Nuolivaaran tuulivoimapuisto

**Nuolivaaran tuulivoimapuisto** on Lapissa Kemijärven ja Sallan kuntarajalla Nuolivaarojen ympäristössä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 17 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 97 megawattia ja vuosituotanto on noin 300 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut, sen omistaa ja operoi wpd Suomi Oy.

## Yleistä
Tuulivoimapuisto sijaitsee noin 25 kilometriä Kemijärveltä koilliseen Kemijärven ja Sallan kuntarajalla. Voimala-alueen maanomistajina ovat Kemijärven yhteismetsä ja Sallan puolella Metsähallitus. Tuulipuisto sijaitsee alueella, jonka paikannimiä ovat esimerkiksi Pikku Nuolivaara, Iso Nuolivaara, Pohjukankumpu, Kuninkaankuusikko, Pahavaara ja Kaikonvaara. Tuulipuiston tieverkko muodostuu huoltoteistä voimaloiden luokse alueen halki pohjois-eteläsuunnassa kulkevalta tieltä. Se liittyy pohjoisessa yhdystiehen 9643 ja etelässä Joutsijärvellä valtatiehen 5. Tuulipuiston pituus on 5,6 kilometriä, leveys 2,5 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 8,7 neliökilometriä. Tuulipuistoksi hankealueen pinta-ala on 12,6 neliökilometriä . Voimalat sijaitsevat 235–280 metrin korkeudella mpy. Kaksi voimalaa sijaitsee Kuninkaankuusikossa Sallan puolella ja loput Kemijärven puolella.

Tuulivoimalaitokset ovat kaikki saksalaisen Nordexin valmistamaa *Delta 4000*-alustalle kehitettyä N163/5.7-mallia, jonka napakorkeus on 160 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 163 metriä, ja jonka kapasiteetti on 5,7 megawattia.

Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan puistomuuntajilta maakaapeleilla 20 kilovoltin jännitteellä alueen keskivaiheella, Pohjukankummulla, sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan 110 kilovoltin siirtolinjaa myöten 32 kilometriä lounaaseen Kellarijängälle, jossa sähkö kytketään kantaverkkoon.

## Historiaa
wpd Finland Oy alkoi suunnitella tuulipuistoa jo vuonna 2012. YVA-menettelyn arviointiohjelma saapui Lapin ELY-keskukselle kesäkuussa 2015, jolloin se laitettiin näkyville ja järjestettiin siihen liittyvä yleisötilaisuus elokuussa. Tilaisuuden jälkeen arviointiohjelmasta sai esittää mielipiteitä tai lausuntoja, joiden pohjalta yhteysviranomainen laati lausuntonsa syyskuussa 2015. Yhtiö toimitti lokakuussa 2017 YVA-menettelyn arviointiselostuksen ELY-keskukselle. Siitä järjestettiin uusi yleisötilaisuus ja hankkeeseen oli tilaisuus antaa lausuntoja joulukuuhun mennessä. Yhteysviranomainen anoi niiden perusteella lausunnon arviointiselostuksesta helmikuussa 2018. Hanke alkoi 11 neliökilometrin suuruisena, siinä olisi enintään 17 tuulivoimalaitosta, joiden kapasiteetti olisi 3–5 megawattia. Tuulivoimaloiden korkeus olisi enintään 230 metriä ja tuuliturbiinin halkaisija 126–131. YVA-selostuksessa yksittäisten voimaloiden kapasiteetiksi tarkennettiin 3,45–4,2 megawattia johtuen ilmeisesti valmistajien malliston muutoksista. Tuulipuisto arveltiin olevan valmiina tuotantoon viimeistään vuonna 2020. YVA-menettely valmistui alkukesästä 2018. Voimala-alueen osayleiskaavat olivat lainvoimaisia vuonna 2020 ja rakennusluvat saivat lainvoiman Kemijärvellä syksyllä 2020 ja Sallassa keväällä 2021.

Tuulivoimapuiston tiestön, kaapeloinnit ja voimaloiden perustusten rakentaminen aloitettiin keväällä 2021 ja voimaloiden pystytysvaihe alkoi kesällä 2022. Voimalaitokset laivattiin Kemin satamaan ja kuljetettiin 250 kilometriä Kemijärvelle ja sieltä noin 40 kilometriä voimala-alueelle. Tammikuussa 2023 oli pystytetty 10 tuulivoimalaitosta, joista ensimmäiset tuottivat sähköä jo joulukuussa 2022. Ensimmäiset tuulivoimalat nosti irlantilainen nosturiyritys Windhoist, mutta sen toiminnan keskeytti konkurssi. Uusi nosturiyritys oli Nostokonepalvelu Oy ja asennusyritykseksi valittiin saksalainen Müller. Elokuussa uutisoitiin kaikkien voimaloiden olevan pystyssä ja tuottivat sähköä. Voimaloiden yksikkökapasiteetti olikin 5,7 megawattia, jolloin tuulipuiston kapasiteetiksi tuli noin 100 megawattia.

## Katso myös
* Luettelo Suomen tuulivoimaloista

## Lähteet