Mankinjoen valuma-alue

**Mankinjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 81.057) on Uudellamaalla sijaitseva pieni vesistöalue, jonka laskujoki on Mankinjoki. Se laskee Espoossa ja Kirkkonummella Suomenlahteen Espoonlahdella.

## Yleistä
### Sijainti
Mankinjoen valuma-alue sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueella (81), jossa ovat kaikki Suomenlahteen laskevat, ja päävesistöjen väliin jäävät pienet vesistöalueet, alkaen idästä Venäjän rajalta päätyen länteen Hankoniemeen. Valuma-alue jää päävesistöjen Vantaanjoen vesistön (21) ja Siuntionjoen vesistön (22) väliselle rannikkoalueelle. Siellä sijaitsee 14 valuma-aluetta tai välialuetta (vesistöaluetunnukset 81V050–81V063), jotka on määritetty kolmannessa jakovaiheessa rannikkoalueen maa-alasta erikseen.

Espoonjoen valuma-alue on 21 kilometriä pitkä ja 13 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 176&nbsp;neliökilometriä&nbsp;(km²). Se sijaitsee Kirkkonummella, Espoossa ja hieman Vihdissä. Valuma-alueen vedenjakajan kaakkois- ja itäpuolella sijaitsee Espoonjoen valuma-alue (81.055), pohjoisessa Vantaanjoen vesistö (21), luoteis- ja itäpuolella Siuntionjoen vesistö (22), lounaassa Estbyån valuma-alue (81.061) ja etelässä Vitträskin valuma-alue (81.059). Mankinjoen suistossa on vielä kaksi vesistöviranomaisen määrittelemää välialuetta, joiden tunnukset ovat 81V056 ja 81V058. Niiden pinta-alat ovat hyvin pieniä.

### Pääuoman kulku ja pituus
Alajuoksulla valuma-alueen pääuoma on Mankinjoki Espoonkartanolle ja Kehä III:lle asti. Siellä on jokihaara, jonka läntinen haara on Mankinjoki (valuma-alue 82&nbsp;km²) ja itäinen Gumbölenjoki (87&nbsp;km², ). Jokihaarassa pääuomaksi valitaan se jokihaara, jossa virtaa eniten vettä. Koska virtaamatietoja ei ole käytettävissä, voidaan pienellä vesistöalueella olettaa valuma-alueen pinta-alan ja sitä vastaavan jokihaaran virtaaman olevan verrannolliset toisiinsa. Pääuomaan on tämän vuoksi valittava hydrologisista syistä Gumbölenjoki. Se alkaa Nupurinjärvestä&nbsp;(22&nbsp;ha), johon laskee pohjoisesta Nuuksion Pitkäjärvestä&nbsp;(245&nbsp;ha) alkava Brobackaån. Pitkäjärveen laskevan Sahaojan valuma-alueen pinta-ala on 15&nbsp;km² ja Pitkäjärvellä se on 61&nbsp;km², joten pääuoma jatkuu Pitkäjärven pohjoispäähän asti, missä siihen laskee Kuuslammesta&nbsp;(5&nbsp;ha) alkava Myllypuro. Pääuoma alkaa tässä artikkelissa Kuuslammesta, vaikka silläkin on pieniä latvahaaroja .

Mankinjoen alajuoksun pituus on 3,0 kilometriä, Gumbölenjoen osuus Nupurinjärvelle ja Nuuksion Pitkäjärvelle asti on 11,3 km pitkä, ja lopuksi Pitkäjärvi ja Myllypuro yhdessä ja siitä Kuusjärvelle vielä 14,2 km. Laskettaessa osuudet yhteen saadaan pääuoman pituudeksi 28,5 km. Mankinjoki, joka alkaa Loojärvestä&nbsp;(122&nbsp;ha) ja joka virtaa sieltä Espoonlahteen, on kaikkiaan 6,7 kilometriä pitkä. Yli puolet Mankinjoesta on pääuoman sivujokea.

### Luontoarvoja
Suuri pistekuormittaja Mankinjoen valuma-alueella on Ämmässuon ekoteollisuuskeskus.

## Hydrologiaa
Mankinjoen virtaamatiedot on mitattu mittausasemalla, joka sijaitsee Mankinjoen alajuoksulla Kehä II: sillan kohdalla. Sen keskivirtaamana&nbsp;(MQ) on ollut 1,7&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s ), keskiylivirtaamana&nbsp;(MHQ) 10,7&nbsp;m³/s ja keskialivirtaamana&nbsp;(MNQ) 0,10&nbsp;m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1997–2011. Pienin mitattu virtaama&nbsp;(NQ) on 0,03&nbsp;m³/s, joka sattui viimeksi 6.8.2014, ja suurin virtaama&nbsp;(HQ) on 13,5&nbsp;m³/s, joka mitattiin 9.1.2005.

## Valuma-alueen rakenne
Mankinjoen valuma-alueella on 69 (tai 68 kpl ) vähintään hehtaarin kokoista lampea tai järveä. Valuma-alueen uomaverkosto on karkeasti ilmaistuna kaksihaarainen. Mankinjoki muodostuu, kun itäinen haara Gumbölenjoki ja läntinen haara Mankinjoki yhtyvät ja muodostavat kolmekilometrisen Mankinjoen alajuoksun uoman. Nimestään huolimatta Mankinjoen läntistä haaraa käsitellään tässä kuin se olisi pääuoman sivujoki. Gumbölenjoki on näistä kahdesta se kirkasvetisempi jokihaara. Alla kuvataan kummankin sivuhaaran uomien ja järvien muodostamaa vesistörakennetta.

### Mankinjoen alajuoksu
Mankinjoki () alkaa Espoonkartanon seudulta ja se virtaa lounaaseen päin kohti Espoonlahtea kapealla peltoalueella, joka jää lännessä Espoon Mankin ja Kirkkonummen Luoman ja idässä Espoon Lasilaakson ja Kauklahden väliin. Sillä on yksi pitempi sivu-uoma Nyfinnsbäcken, jonka pituus on kuusi kilometriä ja jonka valuma-alueella sijaitsee pieni Igelträsk.

### Gumbölenjoen vesistöreitti
Tämä vesistöreitti on pääsääntöisesti hyvässä kunnossa. Gumbölenjoki on 9,3 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Nupurinjärvestä ja virtaa Svartbäckträsketin&nbsp;(7&nbsp;ha), Kvarnträskin&nbsp;(6&nbsp;ha) ja Dämmanin&nbsp;(10&nbsp;ha) läpi Gumböleen, josta joki jatkaa kaartaen koillisesta asteittain kohti lounasta ja päättyy Espoonkartanolle Mankinjoen jokihaaraan. Gumbölessä siihen yhtyy pohjoisesta tuleva Björnkärrsbäcken, jonka valuma-alueella sijaitsevat Hakjärvi&nbsp;(13&nbsp;ha), Sorlampi&nbsp;(7&nbsp;ha) ja Pikku Sorlampi. Gumbölenjoen valuma-alue jatkuu vielä Nupurinjärvestä pohjoiseen. Järven länsipuolella sijaitsee Ämmänsuon jätteenkäsittelylaitos, josta valuu jokeen vesiä. Laitoksen pohjoispuolelta laskee luoteesta tuleva metsäpuro Nupurinjärveen. Sen valuma-alueella on vain pieni Kakarlampi&nbsp;(1&nbsp;ha). Nuuksion Pitkäjärvestä alkava 1,5 kilometriä pitkä Brobackaån laskee Nupurinjärven pohjoispäähän.

Pitkäjärvi on 7 kilometriä pitkä, joten siihen laskee useita puroja. Järven kaakkoisrantaan laskee yksinäisen Laihalammen&nbsp;(2&nbsp;ha) oja. Pinjouddenin suojaan laskee Mutalammen ja Sikalampien yhteinen laskupuro, ja Sikalahteen laskee Meerlammen&nbsp;(6&nbsp;ha), Kolmperän&nbsp;(6&nbsp;ha), Karjakaivon&nbsp;(3&nbsp;ha) ja Käkilammen yhteinen laskupuro. Pitkäjärven eteläpään länsirantaan laskee Sahaoja&nbsp;(15&nbsp;km²), joka alkaa Sahajärvestä&nbsp;(55&nbsp;ha) ja jonka valuma-alueella on vielä Heinäslampi&nbsp;(12&nbsp;ha), Ahvilampi&nbsp;(2&nbsp;ha) ja Siikajärvi&nbsp;(70&nbsp;ha). Näiden yhteinen laskuoja Sahajärveen on Salakoski. Hankalahden eteläpuolelle laskee järveen yksinäisen Oralammen&nbsp;(4&nbsp;ha) laskuoja ja pohjoispuolelle Kolmoslampien laskuoja, jonka valuma-alueella on alempana pieni Paskalampi, mainitut Kolmoislammit (Kolmoislammi&nbsp;(12&nbsp;ha), Kolmoislammi&nbsp;(2&nbsp;ha) ja  Kolmoislammi&nbsp;(1&nbsp;ha)) ja Vähä Romlampi, Kukkolampi, Poro-Kolmoislampi, kauempana sijaitseva Porolampi, ja pohjoisempana sijaitsevat Sikoilampi&nbsp;(2&nbsp;ha), Pitkä Saarijärvi&nbsp;(3&nbsp;ha), Niemelänlampi ja Ympyrkäinenlampi&nbsp;(2&nbsp;ha). Romvuoren juurelle järven pohjoispäähän laskee Valklammen&nbsp;(6&nbsp;ha) laskuoja.

Pitkäjärven pohjoispäähän laskeva Myllypuro&nbsp;(25&nbsp;km²) muodostaa valuma-alueena oman kokonaisuuden, joka on tämän jokihaaran latva-alue. Myllypuro on mutkitteleva ja luontaisen oloinen murroslaaksoja seuraileva metsäpuro, joka virtaa nykyään joidenkin pienen niittyjen halki. Sen sivupurot muodostavat alajuoksulta alkaen lueteltuina seuraavat valuma-alueet. Ensimmäinen puro tulee idän suunnalta ja sen valuma-alueella sijaitsee Ruuhijärvi&nbsp;(29&nbsp;ha). Seuraava on lännestä tuleva Haukkalammesta&nbsp;(10&nbsp;ha) alkava oja. Sen valuma-alueella ovat esimerkiksi Iso Romlampi&nbsp;(1&nbsp;ha), Holma-Saarijärvi&nbsp;(4&nbsp;ha), Kolmikulmalampi&nbsp;(4&nbsp;ha), Mustalammi&nbsp;(3&nbsp;ha) ja Ahvenisto. Vähän ylempänä Myllypuroon yhtyy lännestä pieni oja, joka saa vetensä Vähä Haukkalammesta. Myllypuron keskijuoksulla sijaitsee itäpuolella Iso-Kalatoin, joka laskee puroon. Myllypuron pohjoisimmassa mutkassa on Iso-Parikas&nbsp;(22&nbsp;ha). Myllypuron latvahaara on Rinteenoja. Sen kautta laskevat vedet valuma-alueen itäosista ja kauempaa Espoon puolelta asti. Sen valuma-alueella ovat pohjoisessa esimerkiksi Pikku-Parikas&nbsp;(6&nbsp;ha), Kuuslampi, Pikku-Kalatoin ja Lummukas&nbsp;(3&nbsp;ha), sitten etelässä lännempänä Iso-Antias&nbsp;(17&nbsp;ha), Syvä-Antias&nbsp;(6&nbsp;ha), Levo-Antias&nbsp;(6&nbsp;ha), Ruoholampi, Laihalampi ja Mustalampi&nbsp;(2&nbsp;ha),  sitten suuren Suolikkaan&nbsp;(29&nbsp;ha) ympäristössä Koppa-Suolikas, Sammalkuoho&nbsp;(1&nbsp;ha), Valkealampi&nbsp;(2&nbsp;ha), Sarkkinen&nbsp;(4&nbsp;ha), Pikku Pöksyhaara, Pöksynhaara&nbsp;(3&nbsp;ha), Iso Majaslampi&nbsp;(6&nbsp;ha) ja  Pikku Majaslampi&nbsp;(1&nbsp;ha).

Vyhlídka, oranžová okružní trasa (Maahisenkierros), Solvalla, Espoo, Finsko 01.jpg|Näkymä Nuuksion Pitkäjärvelle.
Karjakaivo, Espoo.jpg|Karjakaivo
Ruuhijärvi.jpg|Luistelukenttä Ruuhijärvellä.
Kolmikulmalampi1.jpg|Kolmikulmalampi vuonna 2021.
Iso Majaslampi.jpg|Iso Majaslampi


### Mankinjoen yläjuoksun vesistöreitti
Loojärvestä alkava Mankinjoen yläjuoksu virtaa Esoppnkartanolle lähes lännestä. Siihen yhtyy ennen kartanoa pieni oja pohjoisesta. Se tuo vesiä Ämmänsuon kaatopaikan eteläpuolelta Stormossenilta. Loojärveen laskee kolme suurempaa puroa. Itärantaan tulee idästä Halujärven&nbsp;(5&nbsp;ha) lasku-uoma. Uoman sivuhaarat keräävät vettä Ämmänsuon ympäristöstä. Loojärven länsirantaan laskee Lapinkylänjärvestä&nbsp;(102&nbsp;ha) alkava Kalakoski (&nbsp;(23&nbsp;km²), joka vuorostaan laskee siihen Juusjärvestä&nbsp;(196&nbsp;ha). Juusjärvi on valuma-alueensa latvajärviä, mutta sen laskuojan sivuhaaran valuma-alueella ovat vielä Tampaja&nbsp;(104&nbsp;ha) ja Särkijärvi&nbsp;(19&nbsp;ha).

Loojärven pohjoispäähän laskee pohjoisesta tuleva Kauhalanjoki&nbsp;(42&nbsp;km²), joka on Mankinjoen sivuhaaran pääuomaa. Se on monin tavoin ihmistoiminnalla muokattu jokireitti eikä se ole enää kovin hyvässä ekologisessa kunnossa. Se on alajuoksulla heti padottu niin, että uomaan on muodostunut patolampi Dammen&nbsp;(2&nbsp;ha). Patolammen yläpäähän yhtyy idästä Ämmänsuolta tuleva Bockträskin, Myllynpään&nbsp;(2&nbsp;ha), Suonsilmän ja Kolmperä&nbsp;(17&nbsp;ha) yhteinen laskupuro. Hieman pohjoisempana Kauhalanjokeen yhtyy Kakarsbergetin kohdalla Kakarlammen&nbsp;(2&nbsp;ha) laskupuro&nbsp;(10&nbsp;km²). Sen valuma-alueella sijaitsevat myös koillisessa olevat Hauklampi&nbsp;(10&nbsp;ha), Pitkänen&nbsp;(2&nbsp;ha), Vuohilampi&nbsp;(8&nbsp;ha), Kivilampi&nbsp;(7&nbsp;ha), ja pohjoisessa olevat Klemetti&nbsp;(4&nbsp;ha), Kaislampi&nbsp;(4&nbsp;ha) ja Pikaraiset eli Pikarainen&nbsp;(2&nbsp;ha, eteläinen) ja Pikarainen&nbsp;(4&nbsp;ha, pohjoinen). Hieman ylempänä Kauhalanjokeen yhtyy lännestä tulevan Hiirlammen&nbsp;(3&nbsp;ha) laskupuro. Kauhalanjoki alkaa Haapajärvestä&nbsp;(59&nbsp;ha) ja virtaa alas Lillträsketin peltoaukean läpi. Vesireitti laskee Kaljärvestä&nbsp;(63&nbsp;ha) Haapajärveen. Kaljärveen laskee etelästä tulevan Kurkiston&nbsp;(17&nbsp;ha) lasku-uoma. Yläjuoksulla viimeiset järvet ovat Lamminjärvi&nbsp;(34&nbsp;ha) ja Perälänjärvi&nbsp;(23&nbsp;ha), jotka laskevat peräkanaa Kaljärveen.

## Historiaa
Gumbölen Myllykoskessa on toiminut vesimylly 1700-luvun jälkipuoliskolla, jonka jälkeen vesimyllyjä on toiminut useitakin. Koskessa on saattanut olla myös sähkölaitos. Stampforsenissa on alkuun toiminut jalkamylly ja myöhemmin tamppimylly. Tamppimyllyä hyödynsi pieni verkatehdas. jonka perustamislupa on vuodelta 1798. Sahajoessa on toiminut Sågforsenin alueella vesimylly ja sahalaitos ja alajuoksulla Heikkilässa pari vesimyllyä. Myös Hakjärvenojassa on toiminut jalkamylly.

Gumbölenjoki on perattu Nuuksion Pitkäjärvestä mereen asti uittotoimintaa ajatellen, joka kuitenkin loppui 1930-luvulla. Valuma-alueella on kuivatettu useita järviä. Niitä ovat Espoossa sijainneet Vadspångträsk, Nackträsk ja Igelträsk ja Kirkkonummella Lillträsket. Laskettuja järviä ovat Espoon Nupurinjärvi, Svartbäckträsket ja Loojärvi sekä Kirkkonummella Haapajärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mankin- ja Espoonjoen vesistöalue - Mankinjoki, kehä III silta, vesi.fi
* 
* 
* 
* 
*