, kuten *[[Chalte Chalte (vuoden 1976 elokuva)|Chalte Chalte]]* (1976), *[[Disco Dancer]]* (1982), *[[Himmatwala]]* (1983), *[[Sharaabi]]* (1984), *[[Adventures of Tarzan]]* (1985), *[[Dance Dance (elokuva)|Dance Dance]]* (1987), *[[Satyamev Jayate (elokuva)|Satyamev Jayate]]* (1987) ja *[[Shola Aur Shabnam (vuoden 1992 elokuva)|Shola Aur Shabnam]]* (1992). Lahiri tunnettiin myös omalaatuisesta tyylitajustaan runsaine kultakoruineen.

Lahiri työskenteli lyhyesti myös politiikassa. Hän liittyi hindunationalistiseen Intian kansanpuolueeseen vuonna 2014, mutta hävisi parlamenttipaikan, josta hän kilpaili Srerampurissa Länsi-Bengalin osavaltiossa kansallisissa vaaleissa.

Obstruktiivisesta uniapneasta kärsinyt Lahiri kuoli 69-vuotiaana mumbailaisessa sairaalassa.

## Yksityiselämä
Lahiri oli naimisissa Chitrani Lahirin kanssa ja heillä on kaksi lasta, poika ja tytär.

## Palkinnot
* Filmfare Awards
** 1985: Paras musiikki – *[[Sharaabi]]*
** 2018: Elämäntyöpalkinto
*** Ehdokkuudet
**** 1982: Paras musiikki – *[[Armaan (vuoden 1981 elokuva)|Armaan]]*
**** 1983: Paras musiikki – *[[Namak Halaal]]*
**** 1985: Paras musiikki – *[[Kasam Paida Karne Wale Ki]]*
**** 1985: Paras musiikki – *[[Tohfa]]*
**** 1991: Paras musiikki – *[[Aaj Ka Arjun]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Virus (Hakenin albumi)

**Virus** on Lontoolaisen progressiivisen metalliyhtyeen Hakenin kuudes studioalbumi. Levyn julkaisi Inside Out Music 24. heinäkuuta 2020.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
#  
#  
#  
#  
#  
# 

## Arvostelut
* Imperiumi: 8-/10
* Kaaoszine: 9/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Hondonvaahtera

**Hondonvaahtera** (*Acer shirasawanum*) on saippuamarjakasvien (Sapindaceae) heimoon, vaahteroiden (*Acer*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta pieni puu tai suuri pensas, joka voi kasvaa 4,5–6 metriä korkeaksi. Hondonvaahtera on kuitenkin hidaskasvuinen. Kaarna on väriltään vaaleanharmaata. Lehdet sijaitsevat vastakkain ja ovat 2,5–7,5 cm pitkiä sekä leveitä. Lehdissä on 9–13 sahalaitaista liuskaa ja lehtien syysväri vaihtelee keltaisesta punaiseen. Kukat ovat punertavia ja sijaitsevat huiskilomaisissa ryhmissä. Hedelmänä on ruskea tai punertava, kaksiosainen samara.

Hondonvaahtera kasvaa luontaisena Japanissa, mutta sitä käytetään myös muualla koristekasvina näyttävien lehtiensä sekä syysvärinsä vuoksi. Hondonvaahtera kasvaa keskikosteassa, hyvin vettä läpäisevässä maaperässä puolivarjossa.

## Lähteet
* The North Carolina Extension Gardener Plant Toolbox: ''Acer shirasawanum'' 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Mustila Arboretum: Hondonvaahtera (''Acer shirasawanum'') 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Acer shirasawanum''
Valkoalbitsia

**Valkoalbitsia** (*Albizia lebbeck*) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluva kasvilaji.

Valkoalbitsia kasvaa 30 metriä korkeaksi ja avoimella paikalla 25–30 m leveäksi lehtipuuksi. Sen kuori on harmaa, hilseilevä, sisäkuori punertava. 8–9 cm pitkissä lehdissä on yleensä 2–4 paria soikeita lehdyköitä. Kukat ovat valkoiset tai kermanväriset.

Valkoalbitsiaa käytetään koristekasvina ja antamassa varjoa sekä ihmisille että kasvilajeille kuten kahville. Sitä käytetään myös puusepäntyöhön, saippuan valmistmaiseen ja rohdoksena.

Valkoalbitsia on alkujaan kotoisin Aasiasta. Sen alkuperäinen levinneisyysalue ei ole tarkkaan selvillä, sillä sitä on viljelty pitkään ja se leviää helposti luontoon. Se on viljelykasvi, tulokaslaji tai haitallinen vieraslaji monilla trooppisilla alueilla.

## Lähteet
Kah’ovkan piiri

**Kah’ovkan piiri** () on hallinnollinen piiri Ukrainan eteläosassa Hersonin alueella. Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1923. Nykyään – heinäkuun 2020 aluelaajennusten jälkeen – Kah’ovkan piiri rajoittuu lounaassa Skadovskin piiriin, lännessä Hersonin piiriin, luoteessa Beryslavin piiriin, koillisessa Zaporižžjan alueeseen (Vasylivkan piiri) ja idässä Henitšeskin piiriin. Etelässä piiriä rajaa Venäjän vuodesta 2014 lähtien miehittämä Krimin autonominen tasavalta. Kah’ovkan piirin hallinnollinen keskus on Nova Kah’ovkan kaupunki (45&nbsp;069 as., 2021).

Kah’ovkan piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Hersonin alueen piirien lukumäärän viiteen. Laajentuneen Kah’ovkan piirin pinta-alaksi tuli 6&nbsp;395,8 neliökilometriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Kah’ovkan piirin väkiluvuksi 219&nbsp;783 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 61,6 prosenttia piirin asukkaista (135&nbsp;492 as.), eli kolmen kaupungin (Kah’ovka 35&nbsp;400 as., Nova Kah’ovka ja Tavrijsk 10&nbsp;250 as.) ja kahdeksan kaupunkityyppisen taajaman (Askanija-Nova 2&nbsp;585 as., Dniprjany 4&nbsp;019 as., Hornostajivka 6&nbsp;388 as., Kozatske 3&nbsp;683 as., Ljubymivka 5&nbsp;525 as., Tšaplynka 9&nbsp;539 as., Velyka Lepetyh’a 7&nbsp;830 as., ja Verh’ni Rohatšyk 5&nbsp;204 as.) väestö. Piiriä laajennettaessa (7/2020) siihen liitettiin esimerkiksi piiriin nyt kuuluvat kaupungit. Siten uusi piiri on huomattavasti aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi (2017 väestöarvio oli 35&nbsp;763 as.).


Kahovskyi-Raion.png|Kah’ovkan piiri oli paljon pienialaisempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta.
Гребля і Каховська ГЕС 14.jpg|Kah’ovkan tekojärvestä tehdään sähköä Kah’ovkan vesivoimalassa Tavrijskissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kahovskyi raion, Hersonska oblast (tietosanakirjan ''Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR'' 22. voluumin Hersonska oblast - artikkeli)  (ukrssr.com.ua)
Australian alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Australian alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Australiaa alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on pelannut vuoroin alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 2. ja 3. divisioonassa.

## Sijoitukset
### Maailmanmestaruuskilpailuissa

* 2003 – 3. divisioona, 1.
* 2004 – 2. divisioona, 6.
* 2005 – 3. divisioona, 1.
* 2006 – 2. divisioona, 5.
* 2007 – 2. divisioona, 5.
* 2008 – 2. divisioona, 6.
* 2009 – 3. divisioona, 1.
* 2010 – 2. divisioona, 6.
* 2011 – 3. divisioona, 1.
* 2012 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2013 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2014 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
* 2015 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2016 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
* 2017 – 2. divisioonan B-lohko, 1.
* 2018 – 2. divisioonan A-lohko, 6.
* 2019 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2020 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 2. divisioonan B-lohko, Joukkue vetäytyi turnauksesta, ja se tuomittiin täten 5. sijalle.
* 2023 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2024 – 2. divisioonan B-lohko, 4.
* 2025 – 2. divisioonan B-lohko, 2.

## Lähteet
Josh Kroenke

**Josh Kroenke** (s. 7. toukokuuta 1980) on yhdysvaltalainen liikemies. Hän on mukana Denver Nuggetsin koripallosarjan, Colorado Avalanchen jääkiekkosarjan, Colorado Rapidsin jalkapallosarjan ja Englannin jalkapalloseuran Arsenalin johtamisessa. Yhtiö omistaa myös Elitch Gardens -teemapuiston.

## Alkuelämä
Josh Kroenke syntyi 7. toukokuuta 1980. Hänen isänsä on Stan Kroenke ja hänen äitinsä Ann Walton Kroenke. Hän kuuluu äitinsä kautta Waltonin perheeseen, joka on yksi maailman rikkaimmista perheistä. Perhe perusti vuonna 1962 Walmartin ja omistaa vieläkin suuren osan yrityksestä. Hänellä on sisar, Whitney Kroenke Burditt. Kroenke varttui Columbiassa, Missourissa ja kävi Rock Bridge High Schoolia. Hän valmistui Missourin yliopistosta, jossa hän sai täyden koripallostipendin.  Opiskellessaan yliopistossa Kroenke sekaantui skandaaliin, joka johti Iowan osavaltion koripallojoukkueen valmentajan Larry Eustachyn eroon. Eustachy, Joshin isän Stan Kroenken ystävä, osallistui vuonna 2003 opiskelijajuhliin Joshin kanssa Columbiassa, Missourissa, ja valokuvia Eustachysta juomassa opiskelijoiden kanssa tuli julkisuuteen.

## Ura
Kroenke työskentelee nykyään National Basketball Associationin Denver Nuggetsin ja National Hockey Leaguen Colorado Avalanchen puheenjohtajana.

Vuonna 2013 Kroenken isä, enemmistöosakkeenomistaja, nimitti hänet Englannin jalkapalloseuran Arsenalin hallitukseen. Arsenalin johtajina Kroenke on kerännyt huomattavaa kritiikkiä kannattajilta, jotka uskovat Kroenken käyttävän joukkuetta vain omiin tarkoituksiinsa joukkueen taantumisesta huolimatta.

## Yksityiselämä
Kroenke asuu Denverissä, Coloradossa. Kroenke osti 175 neliömetrin asunnon 1,4 miljoonalla dollarilla vuonna 2007 ja asui ennen New Yorkissa. Kroenke ja hänen sisarensa Whitney Kroenke Burditt ostivat vuonna 2005 2,7 miljoonalla dollarilla 161 neliömetrin asunnon, jossa oli 37 neliömetrin kattoterassi, pieni parveke ja näkymät Empire State Buildingille,  mutta myivät sen vuonna 2007 2,45 miljoonalla dollarilla.

## Lähteet
Porojen parissa

**Porojen parissa** on Erik Blombergin ja Eino Mäkisen ohjaama suomalainen dokumentti- ja lyhytelokuva vuodelta 1947.

Elokuva on kansantieteellinen dokumentti, jonka aiheena on Hammastunturilla tapahtuva poroerotus.

## Palkinnot
* Eino Mäkinen ja Erik Blomberg voittivat elokuvasta parhaan lyhytelokuvan Jussi-palkinnon vuoden 1947 Jussi-gaalassa.

## Lähteet
Vargar och Måsar -radioverkko

**Vargar och Måsar -radioverkko** oli Ruotsin radiotiedustelu FRA:n ja C-Byrån-tiedusteluelimen yhdessä Suomen sotilastiedustelun kanssa Suomen ja Ruotsin välille vuodesta 1943 lähtien suunnittelema sotilastiedustelun käyttöön tarkoitettu viestiverkko, *agenttiradioverkko*, Suomen neuvostomiehityksen varalta. Verkon *johtoasemat* suunniteltiin Ruotsin, alemmat *pääasemat* sekä *partioasemat* Suomen puolelle.

## Verkon tarkoitus ja suunnittelu
Ruotsin tiedusteluorganisaatio, joulukuussa 1939 perustettu C-Byrån kehitti toisen maailmansodan aikana sille merkittäviin maihin agenttiverkostoja, joiden yhteysvälineiksi luotiin radioverkkoja. Vuonna 1942 C-Byrån sai oman radio-organisaation. Suomen agenttiradioverkkoa alettiin suunnitella kesällä 1943 Ruotsin ja Suomen tiedustelun edustajien tapaamisessa, jossa keskusteltiin Suomen uhasta joutua Neuvostoliiton miehittämäksi. Ruotsalaisten ensimmäinen suunnitelma koski Pohjois-Suomessa ja muualla kalottialueella toimivaa kymmenen radiopartion verkostoa. Verkon nimen, suomeksi *Sudet ja lokit*, keksi Suomen agenttitiedustelusta vastanneen S-toimiston päällikkö Martti Santavuori.

Suomesta verkon suunnittelussa tiedetään olleen Santavuoren ohella mukana ainakin Aladar Paasosen, Reino Hallamaan, Harri Paatsalon, Ragnvald Lautkarin sekä Juho Iivari Kallioisen. Ruotsista keskeisiä henkilöitä olivat FRA:n toimistopäälliköt Åke Rossby ja Olof Kempe sekä radiotiedustelu-upseeri Stig Axelson.

## Verkon tekniikka ja organisaatio
Verkon teknisiä osia Suomessa olivat 13 pääasemaa, niiden 13 vara-asemaa sekä 180 partioasemaa, joita oli kahta tyyppiä. Pääasemien lähetysteho oli 20 wattia, vara-asemien 10 wattia, pitkän matkan partioasemien 3-4 wattia ja muiden partioasemien 1 watti. Partioasemien kalustona oli tarkoitus käyttää Suomessa kehitettyä Kyynel-radiota. Ruotsissa oli kaksi johtoasemaa. Pitempiin yhteyksiin (kuten Itä-Suomesta Ruotsin johtoasemille) suunniteltiin Kyynel-radiosta tehokkaampaa, 3-4 watin versiota, jollaisia ei kuitenkaan rakennettu.

Verkon henkilöstö, 180 miestä, ajateltiin saatavan Päämajan radiopataljoonasta: jos Suomi olisi miehitetty, olisi radiotiedustelu silloisella organisaatiolla käynyt mahdottomaksi. Ruotsalaiset suunnittelivat verkon henkilöstölle yksityiskohtaiset varusteluettelot. Radiopartiot olisi sijoitettu esimerkiksi 
maatalojen rengeiksi eri puolille Suomea.

## Eteläinen verkko ''Lokit''
*Lokit*-verkon (*Måsar*) johtoasema sijaitsi Lovön saarella Tukholman saaristossa. Johtoasemana palveli Zäta-niminen vuonna 1943 rakennettu FRA:n entinen pääradioasema.

## Pohjoinen verkko ''Sudet''
*Sudet*-verkon (*Vargar*) johtoasemina toimivat Korpilompolossa ja Haaparannalla sijainneet *Kobo* ja *Habo*. Siihen kuului viisi nimettyä pääasemaa: Georg, Alexis, Ivan, Josef ja Karl, joista vain ensimmäisellä ehti olla varsinaista toimintaa.
Verkoissa ehdittiin ottaa lähinnä koeyhteyksiä sekä hoitaa Operaatio Stella Polariksen liikennettä ennen järjestelyn purkamista, kun Suomen miehitysuhka oli laantunut.

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Augusta Lönborg

**Augusta Charlotta Lönborg**, s. **Nordberg** (11. toukokuuta 1862 Mariestad, Ruotsi − 1. marraskuuta 1900) oli ruotsalainen opettaja, runoilija sekä laulujen ja virsien kirjoittaja.

Lönborg oli yksinhuoltajaäidin tytär. Hän sai isoisänsä sukunimen Nordberg. Hän valmistui opettajaksi Skaran seminaarista 1886 ja toimi opettajana Strängnäsissä ja Uppsalassa. 1897 hän solmi avioliiton dosentti Sven Lönborgin kanssa, mutta kuoli jo kolmen vuoden kuluttua.

Nimimerkillä "Aster" hän kirjoitti *Barnavännen-*lehteen runoja ja uskonnollisia artikkeja, joista osa julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen nimellä *Convolver* vuonna 1901. 

Lönborgin tunnetuin laulu on "Långt bortom rymder vida*".* Se julkaistiin *Barnavännen*-lehdessä 26. syyskuuta 1895. Laulu tuli pian suosituksi etenkin vapaakirkkojen piirissä. Se on Ruotsin kirkon virsikirjan ekumeenisessa oassa virsi 212, sen sävelmä on Julius Dahlöfin sävelmä vuodelta 1906. Julius Dahlöf oli ruotsalainen urkuri ja laulunjohtaja, joka toimi muun muassa Oslossa ja Michiganissa, USA:ssa. Sävelmän Dahlöf on kirjoittanut 1906 USA:ssa.

Lönborgin laulu on suomennettu 1900-luvun alussa, mutta sen suomentajaa ei tunneta. Se on ''Hengellisessä laulukirjassa'' laulu 508 "Yllä ei ääret taivaan". Ruotsin kirkon virsikirjan teksti on Pekka Kivekkään 1998 tekemä käännös "Kauemmas avaruutta käy rukouksen tie"*.* Se on myös ''Seurakunta laulaa'' - kirjassa laulu 262. 

## Lähteet
Taiwanin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Taiwanin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Taiwania alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue pelasi yli kymmenen kautta alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 3. divisioonassa, mutta nousi vuodeksi 2023 2. divisioonan B-lohkoon.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailuissa

* 2008 – 3. divisioona, 2.
* 2009 – 3. divisioona, 3.
* 2010 – 3. divisioona, 3.
* 2011 – 3. divisioona, 2.
* 2012 – 3. divisioonan A-lohko, 5.
* 2013 – 3. divisioonan A-lohko, 3.
* 2014 – 3. divisioonan A-lohko, 3.
* 2015 – 3. divisioonan A-lohko, 4.
* 2016 – 3. divisioonan A-lohko, 5.
* 2017 – 3. divisioonan A-lohko, 3.
* 2018 – 3. divisioonan A-lohko, 6.
* 2019 – 3. divisioonan B-lohko, 1.
* 2020 – 3. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 3. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
* 2023 – 2. divisioonan B-lohko, 3.
* 2024 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2025 – 2. divisioonan B-lohko, 3.

## Lähteet
Rakkauden lumo

**Rakkauden lumo** () on brittiläinen BBC:n minisarja, joka on valmistunut vuonna 2021. Se pohjautuu Nancy Mitfordin romaaniin *The&nbsp;Pursuit of Love* (1945). Televisiosarjaksi tarinan on sovittanut Emily Mortimer. *Rakkauden lumo* on hänen esikoisohjauksensa.

Sarjan tapahtumat sijoittuvat vuosien 1927 ja 1941 välille. Päähenkilöinä on kaksi yläluokkaista serkusta, jotka ovat toistensa parhaita ystäviä. He ovat kuitenkin luonteeltaan erilaisia: villi ja seikkailunhaluinen Linda Radlett (Lily James) hakee elämäänsä intohimoa ja suurta rakkautta, kun taas sarjan kertojana toimiva Fanny Logan (Emily Beecham) arvostaa ihmissuhteissa vakautta ja turvaa. Fannyn oma äiti eli ”Karkuri” on aikoinaan hylännyt tyttärensä ja lähtenyt vaihtuvien rakastajien matkaan.

Suomessa sarja tuli katsottavaksi alkukielisellä nimellä Amazon Prime Video -palveluun 8. lokakuuta 2021. Suomenkielisellä nimellä sarja julkaistiin Yle&nbsp;Areenassa 24.&nbsp;tammikuuta 2022. Jaksot on esitetty myös Yle&nbsp;TV1 -kanavalla.

## Näyttelijät

## Jaksoluettelo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* ''Rakkauden lumo'' BBC:n sivuilla
Alppihiihto talviolympialaisissa 2022 – miesten syöksylasku

Alppihiihdon miesten syöksylaskun kilpailu talviolympialaisissa 2022 järjestettiin 7. helmikuuta 2022.

## Tulokset
Kilpailu alkoi kello 12.00.

## Lähteet
Alppihiihto talviolympialaisissa 2022 – miesten supersuurpujottelu

Alppihiihdon miesten supersuurpujottelun kilpailu talviolympialaisissa 2022 järjestettiin 8. helmikuuta 2022.

## Tulokset
Kilpailu alkoi kello 11.00.

## Lähteet
Jesper Rönndahl

**Per Jesper Rönndahl** (s. 27. kesäkuuta 1979 Lund) on ruotsalainen koomikko ja näyttelijä.
## Elämä ja ura
Rönndahl syntyi vuonna 1979 Veberödissä Lundin kunnassa ja on äitinsä puolelta tanskalainen. Rönndahl kävi lukion Lundissa ja opiskeli sen jälkeen Lundin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi. 2000-luvun alussa Rönndahl pääsi tekemään Sveriges Radiolle sketsejä sekä juontamaan ja lopulta tuottajaksi. Vuonna 2004 hän aloitti stand up -komiikan tekemisen.

Rönndahl voitti ''På spåret'' -visailuohjelman Elisabet Höglundin kanssa kaksi kertaa peräkkäin kausilla 2014–2015 ja 2015–2016.

Syksyllä 2018 Rönndahlin SVT:llä juontama satiiriohjelma ''Svenska nyheter'' aiheutti kohua Kiinassa. Taustalla oli tapaus, jossa poliisi oli kantanut kolme kiinalaista turistia pois tukholmalaisesta hostellista, kun nämä olivat varanneet huoneen väärälle päivälle, eivätkä suostuneet lähtemään hostellista vaikka heille kerrottiin sen olevan kyseisenä yönä täynnä, vaan alkoivat käyttäytyä uhkaavasti. Kiinan suurlähetystö tuomitsi tapahtuneen, syytti poliisia pahoinpitelystä ja ihmisoikeusrikkomuksesta sekä varoitti kiinalaisia, ettei Ruotsi ole turvallinen matkakohde. *Svenska nyheter* teki tapauksen johdosta kiinankielisen sketsin, jossa kiinalaisia turisteja valistettiin Ruotsin tavoista – muun muassa, että kadulle ei saa ulostaa ja että koiranulkoiluttajat eivät kotiin päästyään syö koiraansa – ja latasi videon kiinalaiseen videopalveluun Youkuun. Kiinan suurlähetystö syytti *Svenska nyheteriä* sekä Rönndahlia rasismista ja vaati anteeksipyyntöä. Rönndahl ei pyytänyt anteeksi Kiinan valtiolta, mutta pahoitteli sitä, että lyhyt sketsi oli levitetty Kiinaan ilman asiayhteyttä.
## Yksityiselämä
Rönndahl on naimisissa näyttelijä-ohjaaja Marie Agerhällin kanssa ja heillä on kaksi lasta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Alppihiihto talviolympialaisissa 2022 – miesten suurpujottelu

Alppihiihdon miesten suurpujottelun kilpailu talviolympialaisissa 2022 järjestettiin 13. helmikuuta 2022.

## Tulokset

## Lähteet
Päämajan radiopataljoona

**Päämajan radiopataljoona** (PMRad.P) oli Suomen puolustusvoimien radiotiedustelua ja eräitä viestiliikenteen toimintoja hoitanut joukko-osasto jatkosodan aikana.

Talvisodan kuluessa Päämajan johtamasta radiotiedustelusta vastasi Tiedusteluosastoon kuulunut Viestitiedustelutoimisto eli Tied. 2. 
Kun Päämajan Radiopataljoona perustettiin 18. kesäkuuta 1941, Tied. 2:sta muodostettiin sen esikunta.
Tied. 2:n päällikkö ja pataljoonan komentaja oli everstiluutnantti Reino Hallamaa.  

Tiedot alkuvaiheen kokoonpanosta ovat osin ristiriitaisia. Pataljoonaan kuului aluksi kolme varsinaista komppaniaa, joista 1. ja 2. muodostivat radiotiedustelukeskuksen ja kolmas toimi liikkuvana yksikkönä käyttäen autoihin sijoitettua radiokalustoa sekä varikkokomppania. 
## Komppaniat
Marraskuussa 1941 pataljoona organisoitiin uudelleen. Komppaniat ja niiden sijainnit olivat tällöin seuraavat:
* 1./RadP, Sääminki: Tehtävänä oli kouluttaa henkilökuntaa. Päällikkönä toimi kapteeni Rainer Sopanen.
* 2./RadP, Sortavala, entinen Vaalijalan hoitolaitos: RTK eli radiotiedustelukeskus, johon kuuntelutoiminta oli keskitetty. Komppanian päällikö oli majuri Yrjö Palko seuraajinaan komentajakapteeni Pekka Visa ja kapteeni Paavo Visa. 
* 3./RadP, liikkuva komppania, päällikkönä kapteeni Heikki Sysimetsä.
* 4./RadP, Mikkeli: tehtävänä yhteydenpito tiedustelutoimiston alatoimistoihin eli kaukopartio-osastoihin. Sen päällikkönä toimi Matti Wihuri. Komppania lakkautettiin 1. elokuuta 1943 ja siitä tuli osa Erillinen pataljoona 4:ää kevääseen 1944 asti.
* 5./RadP, Espoon Otaniemi ja muu pääkaupunkiseutu: Komppania perustettiin 7. helmikuuta 1942 tehtävänä ulkomaisten diplomaattien viestiliikenteen seuranta. Päällikkönä toimi vänrikki Veikko Saarman.
* 6./RadP, Taavetti ja Lahdenpohja: Ilmavoimien radiokomppania, josta tuli myöhemmin Ilmavoimien radiopataljoona. Komppanian toimintaa ja perustamista suunnitteli apulaisineen sen tuleva päällikkö kapteeni Mauri Hartikainen. Komppaniaorganisaatiossa yksikkö oli komentosuhteiden kannalta ilmavoimien komentajan alainen, mutta koulutuksen, huollon ja tekniikan osalta kuului päämajan radiopataljoonaan.  
* Varikkokomppania, Helsingin Munkkiniemi: tehtävänä pataljoonan käyttämän tekniikan hankkiminen, kunnossapito ja kehittäminen. Komppanian päällikkö oli Ragnvald Lautkari.

## Lähteet
*  
* 
* 
* 
### Viitteet
Hongkongin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Hongkongin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Hongkongia alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue pelaa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 3. divisioonassa.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailuissa
* 2014 – 3. divisioonan B-lohko, 3.
* 2015 – 3. divisioonan B-lohko, 3.
* 2016 – 3. divisioonan B-lohko, 3.
* 2017 – 3. divisioonan B-lohko, 2.
* 2018 – 3. divisioonan B-lohko, 2.
* 2019 – 3. divisioonan B-lohko, 2.
* 2020 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 3. divisioonan B-lohko; 4. Joukkue vetäytyi kisoista.
* 2023 – 3. divisioonan B-lohko, 2.
* 2024 – 3. divisioonan B-lohko, 1.
* 2025 – 3. divisioonan A-lohko, 4.

### Challenge Cup of Asia

* 2012 - 5. (Joukkue ei pelannut yhtään ottelua.)

## Lähteet
Skadovskin piiri

**Skadovskin piiri** () on maaseutuvaltainen hallinnollinen piiri Ukrainan eteläosassa Hersonin alueella. Piiri on perustettu vuonna 1923. Piiriä laajennettiin osana Ukrainan aluehallinnon uudistusta 17. heinäkuuta 2020. Skadovskin piiri rajoittuu etelässä Mustaanmereen, lännessä Mykolajivin alueseen (Mykolajivin piiri), pohjoisessa Hersonin piiriin ja koillisessa Kah’ovkan piiriin. Idässä sillä on kaistale yhteistä rajaa Venäjän vuodesta 2014 miehittämään Krimin autonomiseen tasavaltaan. Piirin hallinnollinen keskus on Skadovskin kaupunki (17&nbsp;344 as., 2021).

Skadovskin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Hersonin alueen piirien lukumäärän viiteen. Laajentuneen Skadovskin piirin pinta-alaksi tuli 5&nbsp;255,0 neliökilometriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Skadovskin piirin väkiluvuksi 124&nbsp;508 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 36,3 prosenttia piirin asukkaista (45&nbsp;168 as.), eli kahden kaupungin (Hola Prystan, 13&nbsp;760 as.; ja Skadovsk) ja kolmen kaupunkityyppisen taajaman (Kalantšak 9&nbsp;124 as., Lazurne 3&nbsp;098 as., Myrne 1&nbsp;842 as.) väestö. Alueliitosten johdosta väkiluku kasvoi huomattavasti aiempaan, heinäkuuta 2020 edeltäneeseen Skadovskin piiriin verrattuna (jonka väkilukuarvio 2017 oli 47&nbsp;562).


Skadovskyi-Raion.png|Skadovskin piiri oli pienialaisempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta.
Skadovsk-21072010(025).jpg|Hallintorakennus Skadovskissa.
Beach in Skadovsk (August, 2017).jpg|Uimarantaa Skadovskissa.
Church of the Holy Spirit in Hola Prystan.JPG|Pyhän Hengen kirkko Hola Prystanissa.
Смт. Лазурне - panoramio (1).jpg|Lazurnen taajamaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Skadovskyi raion, Hersonska oblast (tietosanakirjan ''Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR'' 22. voluumin Hersonska oblast - artikkeli)  (ukrssr.com.ua)
Gáhkkorjávri

**Gáhkkorjávri** (*Kahkkorladdu*) on järvi Utsjoen pohjoiskolkassa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 1,95 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 407 kilometriä pohjoiskoilliseen. Gáhkkorjávri on Suomen pohjoisin yli hehtaarin laajuinen vakavesi.

## Maantiede
Gáhkkorjávrin pituus lännestä itään on noin 200 metriä. Saaria ei ole. Rannat ovat alavaa suomaata. Noin puolitoista kilometriä kaakkoon sijaitsee Isonkivenvaara. Nuorgam sijaitsee Gáhkkorjávrin koillispuolella. Gáhkkorjávrin itärannalta lähtee laskuoja Niitojohka koilliseen, oja laskee Tenoon.
Gáhkkorjávri (68.011.1.007) kuuluu Nuorgamin alueeseen (68.011), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tenojoen vesistössä (68). Toinen jakovaihe on Tenon alaosan alue (68.01). Nuorgamin alueella on 17 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Keädgejavri ja Skaidejavri.

## Lähteet
Gratsian Botev

**Gratsian Georgijevitš Botev** (, 12. joulukuuta 1928 Ylä-Laukaa – 16. elokuuta 1981 Leningrad) oli neuvostoliittolainen ratameloja. Hän saavutti Melbournen kesäolympialaisissa 1956 kultaa 10&nbsp;000 metrin kanadalaiskaksikossa ja hopeaa 1&nbsp;000 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Pavel Harin.

## Lähteet
Saravesi (Kuopio)

**Saravesi** on rannoiltaan polveileva ja syvyyssuhteiltaan vaihteleva järvi Kuopion itäosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 20 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Saravedellä ei ole hallitsevaa selkävettä, sillä lukuisat niemet ja saaret jakavat järveä. Piiroonsaari määrittää järven eteläosan ilmettä, luoteisen rannan kaakkoon työntyvä Piiroonniemi erottaa järven pohjoisosaa eteläosasta. Saraveden lahtia ovat muun muassa etelärannan Tarvaslahti, Pitkälahti ja Hemmonlahti. Länsirannan Haukiniemen ja Mökönniemen välissä on Saunalahti, jonka eteläpuolella on Mökönlahti. Saraveden kolmiomaisen pohjoisosan luoteiskolkassa on Myllylahti ja koilliskolkassa Kortelahti.

Noin kolmasosa Saravedestä on korkeintaan metrin syvyinen ja yhdeksäsosa vähintään 10 metrin syvyinen. Järvessä on useita 15-metrisiä syvänteitä, mutta ne ovat pinta-alaltaan pieniä. Syvin kohta, 23 metriä, sijaitsee järven länsiosassa. Saravesi luodattiin vuonna 1979, jolloin sen keskisyvyydeksi saatiin 393,8 senttimetriä.

Saraveden saariluku on 13. Saarista 2 on alle aarin laajuisia luotoja. Piiroonsaaren pinta-ala on noin 20 hehtaaria ja sen länsipuolella sijaitsevan Rasisaaren noin 5 hehtaaria. Saraveden pohjoisosan keskellä sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Matelinsaari. Piiroonsaaren lounaispuolella sijaitsee Tarvassaari ja itäpuolella Törkysaari. Saraveden rannoilla on sekä pelto- että metsämaata.

Saraveden luusua sijaitsee Kortelahden itäosassa, josta alkaa noin puolen kilometrin mittainen itään Lehmilampeen (81,8 metriä mpy) johtava laskuoja. Vedet virtaavat edelleen itään Riistaveteen (81,8 metriä mpy).

Saraveden vesitilavuus on 12&nbsp;089&nbsp;000 kuutiometriä.

Saravesi (04.695.1.001) kuuluu Saraveden valuma-alueeseen (04.695), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Riistaveden valuma-alue (04.69) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Saraveden valuma-alueeseen kuuluu 12 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Saravesi, Iso Kivijärvi ja Kivilampi.

## Lähteet
Rohtoaaloe

**Rohtoaaloe** (*Aloë arborescens*) on soihtukasvien heimoon kuuluva kasvilaji.

Rohtoaaloella on mehevät lehdet, jotka kasvavat ruusukkeena. Se voi kasvaa neljä metriä korkeaksi. Kukat ovat oranssinpunaiset, aluksi pystyt mutta vanhemmiten roikkuvat.

Se on alkujaan kotoisin Afrikan eteläkärjestä, mutta se on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Afrikkaan, Espanjaan, Ranskaan ja Portugaliin, Meksikoon, Koreaan ja Australiaan.

Rohtoaaloe  on lämpimillä alueislla suosittu koristekasvi puutarhoissa, mutta sillä on ollut muutakin käyttöä. Etelä-Afrikassa rohtoaaloeta on kasvatettu pensasaitoina suojaamassa karjaa. Aasiassa sitä kasvatetaan puutarhoissa ja käytetään palovammojen ja naarmujen hoitoon. Hiroshiman ydinpommin uhreja hoidettiin rohtoaaloella, mikä toi kasvin länsimaisten ihmisten tietoon.

## Lähteet
Iso Kivijärvi (Kuopio)

**Iso Kivijärvi** on mäkisten maiden ympäröimä järvi Kuopion itäosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 99 hehtaaria. Etäisyys Kuopion keskustasta on 16 kilometriä itäkaakkoon.

## Maantiede
Ison Kivijärven pituus lounaasta koilliseen on 1,8 kilometriä. Järven keskiosassa on 26 metrin syvänne ja pohjoisosassa 29 metrin syvänne. Ne sijaitsevat järven keskivaiheilta koilliseen ulottuvan vähintään 10 metriä syvän vyöhykkeen sisällä. Noin kuudesosa Isosta Kivijärvestä on vähintään 15 metriä syvä. Järven luoteinen osa, itäosan Suurikaarre ja eteläosa ovat melko matalia.

Ison Kivijärven eteläosaa jakaa noin seitsemän hehtaarin laajuinen Pukkisaari. Järven länsirannalla on peltomaata, itäranta on metsäistä.

Ison Kivijärven koillisosan lahti kapenee laskuojaksi, joka johtaa itään Saraveden (82,0 metriä mpy) Myllylahteen.

Ison Kivijärven vesitilavuus on 7&nbsp;283&nbsp;000 kuutiometriä.

Iso Kivijärvi (04.695.1.008) kuuluu Saraveden valuma-alueeseen (04.695), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Riistaveden valuma-alue (04.69) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Saraveden valuma-alueeseen kuuluu 12 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Saravesi, Iso Kivijärvi ja Kivilampi.

Kuopiossa on myös pienempi Iso Kivijärvi (04.273.1.291). Se sijaitsee Suvasveden alueella 11 kilometriä Saraveden valuma-alueen Isolta Kivijärveltä etelään.

## Lähteet
Olga Voskonjan

**Olga Vladimirovna Voskonjan** (; s. 21. syyskuuta 1970) on venäläinen laulaja ja säveltäjä. Voskonjanin musiikkiura alkoi vuonna 1987, kun hän lähti Neuvostoliiton kiertueelle Aleksandr Jakovlevin Biokonstruktor-yhtyeen kanssa. Myöhemmin he työskentelivät yhdessä Bio-yhtyeessä.

Vuonna 2018 levy-yhtiö Maschina Records julkaisi Voskonjanin äänittämiä kappaleita albumilla *Avtomobili*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Spotify
* Youtube
Pavel Harin

**Pavel Petrovitš Harin** (, 8. kesäkuuta 1927 Leningrad – 6. maaliskuuta 2023) oli venäläinen ratameloja, joka edusti Neuvostoliittoa. Hän saavutti Melbournen kesäolympialaisissa 1956 kultaa 10&nbsp;000 metrin kanadalaiskaksikossa ja hopeaa 1&nbsp;000 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Gratsian Botev. Gentin EM-kilpailuissa 1957 Harin ja Aleksandr Silajev voittivat kanadalaiskaksikon 1&nbsp;000 metrillä kultaa ja 10&nbsp;000 metrillä hopeaa.

Tehdastyöläisen uraa luonut Harin palveli Neuvostoliiton laivastossa toisen maailmansodan aikana. Hän oli mukana muun muassa Leningradin piirityksessä.

## Lähteet
Jens Nikolaj Ludvig Schjørring

**Jens Nicolai Ludvig Schjørring** (16. syyskuuta 1825 Vandborg, Tanska − 14. maaliskuuta 1900) oli tanskalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija. 

Schjørring tuli ylioppilaaksi 1844 Aalborgin Katedraalikoulusta. Hän opiskeli teologiaa Kööpenhaminassa ja toimi pappina Boeslundessa ja Lyderskevissä. Stevnsin saarella. Hän sairastui jä häntä hoiti palvelustyttö Maria. He rakastuivat, solmivat avioliiton mutta joutuivat muuttamaan pois, koska heidän avioliittoaan pidettiin sopimattomana säätyeron takia. Hän hoiti useita virkoja ja lopulta hänestä tuli kirkkoherra Ryslingessä sekä Ørslevissä. Hän oli myös kiinnostunut kansanopetuksesta, toimi kansanopiston johtajana sekä kuoronjohtajana.

Hän julkaisi 1878 hautajaispuheita "Minde om Mænd og Kvinder i Vest­jylland’ ja 1899 saarnakokoelman. Maria-vaimonsa muistokirjoituksessa hän kuvailee tunnetuimman virtensä  "Kærlighed fra Gud" syntyä, joka alkuaan on ollut Marielle osoitettu rakkausruno.

Schjørring tunnetaan ennen muuta laulun "Kærlighed fra Gud" kirjoittajana. Se on vuodelta 1854. Se julkaistiin 1857 painettuna ja se on julkaistu useissa tanskalaisissa laulu- ja virsikokoelmissa. Se on myös Tanskan kirkon virsikirjassa. Se on suosittu häävirsi myös Norjassa, jossa se vuonna 2001 julkaistun tutkimuksen mukaan oli Norjan kirkon virsikirjan toiseksi suosituin virsi.

Virsi on käännetty ruotsiksi ensimmäisen kerran vuonna 1900 ja se on julkaistu useissa vapaiden kirkkojen laulukirjoissa. Ruotsin kirkon virsikirjaan se tuli 1986 ja se on virsi 29 "Kärlek från vår Gud". Virren suomenkielinen teksti "Hyvyys Herramme vuotaa luoksemme" on Anna-Maija Raittilan 1998 tekemä käännös. Virrestä on toinen suomenkielinen teksti Pelastusarmeijan laulukirjassa vuodelta 1990, laulu 320, "Taivaanrakkaus, armon runsaus lähteen lailla kumpuilee."

Toinen Schjørringin laulu vuodelta 1866 tunnetaan suomennoksena. Se on *[[Siionin kannel]] -kokoelman laulu 167 ja [[Hengellinen laulukirja|Hengellisen laulukirjan]]* laulu 170 "Milloinkaan ei Herran kansa". Siitä on myös toinen käännös *[[Hengellisiä lauluja ja virsiä]]* -kokoelmassa numero 111 "Eipä koskaan Herran kansa". 

## Lähteet
IBM Blue Gene

**IBM Blue Gene** oli IBM:n supertietokone, joka vuonna 2004 ohitti NECin Earth Simulatorin suorituskyvyssä maailman nopeimpana tietokoneena. Tietokone saavutti 70,72 teraflopsia ollessaan beta-vaiheessa.

Tietokone suunniteltiin aiempaa pienempään tilaan ja paremmalla energiatehokkuudella: aiemmalla kehityksellä tilan ja energian tarve olisi kasvanut kestämättömästi ja tietokoneen suunnittelussa oli tavoitteena muuttaa supertietokoneiden ekonomiaa. IBM käytti viisi vuotta ja 100 miljoonaa dollaria kehitystyöhön. Jokainen Blue Genen räkki sisälsi  kahden prosessorin solmua ja 32 prosessoria mahtui yhdelle mikropiirille. IBM Blue Gene/L prototyypin kehitys alkoi vuonna 1999 ja ensimmäinen Blue Gene/L ohitti Earth Simulatorin 29. syyskuuta 2004. Blue Gene/L käytti  ja oli merkittävä myös Linuxin käytössä sekä avoimen lähdekoodin kehityksessä.
Prosessorit perustuivat PowerPC 440GX -suorittimeen.

Blue Gene/P oli toisen sukupolven malli, joka julkaistiin vuonna 2007. Vuonna 2011 julkaistiin Blue Gene/Q.

Lawrence Livermore National Laboratoryn Blue Gene/L pystyi päivitysten jälkeen 478,2 teraflopsin suorituskykyyn ja oli maailman nopein kunnes IBM Roadrunner ohitti sen. Saksassa sijainnut Blue Gene/P oli tätä seuraava 167,3 teraflopsin suorituskyvyllä.

Blue Genen edeltäjä oli shakkitietokone IBM Deep Blue, joka käytti 32 prosessoria.

## Lähteet
Aran-Sina Keshvari

**Aran-Sina Keshvari** on lapsinäyttelijä joka  näytteli pääosaa elokuvassa ''Ensilumi''. Hän oli elokuvassa iranilaisen Mehdipourin perheen 11-vuotias poika Ramin, joka oli ohjaaja ja käsikirjoittaja Hamy Ramezanin alter ego.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Beryslavin piiri

**Beryslavin piiri** () on hallinnollinen piiri Ukrainan eteläosassa Hersonin alueella. Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1923. Nykyään – heinäkuun 2020 aluelaajennusten jälkeen – Beryslavin piiri rajoittuu etelässä Kah’ovkan piiriin, lounaassa Hersonin piiriin, lännessä Mykolajivin alueeseen ja pohjoisessa Dnipropetrovskin alueeseen. Beryslavin piirin hallinnollinen keskus on Beryslavin kaupunki (12&nbsp;123 as., 2021).

Beryslavin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Hersonin alueen piirien lukumäärän viiteen. Laajentuneen Beryslavin piirin pinta-alaksi tuli 4&nbsp;747,1 neliökilometriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Beryslavin piirin väkiluvuksi 95&nbsp;967 (1.1.2021). Piiri on maaseutuvaltainen. Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 34,3 prosenttia piirin asukkaista (32&nbsp;938 as.), eli Beryslavin kaupungin ja seitsemän kaupunkityyppisen taajaman väestö (Arh’anhelske 1&nbsp;769 as., Bila Krynytsja 1&nbsp;175 as., Velyka Oleksandrivka 6&nbsp;487 as., Vysokopillja 3&nbsp;899 as., Kalynivske 1&nbsp;075 as., Karjerne 329 as. ja Novovorontsovka 6&nbsp;081 as.). Uusi piiri on huomattavasti aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi (2017 väestöarvio oli 47&nbsp;592 as.).


Beryslavskyi-Raion.png|Beryslavin piiri oli pienialaisempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta.
Берегові вапняки р. Дніпро 1.jpg|Dneprin rantakalliota Beryslavin piirissä.
Beryslav Cossack memorial 2.jpg|Kasakoiden muistomerkki Beryslavissa.
Шведська лютеранська церква (Зміївка) 01.jpg|Kyläkirkko ja perunamaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Beryslavskyi raion, Hersonska oblast (tietosanakirjan ''Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR'' 22. voluumin Hersonska oblast - artikkeli)  (ukrssr.com.ua)
* Бериславська районна державна адміністрація  (rdaberyslav.gov.ua)
Rautionaho

**Rautionaho** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Esko Rautionaho (s. 1950), mäkihyppääjä
*Jenny Rautionaho (s. 1996), mäkihyppääjä, Esko Rautionahon tytär
Pärmäkoski

**Pärmäkoski** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Krista Pärmäkoski (o.s. Lähteenmäki) (s. 1990), maastohiihtäjä ja olympiamitalisti, Tommi Pärmäkosken puoliso
*Tommi Pärmäkoski (s. 1983), urheiluvalmentaja
Keisala

**Keisala** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Aleksanteri Keisala (1916−1983), painija
*Anni Keisala (s. 1997), jääkiekkomaalivahti ja olympiamitalisti
*Timo Keisala (s. 1979), lentopalloilija.
Boris Moliis

**Johan Boris Moliis** (1. elokuuta 1881 Pori – 28. huhtikuuta 1942 Kauniainen) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Moliisin vanhemmat olivat kauppias Johan Henrik Moliis ja Hilma Norén ja puoliso 1920–1929 Aino Charlotta Schrowe. Moliis kävin koulunsa Suomessa, mutta valmistui diplomi-insinööriksi Dresdenin teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1907. Hän perehtyi graafiseen alaan työskentelemällä  Enso Träsliperi -yhtiön paperitehtaalla 1908, kirjapainoissa Ruotsissa,  Lodzissa Puolassa sekä paperitehtaissa Saksassa. Vuonna 1913 hänestä tuli Weilin & Göösin teknillinen johtaja ja vuonna 1915 yhtiön johtokunnan jäsen. Kun yhtiön toimitusjohtaja Boris Moliisin veli Birger Moliis kuoli, Boris Moliis nimitettiin veljensä seuraajaksi vuonna 1929. Boris Moliis jatkoi silti myös yhtiön teknillisenä johtajana. Moliisilla oli päätyönsä ohella useita alansa luottamustoimia, muun muassa Graafisen Teollisuuden Liitossa ja Suomen Kirjansitomonomistajain Liitossa. Suojeluskuntatyöhön aktiivisesti osallistunut Moliis sai järjestön korkeimman ansiomerkin vuonna 1936. Teollisuusneuvoksen arvonimi hänelle myönnettiin vuonna 1938. Weilin & Göösiä Moliis johti vuoteen 1940 asti.

## Lähteet
Hiidensalo

**Hiidensalo** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Olli Hiidensalo (s. 1991), ampuma- ja maastohiihtäjä
*Venla Hiidensalo (s. 1975), kirjailija, toimittaja, kriitikko ja kolumnisti
Vierelä

**Vierelä** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Leo Vierelä (s. 1949), kuvataiteilija ja muusikko
*Severi Vierelä (s. 2001), freestylehiihtäjä
Kärävä

**Kärävä** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Anja-Kaija Kärävä (1912−2004), kirjastonhoitaja, nukketeatterin johtaja ja näytelmäkirjailija
*Anni Kärävä (s. 2000), freestylehiihtäjä
*Maija Karhi (oik. *Karhi-Kärävä*, aik. *Kärävä*, 1932−2018), näyttelijä
*Simo Kärävä (1923−2006), pankinjohtaja ja Suomen sotaveteraaniliiton puheenjohtaja 1986−1998
Rinnekangas

**Rinnekangas** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Rax Rinnekangas (oik. Reijo Rinnekangas) (s. 1954), kirjailija, elokuvaohjaaja ja valokuvaaja
*Rene Rinnekangas (s. 1999), lumilautailija
Rukajärvi (täsmennyssivu)

**Rukajärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Maantiede
*Rukajärvi, kunta Karjalan tasavallassa Venäjällä
*Rukajärvi, järvi ja kylä Kuusamossa

## Henkilöitä
*Enni Rukajärvi (s. 1990), suomalainen lumilautailija ja olympiamitalisti
*Roni Rukajärvi (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija
Liikala

**Liikala** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Julia Liikala (s. 2001), jääkiekkoilija ja olympiamitalisti
*Vesa Liikala (s. 1963), pesäpalloilija
Pykäläinen

**Pykäläinen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Erika Pykäläinen (s. 2001), alppihiihtäjä
*Sofia Pykäläinen (s. 2001), salibandyn pelaaja
*Tuija Maaret Pykäläinen (s. 1955), poliitikko ja Vihreän liiton ent. kansanedustaja.
Kytösaho

**Kytösaho** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Niko Kytösaho (s. 1999), mäkihyppääjä
*Pasi Kytösaho (s. 1972), mäkihyppääjä, Niko Kytösahon isä
Niittykoski

**Niittykoski** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Otto Niittykoski (s. 2001), yhdistetyn hiihtäjä
*Viljami Niittykoski (1895−1985), viulupelimanni ja säveltäjä
Kluuskeri

**Kluuskeri** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Niko Kluuskeri (s. 1989), jääkiekkoilija
*Toni Kluuskeri (s. 1991), jääkiekkoilija, Niko Kluuskerin veli
Kimpimäki

**Kimpimäki** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Minna Kimpimäki (s. 1971), varatuomari, oikeustieteilijä ja rikosoikeuden professori
*Toni Kimpimäki (s. 1977), miksaaja, äänittäjä, säveltäjä ja musiikkituottaja.
Aasianhamppio

**Aasianhamppio** (*Datisca cannabina*) on Datiscaceae-heimoon kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen, ruohovartinen kasvi, jonka varsien tyvet saattavat olla hieman puutuneita. Varret kasvavat tiiviinä ryhminä ja ovat haarattomia sekä kasvutavaltaan pystyjä. Aasianhamppio voi kasvaa noin 0,6–2 metriä korkeaksi. Aasianhamppio on hamppua muistuttava kasvi, ja sen lehdissä on kolmesta seitsemään vuorottaisesti sijaitsevaa ja hammaslaitaista lehdykkää. Emikasvien kukat ovat keltaisia.

Aasianhamppio kasvaa luonnossa purojen varsilla runsasravinteisilla tulvamailla. Lajia tavataan luonnossa Kyproksella, Turkissa ja Kaukasuksella sekä Levantin alueelta Afganistaniin, Pakistaniin ja Himalajan keskiosiin ulottuvalla alueella.

Aasianhamppion lehdistä, varsista ja juurista voidaan eristää keltaista väriainetta. Kasvin eri osia on käytetty myös lääkinnällisiin tarkoituksiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Aasianhamppio (''Datisca cannabina'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Datisca cannabina'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Datisca cannabina''
Salami (sukunimi)

**Salami** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Gbolahan Salami (s. 1991), nigerialainen jalkapalloilija
*Hossein Salami (1960–2025), iranilainen kenraalimajuri ja Iranin vallankumouskaartin komentaja
*Minna Salami (s. 1978), suomalais-nigerialainen toimittaja ja kansalaisaktivisti.
Halkoaho

**Halkoaho** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Jenniina Halkoaho (s. 1982), yleisurheilija
*Johanna Halkoaho (s. 1977), yleisurheilija, Jenniina Halkoahon sisar.
Stina Anderson

**Kristina Amalia (''Stina'') Anderson** (10. joulukuuta 1876 Björkäng, Länsi-Götanmaa – 31. elokuuta 1940 Skövde) oli ruotsalainen kirjoittaja ja virsirunoilija.

Hän oli maanviljelijän tytär. 14-vuotiaana hän sai tuhkarokon, ja sen seurauksena hän sairastui vaikeaan nivelreumaan, joka sitoi hänet pyörätuoliin ja vuoteeseen loppuelämäksi. Hän asui vuodesta 1910 lähtien sairaskodissa Skövdessä.

Anderson koki tehtäväkseen lohduttaa toisia kärsiviä kertomalla omista kärsimyksistään. Hän kirjoitti runoja ja kertomuksia, joita hän sai julkaistua muun muassa *[[Svenska Posten]]* -lehdessä ja *[[Bildjournalen]]*-viikkolehdessä. Hän kävi kirjeenvaihtoa arkkipiispa Nathan Söderblomin kanssa, ja tämä rohkaisi häntä kertomaan elämästään kirjan muodossa. Hän julkaisikin pari kirjaa 1920-luvun alussa (*Prismor* 1920 ja *Livets innersida* 1923). Samoihin aikoihin hän kirjoitti virren ”Att bedja är ej endast att begära” rukoussunnuntaina 1921, ilmauksena hänen sydämensä kokemuksesta. Runo julkaistiin *Svenska Posten* -lehdessä vuonna 1922.

Andersonin runo on virsi 213 Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa. Siitä on Wilhelm Snellin tekemä suomenkielinen käännös ns. Luulajan virsikirjassa vuodelta 1972, virsi 337 ”Ei rukous oo pelkkää anomista”. Nykyisessä Ruotsin kirkon virsikirjassa virren suomennos ”Kun rukoilen, en pyydä ainoastaan” on Anna-Maija Raittilan tekemä vuodelta 1999.

## Lähteet