open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Landungsbrückenin rautatieasema

**Landungsbrücken** on rautatieasema Hampurin Neustadtin kaupunginosassa, Saksassa, jota palvelee Hampurin metron U3-linja ja S-Bahnin linjat S1 ja S3. Asema on yksi Hampurin vilkkaimmista junaliikenteen solmukohdista. Metroasema avattiin 29. kesäkuuta 1912, kun taas S-Bahn asema avattiin 1. kesäkuuta 1975. Asemaa käyttää arkisin 10 230 matkustajaa päivässä.

## Historia

### Metroasema
Landungsbrückenin metroaseman rakennustyöt aloitettiin vuonna 1906. Asema sijaitsee myös Landungsbrückenin lähellä Stintfang-kukkulan rinteellä, lähellä Otto Von Bismarckin muistomerkkiä. Asema avattiin 29. kesäkuuta 1912. Emil Schaudtin suunnittelema sisäänkäynnin torni purettiin City-S-Bahnin rakentamisen aikana. Uusi Hans L. M. Loopin ja Fritz Trautweinin suunnittelema sisäänkäynti on yhdistetty laitureihin jalankulkusillalla. Itäisen sisäänkäynnin suunnitteli Walter Puritz ja se rakennettiin 1920-luvulla.

### S-Bahn-asema
S-Bahnin asema avattiin 1. kesäkuuta 1975. Vuodesta 1979 lähtien se on ollut osa City S-Bahn tunnelia päärautatieasemalta Altonan asemalle. Asemalla paloi juna 30. syyskuuta 1984, mikä johti aseman täydelliseen kunnostamiseen.

## Lähteet
Marylka Yoe Uusisaari

**Marylka Yoe Uusisaari** (s. 1974 Helsinki) on suomalainen aivotutkija, joka asuu Japanissa ja johtaa siellä huippumodernia tutkimuslaboratoriota. Hän on erikoistunut pikkuaivojen tumakkeiden ja alempien oliivitumakkeiden tutkimukseen.

## Varhainen elämä ja koulutus
Uusisaari syntyi Helsingissä, ja hänen isänsä on suomalainen ja äitinsä puolalainen. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2003. Hän siirtyi neurotieteen pariin alunperin tietojenkäsittelytiedettä opiskeltuaan, kiinnostuneena tekoälyn ja neuronaalisen laskennan sekä älykkyyden yhtäläisyyksistä ja eroista.

## Ura ja tutkimukset
Uusisaari on työskennellyt useissa yliopistoissa Suomen ulkopuolella, mukaan lukien Tokiossa, Jerusalemissa ja Rotterdamissa. Nykyään hän työskentelee Okinawan tiede- ja teknologiainstituutissa (OIST) Japanissa, jossa hän johtaa aivotutkimuslaboratoriota ja tutkii hiirten pikkuaivoja ja oliivitumakkeita. Hän on julkaissut useita tutkimuksia pikkuaivojen toiminnasta.

## Yksityiselämä
Uusisaari asuu Miyagin saarella Okinawalla perinteisessä okinawalaistalossa ilman vesivessaa tai huonekaluja. Hän noudattaa Miyagin perinteistä elämäntyyliä. Hän on kokenut kolme vakavaa burnoutia ja korostaa unen ja liikunnan tärkeyttä burnoutin estämisessä.

## Lähteet
Edwin S. Shneidman

**Edwin S. Shneidman** (1918 York, Pennsylvania – 15. toukokuuta 2009 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen psykologi. Hän tutki itsemurhien syitä ja oli itsemurhien ennaltaehkäisyn edelläkävijä.

Shneidman oli Venäjän juutalaisten maahanmuuttajien poika. Hän opiskeli Kalifornian yliopistossa, Los Angelesissa ja sai psykologiassa maisterin arvon vuonna 1940. Hän palveli Yhdysvaltain maavoimissa toisen maailmansodan aikana. Shneidman sai tohtorin arvon kliinisessä psykologiassa Etelä-Kalifornian yliopistosta. Hän perusti Norman Farberowin ja Robert Litmanin kanssa Los Angelesin itsemurhien ehkäisykeskuksen vuonna 1958. Hän oli mukana kehittämässä psykologista ruumiinavausta. Shneidman lähti Los Angelesin itsemurhien ehkäisykeskuksen palveluksesta vuonna 1966 ja organisoi kansallisen itsemurhien ennaltaehkäisyhankkeen, jonka tuloksena ehkäisykeskusten määrä kasvoi Yhdysvalloissa huomattavasti.

Shneidman sai nimityksen Kalifornian yliopiston, Los Angelesin tanatologian professoriksi vuonna 1970. Hän kirjoitti ja toimitti monia kirjoja, joiden joukossa oli National Book Awardin saajaksi ehdolle asetettu *Deaths of Man* (1973). Shneidman perusti American Association of Suicidologyn ja *[[Suicide and Life-Threatening Behavior]]* -lehden. Hänelle myönnettiin vuonna 1987 American Psychological Associationin *Award for Distinguished Contributions to Public Service*. Shneidmanilla oli neljä poikaa. Hän kuoli vuonna 2009 sairastettuaan diabetesta, kohonnutta verenpainetta, eturauhassyöpää ja sydämen vajaatoimintaa.

## Lähteet
Sune Andersson

**Sune Isidor ”Mona-Lisa” Andersson** (22. helmikuuta 1921 Södertälje – 29. huhtikuuta 2002 Solna) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajan pelipaikalla. Hän pelasi 28 ottelua ja teki neljä maalia Ruotsin A-maajoukkueessa. Hän pelasi joukkueensa kaikki viisi ottelua vuoden 1950 MM-kilpailuissa, joissa Ruotsi saavutti pronssisijan. Lisäksi hän pelasi olympiamaajoukkueen kanssa neljä ottelua vuoden 1948 Lontoon kesäolympialaisissa. Ruotsi voitti turnauksesta kultaa.

Andersson pelasi kotimaassaan muun muassa AIK:ssa, IFK Eskilstunassa ja Kalmar FF:ssä. Lisäksi hän edusti italialaista AS Romaa. Andersson voitti AIK:n riveissä Ruotsin cupin kaudella 1949. Andersson toimi myös valmentajana.

## Lähteet
Crush (Zara Larssonin kappale)

**Crush** on ruotsalaisen laulaja Zara Larssonin kappale hänen viidenneltä studioalbumilta *[[Midnight Sun (albumi)|Midnight Sun]]* (2025). Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 15. elokuuta 2025 Sommer Housen ja Epic Recordsin kautta. 

## Taustaa
Larsson julkaisi kappaleen ”Crush” hänen viidennen studioalbumin *Midnight Sun* viimeisenä singlenä ennen sen julkaisua 26. syyskuuta 2025. Kappaleen on kirjoittanut Helena Gao, MNEK ja Larsson sekä tuotanut Zhone ja Margo XS. Kappale julkaistiin samaan aikaan, kun Larsson toimi lämmittelijänä Tate McRaen kiertueen Pohjois-Amerikan pysähdyksillä.

## Sävellys
Kappaleen sanat kertovat tunteiden kehittymisestä toista ihmistä kohtaan, vaikka on itse parisuhteessa. Rytmikkäässä pop-kappaleessa Larsson laulaa uudesta ihastuksestaan, jota hän kuvailee ”fantasiaksi” ja joka sotkee hänen nykyistä suhdettaan. Sanoitukset heijastavat jännitettä innostuksen ja sen ymmärtämisen välillä, että hän voisi horjuttaa jo olemassa olevaa, samalla tunnustaen tilanteen tunteelliset vaikutukset.

## Lähteet
Frans Niskala

**Frans Jaakko Niskala** (27. syyskuuta 1885 Oulu – 9. joulukuuta 1947 Kristiinankaupunki) oli suomalainen nahkatehtailija ja Lapualla ja Kristiinankaupungissa toimineen F. Niskalan Nahka-, Remmi- ja Valjastehtaan perustaja.

Niskala meni nahkateollisuusalalle jo 12-vuotiaana ja hän työskenteli aluksi Raumalla 1897–1905 ja 1905–1906 Oulussa. Vuosina 1907–1910 hän toimi työnjohtajana Helsingissä. Vuonna 1910 Niskala siirtyi Lapualle nahkatehtaan työnjohtajaksi. Vuonna 1912 hän perusti Lapualle oman satulasepän- ja verhoilijanliikkeen, joka toimi aluksi käsityöliikkeenä, mutta laajeni sitten teollisuuslaitokseksi. Vuonna 1919 perustettiin liikkeen yhteyteen nahkatehdas ja toiminimeksi tuli *F. Niskala, Nahka-, Remmi- ja Valjastehdas*. Myöhemmin liikkeen toiminta jatkui Niskalan laukkutehtaan nimellö Kristiinankaupungissa. Nahkatehdas oli Kristiinankaupungin  merkittävä työnantaja. Tehtaan toiminta päättyi vuonna 1976 ja nykyisin tehtaan tiloissa toimii Kristiinankaupungin Kulttuuritalo DUX. Frans Niskala oli Lapuan kunnanvaltuuston jäsenenä vuodesta 1926.

Niskalan Nahka-, Remmi- ja Valjastehtaan vanha puoli tuhoutui Lapualla koneineen ja varastoineen tulipalossa 26. toukokuuta 1937 ja liike asetettiin konkurssiin heinäkuussa 1937. Niskala muutti Lapualta Kristiinankaupunkiin vuonna 1937. Tammikuussa 1939 hän teki itsemurhayrityksen ampumalla itseään browningpistoolilla oikean korvansa taakse. Hänet vietiin sairaalaan, jossa tehtiin leikkaus. Niskalalle oli toukokuussa 1938 määrätty Lapuan käräjillä 8 kuukauden kuritushuonetuomio konkurssirikoksesta, josta hovioikeus oli sittemmin jo antanut päätöksensä. Kun Niskala ei ollut valittanut korkeimpaan oikeuteen, olisi hänen pitänyt mennä kärsimään rangaistuksensa ja hänen oli tarkoitus käydä Kristiinankaupungin pormestarin luona klo 17 aikaan allekirjoittamassa kirjallinen sitoumus, että hän suosiolla lähtee vankilaan. Niskala kuoli sydänkohtaukseen 9. joulukuuta 1947 Kristiinankaupungissa kun hänen tontillaan sijanneessa polkupyöräkorjauspajassa syttyi tulipalo, joka tuhosi korjaamorakennuksen. Lähellä sijainnut asuinrakennus syttyi myös tuleen ja sen ullakko sekä vesikatto turmeltuivat. Tontilla sijainnut kivirakennus, jossa laukkutehdas toimi säilyi vaurioitta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Heikki S. Ristimäki : ''Lapuan nahkateollisuutta vuosisadan verran. Nahkateollisuuden historiaa Lapualla 1900-luvulla''. Lapuan Joulu 2013, ss. 40-41

## Aiheesta muualla
* F. Niskalan Nahka-, Remmi- ja Valjastehtaan digitoituja hinnastoja Kansalliskirjastossa
Ingvar Gärd

**Gustaf Ingvar Bertil Gärd** (6. lokakuuta 1921 Malmö – 31. elokuuta 2006) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajan pelipaikalla. Hän oli pituudeltaan 181-senttimetrinen. Pelaajauransa jälkeen hän toimi valmennustehtävissä IFK Malmölle ja Trelleborgsille.

Gärdin peliuran seurajoukkueisiin lukeutuvat kotimaansa Malmö FF ja italialainen Sampdoria. Hän voitti ensin mainitun kanssa kolmesti sekä Ruotsin liigamestaruuden että Ruotsin cupin. Gärd pelasi kuusi ottelua Ruotsin A-maajoukkueessa, niistä ensimmäisen ystävyysottelussa Alankomaita vastaan. Loput otteluista syntyivät vuoden 1950 MM-kilpailuista. Ruotsi saavutti turnauksesta pronssia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rathausin metroasema

**Rathaus** on Hampurin metron U3-linjan asema, joka avattiin 15. helmikuuta 1912. Asemaa käyttää arkisin 17 328 matkustajaa päivässä. Aseman laiturialueen suunnitteli arkkitehtitoimisto Raabe & Wöhlecke, kun taas sen kaksi alkuperäistä sisäänkäyntiä suunnitteli arkkitehtitoimisto Hart & Lesser. 

## Sijainti
Asema sijaitsee Hampurin kaupungintalon välittömässä läheisyydessä.

## Historia
Asema rakennettiin vuosina 1908-1911, ja se avattiin 15. helmikuuta 1912 yhtenä metron ensimmäisistä asemista, nimellä Rathausmarkt. Lähes neljän kuukauden ajan Rathausmarktin asema oli edelleen osittain rakenteilla olevan kehälinjan päätepiste. Kehälinjan viimeinen osuus valmistui 29. kesäkuuta 1912.

Vuonna 1927 laitureita pidennettiin, jotta asemalla voitiin liikennöidä kuusivaunuisilla junilla.

Vuosina 1934-1945 asema oli nimeltään Adolf-Hitler-Platz. Toisen maailmansodan päätyttyä se nimettiin uudelleen Rathausmarktiksi. Metroliikenne keskeytettiin 11. maaliskuuta 1946 asti.

Vuonna 1958 asema peruskorjattiin uudelleen. Aseman itäpuolelle rakennettiin toinen sisäänkäynti ja yhdyskäytävä KellJung-linjan (nykyinen U1) Jungfernstiegin metroasemalle. Tämä yhdyskäytävä rakennettiin samaan aikaan kun U1:n rakennustyöt Meßbergin suuntaan olivat käynnissä noin vuosina 1956-1957. Tätä tarkoitusta varten maanalainen tunneli poistettiin, raiteet asetettiin väliaikaisille silloille, sitten rakennettiin Meßbergiin johtanut tunneli, joka sijaitsee vain seitsemän metriä Pietarinkirkon alapuolella, sitten U3-linjan tunneli rakennettiin uudelleen ennen kuin kaivuukuoppa voitiin sulkea ja raitiovaunukiskot palauttaa alkuperäiselle paikalleen. Kun yhdyskäytävä avattiin 1. lokakuuta 1958, kaksi metroasemaa nimettiin uudelleen Rathausiksi. U1:n Rathausin asema nimettiin uudelleen Jungfernstiegiksi vuonna 1973, kun U2-alkoi kulkemaan vasta rakennetun Gänsemarkt-Hauptbahnhof Nord-linjan läpi, johon kuului myös Jungfernstiegin aseman uusi laiturialue.

Vuonna 1965 U3-aseman laiturialue modernisoitiin. Vanhat laatat korvattiin harmailla, suuremmilla laatoilla ja ne mukautettiin 1960-luvun tyyliin. 1990-luvulla ne korvattiin jälleen valkoisilla ja paikoin punaisilla laatoilla. Hampurin vaakuna katkaisee nämä valkoiset seinäpinnat useaan otteeseen. Vuodesta 1912 lähtien vain kaksi kattomosaiikkia sisäänkäyntialueilla on säilynyt laiturin alueella tähän päivään asti. Kaupungintalon sisäänkäynnin sisääntuloaulaa vastapäätä eli raiteiden takana oli jälleenrakennukseen asti noin 10 metriä pitkä muuri, jossa oli vielä alkuperäiset laatat vuodelta 1912.

Vuosina 2020-2022 asemaa modernisoitiin. Hissien asentamisen, laiturien osittaisten korotusten ja näkövammaisten suunnistusjärjestelmien asentamisen lisäksi tehtiin täydellinen remontti.

## Tulevaisuus

### Aseman laitureiden pidennys
Vuonna 2023 ilmoitettiin, että aseman laitureita pidennetään nykyisestä 90 metristä 125 metriä pitkiksi. Tämän pitäisi mahdollistaa pidempien junien liikennöinti asemalla. Laitureiden laajennustöiden on tarkoitus alkaa 2020-luvun lopussa tai 2030-luvun alussa.

## Lähteet
Stig Sundqvist

**Stig Sundqvist** (19. heinäkuuta 1922 Bodenin kunta – 3. elokuuta 2011) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjän pelipaikalla. Hän oli pituudeltaan 180-senttimetrinen. Sundqvist pelasi 11 ottelua Ruotsin A-maajoukkueessa ja teki niissä kolme maalia. Hän pelasi joukkueensa kaikki viisi ottelua vuoden 1950 MM-kilpailuissa, joista Ruotsi saavutti pronssia.

Sundqvist voitti seuraurallaan IFK Norrköpingin joukkueessa viidesti Ruotsin liigamestaruuden ja kahdesti Ruotsin cupin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bisserup

**Bisserup** on taajama Slagelsen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 499 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
James David Forbes

**James David Forbes** (20. huhtikuuta 1809 Edinburgh, Skotlanti – 31. joulukuuta 1868 Clifton, Englanti) oli skotlantilainen fyysikko ja glasiologi, joka tunnetaan lämmönjohtavuuden, jäätiköiden virtausten ja seismologian tutkimusten edistämisestä. Hän keksi seismometrin.

## Koulutus
James David Forbes syntyi Edinburghissa, Skotlannissa. Hänen äitinsä Williamina Belches kuoli Jamesin ollessa hyvin nuori, ja hänen isänsä William Forbes oli baronetti ja pankkiiri. James David Forbes avioitui Alicia Wauchopen kanssa ja he saivat pojan, George Forbesin.

James David Forbes lähti opiskelemaan Edinburghin yliopistoon vuonna 1825. Vuonna 1829 hänet valittiin Royal Societyssa fellowiksi ja vuonna 1832 London Societyn fellowiksi. Forbes valmistui Edinburghin yliopistosta vuonna 1833.

## Ura
Forbes jäi Edinburghin yliopistoon vielä valmistumisensa jälkeen professoriksi opettaen luonnonfilosofiaa. Tutkijana Forbes oli erityisen kiinnostunut lämmöstä, meteorologiasta ja maan magneettikentästä. Vuonna 1839 Skotlannissa oli sarja maanjäristyksiä, jonka takia hän kehitti vuonna 1842 seismometrin, jolla saatiin tarkkoja havaintoja mahdollisista järistyksistä.

Vuosina 1836–1844 Forbes julkaisi neliosaisen teossarjan *[[Researches on Heat]]*, jossa hän tutki lämpösäteilyn kulkua turmaliinin ja ohuen kiilteen läpi sekä säteilyn siirtymistä mineraaleissa. Vuonna 1846 hän aloitti kokeita Maan lämpötilasta eri syvyyksissä ja erilaisissa maaperiissä lähellä Edinburghia.

Hän teki useita matkoja Sveitsiin ja Norjaan tutkiakseen jäätiköiden liikettä ja tarkkaillakseen niiden sisäistä rakennetta. Forbes toimi St Andrewsin yliopiston rehtorina vuosina 1859–1868. Hän kuoli vuonna 1868 Englannin Cliftonissa ja hänet haudattiin Deanin hautausmaalle (Dean Cemetery), Edinburghiin.

### Palkinnot
Hänet palkittiin Rumfordin mitalilla vuonna 1838 polarisoidun lämmön kokeista ja tutkimuksistaan.

Forbes palkittiin Keith-mitalilla Edinburghin Royal Societylta kolmesti; "Th*e Refraction and Polarization of Heat" (1833–35), "Glaciers" (1841–43)* ja *"Experimental Inquiry into the Laws of Conduction of Heat in Iron Bars" (1863–65).*

Forbes sai Royal Societyn kultaisen mitalin vuonna 1843 hänen lämpötutkimuksistaan.

## Lähteet
Alexander King

**Alexander King** (26. tammikuuta 1909 – 28. helmikuuta 2007) oli brittiläinen kemisti ja tieteellinen johtaja.

## Koulutus
Alexander King sai koulutuksensa aluksi Glasgowissa ja myöhemmin Lontoossa. Hän opiskeli kemiaa Imperial College Londonissa, jossa hänestä tuli tohtori. Opiskeluaikanaan hän johti tieteellisen tutkimusretken arktiselle Jan Mayenin saarelle ja oli ensimmäisiä, jotka nousivat Beerenbergin huipulle. Vuonna 1933 hän avioitui Sarahin kanssa. Pian tämän jälkeen he ylittivät Itämeren kanootilla.

## Ura
Vuonna 1939 Sir Henry Tizard rekrytoi hänet osallistumaan sodan tieteelliseen suunnitteluun. King tunnisti DDT:n hyönteismyrkyksi ja järjesti sen tuotannon. Tämän arvioidaan pelastaneen tuhansia henkiä Iso-Britanniassa.

Vuonna 1942 King  lähetettiin Washingtoniin johtamaan tiedonjakoa Iso-Britannian ja Yhdysvaltojen välillä ja hänestä tuli myös Brittiläisen Kansainyhteisön tieteellisen toimiston johtaja.

Sodan jälkeen King jatkoi uraansa Iso-Britannian hallituksen palveluksessa tieteellisenä neuvonantajana, mutta pettyi maan tiedepolitiikkaan. Hän siirtyi Pariisiin Euroopan tuottavuusviraston johtoon, joka oli osa OECD:tä ja vuonna 1960 hänestä tuli OECD:n pääjohtaja.

Ranskassa King myös aloitti työnsä maailman ekologisten ja taloudellisten ongelmien esille tuomiseksi. Hän perusti Aurelio Peccein kanssa perusti Rooman klubin, joka tunnetaan erityisesti *[[Kasvun rajat]]* -raportin tukemisesta. King kirjoitti myös teoksen *The First Global Revolution* ja johti vuonna 1984 Rooman klubia vieraillessaan Helsingissä.

Vuonna 1972 hän organisoi IFIAS:n (International Federation of Institutes of Advanced Study) perustamisen. Järjestö kokosi yhteen tutkimuslaitoksia käsittelemään ihmiskunnan laaja-alaisia ongelmia.

King sai Alankomaiden Erasmus-palkinnon vuonna 1987.

King jäi eläkkeelle OECD:stä, mutta jatkoi Rooman klubin työtä täysipainoisesti. Hän matkusti laajasti ja oli yhteydessä maailman johtajiin, tutkijoihin ja päättäjiin. 1990-luvulla hän kärsi lievästä aivohalvauksesta ja muutti Lontooseen lähemmäs perhettään. 90-vuotiaana hän käytti tietokonetta ja kirjoitti muistelmansa *Let the cat turn round: one man’s account of the 20th century*.

## Löydökset
King vaikutti merkittävästi ympäristöystävällisyyteen tunnistamalla DDT:n hyönteismyrkkyksi, edistämällä kansainvälistä tieteellistä yhteistyötä sodan ja rauhan aikana, sekä perustamalla Rooman klubin, joka käynnisti maailmanlaajuisen keskustelun väestönkasvusta, ympäristön tilasta ja kestämättömästä talouskasvusta.

## Lähteet
Eggeslevmagle

**Eggeslevmagle** on entinen taajama Slagelsen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 201 asukasta vuoden 2017 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karl-Erik Palmér

**Karl-Erik Palmér** (17. huhtikuuta 1929 Malmö – 2. helmikuuta 2015) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajan pelipaikalla. Hän oli pituudeltaan 168-senttimetrinen. Palmér pelasi Ruotsin A-maajoukkueessa 14 ottelua ja teki niissä kymmenen maalia. Hän pelasi joukkueensa kaikki viisi ottelua vuoden 1950 MM-kilpailuissa, joissa Ruotsi saavutti pronssia.

Palmér voitti kotimaansa Malmö FF:n joukkueessa kolmesti Ruotsin liigamestaruuden kausina 1949, 1950 ja 1951. Lisäksi hän voitti joukkueessa Ruotsin cupin 1951. Palmér voitti lisäksi Juventuksen riveissä Italian cupin mestaruuden kaudella 1958–1959.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hans Gerhard Creutzfeldt

**Hans Gerhard Creutzfeldt** (1885 Hamburg-Harburg – 1964) oli saksalainen psykiatrian ja neurologian professori.

Creutzfeldt työskenteli Berliinin Charité-sairaalassa ja sitten vuosina 1938–1953 Kielin yliopiston professorina. Hän johti Kielin yliopiston psykiatrian ja neurologian laitosta. Brittiläiset miehitysjoukot nimittivät Creutzfeldtin heinäkuussa 1945 Kielin yliopiston rehtoriksi, jona hän toimi toukokuuhun 1946 saakka. Creutzfeldt kuvasi 1920-luvulla Alfons Maria Jakobin kanssa nopeasti etenevän, tappavan aivosairauden, joka myöhemmin nimettiin heidän mukaansa Creutzfeldt–Jakobin taudiksi.

Creutzfeldtiä pidettiin noin vuosituhannen vaihteen paikkeille natsihallinnon vastustajana. Myöhemmissä julkaisuissa tämä kyseenalaistettiin vetoamalla Creutzfeldtin rooleihin natsihallinnon vuosina. Aihetta koskeva todistusaineisto on ristiriitaista. Michael Illertin ja Mathias Schmidtin (2020) mukaan Creutzfeldt kuitenkin pyrki pelastamaan niin monia potilaistaan kuin oli mahdollista vaihtamalla näiden diagnooseja eutanasiaohjelman uhreiksi joutumisen välttämiseksi. Illert julkaisi analyysinsä pohjalta kirjan Creutzfeldtin vaiheista.

## Lähteet
Henrik Bentzon

**Henrik Bentzon** (5. toukokuuta 1895 Bergen – 28. syyskuuta 1971 Jægersborg) oli norjalaissyntyinen tanskalainen näyttelijä. Hän opiskeli Kuninkaallisessa teatterissa ja teki läpimurtonsa vuonna 1925 *Hedda Gabler* -näytelmässä Betty Nansenin teatterissa, missä hän oli kiinnitettynä vuoteen 1943. Bentzon ja Nansen olivat myös naimisissa vuosina 1927–1933. Bentzon siirtyi 1940-luvulla Folketeatretiin, missä hän tutustui tulevaan kumppaniinsa Else Skouboeen. Myöhemmin Bentzon näytteli vielä Det Ny Teaterissa ja uudelleen Kuninkaallisessa teatterissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alexander Crum Brown

**Alexander Crum Brown** (26. maaliskuuta 1838 – 28. lokakuuta 1922) oli skotlantilainen kemisti, joka tuli tunnetuksi kemiallisista kaavoista.

## Koulutus
Brown opiskeli Royal High Schoolissa Edinburghissa ja Mill Hill Schoolissa. Vuonna 1854 hän aloitti opinnot University of Edinburghissa, jossa hän suoritti maisteritutkinnon vuonna 1858 ja myöhemmin lääketieteen tohtoritutkinnon vuonna 1861. Hän oli ensimmäinen henkilö, jolle London University myönsi luonnontieteiden tohtorintutkinnon vuonna 1862. Lääketieteen tutkinnon jälkeen hän opiskeli kemiaa Saksassa, ensin Robert Bunsenin johdolla Heidelbergissä ja sitten Hermann Kolben johdolla Marburgissa.

## Ura
Vuonna 1863 Brown sai luvan toimia Extra-Academical -luennoitsijana Edinburghin yliopistossa, ja hän opetti sekä analyyttistä että käytännön kemiaa. Vuonna 1864 hänet valittiin Royal Societyyn fellowiksi, Lontoossa. Vuonna 1869 hänet nimitettiin Edinburghin kemian johtavaksi professoriksi, ja toimi tehtävässä vuoteen 1908 asti. Brown oli merkittävä hallinnollinen vaikuttaja yliopistossa, erityisesti tieteellisten tutkintojen ja kemian laboratorion kehittämisessä.

## Tutkimukset ja löydökset
Brown tunnetaan erityisesti grafiikkaan perustuvista kemiallisista kaavoistaan, jotka selittivät atomien valenssin ja sidokset orgaanisissa yhdisteissä. Hän tutki isomeerisia yhdisteitä, orgaanisia rikkiyhdisteitä ja esterisuolojen elektrolyyttistä synteesiä. Vuonna 1892 hän korosti matematiikan merkitystä kemialle ja ennakoi kemian mahdollisuuden kehittyä matemaattiseksi tieteenalaksi.

Brown oli myös laaja-alainen tiedemies: hän tutki fysiologiaa, matematiikkaa ja puhui useita kieliä, kuten venäjää ja kiinaa. Hän rakensi myös kemian malleja käsityönä, esimerkiksi Natriumkloridin rakenteen.

## Elämän loppuvaiheet
Vuonna 1910 Brownin vaimo Jane kuoli, ja loppuvuosina hän rakensi pienoismalleja ja alkoi kutomaan.

## Lähteet
Folketeatret

**Folketeatret** on Kööpenhaminassa osoitteessa Nørregade 39 sijaitseva vuonna 1857 perustettu teatteri. Rakennuksessa on neljä näyttämöä, joihin mahtuu yhteensä noin tuhat katsojaa. Perustamisestaan lähtien Folketeatret on keskittynyt komediaan, operetteihin, pantomiimiesityksiin ja muihin ”kansanomaisempiin” viihdemuotoihin. Kun Kuninkaallisen teatterin yksinoikeus draamoihin ja klassikkonäytelmiin kumottiin 1800-luvun lopulla, Folketeatret alkoi esittää jonkin verran myös niitä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hasse Jeppson

**Hans Olof ”Hasse” Jeppson** (10. toukokuuta 1925 Kungsbackan kunta – 21. helmikuuta 2013) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi keskushyökkääjän pelipaikalla. Hän pelasi Ruotsin A-maajoukkueessa 12 ottelua ja teki niissä yhdeksän maalia. Hän pelasi neljä ottelua vuoden 1950 MM-kilpailuissa, joissa Ruotsi saavutti pronssia.

Seuraurallaan Jeppson pelasi kotimaansa lisäksi Englannissa ja Italiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Serbian mielenosoitukset 2024–

**[[Serbia|Serbiassa]] on ollut laajoja mielenosoituksia** marraskuusta 2024 alkaen. Merkittävä osa mielenosoittajista on paikallisia yliopisto-opiskelijoita.

## Tausta

Serbian toiseksi suurimmassa kaupungissa Novi Sadissa tapahtui 1. marraskuuta 2024 onnettomuus, jossa paikallisen rautatieaseman katos romahti. Yhteensä onnettomuuden yhteydessä kuoli 16 ihmistä. Serbian infrastruktuurista vastaavan ministeriön edessä järjestettiin mielenosoitus 3. marraskuuta, jossa vaadittiin vastuussa olevien henkilöiden panemista vastuuseen. Vastaava ministeri Goran Vesić ilmoitti seuraavana päivänä eroavansa, muttei ottanut vastuuta tapahtuneesta. 

Katoksen romahdus aiheutti keskustelua julkisten rakennusten kunnosta ja sen valvonnan heikosta tasosta. Alkujaan vuonna 1964 rakennetun rautatieaseman vuosina 2021–2024 toteutetut kunnostustyö olivat osa Kiinan vyö ja tie -projektia, ja asian tutkintaa hidastaa Serbian ja Kiinan viranomaisten sopimat yksityiskohdat projektin toteuttamisesta, jotka ovat jääneet hämärän peittoon.

## Tapahtumia
Mielenosoittajia alkoi kerääntyä rautatieaseman edustalle 5. marraskuuta ja mielenosoittajat alkoivat sittemmin töhrimään valtapuolue Serbian edistyspuolueen (lyh. SNS) paikallisosaston toimistoa punaisella maalilla. Tapaus johti ainakin yhdeksän ihmisen pidätykseen ja presidentti Aleksandar Vučić vieraili kaupungissa myöhemmin. Alkuvaiheessa Vučić, Vesić ja muut hallitukselle myötämieliset tahot yrittivät väittää, ettei rautatieasemalla oltu koskaan tehty mitään korjaustöitä huolimatta siitä, että presidentti itse oli uutiskuuvien mukaan avannut uuden rautatieaseman.

Valtionvarainministeri, ja entinen infrastruktuuriministeri, Tomislav Momirović erosi 20. marraskuuta ja vannoi olevansa ikuisesti uskollinen presidentti Vučićille. Seuraavana päivänä SNS:n keskeinen vaikuttaja Vladimir Đukanović syytti X:ssa mielenosoittajia anarkoterroristeiksi ja pseudo-eliitiksi, joka pyrki tekemään vahinkoa Serbialle. Marraskuun aikana Novi Sadissa nähtiin kaupungin suurimmat mielenosoitukset vuosikymmeniin, kun 20 000 ihmistä kerääntyi osoittamaan mieltään. Mielenosoittajat tukkivat liikenteen 15 minuutiksi, minkä johdosta väitetysti SNS:n kannattajat ajoivat autoillaan näitä päin. Vučić sanoi 1. joulukuuta, että tällaisten autoilijoiden rankaisua vaativat henkilöt ovat järjiltään, koska "autoilija oli vain menossa menojaan". Joulukuun aikana mielenosoitukset myös laajenivat, kun keskiserbialaiset maanviljelijät liittyivät mukaan ja tukkivat liikennettä traktoreillaan.

## Lähteet
Kirke Stillinge

**Kirke Stillinge** on taajama Slagelsen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 738 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marja Lampi

**Marja Lampi** (ent. Dmitriev, Kyntäjä, o.s. Lampi, s. 1949) on kuopiolaissyntyinen tietokirjailija ja dokumentaristi. Hän valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1978.  Työssään koulukirjastonhoitajana Suomalais-venäläisessä koulussa hän toimi usean vuoden ajan koulun lehden Uralin Pihlajan päätoimittajana. Tämä antoi sysäyksen kirjoittamiseen ja kirjojen toimittamiseen. Avustaessaan ystäväänsä dokumentin teossa Ugandassa Marja Lampi löysi itsestään myös dokumentin tekijän. 

## Julkaisut

* *Heimo Lampi - Brewster-lentäjä* 2006 – toimittanut Marja Lampi
* *Kadonneen Brewsterin metsästys* 2007 – kirjoittanut Marja Lampi, Vladimir Prytkov
* *Kohtalona Kuopio* – Marja Lammen kirjoitus kirjassa *Koululaisten Kuopio 60-luvulla*, 2017
* *Sadusta totta – Sortavala olikin lähellä* – Marja Lammen kirjoitus kirjassa *Kot näkkyy*, 2018
* *Nunna Kristoduli Päiväkirjat 2022* – toimittaneet Marja Lampi ja Riitta Lampi
* *Lady Constance Mallesonin tarina 2025* – kirjoittanut Marja Lampi

### Dokumentit

* *Wellcome Rainbow people* 2010, kansainvälinen hippileiri Paukarlahdessa, 2010– käsikirjoittaja, toimittaja, tuottaja
* *Brewster - Taivaan helmi*, 2011 – tuottaja, alkuperäiskäsikirjoitus
* *Taakse jäänyttä elämää*, 2013 – tuottaja, käsikirjoittaja
* *Maanpakolaisen laulu*, 2015 – tuottaja, käsikirjoittaja

## Sortavala-seura

Marja Lampi on vuodesta 2020 toiminut Sortavala-seuran  puheenjohtajana. Seura on tuottanut useita haastatteludokumentteja, joista viisi ensimmäistä näkyy YouTubessa.

* *Sisälähetysseura – ihmisoikeuksien esitaistelija*, 2020 – käsikirjoittaja, toimittaja 
* *I love Sortavala*, 2021 – käsikirjoittaja
* *Uno Ullberg – Sortavalan arkkitehtuurin tyylitaituri,* 2021 – käsikirjoittaja, toimittaja
* *Sortavalan vesilentoaseman vaiheita – Kasinhäntä*, 2021 – käsikirjoittaja, toimittaja
* *Sortavala Talvi Winter Zima,* 2022 – käsikirjoittaja
* *Kulttuuria täynnä – muistoja Sortavalasta*, 2023 – ohjaaja, käsikirjoittaja (*tätä tunnin pituista haastatteludokumenttia Sortavala-seura vuokraa*)

## Lähteet
5108 Lübeck

**5108 Lubeck (1987 QG2)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
Cargill Gilston Knott

**Cargill Gilston Knott** (30. kesäkuuta 1856 – 26. lokakuuta 1922) oli skotlantilainen fyysikko ja matemaatikko, joka oli tunnettu seismologian töistään.

## Koulutus
Knott meni Edinburghin yliopistoon 16–vuotiaana, ja hän oli Peter Guthrie Taitin oppilaana. Hän oli Taitin avustaja vuosina 1879–1883.

## Ura Japanissa
Tämän jälkeen Knott nimitettiin professorin virkaan Japanin imperiaaliseen yliopistoon (nyk. Tokion yliopisto). Japanissa Knott, Ewing ja Milne lähtivät tutkimaan seismologiaa J. D. Forbesin inspiroimina, joka johti seismologian vakiintumiseen omaksi tieteenalakseen. Ollessaan Japanissa Knott meni naimisiin skotlantilaisen naisen, Mary Dixonin kanssa.

Seismologian ohella Knott tutki magnetismia, erityisesti ferromagnetismia. Hän suoritti yhdessä Tanakadaten kanssa Japanin magneettisen kartoituksen vuonna 1887, ja tästä työstä hänelle myönnettiin *Japanin Rising Sun* (neljäs luokka).

## Ura Edinburghissa
Hän palasi takaisin Edinburghiin vuonna 1891, ja hän sai toimia luennoitsijana sovelletussa matematiikassa, sekä virallisena neuvonantajana fysiikan opiskelijoille, ja syvällisemmän matematiikan ja fysiikan oppilaille.

Knott oli erityisesti kiinnostunut kvaternioista, sillä hän osallistui kiivaasti keskusteluihin niiden hyödyistään fysiikan tutkimuksessa. Kuitenkaan hän eikä Tait onnistunut tekemään kvaternioista yleisesti hyväksyttyä menetelmää fysiikassa.

Vuonna 1919 muistion mukaan Knott tutki maanjäristyksiä, hän analysoi maanjäristysaaltojen kulkua suurilla etäisyyksillä ja tulkitsi niiden avulla maan sisäistä elastista rakennetta.

Vuonna 1920 hän valittiin fellowiksi Fellow of the Royal Societyyn. Hän menehtyi sydänkohtaukseen toimistollaan vuonna 1922.

## Lähteet
5119 Imbrius

**5119 Imbrius (1988 RA1)** on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi kiertää Aurinkoa lähimmillään  astronomisen yksikön päästä ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ). Asteroidi on läpimitaltaan  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
(118228) 1996 TQ66

**(118228) 1996 TQ66** on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; . Kohde luokitellaan plutinoihin.

## Lähteet
Kari Korttila

**Kari Teuvo Korttila** (s. 11. tammikuuta 1948 Turku) on suomalainen lääkäri ja anestesiologian ja tehohoidon emeritusprofessori.

Korttila syntyi lääketieteen tohtori Kaleva Korttilan ja käsityönopettaja Ann-Mari Meruksen perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi Lauttasaaren yhteiskoulusta 1966 ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1972. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli siellä 1975. 

Korttila oli Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1973–1976 ja Helsingin yliopistossa anestesiologian vt. apulaisopettaja 1977–1978, apulaisopettaja 1981–1983, kokeellisen anestesiologian dosentti 1977–1984, anestesiologian dosentti vuodesta 1984 ja anestesiologian ja tehohoidon professori vuodesta 1999. Hän oli Helsingin yliopistollisen keskussairaalan apulaislääkäri 1978–1979 ja Naistenklinikan osastonylilääkäri vuodesta 1984. Korttila on myös ollut vieraileva professori Iowan yliopistossa 1979–1981 ja Chicagon yliopistossa 1986–1988 sekä 1995–1996.

## Lähteet
Gornyi institutin metroasema

**Gornyi institut** () on Pietarin metroasema. Se on Lahtan-Pravoberežnajan linjan läntinen pääteasema. Asema avattiin 27. joulukuuta 2024, ja se oli ensimmäinen Pietariin avattu metroasema viiteen vuoteen. 

Aseman avaamista oli alun perin suunniteltu vuodelle 2018, mutta sitä lykättiin useita kertoja. Teatralnajan asema sijaitsee Spasskajan ja Gornyi institutin välissä, mutta aseman uloskäyntejä ei ole vielä rakennettu, ja aseman on tarkoitus avautua vuonna 2030. 

Asema sijaitsee Vasilinsaaren piirin 7. kunnallishallintoalueella Vasilinsaarella Bolšoi prospektin ja 24–25 liniin risteyksessä, Pietarin kaivosyliopiston vieressä (aseman nimi tarkoittaa ”kaivosinstituuttia”).

## Lähteet
St. Georgin metroasema

**St. Georg** on Hampurin metron U5-linjan suunnitteilla oleva metroasema, joka on tarkoitus avata ennen vuotta 2040. 

## Sijainti
Asema sijaitsee Lange Reihen ja Barcastraßen risteyksen alapuolella.

## Historia
Vuosina 1953-1974 suunnitellun U4-linjan (Lurup - Altona - Hauptbahnhof - Sengelmannstraße) oli määrä pysähtyä St. Georgissa, Barcastraßen alapuolella, hieman pohjoisempana nykyisestä sijainnistaan. Asema oli nimetty tuolloin Lange Reiheksi. Linjaa ja Lange Reihen asemaa ei kuitenkaan koskaan toteutettu. Vuonna 2014, osana U5-linjan suunnittelun aloittamista, aseman suunnitelmat uusittiin.

## Lähteet
Universitätin metroasema (Hampurin metro)

**Universität** on Hampurin metron U5-linjan suunnitteilla oleva metroasema, joka on tarkoitus avata vuoteen 2040 mennessä. Asema tulee palvelemaan Hampurin yliopistoa, ja sitä ennustetaan käyttävän arkisin 34 000 matkustajaa. 

## Historia
Hampurin yliopiston ympäristöön suunniteltiin metroaseman rakentamista 1950-luvulta lähtien. Vuoden 1966 suunnitelmissa suunniteltiin maanalaista asemaa Grindelalleen, Grindelhofin ja Grindeslhofin risteykseen. Vuonna 2014, osana U5-linjan suunnittelun aloittamista, aseman suunnitelmat uusittiin. U5-linjan asema sijaitsee hieman etelämpänä kuin vuoden 1966 suunnitelmissa. 

## Rakenne
Asemalla on keskilaituri, jonka yläpuolella on ylätasanne, josta pääsee laiturille ja jota voi käyttää myös maan alla kadun toiselle puolelle. Sisäänkäynnit sijaitsevat molemmin puolin Grindelalleeta. Asemalla on kaksi hissiä laitureiden molemmissa päissä.

## Lähteet
Vuoden turkulainen

**Vuoden turkulainen** on vuosittain jaettava palkinto.

Kaupunkilehti *[[Turkulainen]]* käynnisti kilpailun vuonna 1985. Nykyään kilpailua järjestävät yhteistyössä Turun kaupunki, *[[Turun Sanomat]]*, *[[Yle Turku]]* ja *[[Auran Aallot]]*.

Palkinto jaetaan vuosittain tammikuussa. Esimerkiksi tammikuussa 2025 jaettiin *Vuoden turkulainen 2024* -palkinto. Palkinto myönnetään yleensä henkilölle, joka on toiminnallaan edistänyt Turun ja turkulaisten tunnettavuutta myönteisellä tavalla.

## Palkinnon saajat
* 1985: Anneli Saaristo
* 1986: Anja Eerikäinen
* 1987: Petteri Sinervo
* 1988: Anja Eerikäinen
* 1989: Arno Kasvi
* 1990: Kari Ojala
* 1991: Markku Heikkilä
* 1992: Martin Saarikangas
* 1993: Antti Korhonen
* 1994: Raimo Tiilikainen
* 1995: Saku Koivu
* 1996: Lola Odusoga
* 1997: Adolf Ehrnrooth
* 1998: Anja Eerikäinen
* 1999: Adolf Ehrnrooth
* 2000–2007: Ei jaettu
* 2008: Sirkka-Liisa Kivelä
* 2009: Jethro Rostedt
* 2010: Marja Tyrni
* 2011: Michael Monroe
* 2012: Juhani Tamminen
* 2013: Pekka Hyysalo
* 2014: Erik Mansikka
* 2015: Makwan Amirkhani
* 2016: Kiss my Turku
* 2017: Tomi Kallio
* 2018: Miska Kaukonen
* 2019: Laura Satamo
* 2020: Ressu Redford
* 2021: Lukas Hradecky
* 2022: Wilma Murto
* 2023: Joose Kankare, Benjamin Venhomaa ja Onni-Wiljami Virtala
* 2024: Mustafe Muuse

## Lähteet
Hagendeelin metroasema

**Hagendeel** on Hampurin metron U2-linjan asema, joka avattiin 1. kesäkuuta 1985. Asemaa käyttää arkisin 4 060 matkustajaa päivässä. Suunnitteluvaiheessa aseman nimi oli "Hinter der Lieth".

## Historia
Hampurin raitiotiejärjestelmää oli supistettu vuodesta 1955 lähtien vuoteen 1978 asti, jolloin viimeinen Niendorfiin kulkenut raitiotielinja lopetti liikennöinnin. Linjan korvaamiseksi päätettiin rakentaa metrolinja Niendorfiin. Koska uuden linjan rakentamiseen Stephansplatzilta Niendorfiin Grindelin korttelin, Hoheluftin ja Lokstedtiin, joka olisi seurannut entisen raitiovaunulinjan 2 reittiä, ei ollut varaa, U2-linjaa päätettiin jatkaa Niendorfiin. 

Alun perin Hagendeelin asema ei ollut Niendorfin laajennuksen alkuperäisissä suunnitelmissa, koska Hagenbecks Tierparkin, ja Niendorfin välinen osuus kulki harvaan asutun alueen halki. Eimsbüttelin kaupunginvaltuuston pyynnöstä Hagendeelin asema, jonka työnimi oli tuolloin "Hinter der Lieth" lisättiin kuitenkin väliasemaksi.

Noin vuosi raitiovaunuliikenteen päättymisen jälkeen Niendorfin laajennuksen rakentaminen aloitettiin 7. heinäkuuta 1979. Kustannussyistä laajennus oli tarkoitus rakentaa maan päälle, mutta se päätettiin ympäristönsuojelusyistä rakentaa maan alle. Myös rakentamisen kustannukset vaikuttivat Hagendeelin aseman rakentamiseen, mistä on osoituksena se, että aseman sivulaiturit ovat tavallista kapeampia. 

Asema on ollut esteetön vuodesta 2018 lähtien.

## Lähteet
Leikkiraha

**Leikkiraha** on rahaa, joka on tarkoitettu esimerkiksi lauta- ja korttipeleihin, juhliin, säännöllisiin tapahtumiin, käytännön piloihin ja elokuvarekvisiitaksi.

## Historia
Ensimmäiset leikkikolikot tuotti noin vuonna 1850 ranskalainen nukentekijä, joka myynnin lisäämiseksi päätti antaa jokaiselle nukelle miniatyyrikolikoita sisältävän kukkaron. Sopimus näiden leikkikolikoiden valmistuksesta myönnettiin Nürnbergissä sijaitsevalle Lauer-yritykselle

Yhdysvalloissa ensimmäiset leikkirahat painoi vuonna 1880 Milton Bradley Toys -yhtiö. Bradley (1836–1911) kannatti päiväkotiliikettä (*eng.* *kindergarten*) ja sijoittajiensa vastustuksesta huolimatta tuotti opetusmateriaalia, jota jaettiin pienten lasten opettajille. Nämä leikkirahat olivat pahvikolikoita tai paperirahaa, joihin oli usein painettu sanat "MILTON BRADLEY CO".

Lautapeleissä leikkiraha on useimmiten työkalu pelin edistämiseen. Leikkirahalla pelatut pelit olivat suosittuja suuren laman aikana eräänlaisena pakokeinona fantasiamaailmaan, jossa ihmiset eivät olleet köyhiä.

## Leikkiraha ja rikollisuus
Leikkirahalla on myös maksettu tai yritetty maksaa tuotteita kaupoissa ja kioskeissa. Seteleissä on saattanut poliisille ilmi tulleissa tapauksissa lukea ettei kyseinen raha ole laillinen maksuväline. Myös paperilaatu on ollut erilainen. Jos tällaisella rahalla maksaa, syyllistyy rahajäljitelmän levitykseen. Rikoksesta tuomitaan Suomessa sakkoihin tai enintään vuodeksi vankeuteen.

## Esimerkkejä leikkirahan käyttötarkoituksista
Leikkirahaa voi käyttää esimerkiksi peleissä, rekvisiittana monenlaisista syistä, ja esimerkiksi *[[The Game of Life]]* ja *[[Monopoly]]* -peleissä.

Leikkiraha voi olla myös digitaalista, esimerkiksi nettikasinopeleissä ja tietokilpailussa, ikään kuin pistelaskun muotona.

## Lähteet
Arne Månsson

**Arne Bertil Månsson** (11. marraskuuta 1925 Malmö – 11. tammikuuta 2003) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi puolustajan pelipaikalla. Hän pelasi kaksi ottelua Ruotsin A-maajoukkueessa. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 1950 MM-kilpailuissa mutta ei päässyt vaihtopenkiltä kertaakaan kentälle. Ruotsi sai turnauksesta pronssia.

Månssonin seurajoukkueisiin lukeutuivat Malmö FF ja Trelleborgs FF. Hän voitti ensiksi mainitun kanssa viidesti sekä Ruotsin liigamestaruuden että Ruotsin cupin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Selma Pankakoski

**Selma Sofia Kristiina Pankakoski**, ent. **Hällström**, o.s. **Äyräpää**, aiemmin **Europaeus** (31. elokuuta 1880 Oulu – 20. kesäkuuta 1956 Tyrväntö) oli suomalainen opettaja ja Lotta Svärd -järjestön aktiivi, joka asui suurimman osan elämästään Sortavalassa.

Selma Sofia Kristina Pankakoski, o.s. Äyräpää (Europaeus), syntyi Oulussa 31.8.1880. Hänen vanhempansa olivat apulaisagronomi Oulun läänissä, sittemmin lääninagronomi Uudenmaan läänissä Anders Teodor (Adde) Europaeus, vanhin Liperin pappilan suuresta sisarusparvesta, ja Kristina Sofia Riikonen, maakauppiaan ja talollisen Johan Riikosen tytär Pielisjärveltä.

Koulunkäyntinsä Selma aloitti Oulun tyttökoulussa. Perheen muutettua etelään hän siirtyi Helsingin suomalaiseen tyttökouluun, josta sai päästötodistuksen. Opettajaksi hän valmistui Helsingin suomalaisesta jatko-opistosta aineinaan luonnonhistoria, suomi ja saksa. Myöhemmin hän vielä opiskeli yliopistossa muutaman lukukauden luonnonhistoriaa ja maantiedettä.

Opettajauransa hän alkoi Kotkassa, missä toimi Yhteiskoulun opettajana 1901-1909 (paitsi niitä lukukausia, jolloin opiskeli yliopistossa).

V. 1909 Selma solmi avioliiton maisteri Herman Hällströmin (myöh. Pankakoski) kanssa. Pari vuotta myöhemmin Herman tuli Sortavalan seminaarin lehtoriksi (myöh. johtajaksi) ja niin joutui nuori pari muuttamaan Sortavalaan. Siellä Selma oli tyttökoulun jatkoluokkien opettajana 1915-1939 ja 1942-1944 sekä pitkät ajat sijais- ja tuntiopettajana tyttökoulussa, lyseossa ja seminaarissa.

Sortavalassa Selma Pankakoski oli toimelias ja vaikuttava monilla aloilla. Hän on ollut jäsenenä Sortavalan kaupunginvaltuustossa, Lotta Svärdin piirijohtokunnassa, kirkkovaltuustossa, sosiaalilautakunnassa, NNKY:n johtokunnassa ym. Myös puhujana ja esitelmöitsijänä häntä käytettiin. Luonnontieteiden alalta hän on julkaissut mm. vuonna 1911 kirjan "*Akvaario*" ja samana vuonna yhdessä miehensä kanssa kirjan "*Kouluherbaario*". Suomentajana hän myös on esiintynyt.

Sotien johdosta Selma joutui miehensä kanssa kahdesti jättämään kotinsa. Talvisodan jälkeen he asuivat Jyväskylässä ja jatkosodan jälkeen Raahessa, kunnes muuttivat poikansa Anteron luo Lepaalle.

Selma Pankakoski kuoli 1956 ollessaan 75-vuotias.

## Lähteet
Polybius (urbaanilegenda)

**Polybius** on tunnettu kaupunkitarina kolikkopelistä, jonka on väitetty aiheuttaneen erityisesti psyykkisiä oireita sen pelaajille. Tarinoiden mukaan Polybius ilmestyi Oregonin osavaltiossa sijaitsevaan Portlandin pelihalleihin joskus vuonna 1981. Tarinat kertovat pelin julkaisijan olleen peliyritys nimeltään Sinneslöschen, jonka olemassaolosta ei kuitenkaan ole todisteita. Polybiuksesta kertovissa tarinoissa toistuu väitteet, joiden mukaan kolikkopelin julkaisun takana olisi ollut Yhdysvaltain turvallisuusviranomaisten hanke, jonka tarkoituksena olisi ollut ihmismielen tutkiminen. Jotkut ovat yhdistäneet Polybiuksen CIA:n MKultra-tutkimushankkeeseen. Tarinoiden mukaan "miehet mustissa" olisivat keränneet Polybius-kolikkopeleistä dataa, kunnes pelikoneet ovat yllättäen kadonneet kokonaan.

## Pelattavuus ja kokemukset
Polybiuksen on kuvattu olleen erittäin koukuttava, ja aiheuttaneen pelaajilleen mm. pahoinvointia, muistinmenetyksiä, epileptisiä kohtauksia, hallusinaatioita ja ainakin yhdessä tapauksessa jopa kuoleman. Tarinoissa on kerrottu myös Polybiukseen liittyvistä katoamistapauksista. Polybiusta on kuvattu aikakauteensa nähden visuaalisesti näyttäväksi, sisältäen nopeasti vaihtuvia ja välkkyviä grafiikoita. Pelimekaniikan väitetään olleen yhdistelmä toimintaa ja pulmanratkontaa. Autenttista kuvamateriaalia Polybiuksesta ei kuitenkaan ole tarjolla.

## Todenperäisyys
Polybiuksen tai sen väitetyn julkaisijan olemassaolosta ei ole olemassa minkäänlaisia todisteita. Ensimmäiset maininnat Polybius-kolikkopelistä ovat ilmeisesti coinop.org-sivustolta 2000-luvun alkupuolella ja GamePro-lehden syyskuussa 2003 julkaistussa artikkelissa. Polybius-tarinan onkin arveltu lähteneen liikkeelle juurikin coinop.org-sivustolta. 

## Legenda populaarikulttuurissa
Viittauksia Polybiukseen on nähty esimerkiksi televisiosarjoissa, mukaan lukien animaatiosarja *[[Simpsonit|Simpsoneissa]]*.

## Lähteet
Grindelbergin metroasema

**Grindelberg** on Hampurin metron U5-linjan suunnitteilla oleva metroasema, joka on tarkoitus avata vuoteen 2040 mennessä. 

## Sijainti
Asema sijaitsee Grindelalleen, Grindelbergin ja Hallerstraßen risteyksessä noin 18 metrin syvyydessä.

## Historia
Grindelbergin ympäristöön suunniteltiin metroaseman rakentamista 1950-luvulta lähtien. Vuoden 1966 suunnitelmissa suunniteltiin maanalaista asemaa. Vuonna 2014, osana U5-linjan suunnittelun aloittamista, aseman suunnitelmat uusittiin. U5-linjan asema sijaitsee hieman etelämpänä kuin vuoden 1966 suunnitelmissa.

## Rakenne
Aseman pohjoispäässä portaat johtavat laitureilta ylätasanteelle. Sieltä kolme portaikkoa johtaa pintaan, ne sijaitsevat jalkakäytävällä Grindelberg/Hallerstraße-risteyksen pohjoispuolella. Itälaiturilta pääsee hissillä suoraan katutasolle, kun taas länsilaiturilla oleva hissi saavuttaa vain ylätasanteen.

Eteläiseltä sisäänkäynniltä hissit johtavat suoraan molemmilta laitureilta pintaan. Itäinen hissin sijaitsee Grindelalleen jalkakäytävällä, ja läntinen sijaitsee Grindelalleen ja Am Schlumpin välillä. Grindelalleen alueelle on suunniteltu kolme portaikkoa eteläiselle sisäänkäynnille, kaksi itäpuolelle ja yksi länsipuolelle.

## Lähteet
Bror Mellberg

**Bror Lars Astley Mellberg** (9. joulukuuta 1923 Ambjörby – 8. syyskuuta 2004) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjän pelipaikalla. Hän oli pituudeltaan 182-senttimetrinen. Hän pelasi Ruotsin A-maajoukkueesa kuusi ottelua ja teki kaksi maalia. Hän pelasi kaksi ottelua vuoden 1950 MM-kilpailuissa, joissa Ruotsi saavutti pronssia. Hän pelasi kaksi ottelua myös MM-kilpailuissa 1958. Ruotsi selvitti tiensä hopeasijalle.

Mellberg pelasi seuraurallaan koitimaansa lisäksi Italiassa ja Ranskassa. Hän voitti AIK:n joukkueessa Ruotsin cupin kaudella 1950.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Egon Jönsson

**Bengt Ingvar Egon Jönsson** (8. lokakuuta 1921 Malmö – 19. maaliskuuta 2000 Malmö) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi oikean laitahyökkääjän pelipaikalla. Hän oli pituudeltaan 166-senttimetrinen. Jönsson pelasi 22 ottelua Ruotsin A-maajoukkueessa ja teki niissä yhdeksän maalia. Hän pelasi kolme ottelua vuoden 1950 MM-kilpailuissa, joissa Ruotsi saavutti pronssia. Hän oli mukana voittamassa kultaa Lontoon kesäolympialaisista 1948 mutta ei pelannut turnauksessa minuuttiakaan. Hän saavutti lisäksi pronssia seuraavista olympialaisista.

Jönsson edusti seuraurallaan muun muassa 12 vuotta Malmö FF:ää. Hän voitti joukkueen kanssa neljästi Ruotsin liigamestaruuden kausina 1949, 1950, 1951 ja 1953.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Niendorf Marktin metroasema

**Niendorf Markt** on Hampurin metron U2-linjan asema, joka avattiin 1. kesäkuuta 1985. Asemaa käyttää arkisin 20 633 matkustajaa päivässä. Asema toimi U2-linjan pääteasemana 9. maaliskuuta 1991 asti, jolloin linjaa laajennettiin Niendorf Nordiin. Asema suunniteltiin väestönsuojaksi 3300:lle ihmiselle.

## Historia
Hampurin raitiotiejärjestelmää oli supistettu vuodesta 1955 lähtien vuoteen 1978 asti, jolloin viimeinen Niendorfiin kulkenut raitiotielinja 2 lopetti liikennöinnin. Linjan korvaamiseksi päätettiin rakentaa metrolinja Niendorfiin. Koska uuden linjan rakentamiseen Stephansplatzilta Niendorfiin Grindelin korttelin, Hoheluftin ja Lokstedtin kautta, joka olisi seurannut entisen raitiotielinjan 2 reittiä, ei ollut varaa, U2-linjaa päätettiin jatkaa Niendorfiin. 

Niendorfin laajennuksen rakentaminen aloitettiin 7. heinäkuuta 1979, noin vuosi raitiovaunuliikenteen päättymisen jälkeen. Kustannussyistä laajennus oli tarkoitus rakentaa maan päälle, mutta se päätettiin ympäristönsuojelusyistä rakentaa maan alle. Asema avattiin 1. kesäkuuta 1985. 

## Lähteet
Polybios (täsmennyssivu)

**Polybios** tai **Polybius** voi viitata seuraaviin asioihin:

* Polybios (tunnetaan myös nimellä *Polybius*), antiikin kreikkalainen historioitsija
* Polybius, urbaanilegenda
* Polybius, taskurapusuku, johon kuuluu muun muassa laji *[[Polybius holsatus]]*
* 6174 Polybius, asteroidi.
Fruktoni

**Fruktoni** (C8H14O4) on estereihin ja asetaaleihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää ainesosana hajusteissa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa fruktoni on väritöntä nestettä, jolla on makea ja hedelmäinen, omenaa, ananasta tai luumua muistuttava tuoksu. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin.

Fruktonia valmistetaan etyyliasetoasetaatin ja glykolin välisellä reaktiolla. Reaktiossa käytetään vahvoja happoja, kuten rikkihappoa, p-tolueenisulfonihappoa tai zeoliitteja.

Fruktonia käytetään antamaan hedelmäntuoksua muun muassa saippuoille ja puhdistusaineille. Sitä käytetään myös aromiaineena.

## Lähteet