open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dansk Melodi Grand Prix 1987

**Dansk Melodi Grand Prix 1987** oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1987. Kilpailu pidettiin kutsukilpailuna tanskalaisille säveltäjille, minkä lisäksi Tanskan yleisradioyhtiö DR pyysi levy-yhtiöiltä ehdotuksia kilpailuun. Yhteensä kilpailuun saatiin noin 200 ehdotusta. Ehdotetuista kappaleista valittiin kymmenen finalistia.

Finaali pidettiin 28. helmikuuta Kööpenhaminan Tivolin konserttisalissa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella valittiin viisi kappaletta toiselle kierrokselle. Toisella kierroksella kukin alueraati pisteytti kappaleet kaavalla 8-6-4-2-1. Kilpailun voittivat Anne Cathrine Herdorf ja Drengene-yhtye kappaleella "En lille melodi".

## Tulos
### Ensimmäinen kierros
:''Esiintymisjärjestys, ensimmäisen kierroksen tarkempaa tulosta ei julkaistu

### Toinen kierros

## Lähteet
*
*https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1987.html
*http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1987.html

## Aiheesta muualla
*Koko karsintafinaali DR:n sivuilla: Osa 1, Osa 2
Hjelmelandin kirkko

**Hjelmelandin kirkko** () on Hjelmelandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko. Se valmistui vuonna 1858 ja perustuu arkkitehti Hans Ditlev Franciscus Linstowin suunnittelemaan malliin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fister

**Fister** on kylä Hjelmelandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Se erotettiin omaksi kunnakseen vuonna 1884 ja liitettiin takaisin Hjelmelandiin vuonna 1965. Ennen kuntaliitosta Fisterin pinta-ala oli 47 neliökilometriä ja asukasluku 714.

## Tunnettuja henkilöitä
* Odd Børretzen (1926–2012), viihdetaiteilija
* Magnhild Meltveit Kleppa (s. 1948), poliitikko

## Lähteet
Odd Børretzen

**Odd Børretzen** (21. marraskuuta 1926 Fister – 3. marraskuuta 2012 Tønsberg) oli norjalainen kuvittaja, muusikko, humoristi ja kirjailija. Hän tuli myös tunnetuksi televisiossa ja radiossa roolistaan Braathen-nimisenä eläkeläisenä. Børretzen voitti urallaan seitsemän Spellemannpriseniä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vesiantilooppi

**Vesiantilooppi** (*Kobus ellipsiprymnus*) on vesiantilooppien alaheimoon kuuluva nautaeläinlaji. Vesiantilooppiuros voi painaa enimmillään 326 kg. Säkäkorkeus on 127 cm. Vain uroksilla on sarvet. Karvapeite on pääosin harmahtavan ruskea, takapuolen ympärillä on vaalea rengas. Karvapeite on karkea ja paksu. Vesiantilooppi on alaheimon suurikokoisin laji. Urosten sarvet  ovat tukevat, ne kääntyvät tyvestä taakse päin ja niiden kärjet kohoavat ylös päin.

## Lähteet
Hjelmelandsvågen

**Hjelmelandsvågen** on taajama Hjelmelandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 561 vuonna 2022.

Hjelmeland kyrkje.jpg|Hjelmelandin kirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nordre gravlund

**Nordre gravlund** ("pohjoinen hautausmaa") on Oslossa sijaitseva vuonna 1884 käyttöön otettu hautausmaa. Sen pinta-ala on 16 hehtaaria. 
## Kuuluisia haudattuja
* Rudolf Nilsen (1901–1929), runoilija ja toimittaja
## Kuvia

NKP-minnesmerke.jpg|Norjan kommunistisen puolueen muistomerkki natsien vastaisessa vastarinnassa kuolleille jäsenille.
Nordre Gravlund kapell.jpg|Kappeli 
Martinsen Nordre gravlund.jpg|Liikemies ja poliitikko Gustav Martinsenin perhehauta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sauliac-sur-Célé

**Sauliac-sur-Célé** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Céléjoen varrella, noin 36 kilometriä Cahorsin kaupungista itään.

Sauliac-sur-Céléssa on ollut asutusta jo esihistoriallisista ajoista lähtien. Joen kalkkiveen uurtaman laakson jyrkissä seinämissä on luolia, joita on käytetty asumiseen. Kunnan alueella on myös yhä havaittavissa esihistoriallinen dolmen ja tumulus. Rooman vallan aikana sinne rakennettiin castrum. 1000-luvulla joen poukamaan rakennettiin uusi linna, jota asteittain laajennettiin. Tämä Château de Geniez on edelleen näkyvissä vanhaan kylään joen toiselle puolelle. Nykyisen ulkoasunsa linna sai 1400- sekä 1500-luvuilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomen-pojat – virolainen jääkäritarina

**Suomen-pojat – virolainen jääkäritarina** on vuonna 2005 julkaistu tietokirja, joka käsittelee jatkosodan vapaaehtoisia virolaisia taistelijoita, Suomen-poikia. Teoksen on kirjoittanut toimittaja Anne-Riitta Isohella.

Teos kertoo virolaisten vapaaehtoisen dramaattisesta matkasta Suomeen vuosina 1943–1944 ja tapahtumista Virossa sen jälkeen. Samalla se on kertomus Virosta ja Suomesta, kahdesta kansasta toisen maailmansodan vuosina. Teos pohjaa Isohellan ainutlaatuiseen aineistoon ja haastatteluihin. Se on ensimmäinen laaja suomalainen selvitys Suomen jatkosodan virolaisten veteraanien vaiheista Suomessa ja Virossa. Ennen kirjan julkaisemista Isohella oli saanut Suomen Sotahistorialliselta Seuralta palkinnon hänen Tampereen yliopistossa tekemästään pro gradu -työstään, jonka nimi oli *Joukkoliikkeestä jalkaväkirykmentiksi. Kuinka Suomi päätti kouluttaa virolaisen joukko-osaston JR 200*.

## Katso myös

* Heimosoturit
* Jatkosodan heimosoturit
* Osasto Sisu
* Pohjan Pojat

## Lähteet
Anders Wikstén

**Anders Ismael Wikstén** (24. marraskuuta 1863 Luumäki – 18. joulukuuta 1936 Espoo) oli suomalainen pankinjohtaja, joka toimi 1920-luvulla Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajan J. K. Paasikiven varamiehenä.

Anders Wiksténin vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Anders Ulrik Wikstén (1824–1886) ja Fanny Viktorina Ehrnrooth (k. 1906). Hän pääsi ylioppilaaksi 1883 Porvoon lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1888. Wikstén sai varatuomarin arvon 1891.

Wikstén oli aluksi tuomarin apulaisena Lappeen ja Jääsken tuomiokunnissa vuoteen 1896 saakka ja sitten 1896–1897 ylimääräisenä virkamiehenä Viipurin hovioikeudessa kunnes hän meni 1898 Kansallis-Osake-Pankin palvelukseen. Hän toimi pankin Viipurin konttorin lakiasiainhoitajana ja sitten pankin Kuopion konttorin johtajana kunnes hänet kutsuttiin vuonna 1900 pankin johtokunnan jäseneksi. Wikstén oli Kansallis-Osake-Pankin pääkonttorissa toimitusjohtajan apulaisena 1906–1929.

Wikstén oli myös Henkivakuutusyhtiö Salaman, Werner Söderström Oy:n, Helsingin Rakennusainekauppa Oy:n, G. W. Sohlberg Oy:n, Kotkan Verkatehdas Oy:n ja Barkerin Kutomotehtaat Oy:n johtokuntien jäsenenä sekä palovakuutusyhtiö Pohjolan ja Tapaturmavakuutus Oy Kullervon hallintoneuvostojen puhéenjohtajana. Hän harjoitti maanviljelyä Espoossa omistamassaan Oittaan kartanossa.

Wikstén oli mukana jääkäriliikkeen toiminnassa ja ensimmäisen maailmansodan aikana yksi saksalaisten ja itävaltalaisten Venäjältä paenneiden sotavankikarkurien tärkeimmistä Suomen halki Ruotsiin johtaneista etappiteistä kulki Wikstenin omistaman Oittaan kartanon kautta. 1930-luvulla Wikstén tuki Isänmaallista kansanliikettä ja toimi liikkeen taloudellisena neuvonantajana. Hän oli myös Helsingin Mustan Karhun johtokunnan puheenjohtajana.

Anders Wikstén oli naimisissa vuodesta 1899 Elna Amalia Alexandra Ehrnroothin kanssa.

## Lähteet
Mathildedalin baptistiseurakunta

**Mathildedalin baptistiseurakunta** oli Perniön Matildan kylässä toiminut baptistiseurakunta. Baptistityö Matildassa alkoi vuonna 1904 Turun baptistiseurakunnan maaseututyönä. Vuonna 1895 uskoon tullut koneasentaja Fredrik Häggström kutsui baptistisaarnaajia pitämään kokouksia paikkakunnalle. Tehtaan isännöitsijä Frisk rakennutti uskoon tulleille tehtaliaisille oman rukoushuoneen, joka vihittiin käyttöön 4. marraskuuta 1906. Seurakunta menestyi hyvin muutaman vuoden ajan. Seurakunta hajosi kuitenkin, kun sen jäsenet muuttivat osittain Saloon ja osoittain Turkuun. 

## Katso myös
* Baptismi Suomessa

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Leukasukkula-ahven

**Leukasukkula-ahven** (*Crenicichla cyclostoma*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. 

Leukasukkula-ahvenella on litteä pää, pyöreä suu ja paksut huulet. Se kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sen väri voi vaihtua nopeasti varsinkin silloin, kun se tapaa saman lajin yksilöitä. Hallitsevalla yksilöllä on kirkkaat värit ja selkeä tumma raita kyljessään. Alistuva yksilö näyttää erilaisia harmaan sävyjä.

Leukasukkula-ahvenia on tavattu Brasiliassa Parán ja Tocantinsin osavaltioissa. Se esiintyy Amazonin ja Tocantins-joen vesistöissä.

Leukasukkula-ahven elää lähellä joen pohjaa, ja on siksi herkkä muutoksille jokivarren metsissä. Kaikki tunnetut luonnosta löydetyt yksilöt ovat 1980-luvun alusta, ennen Tucuruín padon rakentamista. Sen jäljellä oleva esiintymisalue on jäämässä Santa Isabelin ja Maraban patojen rakentamisessa syntyvien tekoaltaiden alle. IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

Muiden sukkula-ahventen tavoin leukasukkula-ahvenet hoitavat jälkikasvuaan.

## Lähteet
Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta

**Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta** (reba) on vuonna 2018 perustettu kristillinen baptistiseurakunta Jyväskylässä. Ensimmäinen jumalanpalvelus järjestettiin 2. syyskuuta 2018. Seurakunta kokoontuu tällä hetkellä Jyväskylän Satamaseurakunnan tiloissa osoitteessa Polttolinja 35. Seurakunnan johtavana pastorina toimii Eelis Halmemies.

## Katso myös
* Uskonto Jyväskylässä
* Baptismi Suomessa

## Lähteet
Pravda Vostoka

**Pravda Vostoka** (, ”Idän totuus”) on Uzbekistanin pääkaupungissa Taškentissa ilmestyvä venäjänkielinen sanomalehti.

Lehti perustettiin huhtikuussa 1917 nimellä *Naša gazeta*. Vuodesta 1919 lähtien sen nimenä oli *Izvestija TsIK Turkestanskoi Respubliki* ja vuodesta 1922 *Turkestanskaja pravda*. Lehti sai nykyisen nimensä vuonna 1924.

*Pravda Vostoka* oli neuvostoaikana Uzbekistanin kommunistisen puolueen keskuskomitean, Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston ja tasavallan ministerineuvoston äänenkannattaja. Se oli yksi Uzbekistanin SNT:n tärkeimmistä päivälehdistä, jonka rinnalla ilmestyivät muun muassa uzbekinkielinen *[[Oʻzbekiston ovozi|Sovet Oʻzbekistoni]]* ja tadžikinkielinen *[[Ovozi todžik|Haqiqati Ūzbekiston]]*. Lehden levikki oli 250&nbsp;000 kappaletta vuonna 1974.

Neuvostoliiton hajottua lehdestä tuli Uzbekistanin hallituksen äänenkannattaja. Vuonna 2020 sen rinnalle perustettiin uzbekinkielinen päivälehti *Yangi Oʻzbekiston*, jolla on sama toimitus. Molemmat lehdet ilmestyvät viidesti viikossa. Nelisivuisen ja A2-kokoisen *Pravda Vostokan* paperiversion painos oli 1&nbsp;300 kappaletta marraskuussa 2023. *Yangi Oʻzbekiston* ilmestyi samaan aikaan kuusisivuisena sekä kyrillisellä että latinlaisella kirjaimistolla yhteensä 43&nbsp;300 kappaleen painoksena. Lehtien aineistoa julkaistaan eri kielillä myös Internetissä ja ne ovat luettavissa pdf-tiedostoina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehtien sivusto , , , ,
Courcelles-sur-Aire

**Courcelles-sur-Aire** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 41 asukasta vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 11,93 neliökilometriä.

## Maantiede
Courcelles-sur-Airen naapurikunnat ovat Beausite, Chaumont-sur-Aire, Érize-la-Petite, Les Trois-Domaines, Neuville-en-Verdunois ja Rembercourt-Sommaisne. Kunnan pinta-ala on 11,93 neliökilometriä ja korkeus merenpinnasta 226–331 metriä.

## Väestö
Vuonna 2020 Courcelles-sur-Airen väkiluku oli 41. Vielä 1960-luvun lopulla asukkaita oli yli 70 ja 1990-luvun lopulla yli 50. Vuonna 2007 kunnan asukkaista 56 prosenttia oli miehiä ja 44 prosenttia naisia.


Tiedosto:Population - Municipality code 55128.svg|Courcelles-sur-Airen väestönkehitys vuosina 1962–2008.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Myaka

**Myaka** (*Myaka myaka*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. 

Myakaa on tavattu vain Kamerunissa Barombi-Mbojärvessä.

IUCN on luokitellut myakan äärimmäisen uhanalaiseksi. Siihen on vaikuttanut elinympäristön saastuminen ja hiilidioksidipurkaukset järven pohjasta.

## Lähteet
Vallartan kasvitieteellinen puutarha

**Vallartan kasvitieteellinen puutarha** () on Meksikon Puerto Vallartassa 24 kilometriä etelään kaupungin keskuksesta sijaitseva kasvitieteellinen puutarha. Se esittelee ja suojelee Meksikossa esiintyviä kasvilajeja. Se on keskittynyt myös uhanalaisten lajien ja elinympäristöjen suojeluun osallistumalla muun muassa hankkeeseen alueelta jo häviämisen partaalla olleen *[[smaragdiara|ara militaris mexicanus]]* -lajin hyväksi.

Vallartan kasvitieteellinen puutarha on perustettu vuonna 2004. Siellä on eniten vierailijoita saava julkinen orkideoiden kokoelma koko Meksikon alueella.

## Lähteet
Jooseppi Lassila

**Josef (Jooseppi) Lassila** (24. marraskuuta 1863 Kälviä – 17. joulukuuta 1940 Vaasa) oli suomalainen yritysjohtaja, joka perusti yhdessä Frithiof Tikanojan kanssa Lassila & Tikanojan vuonna 1905.

Kälviällä syntyneen Jooseppi Lassilan vanhemmat olivat kellontekijä Erik Lassila ja Kaisa Sakarintytär Honkala. Lassila työskenteli aluksi liikeapulaisena Kokkolassa 1883–1886. Hän muutti sitten Vaasaan Carl Finnilä Oy:n palvelukseen ja toimi vuosina 1895–1905 yhtiön Myllymäellä sijainneen sivutukkuliikkeen johtajana. Vuonna 1905 Lassila perusti yhdessä kauppias Frithiof Tikanojan kanssa Vaasassa Lassila & Tikanojan tukkuliikkeen ja toimi sitten tämän liikkeen johtajana. Liike muutettiin vuonna 1913 osakeyhtiöksi nimellä Lassila & Tikanoja Oy ja Lassila toimi yhtiön johtokunnan varapuheenjohtajana. 

Lassila oli Vaasan Suomalaisen Säästöpankin perustajia ja oli alusta alkaen pankin hallituksen jäsenenä ja vuodesta 1922 hallituksen varapuheenjohtajana. Hän kuului Vakuutus Oy Vellamon perustajiin ja oli sen hallintoneuvoston jäsen sekä vuodesta 1925 hallintoneuvoston varapuheenjohtaja. Lassila oli lisäksi Suomen Moottoritehdas Oy:n perustajia ja yhtiön johtokunnan varajäsen. 

Lassila kuului useita vuosia Vaasan kirkkovaltuustoon ja toimi sen hallintokunnan puheenjohtajana. Hänellä oli myös muita kunnallisia ja kirkollisia luottamustoimia. Lassila oli Vaasan kauppakamarin jäsen ja kuului sen talousvaliokuntaan. Suomen sisällissodan aikana Lassila toimi Vaasan senaatin intendentuurissa.

## Lähteet
Sarastuksen tuolla puolen

**Sarastuksen tuolla puolen** on Barbara Winckelmannin historiallinen romaani (ilmestynyt suomeksi vuonna 1981). Se on kirjoitettu ruotsiksi nimellä *Bortom gryningen* (1979)*.* Kirja on osa Winckelmanin viisiosaista historiallisten romaanien sarjaa, jonka muut osat ovat *Vihan päivät, Keisarin kaupunki, Kivilinna* ja *Kaupunki kapinassa.* Kirjallisuudenlajiltaan se edustaa realismia. Se kertoo elämästä Helsingissä 1700-luvun jälkipuoliskolla ennen Kustaan sotaa. Sen teemoja ovat muun muassa eriarvoisuus ja säätyerot, oikeuslaitoksen mielivaltaisuus sekä alkava suomalainen itsenäisyysaate.

## Lähteet
Dmytro Hratšov

**Dmytro Olehovytš Hratšov** (s. 5. joulukuuta 1983 Lviv) on ukrainalainen jousiampuja.

Hratšov voitti kesäolympialaisissa 2004 pronssia miesten joukkuekilpailussa osana Ukrainan joukkuetta; yksilökilpailussa hän sijoittui 24:nneksi. Kesäolympialaisissa 2012 hän sijoittui yksilökilpailussa 17:nneksi.

Olympiapronssin myötä Hratšoville myönnettiin vuonna 2004 Urhoollisuuden ritarikunnan III luokan mitali. Hän valmistui vuonna 2005 Lvivin liikuntatieteellisestä instituutista ja Harkovan liikuntatieteellisestä akatemiasta.

Vuonna 2021 entinen kansanedustaja Volodymyr Vjazinskyi julkaisi kuvakaappauksia Hratšovin kanssa käymistään tekstiviestikeskusteluista, joissa Hratšov vaati Vjazinskyitä puhumaan ”normaalisti” eli venäjäksi ja kutsui ukrainaa ”koirakieleksi”.

## Lähteet
Oleksandr Serdjuk

**Oleksandr Oleksijovytš Serdjuk** (; s. 3. heinäkuuta 1978 Harkova) on ukrainalainen jousiampuja.

Serdjuk voitti kesäolympialaisissa 2004 pronssia miesten joukkuekilpailussa osana Ukrainan joukkuetta; yksilökilpailussa hän sijoittui 15:nneksi. Kesäolmypialaisissa 2008 hän sijoittui yksilökilpailussa 17:nneksi ja joukkuekilpailussa Ukrainan joukkueen kanssa neljänneksi.

Olympiapronssin myötä Serdjukille myönnettiin vuonna 2004 Urhoollisuuden ritarikunnan III luokan mitali.

## Lähteet
Serhi Kuliš

**Serhi Volodymyrovytš Kuliš** (; s. 17. huhtikuuta 1993 Tšerkasy) on ukrainalainen ampuja.

Kesäolympialaisissa 2012 Kuliš sijoittui 10 metrin ilmakiväärissä 18:nneksi, 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunnassa 49:nneksi ja moniasentokilpailussa 14:nneksi. Kesäolympialaisissa 2016 hän voitti 10 metrin ilmakiväärissä hopeamitalin sekä sijoittui 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunnassa 32:seksi ja moniasentokilpailussa 14:nneksi. Kesäolympialaisissa 2020 hän sijoittui 10 metrin ilmakiväärissä 29:nneksi ja 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailussa kahdeksanneksi.

Kuliš voitti Kairon MM-kilpailuissa kultaa 50 metrin kiväärin asentokilpailusta. Hän voitti finaalissa puolalaisen Tomasz Bartnik 16–6. Kuliš oli myös mukana Ukrainan hopea saaneessa 50 metrin joukkueessa makuulta. Kulišin kullan ansiosta Ukraina sai myös kiintiöpaikan Pariisin olympialaisiin 2024.

Kuliš sijottui Pariisin olympialaisten 50 metrin ilmakiväärin asentokilpailussa toiseksi. Hänen tuloksensa oli 461,3, kun kilpailun voittanut kiinalainen Liu Yukunin tulos oli 463,6.

Olympiahopean myötä Kulišille myönnettiin vuonna 2016 Ansioritarikunnan III luokan mitali.

## Lähteet
Punatilapia

**Punatilapia** (*Coptodon bemini*) on äärimmäisen uhanalainen kalalaji.

Se kasvaa noin 6,5 cm, enintään 8,7 cm pitkäksi. Se on vaalean hopeansävyinen. Kiduskannessa ja selkäevässä on musta läikkä.

Punatilapia elää Berminjärvellä Kamerunissa. Sen uhanalaisuuteen vaikuttavat hiilidioksidipurkaukset järven pohjasta.

## Lähteet
Alankomaiden parlamenttivaalit 2023

**Alankomaiden parlamenttivaalit 2023** pidettiin 22. marraskuuta. Vaaleissa valittiin kaikki 150 paikkaa Alankomaiden edustajainhuoneeseen.

## Tausta
Alankomaiden hallitus kaatui heinäkuussa 2023 maahanmuuttopolitiikkaan liittyvien erimielisyyksien takia. Maan pitkäaikainen pääministeri Mark Rutte ilmoitti tuolloin aikovansa jättäytyä politiikasta syksyn parlamenttivaalien jälkeen.

Äänioikeus vaaleissa on henkilöillä, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

* väh. 18-vuotias
* Alankomaiden kansalaisuus
* ei ole menettänyt poliittisia oikeuksiaan
* Alankomaalaiset, jotka asuvat Sint Maartenilla, Curaçaolla tai Aruballa, voivat rekisteröityä äänestäjiksi, mikäli ovat asuneet Alankomaiden mantereella väh. 10 vuotta tai työskennelleet julkishallinnolle kyseisillä saarilla. 

## Kampanjointi ja vaaliväittelyitä
Demokratian foorumin puheenjohtaja Thierry Baudet joutui 26. lokakuuta 2023 pahoinpitelyn kohteeksi hänen kampanjoidessan belgialaisen Gentin yliopiston kampuksella, kun äärivasemmistolaiseen AFA-ryhmään väiteytsti kuulunut henkilö löi tätä sateenvarjolla.

Valikoima vaaliväittelyitä:

## Tulokset ja jälkipyykki

Vaaleissa yllätysvoittajaksi nousi laitaoikeistolaisen Geert Wildersin johtama Vapauspuolue. Se ei kuitenkaan välttämättä nouse hallitukseen, sillä useimmat muut puolueet kieltäytyvät yhteistyöstä sen kanssa. Wilders sai onnitteluita muun muassa Unkarin Viktor Orbánilta ja Ranskan Marine Le Peniltä.

Toisin kuin edeltäjänsä Mark Rutte, VVD:n uusi puheenjohtaja Dilan Yeşilgöz-Zegerius kertoi, ettei lähtökohtaisesti sulje pois hallitusyhteistyötä PVV:n kanssa.

## Galleria

Tiedosto:Posters verkiezingen Tweede Kamer november 2023 in Deurne IMG 5207.jpg|Vaalimainoksia Deurnessä
Tiedosto:Kiesbiljet Tweede Kamer 2023.jpg|Vaaleissa käytetty äänestyslipuke
Tiedosto:Tweedekamerverkiezingen 2023 Amsterdam.jpg|Äänestäjiä Amsterdamissa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Atte Matilainen

**Atte Matilainen** (myös nimellä *Karlsson*, 6. marraskuuta 1924 Helsinki - 9. kesäkuuta 2018 Espoo) oli suomalainen valokuvaaja.
Matilainen oppi valokuvaajaksi Osvald Hedenströmin Hede Fotossa ja perusti vuonna 1951 oma yrityksen Foto-Atte Matilainen, joka tunnettiin myös nimellä Valokuvaamo Atte Matilainen. Matilaisen asiakkaita olivat muun muassa Suomen Matkailijayhdistys, Aero/Finnair, Orion ja Veho. Matilainen kuvasi myös Asuntosäätiön työtä vuosien ajan. Hän työskenteli myös Olympia-Kuva Oy:ssä. Matilainen sai Suomen Leijonan ritarimerkin vuonna 1969 ja taiteilijaeläkkeen vuodesta 1987.

## Lähteet
Cualejoki

**Cualejoki** () on yksi joista, jotka saavat alkunsa Sierra Madre Occidentalin vuorilta ja laskeutuvat Bahía de Banderasiin Tyynen valtameren rannikolla Meksikossa. Se halkaisee Puerto Vallartan kaupungin Jaliscon osavaltiossa. Sen pohjoispuolella sijaitsee kaupungin keskusta (El Centro) ja eteläpuolella "Romanttiseksi vyöhykkeeksi" (Zona Romántica) kutsuttu alue.

Paikka, josta Cualejoki saa alkunsa, sijaitsee noin 2&nbsp;500 metrin korkeudessa merenpinnasta. Noin viiden kilometrin päässä lähtöpaikasta sijaitsee pieni asutuskeskus nimeltään Cuale. Joki virtaa epätasaisessa ja rotkoisessa maastossa ennen laskemista mereen Puerto Vallartan kohdalla. Joki kuuluu Huicicilan vesistöalueeseen. Sen pituus on 35–40 kilometriä.

Cualejoen suulla sijaitsee hiekkainen saari Isla del Río Cuale, jossa toimii liikkeitä. Saarelle johtaa kaksi pääasiallista siltaa, joiden lisäksi jalankulkijoita varten on rakennettu sinne vieviä riippusiltoja.

## Lähteet
Joanna Hoffmann

**Joanna Hoffmann** (s. 1990) on virolainen taidehistorioitsija, kuraattori ja taiteilija. Hän on ollut vuodesta 2020 Tarton taidemuseon (Tartmus) johtaja

Hoffmann valmistui 2016 Viron taideakatemiasta taiteen maisteriksi ja aloitti kuraattorina Tarton taidemuseossa. Hän sai yhdessä kuraattoreiden  Hanna-Liis Kontin ja Annegret Kriisan kanssa vuonna 2020 Viron museoiden vuosipalkinnon näyttelystään *Pallas 100. The Art School and It’s Legend*. Museonjohtajan työn rinnalla hän jatkaa opintoja Tarton yliopistossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Esko Suuperko

**Esko Olavi Johannes Suuperko** (30. elokuuta 1937 Kiikka – 13. lokakuuta 2024 Espoo) oli suomalainen diplomi-insinööri ja rakennusalan yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Suuperkon vanhemmat olivat maanviljelijä Akseli Suuperko ja Johanna Lappalainen. Hän avioitui 1962 Auli Tuulikki Aallon kanssa. Suuperko tuli ylioppilaaksi Tyrvään yhteislyseosta 1956 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1961. Hän oli Insinööritoimisto J. Packalénin toimistoinsinööri 1961–1963, Oy Rastor Ab:n neuvotteleva tutkija 1963–1965, Rakennus Oy Hartelan teknillinen johtaja 1965–1971 ja Helsingin Asuntokeskuskunta Hakan, vuodesta 1974 Rakennuskunta Haka ja vuodesta 1988 Haka Oy, rakennuspäällikkö 1971–1972, tuotantolinjan johtaja 1972–1974, Etelä-Suomen alueyksikön johtaja 1974–1984, johtaja keskushallinnossa ja johtoryhmän jäsen 1984–1985 sekä varatoimitusjohtaja ja toimitusjohtajan varamies 1985–1992. Suuperkolla oli myös useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 1990.

## Lähteet
Belizen kasvitieteellinen puutarha

**Belizen kasvitieteellinen puutarha** () on Macaljoen varrella Belizeen kuuluvalla Cayon hallintoalueella sijaitseva kasvitieteellinen puutarha. Se toimii San Ignacion kaupungin ulkopuolella. Sen päätehtäviä ovat Belizen biodiversiteetin suojeleminen ja tiedon lähteenä toimiminen yhteisölle, hallinnolle, liike-elämälle ja tieteen käyttöön.

Kasvien viljely nykyisen Belizen kasvitieteellisen puutarhan alueella alkoi Ken duPlooyn ostettua vaimonsa Judy duPlooyn kanssa tätä käyttöä varten  45 eekkerin suuruisen maatilan vuonna 1993. Vuonna 1997 Belizeen saapui orkideoita keräämään Brendan Sayers Irlannin National Botanic Gardensista. Hän ehdotti duPlooyille alueen aseman virallistamista kasvitieteelliseksi puutarhaksi. Tämä toteutui ja Belizen kasvitieteellisestä puutarhasta tuli maan ensimmäinen kasvitieteellinen puutarha. Se on yhä Belizen suurin kasvitieteellinen puutarha. Ken duPlooy kuoli elokuussa 2001, mutta toiminnan kehittämistä on jatkettu aktiivisesti.

Belizen kasvitieteellisessä puutarhassa on monia vierailijoille avoimia kulkuteitä ja erikoistuneita reittejä, muun muassa omansa sademetsän kasvillisuudelle.

## Lähteet
Sanshin

**Sanshin** () on perinteinen japanilainen kolmikielinen kielisoitin, jota verrataan usein banjoon. Soittimen alkuperä on kiinalaisessa sanxian-soittimessa, joka kulkeutui Okinawaan 1300-luvulla. Sanshin on myös edeltäjä toiselle japanilaiselle soittimelle shamisenille, joka kehittyi, kun sanshin kulkeutui Japanin pääsaarille 1500-luvulla. Sanshin on merkittävässä asemasssa Okinawan kansanmusiikissa, ja sitä käytetään myös popmusiikissa sekä kumi odori -teatterissa.

## Lähteet
Dansk Melodi Grand Prix 1986

**Dansk Melodi Grand Prix 1986** oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1986. Kilpailuun lähetettiin yhteensä 82 ehdokaskappaletta, joista kolme oli tullut Tanskan yleisradioyhtiö DR:n kutsumilta säveltäjiltä. Lähetetyistä kappaleista raati, jonka muodostivat Lene Andersen, Jannie Høeg, Henrik Krogsgaard, Michael Juel Sørensen, Klaus Reitov ja Jørgen de Mylius, valitsi kymmenen finaalikappaletta.

Finaali pidettiin 22. helmikuuta DR:n studiossa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella valittiin viisi kappaletta toiselle kierrokselle. Toisella kierroksella kukin alueraati pisteytti kappaleet kaavalla 8-6-4-2-1. Kilpailun voitti Lise Haavik kappaleella "Du er fuld af løgn".

## Tulos
### Ensimmäinen kierros
:''Esiintymisjärjestys, ensimmäisen kierroksen tarkempaa tulosta ei julkaistu

### Toinen kierros

## Lähteet
*
*https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1986.html
*http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1986.html

## Aiheesta muualla
*Koko karsintafinaali DR:n sivuilla: Osa 1, Osa 2
Puikkonokkakala

**Puikkonokkakala** (*Tondanichthys kottelati*) on nokkakalojen (Beloniformes) lahkoon kuuluva kala. Se on sukunsa ainoa laji.

Puikkonokkakalan pituus on noin 6 cm.

Sitä tavataan vain Tondano-järvessä, joka sijaitsee Indonesiassa Pohjois-Sulawesin provinssissa. Järven pohjaan kertyy jatkuvasti sedimenttiä, saasteita ja raskasmetalleja. Huuhtoutuminen rannoilta on kiihtynyt metsänraivauksen aiheuttaman eroosion takia. Rannoilta huuhtoutuu myös lannoitteita, ihmisten ja kotieläinten ulosteita ja kalanviljelyn päästöjä. Järven rannalla kasvatetaan tuhansia ankkoja. Laskuojaa on säännöstelty vesivoimalalla.

## Lähteet
Vinyylifluoridi

**Vinyylifluoridi** (C2H3F) eli **fluorieteeni** fluorattuihin alkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää polymeerien valmistamiseen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa vinyylifluoridi on väritöntä kaasua, joka voidaan nesteyttää paineenalaisena. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Vinyylifluoridin joukkoon lisätään polymeroitumista estäviä aineita. Aine saattaa olla karsinogeenistä. 

## Valmistus ja käyttö
Vinyylifluoridia valmistetaan etyynin ja vetyfluoridin reaktiolla, jota katalysoivat muun muassa elohopean, alumiinin ja sinkin fluoridit. Muita menetelmiä ovat 1,1-difluorietaanin kuumentaminen tai 1-fluori-1-kloorietaanin tai 1-fluori-2-kloorietaanin dehydroklooraus kuparinikkelikatalyytin läsnä ollessa.

Vinyylifluoridia käytetään fluorattujen polymeeri, esimerkiksi polyvinyylifluoridin valmistukseen.

## Lähteet
Painijakalat

**Painijakalat** (*Zenarchopteridae*) on nokkakalojen (Beloniformes) lahkoon kuuluva kalaheimo.

Painijakalat jaetaan viiteen sukuun:
* *[[Dermogenys]]* Kuhl & van Hasselt, 1823
* *[[Hemirhamphodon]]* Bleeker, 1865
* *[[Nomorhamphus]]* Weber & de Beaufort, 1922 (synonyymi *Rhamphodermogenys*)
* *[[Tondanichthys]]* Collette, 1995 (vain yksi laji)
* *[[Zenarchopterus]]*  Gill, 1864 (synonyymit *Grecarchopterus* ja *Labidorhamphus*)

Kuusitoista lajia on kotoperäisiä Indonesian Sulawesin saaren vesistöissä. Joitakin lajeja pidetään akvaariokaloina.

## Lähteet
Tummamuntjakki

**Tummamuntjakki** eli mustamuntjakki (*Muntiacus crinifrons*) on aasialainen hirvieläinlaji. Sitä esiintyy Kiinassa metsissä ja pensaikoissa ja vuorten rinteillä 1000 m korkeuteen saakka. Tummamunjakki on luokiteltu vaarantuneeksi lajiksi. Sen kantaa uhkaavat elinympäristön häviäminen ja metsälstys.

## Lähteet
Nordex N117/3000

**Nordex N117/3000** on saksalaisen Nordexin valmistama Delta-luokan tuulivoimalaitos, jonka nimellisteho on 3,0 megawattia, ja joka oli sarjatuotannossa vuodesta 2014 alkaen vielä vuoteen 2021 asti . Sitä on myyty eri puolille maailmaa arviolta yli 80 tuulivoimapuistoon .

## Yleistä
N117/3000 on suunniteltu keskituulisiin olosuhteisiin (IEC 2), joka tarkoittaa vuotuista tuulten keskinopeutta 8,5 metriä sekunnissa . Siinä on sama tuuliturbiinin siipien profiili kuin mallissa N117/2400, mutta turbiinin siivet on vahvistettu ylimääräisillä hiilikuitukerroksilla kestämään suurempia kuormituksia. Tuulivoimalaitokseen on valittavissa jopa 200 metrin korkuisia torneja, kunhan tuuliolosuhteet ovat maltilliset. Tornit voivat olla betoni-teräs-torneja tai teräsputkitorneja. Esimerkiksi matalampaa 120-metrin tornia sopii tuuliolosuhteisiin IEC 2A (keskinopeus 8,5 m/s ja paljon turbulenssia), mutta 141-metriseen torniin sopii vain tuuliolosuhteisiin IEC 3A (keskinopeus 7,5 m/s ja paljon turbulenssia).

Tuulivoimalaitoksesta on olemassa kylmän ilmanalan versio, jonka voimalan toimintaa voi jatkaa jopa 30 asteen pakkasilla talviolosuhteisiin suunnitelluilla lisävarusteilla. Siihen sisältyy mahdollisuus käyttää siivissä jäänsulatusjärjestelmää, joka säilyttää siipien aerodynaamiset ominaisuudet pitempään.

## Tekniset ominaisuudet

Tuulivoimalan tuuliturbiini eli roottori on kolmisiipinen. Siipien pyyhkäisyala on 10&nbsp;715 neliömetriä ja pyyhkäisyalan halkaisija on 116,8 metriä. Turbiinin pyörimisnopeudet tulisi pysytellä välillä 7,9–14,1 kierrosta minuutissa. Nimellisteholla se toimii 12,6 kierrosta minuutissa, jolloin siiven kärki kulkee 77 m/s. Pyörimisnopeutta säädetään automaattisesti. Voimalan toimintaa kuvataan tuulennopeuksilla: käynnistymisnopeus on 2,5–3,0 metriä sekunnissa (m/s), nimellistuulennopeus on 12,5 m/s ja sammutusnopeus on 25 m/s. Tuulen kasvaessa nimellistuulennopeuteen, kasvaa myös sähkön tuotantoteho, mutta sitä suuremmilla tuulennopeuksilla tuotantoteho säilyy 3,0 megawatissa. Myrskytuulella turbiini pysäytetään siipiä kiertämällä pysäytysasentoon ja lukitsemalla akseli levyjarrulla.

Tuulivoiman tuotannossa hyödynnetään siipien kierrettävyyttä ja vaihteiston kolmiportaisuutta. Vaihteisto pyörittää kaksoissyötettyä asynkronista sähkögeneraattoria (ASYNC DF) pyrkien tuottamaan 660 voltin jännitteen 50 tai 60 Hz taajuudella. Tornin juurella on oma muuntaja, jolla voidaan jännite nostaa tuulivoimapuiston vaatimalle jännitetasolle. Se on yleensä 20–30 kilovolttia.

## Suomessa
Suomessa on toiminnassa kyseistä mallia seuraavissa kohteissa (lukumäärä, valmistuminen, kunta): 
* Raahen sataman tuulivoimapuisto: 2 kpl, 2014, Raahe
* Jokelan tuulivoimapuisto: 12 kpl, 2015, Kalajoki
* Mäkikankaan tuulivoimapuisto: 11 kpl, 2015, Pyhäjoki
* Joukhaisselän tuulivoimapuisto: 9 kpl, 2015, Sodankylä
* Myllykankaan tuulivoimapuisto, 2 kpl, 2015, Ii
* Kuolavaara-Keulakkopään tuulivoimapuisto: 17 kpl, 2016, Kittilä

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nordex SE (verkkosivut)
Kiinanmyskikauris

**Kiinanmyskikauris** (*Moschus berezovskii*) on myskikauriiden heimoon kuuluva aasialainen sorkkaeläinlaji. Sitä esiintyy Kiinan keski- ja eteläosissa sekä Vietnamissa. Se elää vuoristossa 2000 - 3800 metrin korkeudessa. Elinympäristöjä ovat lehti- ja sekametsät ja pensaikkomaat. Eläin liikkuu enimmäkseen hämäränä ja pimeänä aikana. Kiinanmyskikauris on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Kantaa uhkaa tappaminen eläimen tuottaman halutun myskin vuoksi ja metsästys perinteiseen lääkintään.
## Lähteet
Oligosoma albornense

**Oligosoma albornense** on skinkkien heimoon kuuluva liskolaji. 

Aikaisemmin Uuden-Seelannin täplikkäiden skinkkien luultiin kaikkien kuuluvan lajiin ''Oligosoma infrapunctatum'', mutta vuonna 2019 sen huomattiin olevan ainakin kuuden lajin ryhmä. Tuolloin määritettiin kolme uutta lajia, joista kaksi on uhanalaisia.

*Oligosoma albornense* voidaan erottaa muista lajiryhmän lajeista suomujen lukumäärän avulla. Sillä on myös tyypillisesti lyhyempi häntä kuin muilla.

*Oligosoma albornense* viihtyy viileillä, kosteilla alueilla. Se löydettiin ensimmäisen kerran hylätyn kaivoksen laitteiston seasta, mutta sitä on myöhemmin tavattu myös läheisestä kosteikosta ja metsäaukeilta. Se on saanut tieteellisen lajinimensä Albornin hiilikaivoksen mukaan.

Lajia on tavattu vain Uuden-Seelannin Eteläsaaren länsirannikolla lähellä Reeftonin kaupunkia. IUCN on luokitellut sen äärimmäisen uhanalaiseksi, koska sitä tavataan alle sadan neliökilometrin alueella. Aikuisia yksilöitä on jäljellä alle 250, mahdollisesti jopa alle 50. Niitä saalistavat haitalliset vieraslajit.

## Lähteet
Heikki Hietanen (jääkiekkovaikuttaja)

**Heikki Hietanen** (s. 7. heinäkuuta 1959) on suomalainen jääkiekkovaikuttaja. Hän on toiminut Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtajana vuosina 2001–2009, Kansainvälisen Jääkiekkoliiton hallituksen jäsenenä vuodesta 2021 sekä Tampereella järjestettyjen vuosien 2022 ja 2023 maailmanmestaruuskilpailujen pääsihteerinä. Hänet valittiin Suomen Jääkiekkoliiton puheenjohtajaksi vuoden 2024 alusta alkaen.

Hietanen on toiminut urallaan myös muun muassa HPK:n toimitusjohtajana ja puheenjohtajana.

## Lähteet
Heikki Hietanen

**Heikki Hietanen** voi tarkoittaa seuraavia suomalaisia henkilöitä:

* Heikki Hietanen (1914–2000), uimari
* Pedro Hietanen (1949–2023, alk. Heikki Hietanen), muusikko
* Heikki Hietanen (s. 1959), jääkiekkovaikuttaja
* Heikki Hietanen (s. 1965), raviohjastaja
Himalajanmyskikauris

**Himalajanmyskikauris** eli intianmyskihirvi (*Moschus chrysogaster*) on myskikauriiden heimoon kuuluva aasialainen sorkkaeläinlaji. Sitä esiintyy Kiinan keskiosista itäiseen Nepaliin, Bhutaniin ja koilliseen Intiaan. Se elää vuoristossa 2000 metristä 5000 metriin korkeilla alueilla. Sen elinympäristöjä ovat metsät, pensaikot, ruohostomaat, kuivat vuoristotasangot ja niityt. Himalajanmyskikauris on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi.

Himalajanmyskikauriista on tehty havaintoja Tiibetin ylängöllä ja Himalajan vuoristossa. Se elää korkeilla niityillä, paljakoilla, pensaikoissa ja pihtametsissä.

Himalajanmyskikauris syö pensaita, ruohoja, sammleita, jäkäliä, versoja ja varpuja. Keväällä ja kesällä lehtien ja versojen osuus on suuri, mutta myöhäiskesällä laji käyttää ravinnokseen erityisesti nuppuja ja kukkia.

Himalajanmyskikauris lisääntyy pääsääntöisesti marras–joulukuussa. Tiineysaika on 150–195 päivää, ja vasa syntyy touko–kesäkuussa. Nuori himalajanmyskikauris elää kahden kuukauden ajan suojaisessa piilopaikassa ja on emonsa ruokittavana.

Himalajanmyskikauris elää rajatussa elinpiirissä, joka naarailla on noin 50 hehtaaria. Koiraiden piiri käsittää useiden naaraiden alueen, ja koiraat todennäköisesti puolustuvat aluettaan muita koiraita vastaan.

## Lähteet
Oligosoma salmo

**Oligosoma salmo** on skinkkien heimoon kuuluva liskolaji. 

*Oligosoma salmo* kasvaa noin 85 mm pitkäksi, häntä on yli puolet sen kokonaispituudesta. Se painaa enimmillään kymmenen grammaa. Se on selkäpuolelta kiiltävän punaruskea, vatsapuolelta vaaleampi. Kyljissä on vaakasuuntaiset vaaleanruskeat raidat, joita reunustaa tummempien täplien rivi. Silmät ovat suuret ja tummat.

Aikaisemmin Uuden-Seelannin täplikkäiden skinkkien luultiin kaikkien kuuluvan lajiin ''Oligosoma infrapunctatum'', mutta vuonna 2019 sen huomattiin olevan ainakin kuuden lajin ryhmä. Tuolloin määritettiin kolme uutta lajia, joista kaksi on uhanalaisia. *Oligosoma salmo* sai silloin tieteellisen nimensä, jonka loppuosa *salmo* viittaa lohenpunaisiin suomuihin sen hännän alapinnalla.

*Oligosoma salmo* voidaan erottaa tarkasti muista lajiryhmän lajeista suomujen lukumäärän avulla.

Lajia on tavattu vain Chesterfieldissä Uuden-Seelannin Eteläsaaren länsirannikolla. IUCN on luokitellut sen äärimmäisen uhanalaiseksi, koska sitä tavataan alle hehtaarin alueella. Aikuisia yksilöitä on jäljellä alle 50. Niitä saalistavat haitalliset vieraslajit. Rannikon eroosio on pienentänyt lajin elinaluetta.

Vuonna 2018 trooppinen sykloni tuhosi osan lajin elinalueesta. Silloin niitä pyydystettiin Aucklandin eläintarhaan, missä laji on lisääntynyt vankeudessa.

## Lähteet
Christmas Tree Farm

**Christmas Tree Farm** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin säveltämä ja esittämä joululaulu. Kappale julkaistiin digitaalisena singlenä 6. joulukuuta 2019.  Single julkaistiin myöhemmin myös vinyylinä.

Kappale nousi Yhdysvalloissa adult contemporary -listan sijalle 3 ja Billboard Hot 100 -listan sijalle 59. Kappale oli listoilla myös muun muassa Isossa-Britanniassa, Saksassa ja Kanadassa.

Swift kirjoitti kappaleen joulukuun alussa 2019 ja levytti ja julkaisi sen vain muutama päivä myöhemmin. Hän tuotti kappaleen yhdessä Jimmy Napesin kanssa. Kappaleen nimi ”Christmas Tree Farm” (suom. ”joulukuusitila”) tulee siitä, että Taylor Swiftin perhe kasvatti joulukuusia tilallaan Pennsylvaniassa, kun hän oli lapsi. Kappaleen musiikkivideo koostuu suurimmalta osin perheen vanhoista jouluaiheisista kotivideoista.

## Singlen kappaleet

## Listasijoitukset

## Myyntipalkinnot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Christmas Tree Farm -musiikkivideo
* Making of Christmas Tree Farm
Oʻzbekiston ovozi

**Oʻzbekiston ovozi** (”Uzbekistanin ääni”) on Uzbekistanin pääkaupungissa Taškentissa ilmestyvä uzbekinkielinen sanomalehti.

Lehti perustettiin vuonna 1918 nimellä *Ishtirokiyun* (”Kommunisti”). Sen nimenä oli *Qizil bayroq* (”Punalippu”) vuodesta 1920, *Turkiston* (”Turkestan”) vuodesta 1922, *Qizil Oʻzbekiston* (”Punainen Uzbekistan”) vuodesta 1924 ja *Sovet Oʻzbekistoni* (”Neuvosto-Uzbekistan”) vuodesta 1964.

*Sovet Oʻzbekistoni* oli neuvostoaikana Uzbekistanin kommunistisen puolueen ja Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattaja. Se oli tasavallan tärkein uzbekinkielinen päivälehti, jonka rinnalla ilmestyivät muun muassa venäjänkielinen *[[Pravda Vostoka]]* ja tadžikinkielinen *[[Ovozi todžik|Haqiqati Ūzbekiston]]*. Lehden levikki oli 683&nbsp;000 kappaletta vuonna 1975.

Vuonna 1991 lehti sai nimen *Oʻzbekiston ovozi* ja siitä tuli Uzbekistanin kansan demokraattisen puolueen äänenkannattaja. Se ilmestyi sittemmin kolmesti viikossa ja julkaisi venäjänkielistä viikkolehteä *Golos Uzbekistana*. Nykyään lehti ilmestyy kerran viikossa kahdeksansivuisena ja A2-kokoisena. Sen painos oli 7&nbsp;000 kappaletta toukokuussa 2023.

## Lähteet
Luettelo Strängnäsin hiippakunnan piispoista

Tämä on luettelo **[[Ruotsin kirkko|Ruotsin kirkon]] [[Strängnäsin hiippakunta|Strängnäsin hiippakunnan]] piispoista**.

## Piispat
### Katolinen hiippakunta

* 1129: Gerðar
* 1171–1190: Vilhelmus
* 1208–1210: Uffe
* 1219–1224: Olov Basatömer
* 1233–1241: Throgillius
* 1253–1257: Kol
* 1267–1275: Finvid
* 1275–1291: Anund Jonsson
* 1292–1308: Isarus
* 1308–1343: Styrbjörn
* 1343–1345: Frenderus
* 1345–1355: Sigmundus
* 1355–1378: Thyrgillus Johannis

* 1378–1401: Tord Gunnarsson
* 1401–1408: Petrus Johannis
* 1409–1410: Gjord Petersson Rumpa
* 1410–1419: Andreas Johannis
* 1420–1428: Arnoldus Johannis
* 1429–1443: Thomas Simonsson
* 1443–1449: Ericus Birgeri
* 1449–1463: Siggo Ulphonis
* 1463–1479: Johannes Magni
* 1479–1501: Kort Rogge
* 1501–1520: Mattias Gregersson (Lillie)
* 1520–1521: Jens Andersen Beldenak
* 1522–1536: Magnus Sommar

### Luterilainen hiippakunta

* 1536–1555: Botuidis Sunonis
* 1557–1561: Ericus Nicolai Swart
* 1561–1562: Botuidis Sunonis
* 1563–1585: Nicolaus Olai Helsingius
* 1586–1607: Petrus Jonae Helsingus
* 1608–1609: Petrus Kenicius
* 1609–1637: Laurentius Paulinus Gothus
* 1637–1638: Laurentius Olai Wallius
* 1639–1642: Jacobus Johannis Zebrozynthius
* 1643–1664: Johannes Matthiae Gothus
* 1664–1674: Erik Gabrielsson Emporagrius
* 1674–1686: Carolus Lithman
* 1687–1700: Erik Benzelius vanhempi
* 1701–1717: Johannes Bilberg
* 1717–1728: Daniel Norlindh
* 1731–1747: Daniel Lundius
* 1749–1762: Erik Alstrin
* 1763–1776: Jacob Serenius

* 1776–1793: Carl Jesper Benzelius
* 1793–1803: Stefan Insulin
* 1803–1827: Johan Adam Tingstadius
* 1829–1838: Pehr Thyselius
* 1839–1852: Hans Olov Holmström
* 1852–1880: Thure Annerstedt
* 1881–1889: Adam Teodor Strömberg
* 1889–1927: Uddo Lechard Ullman
* 1927–1933: Sam Stadener
* 1933–1952: Gustaf Aulén
* 1952–1954: Dick Helander
* 1955–1972: Gösta Lundström
* 1972–1982: Åke Kastlund
* 1982–1989: Tord Simonsson
* 1989–2005: Jonas Jonson

### 2000-luku

## Aiheesta muualla

* Svenska kyrkan - Strängnäs stift
Magnus Sommar

**Magnus Sommar** (noin 1480–1542) oli ruotsalainen piispa. Hän oli tuomiorovasti ennen kuin hänet valittiin 1522 Strängnäsin hiippakunnan piispaksi. Vaikka hän suhtautui myönteisesti uskonpuhdistukseen, hän ei kuitenkaan saavuttanut Kustaa Vaasan luottamusta, ja hänet erotettiin 1536 piispanvirasta.

## Lähteet
Kentälle jääneet – Kannaksella 1944 kadonneet sotilaat ja heidän etsintänsä

**Kentälle jääneet – Kannaksella 1944 kadonneet sotilaat ja heidän etsintänsä** on vuonna 2023 julkaistu jatkosodan historiaa koskeva tietokirja, joka käsittelee sodassa kadonneita suomalaissotilaita ja ponnistuksia heidän löytämisekseen. Vjatšeslav Skokovin ja sotahistorioitsija Mikko Porvalin teos kulkee kahdessa ajassa, jatkosodassa ja vainajien etsinnöissä.

Kannaksen suurhyökkäyksessä kesällä 1944 katosi tuhansia suomalaissotilaita. Perääntyessä kaatuneet suomalaissotilaat jäivät puna-armeijan haltuun. Osa suomalaisista päätyi joukkohautoihin, mutta osa jäi taistelumaastoihin.

Kadonneiden palauttaminen Suomeen aloitettiin 1990-luvulla. Merkittävimpiä sotavainajien etsijöiden ryhmiä on Karjalan Valli, joka on Skokovin johtama sota-arkeologiaan erikoistunut venäläisryhmä. Se on löytänyt 135 suomalaista sankarivainajaa, joista jo puolet on tunnistettu DNA-testein. Skokov on itse taustaltaan osin inkeriläinen, ja hänen ammattinsa on ydinfyysikko. Hän puhuu sujuvaa suomea ja on paennut Venäjän presidentin Vladimir Putinin hallintoa Suomeen.

Teokseen on tehnyt suomennoksia Mikko Harjula ja sen kannen on laatinut Jussi Karjalainen.

## Lähteet
Helvi Rintala

**Helvi Annikki Rintala** (21. heinäkuuta 1916 Somero – 18. joulukuuta 2010 New York, Yhdysvallat) oli suomalainen nainen, joka tuli 1930-luvun lopulla tunnetuksi revyytähtenä Lontoossa.

Helvi Rintala muutti perheensä mukana Somerolta Forssaan Tölönkatu 1:een. Hänen isänsä J. A. Rintala oli Forssassa osuuskaupanjohtajana ja oli Forssan kauppalanhallituksen jäsenenä vuosina 1923–1938. Helvi Rintala kävi Kuhalan kansakoulua ja sen jälkeen Forssan yhteiskoulua. Helsingissä hän opiskeli Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa vuosina 1932–1933.

Rintala lähti joskus vuosien 1934 ja 1936 välillä Lontooseen ja pääsi siellä Lontoon West Endissä erääseen perheeseen keittiöpalvelijaksi työnään astioiden pesu. Eräs hänen emäntänsä vieraana ollut teatterinjohtaja sattui kuulemaan Helvin lauleskelevan astioita pestessään ja johtaja palkkasi hänet esiintymään London Casinoon 10 punnan viikkopalkalla. Daily Mirror-lehdessä ilmestyneen artikkelin mukaan Helvi oli syksyllä 1938 Lontoon ykköstähti revyyrintamalla.

Lontoossa Helvi Rintala avioitui vuonna 1947 Arnold Hartpencen kanssa. Heillä oli kaksi lasta, joista toinen varttui Helvin vanhempien luona Helsingissä ja toinen lapsen isän Arnoldin perheessä Lontoossa. Helvi Rintala toimi Lontoossa asuessaan myös Daily Mailin, Keystone Pressin, United Pressin sekä Century Pressin avustajana. Hän muutti sitten vuonna 1947 New Yorkiin, avioitui pian Victor Kalmanin kanssa, ja ehti olla elämänsä aikana kolme kertaa naimisissa.

Helvi Rintala-Hartpence-Kalman kuoli vuonna 2010 yli 90-vuotiaana Yhdysvalloissa.

## Lähteet
Suzanne Shepherd

**Suzanne Shepherd** (31. lokakuuta 1934 – 17. marraskuuta 2023) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän  näytteli muun muassa televisiosarjassa *[[Sopranos]]* ja elokuvassa *[[Mafiaveljet]]*.

Näyttelijäntyönsä lisäksi Shepherd toimi teatteriohjaajana ja valmensi näyttelijöitä. Tyttären mukaan Shepherd sairasti keuhkoahtaumatautia, joka olisi mahdollisesti aiheuttanut kuoleman. Kuolinsyytä ei kuitenkaan ole julkisuudessa varmistettu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Space Traveller Lost

**Space Traveller Lost** on kitaristi Juha Björnisen yhtyeen **Björninen Bandin** debyyttialbumi, joka julkaistiin helmikuussa 1985. 

Albumi sisältää elektronista jazzrock-musiikkia pääosin syntetisaattoreilla ja kitaroilla soitettuna. Albumin muutamilla raidoilla laulaa brittiläinen muusikko Paul "Tubbs" Williams. Williams tulkitsee mm. Oskar Merikannon laulun *Soi vienosti murheeni soitto* Erkka "Edu" Kettusen kääntämänä nimellä "I Wonder".

Albumi julkaistiin Music Makers -levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Juha Björninen - kitarat, Roland-synth.kitara (1, 6), Simmons-sähkörummut (5)
* Paul Williams - laulu (1-2, 4-5, 6, 8), syntetisaattorit (1), Linn-rummut (1, 6), lyömäsoitinefektit (1), basso (8-9)
* Vesa Aaltonen - rummut (3, 8), Simmons-sähkörummut ja symbaalit (6)
* Olli Ahvenlahti - syntetisaattorisoolo (1), sähköpiano (3, 8-9) ja piano (4)
* Jartsa Karvonen - lyömäsoittimet (2, 4-5, 7-9)
* Jari Laasanen - taustalaulu (1), syntetisaattorit (1-2, 4, 6), synth.ohjelmointi (1, 5-6), Simmons-sähkörumpujen ohjelmointi (1), efektit (1) ja Linn-rummut (5)
* Peter Lerche - kitara (3, 8)
* Jussi Liski - syntetisaattorit (3-4, 9)
* Timo Pratskin - syntetisaattorit (2-3, 5, 7-8, soolo: 8)
* Lauri Valjakka - rummut (2, 4, 9), Simmons-sähkörummut (5, 8) ja symbaalit (5)
* Heikki Virtanen - basso (3) ja nauhaton basso (4)

### Tuotanto
* Juha Björninen - tuottaja (2-9)
* Paul "Tubs" Williams - tuottaja (1)
*Private Eye - kansi
* Tapsa Rantanen - taiteellinen johtaja

## Lähteet
Leonid Osyka

**Leonid Myh’ailovytš Osyka** (; 8. maaliskuuta 1940 Kiova – 16. syyskuuta 2001 Kiova) oli ukrainalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.

Hänen saamiin tunnustuksiin lukeutuu Ukrainan kansantaiteilijan arvonimi (1998). Hänelle myönnettiin myös Oleksandr Dovženkon valtionpalkinto (2001).

Hänen tunnetuimpiin ohjaustöihinsä lukeutuu Ukrainan elokuvahistorian sadan paraan elokuvan listan sijalle 5/100 arvostettu Kiviristi () (1968). Mustavalkoista teosta on luonnehdittu ukrainalaisen runollisen elokuvan parhaimmistoon kuuluvaksi, maailman elokuvataiteen työksi jolle ei ukrainaisen elokuvan joukosta löydy vertaista. 

Filmografiaa, ote :
* Та, що входить у море (1965) 
* Хто повернеться — долюбить (1966)
* Камінний хрест (1968) - Kiviristi 
* Захар Беркут (1971) - Zahar Berkut 
* Дід лівого крайнього (1973) 
* Тривожний місяць вересень (1976)   Trevozhnyi mesjats veresen 
* Море (1978) 
* Вклонися до землі (1985) - Poklonis do zemli 
* Увійдіть, стражденні! (1987) 
* Етюди про Врубеля (1989) - Etjudy o Vrubele 
* Подарунок на іменини (1991) 
* Гетьманські клейноди (1993)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Merikonsuli

**Merikonsuli** on Jukka M. Heikkilän vuonna 1995 ilmestynyt esikoisteos.

*Merikonsuli* kertoo Rooman tasavallasta ja antiikin merisodankäynnistä. Kirjan päähenkilönä on historiallinen hahmo Gaius Lutatius Catulus, roomalainen *[[homo novus]]*. Sivuhenkilöitä ovat muun muassa Hieron II, Arkhimedes, Hamilkar Barka ja Hannibal. 
Autenttisen tuntuinen minäkerronta avaa vaaleilla valitun sotapäällikön näkökulman roomalaiseen ja kreikkalaiseen maailmaan.
Tapahtumat sijoittuvat vuosiin 245–241 eaa.

*[[Helsingin Sanomat]]* julkaisi kirjasta arvostelun. Kirja on myöhemmin julkaistu suomeksi e-kirjana ja siitä on otettu uusintapainos. Kirjan englanninkielinen re-write *The Marine Consul* on saatavana Amazon Kindlelle.

Teoksen ilmestymisen jälkeen kirjassa kuvatun Egadisaarten meritaistelun tapahtumapaikka on löydetty ja se on meriarkeologinen aarreaitta. Löydöt vahvistavat romaanissa kuvattujen tapahtumien historiallisuuden.

## Lähteet
Vantaan kaupunginjohtaja

**Vantaan kaupunginjohtaja** () on Vantaan kaupungin ylin virkamies. Vanha virkanimike oli Helsingin maalaiskunnan kunnanjohtaja. Nykyinen kaupunginjohtaja Pekka Timonen (sit.) on toiminut virassa 1.9.2023 lähtien.

## Luettelo