open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalajärvi (Äänekoski)

**Kalajärvi**  on Keski-Suomessa Äänekoskella Sumiaisissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,8&nbsp;kilometriä pitkä, 1,4&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 112&nbsp;hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Sen rannat ovat melko alavia, suurimmaksi osaksi Taipaleenkylän ja Pieni-Taipaleen peltomaata. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta: Lehtiluoto sekä sen luoteispuolinen pienempi nimetön luoto. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,29&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,4&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,7&nbsp;kilometriä. Järven rannoilla on vain muutama rakennus, maatilojen päärakennukset sijaitsevat kauempana rannoista. Pohjoispäässä Kanavalahden itärannalla on pieni loma-asutuksen keskittymä.

## Luontoarvoja
Kalajärvi muodostaa yhdessä Sumiaisen eteläpäässä sijaitsevan Kytännevan kanssa 209 hehtaarin laajuisen Natura 2000 -suojelualueen. Kalajärvi on huomattava lintujärvi, jota on aikoinaan laskettu. Järvestä yli 90 hehtaarin kokoinen alue on avovettä. Rannoilla on luhtavyöhyke, joka on säilynyt luonnontilaisena rantojen soiden ojituksista huolimatta. Huomattava Kalajärvessä esiintyvä vesikasvi on suomenlumme. Koillisrannalla on lintutorni.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kalajärven valuma-alueeseen (14.415) se kuuluu. Järveen laskee kaakosta Majalammen laskupuro, jonka lisäksi siihen on johdettu useita suo-ojia muun muassa kuivatetulta Kalasuolta sekä Lamminsuolta. Kalajärven oma laskujoki on Myllyjoki, joka alkaa Myllylahden eteläpäästä ja laskee Sumiaiseen. Järven vedenpinnan korkeus on 108,9&nbsp;metriä mpy., joten pudotusta välillä kertyy noin 9 metriä.

## Lähteet
Lahnanen (Konnevesi)

**Lahnanen**  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Hytölän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,1&nbsp;kilometriä pitkä, 600&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 33&nbsp;hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,1&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Keskinen (Äänekoski)

**Keskinen**  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 800&nbsp;metriä pitkä, 420&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,7&nbsp;hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 370&nbsp;800&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 3,7&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Kilpislampi (Konnevesi)

**Kilpislampi**  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Tankolammen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 570&nbsp;metriä pitkä, 250&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2&nbsp;hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 86&nbsp;700&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 2,3&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,3&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Huutjärvi (Äänekoski)

**Huutjärvi**  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Vihijärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,3&nbsp;kilometriä pitkä, 220&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,3&nbsp;hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 541&nbsp;000&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 6,3&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Saarikas (Äänekoski, Iso-Jurvo)

**Saarikas**  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Suolahden lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 890&nbsp;metriä pitkä, 280&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0&nbsp;hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 5&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 2,7&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 146,7&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Margaretha Lindahl

**Margaretha Louise Lindahl** (myös. **Dryburgh**, s. 20. lokakuuta 1974 Sveg) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.

## Elämä ja urheilu-ura

Usein maajoukkueen varapelaajana ollut Lindahl voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. MM-kilpailuista hän voitti kultaa vuosina 1998 ja 1999 ja EM-kilpailuista kultaa vuonna 1997 sekä hopeaa vuosina 1996 ja 1999. Lindahl avioitui skotlantilaisen curlingin Euroopan mestari James Dryburghin kanssa.

## Lähteet
* 
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* Profiili worldcurling.org 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Kingo Miyabe

**Kingo Miyabe** (; 27. huhtikuuta 1860 – 16. maaliskuuta 1951) oli japanilainen kasvi- ja sienitieteilijä sekä levätutkija.

Miyabe valmistui Sapporon maataloustieteellisestä korkeakoulusta, joka tunnetaan nykyisin Hokkaidōn yliopistona. Miyabe toimi Hokkaidōn yliopiston kasvitieteellisen puutarhan ensimmäisenä johtajana ja hän oli avaamassa puutarhaa vuonna 1886. Nykyisin puutarhassa on Miyabelle omistettu rakennus, jossa on esillä hänen töitään.

Miyabenvaahtera (*Acer miyabei*) on nimetty Kingo Miyaben mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Almese

**Almese** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 6&nbsp;448 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Didier Rimaud

**Didier Rimaud** (6. elokuuta 1922, Carnac, Morbihan, Brittany, Ranska - 24. joulukuuta 2002,  Lyon, Ranska) oli ranskalainen jesuiitta, säveltäjä ja runoilija. 

Rimaud aloitti opiskelunsa Lyonissa ja liittyi Jesuiittajärjestöön 1941. Hän jatkoi klassisten tieteiden ja filosofian opintojaan ja vihittiin papiksi 1955. Hän opetti korkeakouluissa Ranskassa ennen kuin hänet nimitettiin "Centre National de Pastorale Liturgiqueen" (Katolisen kirkon Ranskalssa liturgisen elämän kehittämiskeskus) vuonna 1950. Siellä hän osallistui uusien ranskankielisen messun tekstien kääntämiseen ja liturgisen elämän kehittämiseen etenkin Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeen.

Yksi hänen kirjoittamansa teksti "Ouvrez vos cœurs au Souffle de Dieu" (Avatkaa sydämenne Jumalan kuiskaukselle) joka sisältyi vihkoon nimeltä ”Au Souffle de Dieu”, on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 476 "Gud, när du andas över vår jord". Virren on Rimaudin laulun pohjalta muokannut Anders  Frostenson 1974. Ruotsin kirkon virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan 1999 kääntämä "Herra, kun hiljaa henkäät yli maan."

Virren sävelmä on ranskalaisen jesuiitan Joseph Gelineaun sävellys. Hän oli psalmilaulun ja hengellisen laulun uudistaja Ranskassa.

## Lähteet
Suojärvi (Äänekoski, Suolahti)

**Suojärvi**  on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahdessa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,0&nbsp;kilometriä pitkä, 510&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 59&nbsp;hehtaaria. Sen itäpuolella sijaitsee jyrkkä Kirppuvuori, jonka huippu kohoaa yli 60 metriä järven pinnan yläpuolelle, mutta järven ympärys on muuten melko alavaa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuudeksi on saatu 2,48&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 12,9&nbsp;metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa. Järven rantaviivan pituus on 5,6&nbsp;kilometriä. Asutus on keskittynyt järven pohjoisrannoille Suolahden taajamaan, ja länsirannan Suojarinteen asuinalueella on myös siirtolapuutarha. Pohjoispäässä Vallilan alueella on uimaranta.

## Vedenlaatu
Suojärvelle on laadittu uimavesiprofiili vuonna 2021. Järvi on luokiteltu pieneksi humusjärveksi, jonka ekologinen tila on hyvä. Tarkemmin vedenlaatua on mitattu viimeksi vuonna 2009, jolloin happamuudeksi on saatu pH 7,3, näkösyvyydeksi 1,5 metriä, sameudeksi 2,1&nbsp;FNU, klorofylli-a -pitoisuudeksi 11,7&nbsp;μg/l, typpipitoisuudeksi 370&nbsp;μg/l ja fosforipitoisuudeksi 16&nbsp;μg/l.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Suojärven valuma-alueeseen (14.419) se kuuluu. Siihen laskee etelästä Laukaan puolelta Parslammen laskuoja, johon on johdettu useita kuivatusojia. Järven oma laskujoki alkaa sen koillisosasta ja laskee luoteeseen Keiteleen Makkaralahteen. Suojärven vedenpinnan korkeus on 100,2&nbsp;metriä mpy., joten laskujoelle kertyy noin metri pudotusta.

## Lähteet
Parslampi (Laukaa)

**Parslampi**  on Keski-Suomessa Laukaassa  Vatian lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 250&nbsp;metriä pitkä, 120&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1&nbsp;hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900&nbsp;metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Suojärven valuma-alueeseen (14.419) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,2&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Dzierżoniów Śląskin rautatieasema

**Dzierżoniów Śląski** on rautatieasema Puolassa Ala-Sleesian voivodikunnassa sijaitsevassa Dzierżoniówin kaupungissa. Se yhdistää rautatielinjat 137 (Katowice–Legnica) ja 341 (Bielawa Zachodnia–Dzierżoniów Śląski). Vuonna 2018 aseman kautta kulki päivittäin 300–499 matkustajaa.

## Lähteet
Marta Jandová

**Marta Verner** (o.s. **Jandová**, s. 13. huhtikuuta 1974) on tšekkiläinen laulaja, joka tunnetaan saksalaisen rockyhtye Die Happyn solistina. Jandová edusti Tšekkiä vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa yhdessä Václav Noid Bártan kanssa kappaleella *[[Hope Never Dies]]*.

Jandová on tšekkiläisen yhtye Olympicin kitaristi-laulaja Petr Jandan tytär. Jandová muutti Saksaan vuonna 1993 ja aloitti Die Happy -yhtyeen solistina. Vuonna Jandová 2005 edusti Baden-Württembergiä Apocalyptica-yhtyeen kanssa Bundesvision laulukilpailussa kappaleella *Wie weit* ja sijoittui kilpailun viidenneksi. Vuonna 2007 Jandová voitti Bundesvision laulukilpailun OOMPH!-yhtyeen kanssa Ala-Saksin edustajana kappaleella *Träumst du?*.

Jandová muutti takaisin Prahaan vuonna 2008, mutta on pysynyt yhteyksissä Saksaan. Hän toimi saksalaisen *neoMusic*-musiikkiohjelman juontajana vuonna 2009 sekä *Popstars*-kykykilpailun tuomarina 2010. Jandová toimi tšekkiläis-slovakialaisen *Česko Slovenská SuperStar* -kykykilpailun tuomarina 2009 ja 2015.

Jandová valittiin sisäisesti edustamaan Tšekkiä vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Václav Noid Bártan kanssa. Kilpailukappale *Hope Never Dies* julkaistiin 10. maaliskuuta. Duo kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 21. toukokuuta, sijoittui semifinaalin 13:nneksi eikä päässyt finaaliin.

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/marta-jandova-and-vaclav-noid-barta

### Viitteet
Sievä Juuri-Oja

**Sievä Lyyli Juuri-Oja** (o.s. *Fågel*; 26. huhtikuuta 1888 Oitti – 8. tammikuuta 1972 Lahti) oli suomalainen näyttelijä.

## Ura
Juuri-Ojan vanhemmat olivat ratamestari J. H. Fågel ja Emilia Juhola. Kansakoulun jälkeen hän suoritti Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulun 1906–1908, minkä jälkeen hän näytteli Kaarlo Karin Suomalaisessa Teatteriseurueessa 1908–1910. Ura jatkui Oskar Krabbe-Rosqvistin Suomalaisessa Turneessa 1911 ja Erkki Karun Kiertuenäyttämössä 1912–1913. Vuosina 1915–1923 Juuri-Oja näytteli työväen näyttämöillä muun muassa Pietarsaaressa ja Hämeenlinnassa. Sen jälkeen hän muutti Yhdysvaltain Massachusettsiin, missä hän näytteli Fitchburgissa Saiman ja Aamunkoiton näyttämöillä 1924–1926. Syyskaudesta 1929 alkaen Juuri-Oja toimi Hämeenlinnan Näytelmäseuran johtajana. Hän harjoitti Hämeenlinnassa myös kampaajanliikettä.

Sievä Juuri-Ojan näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Katri (*[[Daniel Hjort (näytelmä)|Daniel Hjort]]*), Kirsti (*[[Elinan surma]]*), Cyprienne (*Erotaan pois*), Kaisa (*[[Pohjalaisia (näytelmä)|Pohjalaisia]]*), Maija (*[[Tukkijoella (näytelmä)|Tukkijoella]]*) ja Elli (*[[Miehen kylkiluu]]*).

Juuri-Ojan puoliso oli vuodesta 1915 Fitchburgissa vuonna 1926 kuollut teatterinjohtaja, näyttelijä, muusikko ja näytelmäkirjailija Sakeus Juuri-Oja. Heillä oli neljä lasta. Suomen sisällissodan loppuvaiheissa Juuri-Ojat pakenivat Venäjälle, josta palasivat Suomeen 1921.

## Lähteet
*

### Viitteet
Mieheni vaimo

**Mieheni vaimo** on suomalainen television draamasarja vuodelta 2022. Sen on ohjannut Inari Niemi ja pääkäsikirjoittanut Juuli Niemi. Sarja kertoo suomalaisesta ja virolaisesta naisesta (Pirjo Lonka ja Sara Soulié), jotka saavat tietää eläneensä vuosia suhteessa saman miehen, kaksoiselämää viettäneen ja yllättäen kuolleen suomalaisen tekstiiliyrittäjän (Kristo Salminen) kanssa. Mies oli myös molempien naisten lasten, suomalaisen lukiolaispojan (Bruno Baer) ja virolaisen alakoulutytön (Ella Kangas) isä.

## Vastaanotto
Laura Kytölä kiitteli *Helsingin Sanomissa* sitä, ettei sarjaa ole rakennettu yhä useampien paljastusten tai syyllisten etsinnän varaan: ”Pettäjämiehen ajatuksenkulun ja menneen kaksoiselämän kaivamisen sijasta sarja keskittyy kuvaamaan kohtalon toisiinsa kahlitsemien naisten suhdetta ja sitä, miten ja millä ehdoin elämä voi jatkua.” Toisaalta Kytölä koki hieman turhauttavana, ettei sarjassa kunnolla selitetty, miten miehen kaksoiselämä oli niin pitkään mahdollista. Sarja suhtautuu hänen mielestään myötätunnolla kaikkiin hahmoihinsa, mutta tapahtumien intensiteetti alkaa ylipitkän sarjan loppujaksoissa hieman laskea.

*Mieheni vaimo* sai vuoden 2022 parhaan draamasarjan Kultainen Venla -ehdokkuuden. Inari Niemi on ehdolla sarjan ohjauksesta ja Juuli Niemi käsikirjoituksesta.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kaikki jaksot katsottavissa Yle Areenassa
Corban Knight

**Corban Knight** (s. 10. syyskuuta 1990 Oliver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Knight on pelannut urallaan 52 NHL-ottelua.

## Ura
### Seuraura
Knight edusti juniorina AMHL:n UFA Bisonsia ja AJHL:n Okotoks Oilersia. Kaudella 2008–2009 hän voitti Oilersin sisäisen pistepörssin tehopisteillä 34+38=72. Kaudeksi 2009–2010 Knight siirtyi NCAA:n yliopistosarjaan, jossa hän pelasi Pohjois-Dakotan yliopistossa kauteen 2012–2013 asti.

Florida Panthers varasi Knightin viidennellä kierroksella 135. pelaajana . Tästä huolimatta hän siirtyi kaudeksi 2013–2014 Calgary Flamesin farmijoukkueeseen, AHL-sarjan Abbotsford Heatiin. Knight pääsi pelaamaan kauden aikana myös seitsemän NHL-ottelua Calgaryn paidassa ja teki niissä yhden maalin.

Kaudella 2014–2015 Knight pelasi 22 AHL-ottelua Calgaryn uudessa farmijoukkueessa Adirondack Flamesissa ja kaksi NHL-ottelua Calgaryn joukkueessa, kunnes Calgary kauppasi hänet tammikuussa 2015 takaisin Knightin taannoin varanneeseen Florida Panthersiin. NHL-kaudella 2015–2016 Knight teki tehopisteet 2+5=7 pelaamassaan 20 ottelussa. Osan kaudesta hän pelasi myös AHL:ssä Floridan farmijoukkue Portland Piratesissa.

Knight siirtyi syyskuussa 2016 Philadelphia Flyersin farmijoukkue Lehigh Valley Phantomsiin, jossa hän pelasi seuraavat kaksi kautta. Kaudella 2018–2019 Knight edusti Philadelphian NHL-joukkuetta 23 ottelussa, joissa hän teki tehopisteet 1+3=4.

Kaudeksi 2019–2020 Knight siirtyi pelaamaan ensimmäistä kertaa Pohjois-Amerikan ulkopuolelle, kun hän allekirjoitti yksivuotisen sopimuksen kazakstanilaisen KHL-seura Barys Nur-Sultanin kanssa. Knight teki runkosarjassa tehopisteet 20+20=40, joilla hän voitti joukkueen sisäisen pistepörssin ja sijoittui koko KHL:n pistepörssissä 24:nneksi.

Knight siirtyi kaudeksi 2020–2021 kaksivuotisella sopimuksella Avangard Omskiin. Hän teki runkosarjassa tehopisteet 18+22=40 ja oli pistepörssin 26:s. Pudotuspeleissä Knight teki tehot 5+11=16 ja voitti kauden päätteeksi Avangardin mukana KHL:n mestaruuden eli Gagarin Cupin.

### Maajoukkueura
Knight edusti Kanadaa Pekingin talviolympialaisissa 2022, joissa hän pelasi viisi ottelua tehopistein 2+1=3. Joulukuussa 2021 Knight pelasi kolme EHT-ottelua tehopistein 0+2=2, kun Kanada osallistui Channel One Cupiin.

## Tilastot
Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Vitale da Bologna

**Vitale da Bologna** (noin 1309 Bologna – 1361), joka tunnetaan myös nimillä **Vidolini**, **Vidolino**, **Vitale d’Aimo de’ Cavalli**, **Vitale Cavalli da Bologna** tai **Vitale delle Madonne**, oli italialainen taidemaalari. Vitale da Bologna luetaan Bolognan koulukuntaan, ja hänet tunnetaan erityisesti Madonna-maalauksistaan.

Vitale da Bolognan ensimmäisenä tunnettuna työnä on pidetty 1340-luvulla maalattuja Bolognan San Francescon kirkon Odofredin kappelin freskoja. Arkistoissa on kuitenkin säilynyt asiakirjoja, jotka kertovat Vitale da Bolognan työskentelystä vuosina 1334–1359. Niiden mukaan Ferraran piispa esimerkiksi tilasi lisäksi häneltä vuonna 1343 neljä maalattua puupatsasta, jotka esittävät Marian ilmestystä. Asiakirjojen mukaan madonnamaalaus *Madonna dei Denti* on valmistunut vuonna 1345. Samoihin aikoihin Vitale da Bolognan maalasi Viimeisen ehtoollisen San Francescon luostarille. Teos kuuluu nykyisin Pinacoteca Nazionale di Bologna -museon kokoelmiin. San Lorenzon kappeliin Vitale da Bologna maalasi lyyrisiä freskoja. 

Vuonna 1348 Vitale da Bologna lähti Udineen, jossa maalasi Udinen katedraalin San Nicolon kappelin freskot. Näissä pyhän Nikolauksen elämää kuvaavissa maalauksissa on nähtävissä Giotton teoksia muistuttavaa monumentaalisuutta. Madonna-maalaukset Madonna dei Battuti ja Madonna dei Denti ovat harvoja taiteilijan signeeraamia teoksia. Madonna dei Denti -maalauksessa on havaittavissa Giovanni Pisanon ja sienalaisten maalarien vaikutusta. Bolognan Santa Maria dei Servin ja Pomposan Santa Maria –kirkon apsiksen freskoja pidetään myös Vitale da Bolognan tekeminä. Muita Vitalelle attribuoituja teoksia ovat syntymäfresko, *Tietäjien kumarrus*, *Pyhä Antonius* sekä *Pyhä Yrjö ja lohikäärme*. 

## Teoksia

Kuva:Vitale Crucifixion.jpg|*Ristiinnaulitseminen* (1335)
Kuva:Madonna dei denti.jpg| *Madonna dei denti* (1345)
Kuva:VitaledaBologna.jpg|*Pyhä Yrjö ja lohikäärme* (noin 1350)
Kuva:Vitale Madonna dell'Umiltà.jpg| *Madonna dell'Umiltà* (noin 1353)


## Lähteet
Aarne Jaatinen

**Aarne Jaatinen** (4. lokakuuta 1895 Joensuu – (kadonnut 21. marraskuuta) 1944 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.

## Ura
Jaatisen vanhemmat olivat työmies Juho Jaatinen ja Anna Pirhonen. Hän aloitti näyttelijän uransa 1918 Evert Suonion kiertueessa ja jatkoi kiertuenäyttelijänä. Jaatinen siirtyi vakinaiseksi näyttelijäksi Porin Työväen Teatteriin 1923, ja liittyi vielä samana vuonna Tampereen Työväen Teatteriin. Tampereelta Jaatinen siirtyi Kuopion Työväen Teatterin johtajaksi ja sittemmin johtajaksi Lappeenrannan Työväen Näyttämölle ja Helsingin Työväen Teatteriin.

Jaatisen näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Juhani Fleming (*[[Daniel Hjort (näytelmä)|Daniel Hjort]]*), Ismael (*Synti*), Eelis (*Uskottomuus*), Kaarle (*Kaksi kuningatarta*), Nekljudow (*Ylösnousemus*), Turkka (*[[Tukkijoella (näytelmä)|Tukkijoella]]*), Welle (*Villikissa*), Armand Duvall (*Kamelianainen*) ja Simeoni (*Seitsemän veljestä*).

Jaatinen näytteli sivuosia neljässä suomalaisessa elokuvassa 1930- ja 1940-luvuilla. Elokuvassa *[[Isoviha (elokuva)|Isoviha]]* (1939) hänellä on pappilan rengin osa, kadonneessa elokuvassa *[[Simo Hurtta (elokuva)|Simo Hurtta]]* (1940) hänellä on henkikirjuri Arnkilin osa, komediassa *[[Poikamies-pappa]]* (1941) hänen taidekauppiaan rooliaan ei ole kreditoitu ja melodraamassa *[[Katariina ja Munkkiniemen kreivi]]* (1943) hänen lääkärin roolinsa on niin ikään kreditoimaton.

Jaatisen puoliso oli näyttelijä Oili Jaatinen, joka kuoli vuonna 1945 pitkällisen ankaran taudin murtamana 48-vuotiaana. Aarne Jaatinen oli kadonnut Helsingissä tuntemattomalla tavalla 21. marraskuuta 1944. Aarne Jaatinen löydettiin kuolleena heinäkuussa 1945, jolloin samoihin aikoihin kuoli heidän poikansa Martti Jaatinen, tunnettu runoilijanimellä Martti Jaarnio.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* https://www.geni.com/people/Aarne-Johannes-Jaatinen/6000000095222044843 Aarne Johannes Jaatinen, viitattu 9.2.2022
Niemodlin (kunta)

**Niemodlin** on kaupungin sisältävä maalaiskunta Opolen piirikunnassa Opolen voivodikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 13&nbsp;117. Kunnan hallintokeskus on Niemodlinin kaupunki.

## Maantiede ja liikenneyhteydet
Niemodlinin kunnan pinta-ala on noin 183&nbsp;neliökilometriä. Se rajoittuu Dąbrowan, Grodkówin, Lewin Brzeskin, Łambinowicen, Olszankan, Skoroszycen ja Tułowicen kuntiin. Kunta sijaitsee Równina Niemodlińskan (”Niemodlinin tasanko”) ja Dolina Nysy Kłodzkiejin (”Nysa Kłodzkan jokilaakso”) fyysismaantieteellisillä alueilla. Sen pinta-alasta noin 64&nbsp;prosenttia on maatalousmaata ja noin 29&nbsp;prosenttia metsää. Ścinawa Niemodlińska ja sen sivujoki Wytoka virtaavat kunnan alueella.

Niemodlinin kunta jakautuu Niemodlinin kaupunkiin ja seuraaviin 27 kylään:

* Brzęczkowice
* Gościejowice
* Góra
* Grabin
* Gracze
* Grodziec
* Jaczowice

* Jakubowice
* Krasna Góra
* Lipno
* Magnuszowice
* Magnuszowiczki
* Michałówek
* Molestowice

* Piotrowa
* Radoszowice
* Rogi
* Roszkowice
* Rutki
* Rzędziwojowice
* Sady

* Sarny Wielkie
* Sosnówek
* Szydłowiec Śląski
* Tarnica
* Tłustoręby
* Wydrowice

A4-moottoritie, valtatie 46, voivodikunnan tiet 385 ja ja 405 ja rautatielinja 329 (Szydłów–Gracze) kulkevat Niemodlinin kunnan alueella.

## Väestö
Niemodlinin kunnan väestö on pienentynyt viimeisten vuosikymmenten aikana; vielä vuonna 1995 väkiluku oli 14&nbsp;007. Vuoden 2020 joulukuussa 50,3&nbsp;prosenttia kunnan asukkaista oli naisia ja 49,7&nbsp;prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat kunnan väestöstä 16,9&nbsp;prosenttia, työikäiset 61,6&nbsp;prosenttia ja eläkeikäiset 21,5&nbsp;prosenttia. Väestön keski-ikä oli 41,6&nbsp;vuotta. Vuonna 2020 kunnan työttömyysaste oli 10,3&nbsp;prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Oili Jaatinen

**Oili Jaatinen** (22. maaliskuuta 1896 Ilmajoki – 12. maaliskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.

## Ura
Jaatisen vanhemmat olivat muurari Juho Laine ja Sanni Uppa. Hän näytteli jo lapsena, ja aloitti varsinaisen uransa Vaasassa seuranäyttämöllä 1915. Jaatinen liittyi Vaasan Työväen Teatteriin 1917, minkä jälkeen hän oli kiertueilla kaksi vuotta. Vuosina 1921–1923 hän näytteli Porin Työväen Teatterissa ja vuodesta 1923 Tampereen Työväen Teatterissa. Oltuaan myös Kuopion Työväen Teatterissa hän toimi vuosina 1935–1938 Lappeenrannan Työväen Näyttämöllä. Täältä hän siirtyi Helsinkiin, jossa hän esiintyi Helsingin Työväen Teatterissa vierailijattarena ja näytteli eräissä Fenno-Filmin elokuvissa.

Jaatisen näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Sigrid Stålarm (*[[Daniel Hjort (näytelmä)|Daniel Hjort]]*), Kaarin (*Uskottomuus*), Bianca-Maria (*Kaksi kuningatarta*), Katjuša (*Ylösnousemus*), Katri (*[[Tukkijoella (näytelmä)|Tukkijoella]]*), Maija (*[[Pohjalaisia (näytelmä)|Pohjalaisia]]*), Marguerite Gautier (*Kamelianainen*), Cyprienne (*Erotaan pois*) ja Nora (*[[Nukkekoti (näytelmä)|Nukkekoti]]*) sekä *[[Elinan surma]]n* ja *Neiti Julien* nimiosat. Lappeenrannan ajoilta hänet muistetaan myös Niskavuoren vanhana emäntänä, Constancena (*Viisas aviovaimo*), ja Juurakon Huldana.

Jaatinen näytteli sivurooleja muun muassa elokuvissa *[[Poikamies-pappa]]* (1941), *[[Oi, aika vanha, kultainen...!]]* (1942), *[[Salainen ase]]* (1943) ja *[[Vaivaisukon morsian]]* (1944).

Jaatinen kuoli pitkällisen ankaran taudin murtamana 48-vuotiaana. Hänen puolisonsa teatterinjohtaja Aarne Jaatinen oli kadonnut Helsingissä tuntemattomalla tavalla marraskuussa 1944. Aarne Jaatinen löydettiin kuolleena joitakin kuukausia Oili Jaatisen kuoleman jälkeen, jolloin samoihin aikoihin kuoli heidän poikansa Martti Jaatinen, tunnettu runoilijanimellä Martti Jaarnio.

## Lähteet
*

### Viitteet
Elmon urheilupuisto

**Elmon urheilupuisto** on Vantaan Asolan ja Korson väliselle metsäalueelle rakennettava urheilupuisto. Rakennustyöt aloitettiin puunkaadolla elokuussa 2021. Ensimmäisenä urheilupuistoon rakennetaan uimahalli, joka valmistuu suunnitelmien mukaan vuonna 2026. Alueelle rakennetaan lisäksi pallokenttiä, jäähalli ja muita liikunta-alueita. Valmista pitäisi olla vuoteen 2028 mennessä. Rekolan rautatieasema sijaitsee noin 700 metrin päässä urheilupuistosta. 

Uimahalliin on suunnitteilla seitsemän allasta. Hallin pääallas on 50 metrin pituinen teräsallas, jossa on kymmenen uimarataa. Tämän lisäksi halliin tulee terapia-allas, erillinen opetusallas, hyppyallas, kahluuallas, lastenallas, kylmäallas ja vesiliukumäki. Halliin tulee myös kuntosali ja ryhmäliikuntaan soveltuva tila. Uimahallin on arvioitu maksavan 46,27 miljoonaa euroa. Hallin rakentaa Ncc suomi Oy. https://www.vantaa.fi/fi/hankkeet/hanke/elmon-urheilupuisto-ja-uimahalli

## Lähteet
Jeanna Oterdahl

**Jeanna Louise Oterdahl** (9. elokuuta 1879 Uddevalla, Ruotsi − 27. heinäkuuta 1965) oli ruotsalainen opettaja, kirjailija, esitelmöitsijä ja virsirunoilija.

Oterdahl kasvoi Göteborgissa ja oli viisijäsenisen sisarusparven vanhin. Heidän isänsä kuoli varhain ja Jeanna sai huolehtia nuoremmista sisaruksistaan. Hän opiskeli opettajaksi Tukholmassa. Talven 1909−1910 hän oli Uppsalassa, jossa hän kävi kuulemassa muun muassa Nathan Söderblomin ja Einar Billingin luentoja. Valmistuttuaan hän toimi opettajana Mathilda Hallsin koulussa Göteborgissa vuoteen 1934 jolloin hän jäi eläkkeelle. Hän toimi myös luennoitsijana ja kirjallisuuskriitikkona kirjallisten töittensä ohella.

Oterdahl on kirjoittanut useita koulujen lukukirjoja, lauluja, tyttöjen kirjoja, satuja, hengellistä kirjallisuutta, romaaneja ja kertomuksia, novelleja ja hänen teoksiaan on käännetty useille eri kielille. Hänen hengellisenä vaikuttajanaan on ollut Natanael Beskow, johon Oterdahl oli tutustunut opiskellessaan Tukholmassa ja oli silloin kuunnellut usein Beskowia, kun tämä saarnasi Djursholmin kappelissa. Beskowin saarnoja kuunnellen hän löysi vähitellen tiensä kveekarien pariin. Yhdessä muutamien muiden naisten kuten Alice Tegnérin kanssa he loivat uudenlaista lastenkulttuuria, mutta Oterdahl kirjoitti myös aikuisille ja hän toimi nuorkirkkoliikkeen lehden *Vår Lösen* avustajana. Hänen lauluissaan on idealistisia piirteitä, kaipausta puhtauteen ja halua auttaa toisia.

Ensimmäisen kirjansa *Solhult* Oterdahl julkaisi 1901. Häntä pidetään ruotsalaisten koululaulujen merkittävänä kirjoittajana ja Alice Tegnér on säveltänyt useita hänen kirjoittamiaan lastenlauluja. 1943 hän julkaisi *Göteborgs Handels- och Sjöfarts-Tidning* -sanomalehdessä 11-säkeistöisen runon "Protest", jossa hän arvosteli saksalaisten sotilaskuljetuksia Ruotsin kautta ja joutui siten natsien arvostelun kohteeksi. Hän oli merkittävä mielipiteen muokkaajana ja kulttuurihenkilönä ja hänen vaikutuksensa levisi laajalle radioesitelmien kautta. Hänen viimeinen kirjansa ilmestyi samana vuonna kun hän kuoli, 1965.

Oterdahl tunnetaan ennen muuta lastenkirjojen ja muutamien virsien kirjoittajana. Lisäksi hän on kirjoittanut elämäkertoja tunnetuista henkilöistä kuten Selma Lagerlöf, Fredrik Bremer, H. C. Andersen ja Albert Schweitzer.

Kaksi Oterdahlin kirjoittamaa virttä on Ruotsin kirkon virsikirjassa

* 117 "När Jesusbarnet låg en gång" 1909. "Kun Jeesus nukkui seimessään" (Suom. Anna-Maija Raittila 1969, 1998, säv. Martin Luther 1539)
* 227 "O Du som ser, o Du som vet" 1910. "Vain sinä tunnet ihmisen" (Suom. Anna-Mari Kaskinen 1996, säv. Torsten Wall 1933, 1962)

## Lähteet
Vladimir Kovaljov

**Vladimir Nikolajevitš Kovaljov** (; s. 2. helmikuuta 1953)  on taitoluistelija, joka edusti Neuvostoliittoa miesten yksinluistelussa. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 1975 ja maailmanmestaruuden 1977 ja 1979. Hän sai hopeamitalin Innsbruckin olympialaisissa 1976, mutta vuonna 1980 hän oli pakollisten kuvioiden jälkeen viidentenä ja keskeytti.

Myöhemmin Kovaljovin uraa on käytetty esimerkkinä taitoluistelun politisoitumisesta ja siitä, miten itäblokin tuomarit antoivat aina parhaat pisteet neuvostoliittolaisille urheilijoille.

## Lähteet
Ruusuturrinappi

**Ruusuturrinappi** (*Iliamna remota*) on malvakasvien (Malvaceae) heimoon ja turrinappien (*Iliamna*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Ruusuturrinapin mättäinä kasvavat varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja voivat kasvaa 120–180 senttimetriä korkeiksi. Lehdet ovat seitsemänliuskaisia, hieman vaahteroiden lehtiä muistuttavia ja halkaisijaltaan enintään 15 cm. Kukat kehittyvät tähkämäisiin kukintoihin. Kukat ovat viisiterälehtisiä ja halkaisijaltaan enintään 6,5 cm muistuttaen ulkonäöltään malvojen kukkia. Kukat ovat yleisväritykseltään vaaleanpunertavia tai sinertävänpunertavia, mutta keskustasta lähes valkoisia. Ruusuturrinappi kukkii alkukesällä ja kukinnan jälkeen kehittyvät palkoja muistuttavat hedelmät.

Ruusuturrinappi on löydetty ensimmäisen kerran vuonna 1872 Langham Islandilta, joka on soraikkoinen saari Kankakeejoessa lähellä Altorfia Illinois'ssa. Ruusuturrinappi kasvaa yhä tuolla paikalla, eikä sen tunneta kasvavan luontaisena missään muualla maailmassa. Niinpä ruusuturrinappi on yksi harvinaisimmista Amerikan luontaisista kasvilajeista.

Ruusuturrinappia voi kasvattaa koristekasvina, mutta sitä on hyvin hankalaa löytää mistään myytävänä. Ruusuturrinappi kasvaa helposti keskiravinteisessa, keskikosteassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Iliamna remota'' 

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ruusuturrinappi (''Iliamna remota'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Iliamna remota'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Iliamna remota'' 
* Flora of North America: ''Iliamna remota''
Alessandro Cattelan

**Alessandro Cattelan** (s. 11. toukokuuta 1980 Tortona) on italialainen televisio- ja radiojuontaja. 

Cattelan juonsi Eurovision laulukilpailun 2022 Laura Pausinin ja Mikan kanssa.

## Lähteet
Kent-Erik Andersson

**Kent-Erik Andersson** (s. 24. toukokuuta 1951 Örebro, Ruotsi) on ruotsalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Andersson pelasi ennen Pohjois-Amerikkaan lähtöään Ruotsin Allsvenskan ja Elitserienissä Färjestads BK:n riveissä kolme kautta. Kaudelle 1977-1978 Andersson teki vapaana agenttina sopimuksen NHL-seura Minnesota North Starsiin. Minnesotassa Eriksson pelasi viisi kautta, joihin sisältyi yksi kolmen ottelun mittainen visiitti farmijoukkue Oklahoma City Starsiin.

Ennen kauden 1982-1983 alkua Andersson myytiin Hartford Whalersiin yhdessä seurakaveri Mark Johnsonin kanssa vastineeksi Jordy Douglasista ja 5. kierroksen varausvuorosta vuoden 1984 draftissa. Whalers myi Anderssonin saman tien eteenpäin New York Rangersiin saaden vastineeksi puolustaja Ed Hospodarin. Rangersissa Andersson pelasi kaksi kautta ja palasi sitten takaisin Färjestadiin vielä kahdeksi kaudeksi. Uransa hän lopetti keväällä 1986.
Seitsemän NHL-kauden saldoksi tuli 456 ottelua, 72 maalia, 175 tehopistettä ja 78 jäähyminuuttia. Kevään pudotuspeleissä Andersson esiintyi viidellä kaudella pelaten 50 ottelua tehoin 4+11. Jäähyjä hänelle puhallettin näissä vain neljä minuuttia.

## Lähteet
Lännenhirssi

**Lännenhirssi** eli **luutahirssi** (*Panicum virgatum*) on monivuotinen hirssien suvun heinälaji, joka on kotoisin Pohjois-Amerikasta. Lajia esiintyy lähes koko Yhdysvalloissa, Kanadassa, Meksikossa ja Kuubassa. Se kasvaa myös tulokaslajina Brasiliassa sekä muutamissa Euroopan ja Aasian maissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Lännenhirssi – ''Panicum virgatum''
Mammuttiheinä

**Mammuttiheinä** (*Miscanthus sacchariflorus*, lajinimen mukaan "sokeriruo'onkukkainen") on monivuotinen isokokoinen norsunheinien suvun heinälaji, joka on kotoisin Itä-Aasiasta. Lajia esiintyy Kiinan itäosassa, Koreassa, Japanissa ja Venäjän Kaukoidässä lauhkealla vyöhykkeellä. Se kasvaa lisäksi tulokaslajina joissain Euroopan maissa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Mammuttiheinää viljellään myös koristeheinänä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Mammuttiheinä – ''Miscanthus sacchariflorus''
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Mammuttiheinä (''Miscanthus sacchariflorus'')
* UniProt: Taxonomy - ''Miscanthus sacchariflorus'' 
* Flora of China: ''Miscanthus sacchariflorus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Miscanthus sacchariflorus''
Rob Wilson

**Rob Wilson** (s. 18. heinäkuuta 1968 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalais-brittiläinen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hän toimii kaudella 2021–2022 OHL-seura Peterborough Petesin päävalmentajana. Aikaisemmin Wilson on valmentanut Saksan DEL-liigassa Straubing Tigersia kaudella 2014–2015 ja Nürnberg Ice Tigersia vuosina 2015–2018, Italian Serie A:ssa Ritten Sportia vuosina 2015–2018 sekä Britannian Elite Ice Hockey Leaguessa Newcastle Vipersia vuosina 2005–2010.

Wilson pelasi mittavan uran kotimaassaan sekä Britannian maajoukkueessa. Hän on Pittsburgh Penguinsin 235. varaus vuodelta .

Wilson valittiin vuonna 2011 British Ice Hockey Hall of Famen jäseneksi.

## Lähteet
Kurpitsa (pommi)

**Kurpitsa** oli yhdysvaltalaisen raskaan, omamassaltaan 5&nbsp;340 kg lentopommin nimitys. Sitä on kuvailtu myös *korttelipommina*. Pommin räjähde oli konventionaalinen, jossa oli Composition B:tä (RDX/TNT) 2&nbsp;900 kg. Läpimitta oli 152 cm sekä pituus 3,25 m ja muotoilu vastasi Fat Mania. Tämä kehiteltiin Manhattan-projektissa, jossa pommin kehityksestä vastasi muun muassa kommodori William S. Parsons. Se otettiin 1945 käyttöön. Pommeja valmistettiin 486 kappaletta, joista 49 pommia pudotettiin 14 kohteeseen. Yksi pommi jouduttiin tiputtamaan mereen, koska pommikone kohtasi teknisiä vaikeuksia. Harjoituspommeja pudotettiin ainakin maalialueena käytetylle Salton Sean harjoitusalueelle.

Pommin merkitys oli harjoitteina ydinpommituksille, joita operoi 509. raskas erityispommitusrykmentti. Rotan saarta, joka sijaitsi Tinianin lähettyvillä, pommitettiin esimerkiksi tämän tyypin pommeilla. Useat Silverplate-projektin Boeing B-29 Superfortress -koneet lensivät yhden pommin pommitushyökkäyksiä eri kohteisiin Japanin saarille, juuri ennen atomipommien pudottamisia. Näitä lensi myös vielä tuolloin nimeämätön kone Enola Gay. Osa pommien pudotuksista tapahtui tutkan varassa, mutta suuri osa visuaalisen tähtäyksen avulla mikä oli ensisijainen tähtäysmenetelmä. Kurpitsa-pommitukset päättyivät 14. elokuuta 1945.

Amerikkalaisilla ei ollut ennestään kokemusta tämän kokoluokan raskaista pommeista, taikka niiden kiinnityksestä (ns. pommikoukut) eli käsittelyn metodeista. He lähettivät edustajiaan, kuten Kermit K. Beahanin Britanniaan. RAF:n 617. pommituslaivueen "Dambusters" Avro Lancaster- pommikoneissa käyttämä, raskaita pommeja varten oleva pommikoukku: se kopioitiin rakenne-piirustuksineen Silverplate-projektia varten.

## Kurpitsa-tehtäviin liitetyt B-29 -tyypin koneet sekä miehistöjen tunnukset

## Lähteet
* Thomas, Gordon & Witts, Max Morgan: *Enola Gay – pommikone Hiroshiman yllä*. WSOY, 1981. Alkuteos 1977. .
* Campbell, Richard H. (2005). *The Silverplate Bombers: A History and Registry of the Enola Gay and Other B-29s Configured to Carry Atomic Bombs*. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company. .
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*https://military-history.fandom.com/wiki/Pumpkin_bomb
John Beresford

**John Graham Hope Horsley de la Poer Beresford, 5. [[Waterfordin kreivikunta|Deciesin]] paroni** (5. joulukuuta 1866 &ndash; 31. tammikuuta 1944), oli angloirlantilainen upseeri, virkamies ja poolonpelaaja.

Beresford opiskeli Etonissa, mutta hän liittyi armeijaan vuonna 1887, jossa hän palveli Kuninkaallisissa husaarijoukoissa Afrikassa vuoteen 1910 saakka ja hänet ylennettiin uransa aikana everstiksi. Vuonna 1910 hän peri Deciesin paronin arvonimen ja hän toimi Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen jäsenenä vuosina 1912–1944.

Beresford osallistui poolon sekajoukkueen mukana vuoden 1900 Pariisin olympialaisiin, missä hänen joukkueensa voitti kultaa.

## Lähteet
Frank MacKey

**Frank Jay MacKey** (20. maaliskuuta 1852 – 24. helmikuuta 1927) oli yhdysvaltalainen poolonpelaaja. MacKey osallistui poolon sekajoukkueessa vuoden 1900 Pariisin olympialaisiin, joissa hänen joukkueensa voitti kultaa.

## Lähteet
Juolahirssi

**Juolahirssi** (*Panicum repens*) on monivuotinen hirssien suvun heinälaji, joka on kotoisin vanhan maailman trooppisilta ja subtrooppisilta alueilta. Lajia esiintyy Afrikassa, Etelä-Euroopassa, Aasian eteläosissa ja Australiassa sekä lisäksi tulokaslajina Amerikassa. Heinä kasvaa enintään metrin korkuiseksi. Se leviää tehokkaasti pitkien maarönsyjen avulla samalla tavalla kuin juolavehnä. Juolahirssi on viljelysmailla vaikeasti hävitettävä rikkakasvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Juolahirssi (''Panicum repens'')
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Panicum repens'' 
*ITIS: ''Panicum repens'' 
*Flora of China: ''Panicum repens'' 
*UniProt: Taxonomy - ''Panicum repens'' (Torpedo grass) 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Panicum repens'', (torpedo grass)
George H. W. Bushin hallitus

**George H. W. Bushin hallitus** () oli vallassa George H. W. Bushin presidenttikaudella 1989–1993.

## Ministerit

## Aiheesta muualla
Antti Niska

**Antti Eemeli Niska** (5. marraskuuta 1912 Kalajoki – 23. marraskuuta 1985 Ylivieska) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Niskan isä oli maanviljelijä, autoilija Antti Niska ja puoliso vuodesta 1937 Anna Amanda Karjalainen. Niska kävi neljä vuotta kansakoulua ja työskenteli sitten maanviljelijänä. Jatkosotaan osallistuttuaan hän ryhtyi maatilan pidon ohella ajamaan taksia ja hankki kuorma-autoja maidon meijeriin kuljetusta varten. Vuonna 1965 Niska perusti Vieskan Maansiirto -yhtiön ja 1968 Vieskan Konepaja -yhtiön, joista tuli vuonna 1970 Vieskama Oy. Siihen liitettiin myös betoniasema ja saha ja höyläämö. Yhtiössä työskenteli 1970-luvun alkuvuosina 300 henkilöä ja se laajensi toimintaansa Ylivieskasta myös Oulaisiin. Odotukset menestyksestä katkaisi kuitenkin konkurssi jo alkuvuonna 1977. Niska oli saanut teollisuusneuvoksen arvonimen vain kolme vuotta aiemmin, vuonna 1974.

## Lähteet
Davidinvaahtera

**Davidinvaahtera** (*Acer davidii*) on vaahteroiden (*Acer*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu, joka voi kasvaa 9–15 metriä korkeaksi. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti ja ovat 7,5–18 cm pitkiä, 4–10 cm leveitä, epäsäännöllisesti hammaslaitaisia sekä kirkkaanvihreitä. Nuorissa puissa lähes kaikki lehdet ovat kolmiliuskaisia, mutta aikuisvaiheen puissa liuskattomia. Syksyisin lehdet muuttuvat kullankeltaisiksi tai osittain punertavanoransseiksi. Kukat ovat pieniä sekä kellertäviä ja ne sijaitsevat 5–7,5 cm pitkissä sekä nuokkuvissa kukinnoissa. Emikukinnot ovat hedekukintoja pidempiä. Hedelmissä on noin 3 cm pitkät lenninsiivet.

Davidinvaahtera kasvaa luontaisena Kiinan keskiosissa, mutta sitä kasvatetaan myös koristekasvina. Koristekasvina siitä kasvatetaan tosin vain erilaisia jalostettuja lajikkeita, joista tavallisimpia ovat 'Ernest Wilson' ja 'George Forrest'.

Davidinvaahtera on nimetty lajin Kiinasta vuonna 1869 löytäneen jesuiittapapin Jean Pierre Armand Davidin mukaan.

## Lähteet
* Oregon State University: Landscape Plants: ''Acer davidii'' 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* iNaturalist: ''Acer davidii''
* Trees and Shrubs Online: ''Acer davidii'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Acer davidii'' 
* Flora of China: ''Acer davidii''
Foxhall P. Keene

**Foxhall Parker Keene** (18. joulukuuta 1867 &ndash; 25. syyskuuta 1941) oli yhdysvaltalainen hevostenkasvattaja ja poolonpelaaja. 

Keene osallistui poolon sekajoukkueessa vuoden 1900 Pariisin olympialaisiin, joissa hänen joukkueensa voitti kultaa.

Keene eli viimeiset vuotensa köyhyydessä ja hän kuoli Kanadan Quebecin alueella 25. syyskuuta 1941. Kuolemansa jälkeen hänet kiinnitettiin Museum of Polo and Hall of Famen kunniagalleriaan vuonna 1992.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
KyivNotKiev

**KyivNotKiev** on Ukrainan ulkoministeriön aloittama internet-kampanja. Sen tavoitteena on edistää Kyiv-translitteraation käyttöä Kiev-translitteraation sijaan etupäässä englanninkielisessä mediassa. Jälkimmäinen on Ukrainan pääkaupungin venäjänkielisen nimen muoto ja Ukrainan tavoite on lisätä nimenomaan kotoperäisen Kyiv-muodon käyttöä. Kampanja sai alkunsa vuonna 2018.

Yhtenä KyivNotKiev-kampanjan tavoitteena on myös Ukrainan englanninkielisen *the Ukraine* -muodon virheellisyyden ja loukkaavuuden esille tuominen. Englannin kielessä ei normaalisti käytetä määräistä artikkelia itsenäisten valtioiden nimien edellä, toisin kuin epäitsenäisiin alueisiin viitattaessa. Muotoa *the Ukraine* ovat silti aiemmin käyttäneet ainakin Yhdysvaltain presidentit Barack Obama ja Donald Trump.

Kiovan nimen lisäksi kampanja on pyrkinyt edistämään muidenkin Ukrainan kaupunkien ukrainalaisten nimien käyttöä ulkomailla. Näihin lukeutuvat Lviv, Harkova, Odessa ja Mykolajiv.

## Taustaa
Kiovan nimi on ukrainaksi **Київ** (*Kyjiv* eli *Kyiv*) ja venäjäksi **Киев** (*Kijev* eli *Kiev*). Ukrainan ja Venäjän välien kiristyttyä Ukrainassa on pyritty eroon venäjän kielen käytöstä julkisissa sekä kansainvälisissä yhteyksissä.

Ukrainassa pyritään edistämään ukrainan kielen käyttöä venäjän sijaan. Ukraina on maan ainoa virallinen kieli, ja Kiev-muodon käyttö nähdään venäjän kielen käyttönä. Kiev-muoto on myös ollut yleisessä käytössä Ukrainan venäläistämisaikoina, jotka alkoivat maan ollessa osa Venäjän keisarikuntaa ja jatkuivat myös Neuvostoliiton aikana.

## Käytäntö

Yhdysvallat ilmoitti ottavansa Kyiv-muodon käyttöön virallisissa yhteyksissä heinäkuussa 2019. Translitterointi virallistettiin Yhdysvalloissa jo vuonna 2006.

Englanninkielinen Wikipedia otti Kyiv-muodon käyttöön syyskuussa 2020.

Kyiv-muodon ovat ottaneet käyttöön myös muiden muassa BBC, *[[The Economist]]*, *[[Financial Times]]*, *[[The Telegraph]]*, Associated Press, *[[The Washington Post]]*, *[[The Wall Street Journal]]* ja *[[The New York Times]]*.

## Lähteet
Pitkälampi

**Pitkälampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Pitkälampi, lampi Heinolan Ahvenistossa
* Pitkälampi, lampi Heinolan Myllykylässä
* Pitkälampi, lampi Hirvensalmen Kerolla
* Pitkälampi, lampi Hirvensalmen Merrasmäellä
* Pitkälampi, lampi Hirvensalmen Pöyryssä
* Pitkälampi, lampi Ikaalisissa
* Pitkälampi, lampi Kangasniemellä
* Pitkälampi, lampi Kannonkoskella
* Pitkälampi, lampi Keuruun Huhkonperällä
* Pitkälampi, lampi Keuruun Pyörkkilänperällä
* Pitkälampi, järvi Kontiolahden kuntakeskuksen itäpuolella
* Pitkälampi, lampi Kouvolan Ansalahdessa
* Pitkälampi, lampi Kouvolan Hiilloksensalmella
* Pitkälampi, eteläisempi lampi Kouvolan Kuismassa
* Pitkälampi, pohjoisempi lampi Kouvolan Kuismassa
* Pitkälampi, lampi Kouvolan Rasilla
* Pitkälampi, lampi Kouvolan Tirvassa
* Pitkälampi, lampi Kouvolan Uudessakylässä
* Pitkälampi, lampi Mikkelin Kolonkylässä
* Pitkälampi, lampi Mikkelin Nykäsenkylässä
* Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Vekaranjärvellä
* Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Haimissa
* Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Kinnissä
* Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Nuolniemessä
* Pitkälampi, eteläisempi lampi Mäntyharjussa Repoveden kansallispuistossa
* Pitkälampi, pohjoisempi lampi Mäntyharjussa Repoveden kansallispuistossa
* Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Voikoskella
* Pitkälampi, lampi Pertunmaalla
* Pitkälampi, lampi Saarijärven Lehtolassa
* Pitkälampi, lampi Vesannolla
* Pitkälampi, lampi Viitasaarella
* Pitkälampi, lampi Äänekoskella
* Ala-Pitkälampi, lampi Kouvolassa
* Ylä-Pitkälampi, lampi Kouvolassa.

## Katso myös

* Pitkälammi
Kevät (Lasten hautausmaan albumi)

**Kevät**  on suomalaisen rockyhtyeen Lasten hautausmaan viides studioalbumi, joka julkaistiin 11. helmikuuta 2022 Svart Recordsin kautta.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Imperiumi: 8½/10
* Kaaoszine: 
* Noise.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet
Toinen mies (elokuva)

**Toinen mies** on suomalainen draama- ja jännityselokuva, joka sai ensi-iltansa huhtikuussa 2022. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Tony Heino. Elokuvaa kuvattiin Lappajärvellä, Alajärvellä ja Helsingissä. 

## Juoni
Ylempää keskiluokkaa edustavat Tommi ja Jaana ovat ajautumassa parisuhdekriisiin kahdeksan vuoden avoliiton jälkeen. Mies haluaisi naimisiin, mutta nainen väistää aihetta, on jatkuvasti matkoilla ulkomailla eikä halua pitää yhteyttä edes puhelimitse. Tommi alkaa epäillä Jaanaa uskottomuudesta, ja epäilyt kasvavat lähes vainoharhaiseksi pakkomielteeksi.

## Rooleissa

## Tuotanto
Kuvauspaikkoina toimineiden Lappajärven ja Alajärven kunnat rahoittivat elokuvaa kumpikin 6&nbsp;700 eurolla, ja kunnanjohtajat Sami Alasara ja  Vesa Koivunen näyttelevät elokuvassa pienet roolit. Myös Vimpeliltä haettiin samansuuruista summaa, mutta kunta ei lähtenyt mukaan rahoitukseen eikä siellä siksi tehty kuvauksia. Suomen elokuvasäätiöltä hankkeeseen ei haettu tukea.

Alajärven kunnan kanssa oli sovittu, että kunnassa kuvattua materiaalia näkyisi elokuvassa kymmenen minuuttia, Alajärvi mainittaisiin repliikeissä ja kuvausten jälkeen tuotaisiin positiivisesti esille ”elokuvan kuvauskohteet ja niiden työilmapiiri”. 

## Vastaanotto
 

Sanoma-konsernin lehdissä Pertti Avola moittii *Toista miestä* vertaamalla sitä Claude Chabrolin porvarillisiin perhedraamoihin: ”Ero on siinä, että kun Chabrol pääsi aihepiirissä syvälle ihon alle, luotaa Heino korkeintaan puolen millin syvyyteen.” Avolan mielestä elokuva etenee vetämättömästi ja muistuttaa teknisessä vaatimattomuudessaan entisajan huonoa tv-elokuvaa. Hänestä tarina kyselee koko ajan mitä tapahtuu eikä sitä miksi näin tapahtuu: ”Kysymyksenasettelun pulma korostuu elokuvan loppuratkaisussa, jossa rakennetaan pelkän yllätyksen varaan, eikä lainkaan pohjusteta, saati pohdita sitä, miksi yksi päähenkilöistä on vuosien ajan toiminut kuten on. Tämän kautta *Toisen miehen* naiskuva on myös hieman epäilyttävä.” Valopilkkuna Avola näkee Heikki Kinnusen rennon psykiatrihahmon.

*Episodi-lehden* toimittaja Hannu Liekso kritisoi erityisesti elokuvan käsikirjoitusta ja teknistä toteutusta. Kriitikko Marko Kilpilampi kirjoitti *Kulttuuritähdet-sivustolla*, etteivät tutut näyttelijät pelasta tätä elokuvaa vaikka parhaansa tekevätkin. Hänestä keskeneräinen käsikirjoitus ei lainkaan toimi siinä, missä TV 1:llä vähän aiemmin nähty samoja teemoja käsittelevä minisarja *[[Mieheni vaimo]]* onnistuu täydellisesti. *Filminurkka* arvioi, että ”paremmalla toteutuksella tästä olisi voinut kehkeytyä ihan kelpo leffa.” *[[Järviseudun Sanomat|Järviseudun Sanomien]]* Rene Mattila ja Anne Savela pitivät elokuvaa katsomisen arvoisena.

Avausviikonloppuna elokuva keräsi viidessä salissa 69 katsojaa. Elokuvateatterilevityksessä se keräsi kaiken kaikkiaan 214 katsojaa. Suoratoistopalvelu SF Anytimessä elokuva sen sijaan nousi välittömästi julkaisunsa jälkeen katsotuimmaksi kotimaiseksi elokuvaksi.

## Lähteet