open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marjukka Vainio

**Marjukka Irmeli Vainio** (24. toukokuuta 1953 Renko – 11. toukokuuta 2019 Hämeenlinna)  oli suomalainen valokuvataiteilija. Hän toimi valokuvataiteen taiteilijaprofessorina 2009–2014.

Vainio valmistui ylioppilaaksi vuonna 1973. Hän opiskeli valokuvaajatutkinnon Taideteollisessa korkeakoulussa 1977–1987. Vuonna 1983 Vainio opiskeli New Yorkissa International Center of Photographyssä. Hän valmistui taiteen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta 1998.

Uransa alussa Vainio työskenteli lehtikuvaajana *[[Hämeen Sanomat|Hämeen Sanomissa]]* ja *[[Avotakka|Avotakassa]]*. 1990-luvulla hän jättäytyi vapaaksi taiteilijaksi. Hän kuvasi töissään erityisesti luontoa ja elämän kiertokulkua. 1980-luvulla hän oli nostamassa valokuvataidetta kuvataiteen rinnalle ja kehitti värivalokuvausta. Hänen yksityisnäyttelyitään on järjestetty sekä Suomessa että ulkomailla.

Vainio sai Hämeen läänin taidetoimikunnan valokuvataiteen palkinnon 1996, ruotsalaisen Svensk Bokkonst -palkinnon valokuvateoksesta *Hommage à Ester Helenius* 1998, Suomi-palkinnon 2003, Hämeen taidetoimikunnan taidepalkinnon 2006 ja Suomen kirjataiteen palkinnon 2006. Hän oli Hämeen taidetoimikunnan jäsen 1998–2003 ja valtion valokuvataidetoimikunnan jäsen 2000–2003 ja varapuheenjohtaja 2003–2006.

## Lähteet
Hietavarsanpolvi

**Hietavarsanpolvi** eli **varsanpolvi** (*Corrigiola litoralis*) on yksivuotinen kohokkikasvilaji. Se on rentovartinen ja maanmyötäisesti kasvava ruoho, jonka varret ovat 5–30 senttimetriä pitkiä. Lehdet ovat pieniä, kapeita, sinivihreitä. Kukat kasvavat rykelminä ja ovat valkeita, noin 1,5 millimetriä leveitä. Hietavarsanpolvea esiintyy Euroopassa, Välimeren alueella ja Afrikassa. Pohjoismaissa ja Suomessa laji on hyvin harvinainen tulokas, joka esiintyy liikennepaikoilla tai hietikoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Hietavarsanpolvi – ''Corrigiola litoralis''
Kultajuovamonni

**Kultajuovamonni** (*Mystus vittatus*) on juovamonneihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan makeista vesistä Etelä- ja Kaakkois-Aasiasta. Toisinaan lajia pidetään akvaarioissa. 

## Koko ja ulkonäkö
Kultajuovamonni voi kasvaa suurimmillaan 20&ndash;21 cm pitkäksi. Lajin ruumis on pitkänomainen ja hieman litistynyt. Kuonossa on pitkiä viiksisäikeitä. Kalan rasvaevä on pieni. Väriltään kultajuovamonni on harmaa tai kullanvärinen ja ruumiissa on 4&ndash;5 tumman sinistä tai mustaa poikkijuovaa ja kidusten takana on tumma täplä. Evät läpikuultavat ja mustakärkiset.

## Levinneisyys ja elintavat
Kultajuovamonnia tavataan Sri Lankasta, Intiasta, Pakistanista, Nepalista ja ehkä myös Myanmarista. Laji elää niin järvissä, joissa kuin puroissakin useimmiten kasvillisuuden seassa. Kultajuovamonnin ravintoa ovat kasvit, kalat ja selkärangattomat eläimet.

Kultajuovamonni on hyvä ruokakala ja paikallisesti hyvin merkittävä saalis. Sitä pidetään myös akvaariokalana.

## Lähteet
Mikko Härmä

**Mikko Ilmari Härmä** on suomalainen lääkäri (LT), joka työskentelee Työterveyslaitoksella työaikojen, unen ja ikääntymisen aihepiirien tutkimusprofessorina. Hän on tehnyt tutkimuksia muun muassa riittävän unen ja liikunnan merkityksestä työssä jaksamiseen ja työntekijöiden terveyteen, työpäivän pituuden vaikutuksia työhyvinvointiin, työaikalain muuttumisen seurauksista sekä vuorotyön vaikutuksista uneen.  

Härmä opiskeli lääkäriksi Kuopion yliopistossa (LL, 1982; nyk. Itä-Suomen yliopisto) ja edelleen lääketieteen tohtoriksi. Hänen suomenkielinen väitöskirjatutkimuksensa (1985) oli otsikoitu *Kolmivuorotyötä tekevän hoitohenkilökunnan terveys, fyysinen suorituskyky ja vuorotyöhön sopeutuminen : tutkimus liikuntaintervention vaikutuksista naisilla*. Hän on kronobiologian dosentti.

Työurallaan Härmä on toiminut lääkärinä muun muassa Varkauden aluesairaalassa 1980-luvulla. Työterveyslaitoksen tutkimusprofessorina hän on työskennellyt vuodesta 2000 lähtien tutkimusalueenaan työajat, uni ja ikääntyminen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mikko Härmän Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
*Mikko Ilmari Härmä. Finnish Institute of Occupational Health. Working hours, sleep and recovery/Work ability and Working Careers. MD, PhD Research professor  (researchgate.net)
*Ylen aamu-tv: Pitkät työpäivät haittaavat terveyttäsi (kesto 9 min, pe 21.8.2015) (areena.yle.fi)
*
Dovrenhilpi

**Dovrenhilpi** (*Phippsia concinna*) on tunturihilven lähisukuinen arktinen, monivuotinen heinälaji.
Se kasvaa 5–15 senttimetriä korkeaksi. Tunturihilpeen verrattuna dovrenhilven korret ovat punaruskeita ja pystympiä, röyhy hieman pidempi ja sen haarat siirottavat, ulkohelpeen tyvellä enemmän karvoja ja jyvä erimuotoinen. Pohjoismaissa dovrenhilpi kasvaa harvinaisena Norjan ja Keski-Ruotsin ylängöllä, Huippuvuorilla ja Karhusaarella. Se kasvaa suurtuntureiden pohjoisrinteillä. Pohjoismaiden lisäksi lajia esiintyy Siperiassa, Alaskassa, Kanadan Québecissa ja Grönlannissa.

## Lähteet
Tanel Kiik

**Tanel Kiik** (s. 23. tammikuuta 1989 Tallinna) on virolainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Viron terveys- ja työministerinä vuosina 2021–2022. Aiemmin hän toimi sosiaaliministerinä vuosina 2019–2021. Kiik kuului aiemmin keskustapuolueeseen, mutta erosi siitä viiden muun keskustalaisen kansanedustajan kanssa tammikuussa 2024 puolueen sisäisten erimielisyyksien vuoksi.

## Yksityiselämä
Kiik on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tanel Kiik Viron hallituksen verkkosivuilla
Paratiisililja

**Paratiisililja** (*Paradisea liliastrum*) on koristekasvina käytetty monivuotinen parsakasvi. Se ei ole erityisen läheistä sukua liljoille vaan muun muassa kuunliljoille. Paratiisililjan pysty varsi kasvaa 30–50 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat kapeita, litteitä, 12–25 cm pitkiä ja 3–5 millimetriä leveitä. Kukintona on harva terttu, jossa on 4–10(–20) kukkaa. Kukan kehä on kellomainen, 3–5 cm pituinen, puhtaanvalkoinen ja tuoksuva. Hedelmä on 13–15 mm pitkä kota, joka on pitkänpyöreä, poikkileikkaukseltaan kolmiomainen. Siemenet ovat kolmen millimetrin kokoiset, kolmisärmäiset, mustat.

Paratiisililja on kotoisin Etelä-Euroopan vuoristoista. Sitä esiintyy luonnonvaraisena Ranskassa, Espanjassa, Italiassa, Sveitsissä, Itävallassa ja Balkanilla entisen Jugoslavian alueella. Se on alppiniittyjen kasvi, joka kasvaa aurinkoisella tai puolivarjoisella paikalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Paratiisililja – ''Paradisea liliastrum''
Syyspäivänlilja

**Syyspäivänlilja** (*Hemerocallis citrina*) on itäaasialainen koristekasvina viljelty päivänliljalaji. Se on monivuotinen ruohokasvi, jonka juuret ovat mukulamaiset. Se kasvaa 50–80 senttimetriä korkeaksi. Tasasoukat, kovat, 1–1,6 senttimetriä leveät lehdet kasvavat kaksirivisesti tiheinä mätäsmäisinä ruusukkeina. Kukinto on viuhkomainen ja runsaskukkainen. Kukat ovat 9–12 cm pitkiä, tuoksuvia, sitruunankeltaisia. Kukat avautuvat öisin, syyspäivänlilja kukkii Pohjoismaissa heinäkuussa. Syyspäivänlilja esiintyy alun perin luonnonvaraisena itäisessä Kiinassa, Koreassa, Japanissa ja Venäjällä Amurin ja Kaukoidän Primorjen alueilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Syyspäivänlilja – ''Hemerocallis citrina''
Etelä-Afrikan naisten jääkiekkomaajoukkue

**Etelä-Afrikan naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Etelä-Afrikkaa kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2022 maassa oli 162 rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, mutta vuosina 2024–2026 määrä oli hieman yli sata. Vuonna 2025 joukkue oli 36. sijalla Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailut

* 1999 – B-sarjan karsinta (A-lohko), 4.
* 2000 – 1. divisioonan karsinta (A-lohko), 4. (kokonaistulosten 8.)
* 2001 – 1. divisioonan karsinta (A-lohko), 4.
* 2003 – 3. divisioona, 5. 
* 2005 – 3. divisioona, 6. 
* 2007 – 3. divisioona, 6.  
* 2008 – 4. divisioona, 5.
* 2011 – 4. divisioona, 5.
* 2012 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2013 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2014 – 2. divisioonan karsinta, 4.
* 2015 – 2. divisioonan karsinta, 3.
* 2016 – 2. divisioonan karsinta, 3.
* 2017 – 2. divisioonan karsinta, 3.
* 2018 – 2. divisioonan karsinta, 3.
* 2019 – 2. divisioonan karsinta, 3.
* 2020 – 3. divisioona, 1.
* 2021 – 2. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 2. divisioonan B-lohko, 4.
* 2023 – 2. divisioonan B-lohko, 4.
* 2024 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2025 – 3. divisioonan A-lohko, 6.
* 2026 – 3. divisioonan B-lohko, 3.

### Maailmanranking

* 2003 – 23.
* 2004 – 28.
* 2005 – 28.

* 2006 – 28.
* 2007 – 28.
* 2008 – 28.
* 2009 – 31.
* 2010 – 32.
* 2011 – 31.
* 2012 – 32.
* 2013 – 32.
* 2014, helmikuu – 32.
* 2014, huhtikuu – 32.
* 2015 – 32.
* 2016 – 33.
* 2017 – 32.
* 2018, helmikuu – 33.
* 2018, huhtikuu – 34.
* 2019 – 35.
* 2020 – 37.
* 2021 – 36.
* 2022, helmikuu – 38.
* 2022, syyskuu – 37.
* 2023 – 37.
* 2024 – 35.
* 2025 – 36.

## Lähteet
Nummisilmäruoho

**Nummisilmäruoho** (*Euphrasia micrantha*) on yksivuotinen pienikokoinen puoliloisiva ruohokasvi. Se kasvaa 5–20 senttimetriä korkeaksi. Kasvin varsi on haaraton tai hento- ja pystyhaarainen. Lehdet ovat vain 3–6 millimetrin mittaisia, kaljuja, puikeita ja kiiltäviä. Kukat ovat pieniä, niiden teriö on valkoinen. Suomessa nummisilmäruohoa esiintyy harvinaisena maan lounaisosassa, Ahvenanmaalla sekä Lounais-Suomen rannikolla Hankoniemen ja Rauman välisellä alueella. Se kasvaa karuilla kanervaa kasvavilla mäntykankailla ja kalliokoilla. Nummisilmäruoho on Suomessa erittäin uhanalainen ja erityisesti suojeltava laji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2021: Nummisilmäruohon (''Euphrasia micrantha'') levinneisyys Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Nummisilmäruoho – ''Euphrasia micrantha''
Pallo hukassa

**Pallo hukassa** voi tarkoittaa seuraavia:

* *[[Pallo hukassa (televisiosarja)|Pallo hukassa]]* (engl. *Evening Shade*), vuosina 1990–1994 tehty yhdysvaltalainen televisiosarja
* *[[Pallo hukassa (vuoden 1989 elokuva)|Pallo hukassa]]* (engl. *Major League*), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1989
* *[[Pallo hukassa (vuoden 1998 elokuva)|Pallo hukassa]]* (engl. *Up ’n’ Under*), brittiläinen elokuva vuodelta 1998
* *[[Pallo hukassa II]]* (engl. *Major League II*), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1994
Söderby (Lemland)

**Söderby** on kylä ja ainoa taajama Lemlandin kunnassa Ahvenanmaalla. Se on myös kunnan hallinnollinen keskus. Kylän väkiluku vuonna 2020 oli 374. Laajemmalle alueelle kylän lähiympäristöön ulottuvan taajaman väkiluku vuonna 2019 oli 582.

## Lähteet
Lovro Kos

**Lovro Kos** (s. 23. heinäkuuta 1999) on slovenialainen mäkihyppääjä. Hän on joukkuemäen olympiamitalisti, kaksinkertainen maailmanmestari ja lentomäen joukkuekilpailun maailmanmestari. Hän kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran tammikuussa 2021 ja ylsi ensi kertaa kolmen parhaan joukkoon uudenvuodenpäivänä 2022.

Kos saavutti joukkuemäessä hopeaa Pekingin olympialaisissa 2022. Lisäksi hän sijoittui suurmäessä 11:nneksi ja normaalimäessä 28:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Kos saavutti kultaa joukkuemäessä ja sijoittui normaalimäessä 17:nneksi. Kulmin lentomäen MM-kilpailuissa 2024 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa ja sijoittui viidenneksi henkilökohtaisessa kilpailussa. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän voitti kultaa joukkuemäessä sekä oli suurmäessä kymmenes ja normaalimäessä kolmastoista.

Kos kilpaili Continental Cupissa ensi kerran syksyllä 2017 ja aktiivisemmin vuodesta 2019 alkaen. Hän on sijoittunut kolme kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi vuosina 2020–2021. Maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2021 Willingenissä. Marraskuussa 2021 hän sijoittui Rukalla 15:nneksi ja saman vuoden joulukuussa Wisłassa kahdeksanneksi. Keski-Euroopan mäkiviikolla 2021–2022 hän sijoittui ensimmäisessä kilpailussa Oberstdorfissa kuudenneksi ja toisessa kilpailussa Garmisch-Partenkirchenissa kolmanneksi. Bischofshofeniin siirretyssä kolmannessa kilpailussa hän kaatui ja menetti mahdollisuutensa mäkiviikon kärkipään sijoituksiin. Mäkiviikon päättäneessä toisessa Bischofshofenin kilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi. Mäkiviikon yhteispisteissä Kos oli seitsemäs. Hän sijoittui mäkiviikolla seitsemänneksi myös kaudella 2023–2024. Kaudella 2023–2024 Kos saavutti ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Lake Placidin ensimmäisessä kilpailussa. Lake Placidin toisessa kilpailussa hän saavutti jaetun toisen sijan yhdessä Philipp Raimundin kanssa. Hän voitti Lahden ensimmäisen kilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli yhdeksäs.

## Lähteet
Espanjan naisten jääkiekkomaajoukkue

**Espanjan naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Espanjaa naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2022 maassa oli 240 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, ja vuonna 2024 heitä oli 200, vuonna 2025 234. Vuonna 2025 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 25. sijalla. Ensimmäistä kertaa joukkue sijoitettiin listalle vuonna 2011, jolloin se oli 35. sijalla. Vuoden 2014 helmikuuhun mennessä joukkue oli noussut jo 26. sijalle.  

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailut

* 2011 – 5. divisioona, 2.
* 2012 – 2. divisioonan B-lohko, 2.
* 2013 – 2. divisioonan B-lohko, 2.
* 2014 – 2. divisioonan B-lohko, 3.
* 2015 – 2. divisioonan B-lohko, 3.
* 2016 – 2. divisioonan B-lohko, 2.
* 2017 – 2. divisioonan B-lohko, 2.
* 2018 – 2. divisioonan B-lohko, 1.
* 2019 – 2. divisioonan A-lohko, 3
* 2020 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. 
* 2021 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. 
* 2022 – 2. divisioonan A-lohko, 3.
* 2023 – 2. divisioonan A-lohko, 2.
* 2024 – 2. divisioonan A-lohko, 2.
* 2025 – 2. divisioonan A-lohko, 1.

### Maailmanranking

* 2011 – 35.
* 2012 – 30.
* 2013 – 29.
* 2014, helmikuu – 26.
* 2014, huhtikuu – 26.
* 2015 – 26.
* 2016 – 27.
* 2017 – 26.
* 2018, helmikuu – 25.
* 2018, huhtikuu – 25.
* 2019 – 25.
* 2020 – 25.
* 2021 – 25.
* 2022, helmikuu – 24.
* 2022, syyskuu – 24.
* 2023 – 24.
* 2024 – 24.
* 2025 – 25.

## Lähteet
Etelänkiurunkannus

**Etelänkiurunkannus** eli **onttokiurunkannus** (*Corydalis cava*) on monivuotinen unikkokasvi. Se on 10–30 senttimetriä korkeaksi kasvava ruoho, jonka juurakko on mukulamainen. Mukula on pyöreähkö, mutta hiukan litteä, vanhemmiten ontto ja halkaisijaltaan noin 2–6 cm. Varsi on pysty, tanakka, vihreä tai punaruskea, mehevä, hauras ja kalju. Suomumaiset alalehdet puuttuvat. Tyvellä kasvaa yleensä yksi ja varressa kaksi lehteä, jotka ovat toistamiseen kolmilehdykkäisiä. Kukintona on pysty terttu, jossa on 6–16 kukkaa. Niiden tukilehdet ovat kärjestään ehyitä. Kukat ovat vain heikosti tuoksuvia. Teriö on purppuranpunainen, punainen tai valkoinen. Hedelmä on 16–22 mm pitkä, pitkänomaisen pulleahko, riippuva, monisiemeninen kota. Etelänkiurunkannus kukkii keväällä. Etelänkiurunkannus kasvaa Pohjoismaissa Ruotsin Tukholman korkeudelle asti luonnonvaraisena lehtometsissä, kuten pyökkimetsissä. Suomessa se on harvinainen uustulokas Helsingissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2021: Etelänkiurunkannus (''Corydalis cava'') Suomessa.
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Corydalis cava''
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Corydalis cava'' – etelänkiurunkannus
Ronela Hajati

**Ronela Hajati** (s. 2. syyskuuta 1989 Tirana, Albania), tunnettu myös nimellä **Ronela**, on albanialainen laulaja, lauluntekijä ja tanssija. Hän syntyi ja kasvoi Tiranassa, jossa hän aloitti esiintymisen lapsena erilaisissa laulu- ja tanssikilpailuissa ennen musiikin uraa. Voittuaan vuoden 2021 Festivali i Këngësin hänet valittiin Albanian edustajaksi vuoden 2022 Eurovision laulukilpailuun Torinossa kappaleella "Sekret". Ronela voitti 19 muun kilpailevan esiintyjän 60. Festivali i Këngësin finaalissa, joiden joukossa on Albanian kirkkaimpia popmusiikin nimiä. Ronela kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta, sijoittui semifinaalin 12:nneksi eikä päässyt finaaliin. Ronelalle itselleen ei ole epätavallista erottua joukosta ja tehdä vaikutuksensa Albanian arvostetuimpien esitysten lavalla. Ronelan suuri osa menestyksestään johtuu hänen pyrkimyksestään ja sitoutumisestaan tuoda esiin itsensä. Hän on esiintynyt useilla festivaaleilla, kilpailuilla ja TV-kykyohjelmilla viimeisen vuosikymmenen aikana.

## Lähteet
Ajopuu

**Ajopuu** on vedessä ajelehtiva tai rantaan huuhtoutunut puunkappale, kuten oksa, juurakko, tukki tai kokonainen puu.

Ajopuita tavataan kaikkialla maailmassa, mutta yleisimpiä ne ovat keskileveysasteilla ja suurilla leveysasteilla, kuten Siperian, Kanadan ja Grönlannin arktisilla rannoilla kesäisin. Pohjoisella jäämerellä ajopuut kiertävät merivirtojen mukana myötäpäivään.

Ajopuita tulee meriin joista ja puroista, joihin niitä kaatuu esimerkiksi tulvan aikana. Ajopuita kaatuu mereen myös suoraan rannikkometsistä, joiden maata aallot kuluttavat. Myös tukkeja katoaa paljon jokiin. Jouduttuaan mereen ajopuu ajelehtii rannikkotuulten, aaltojen ja merivirtojen vietävänä. Joskus se kiertää koko valtameren ennen päätymistään rantaan aaltojen ja vuoroveden tuomana.

Ajopuut muodostavat rannalla usein suuria röykkiöitä etenkin joensuihin ja poukamiin. Aallot voivat työntää ajopuita edelleen eteenpäin rannalla, ja myrskyt voivat heittää ne syvällekin sisämaahan. Usein ajopuu palaa takaisin mereen aaltojen mukana, mutta joskus se jää rannalle kulumaan sileäksi, tai se hautautuu maahan.

Meressä kelluva ajopuu houkuttelee eläimiä ja kasveja, jotka saavat siitä suojaa tai saalista. Linnut istuskelevat rannalla usein ajopuiden päällä tähyillen kaloja. Rannalla ajopuu kiinnittää ympärilleen hiekkaa ja muuta maa-ainesta, mikä auttaa rantaa laajenemaan etenkin joensuissa. Juuttuessaan kallion juurelle ajopuu voi kuluttaa kalliota nopeasti aaltojen paiskoessa sitä kalliota vasten.

Ajopuut ovat vaarallisia pienille veneille sekä suurten veneiden potkureille ja peräsimille. Ne voivat singahtaa myrskyllä rantatalojen seinien läpi tai yllättää rannalla kävelijän.

Ajopuuta on kerätty rannoilta polttopuuksi ja rakennusmateriaaliksi. Koska ajopuulla on ekologista merkitystä, sen kerääminen rannoilta on kuitenkin joissakin paikoissa kiellettyä.

## Katso myös
*Hapari

## Lähteet
Mathew St. Patrick

**Mathew St. Patrick** (s. 17. maaliskuuta 1968 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

St. Patrick tunnetaan muun muassa televisiosarjasta *[[Mullan alla]]*, jossa hän esitti Keith Charlesia. Hän on näytellyt myös sarjoissa *[[All My Children]]* ja *[[Sons of Anarchy]]*. Filmirooleja hänellä on ollut elokuvissa *[[Rogue Assassin]]* (2007) ja *[[Alien Raiders – tappavat tunkeilijat]]* (2008).

## Lähteet
Thaimaan naisten jääkiekkomaajoukkue

**Thaimaan naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Thaimaata naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, kuten maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2022 maassa oli 54 rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, mutta joukkuetta ei ollut tuolloin vielä sijoitettu Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa. Vuonna 2023 joukkue oli edelleen ilman sijoitusta, mutta rekisteröityjen pelaajien määrä oli noussut 92:een. Joukkue sijoitettiin maailmanrankingiin ensi kertaa vuonna 2024, sijalle 45. eli toiseksi viimeiseksi. Vuoden 2025 alussa maassa oli hieman yli sata naisjääkiekkoilijaa.

Kaudella 2016−2017 joukkue osallistui Aasian talvikisoihin sijoittuen viidenneksi eli toiseksi viimeiseksi. Vuonna 2019 maajoukkue voitti ensi kertaa IIHF:n järjestämän Challenge Cup of Asian, joka pelattiin Abu Dhabissa. Maailmanmestaruuskilpailuihin Thaimaan naisten jääkiekkomaajoukkue otti osaa ensi kertaa vuonna 2024, kun se pelasi 3. divisioonan B-lohkossa. Joukkue voitti turnauksen ja nousi vuodeksi 2025 3. divisioonan A-lohkoon.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailut

* 2024 − 3. divisioonan B-lohko, 1.
* 2025 − 3. divisioonan A-lohko, 2.
* 2026 − 3. divisioonan A-lohko, 2.

### Maailmanranking

* 2024 − 45.
* 2025 − 45.

## Lähteet
Päästäminen

**Päästäminen**, joskus myös **temperointi** on metallin lämpökäsittelymenetelmä, jota käytetään lisäämään rautapohjaisten metalliseosten sitkeyttä. Päästämisessä metalli kuumennetaan hehkuvaksi tarkasti johonkin tiettyyn haluttuun kriittisen pisteen alapuolella olevaan lämpötilaan, jonka jälkeen kappaleen annetaan hitaasti jäähtyä ilmassa, kaasuseoksessa tai tyhjiössä.
Bulevardikehä

**Bulevardikehä** () on Moskovan sisin, puolikaaren muotoinen kehätie, joka ympäröi kaupungin historiallista ydinkeskustaa lännestä, pohjoisesta ja idästä. Etelässä Bulevardikehä alkaa ja päättyy Moskovajokeen. 

Alun perin paikalla sijaitsi puolustusmuuri, jonka tarkoituksena oli suojata Belyi Gorodin aluetta. Muuri purettiin kuitenkin jo vuonna 1760, mutta määräyksistä huolimatta alueelle alkoi nousta luvattomia rakennuksia. Moskovan palo vuonna 1812 tuhosi suurimman osan rakennuksista, jonka jälkeen kehä rakennettiin nykyiseen pituuteen ja valmistuen lopullisesti 1820-luvulla. Kehä koostuu useammasta bulevardista, joista ensimmäinen, Tverskoi, valmistui 1796.

## Lista bulevardeista

Tiedosto:Gogolevsky boulevard shot 02.jpg|Gogolevskin bulevardi
Tiedosto:Nikitsky Boulevard Moscow.jpg|Nikitskin bulevardi
Tiedosto:Tverskoy Boulevard building.jpg|Tverskoin bulevardi
Tiedosto:Страстной бульвар (Strastnoy Boulevard), Москва 04.jpg|Strastnoin bulevardi
Tiedosto:Петровский бульвар, Москва 03.jpg|Petrovskin bulevardi
Tiedosto:Rozhdestvensky Boulevard 10.jpg|Roždestvenskin bulevardi
Tiedosto:Moscow, Sretensky Boulevard, corner of Frolov Lane.jpg|Sretenskin bulevardi
Tiedosto:Чистопрудный бульвар, Москва 05.JPG|Tšistoprudnin bulevardi
Tiedosto:Покровский бульвар (Pokrovsky Boulevard) Москва 02.JPG|Pokrovskin bulevardi
Tiedosto:Яузский бульвар (Yauzsky Boulevard), Москва 01.jpg|Jauzskin bulevardi


## Katso myös

* Puutarhakehä
* Kolmoskehä
* Moskovan kehätie
* Keskinen kehätie

## Lähteet
We Are Domi

**We Are Domi**, tunnettu myös nimellä **DOMI**, on tšekkiläis-norjalainen elektropop-yhtye, joka on perustettu vuonna 2018 Prahassa. Yhtyeen jäsenet ovat laulaja Dominika Hašková, kitaristi Casper Hatlestad ja kosketinsoittaja Benjamin Rekstad. He tapasivat opintojensa aikana Leeds College of Musicissa.

Voitettuaan Tšekin euroviisukarsinnan joulukuussa 2021, yhtye edusti Tšekkiä kappaleella "Lights Off" vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa. Yhtye kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta, sijoittui semifinaalin neljänneksi ja pääsi finaaliin. 14. toukokuuta pidetyssä finaalissa yhtye sijoittui 22:seksi.

## Lähteet
Lights Off

**Lights Off** on tšekkiläis-norjalaisen bändin We Are Domin esittämä kappale, jolla he edustivat Tšekkiä vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 38 pistettä ja saavutti sijan 22.

## Lähteet
Aarne Koskinen (matkakirjailija)

**Aarne Oskar Koskinen** (27. lokakuuta 1901 – 12. maaliskuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen Helsingistä kotoisin ollut liikemies ja matkakirjailija. Helsingin kauppakorkeakoulusta valmistunut Koskinen lähti vuonna 1929 erään belgialaisen kauppayhtiön asiamiehenä Belgian Kongoon jossa hän vietti puolitoista vuotta kiertäen ostamassa yhtiönsä laskuun norsunluuta ja muita tuotteita. Matkojensa aikana Koskinen oppi myös paikallisen bantukieliin kuuluvan bangalan kielen. Hän julkaisi kokemuksistaan kirjan *Suomalainen Afrikan sydämessä* (Otava 1932) ja kirjoitti myös lehtiartikkeleita.

Kajaani lehden toimittaja on myöhemmin havainnut huomattavia jopa sanatarkkoja yhtymäkohtia Koskisen kirjan ja kymmenisen vuotta aiemmin lääkäri ja professori Albert Schweitzerin julkaiseman teoksen *Aarniometsän lääkärinä, lääkärin kokemuksia ja havaintoja Keski-Afrikan aarniometsistä* välillä. Koskinen ei tule maininneeksi kirjassaan Schweitzeria.

Koskisen puoliso oli tamperelainen kansakoulunopettaja Aune Ensi Maria (o.s. Hellén) (1905–1962).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuvanäytteitä teoksesta "Suomalainen Afrikan sydämessä", Otava : kirjallinen aikakauslehti (kuukausilehti), 01.01.1932, nro 3-4, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Aarne Koskisen lehtiartikkeleita:
* Päiväntasaajan neekerikylän kasvatteja, Uusi Suomi, 31.01.1932, nro 30, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Siellä missä Kongo-joki ja päiväntasaaja kohtaavat toisensa..., Aamulehti, 31.01.1932, nro 30, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Alkuasukkaiden mukana Afrikan aarniometsissä, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 21.02.1932, nro 8, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suomalainen sisu Afrikan auringon alla. Suomalaiskohtaloita "pimeässä maanosassa", Hakkapeliitta, 22.03.1932, nro 12-13, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Vierailu mustan kuninkaan hovissa. Suomalaisen kokemuksia pimeimmästä Afrikasta, Hakkapeliitta, 06.12.1932, nro 49, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Turkin naisten jääkiekkomaajoukkue

**Turkin naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Turkkia kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa, kuten maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2022 maassa oli 435 rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2025 alussa liki 700. Vuonna 2025 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n maailmanrankinglistalla 30. sijalla. Joukkue sijoitettiin listalle ensi kertaa vuonna 2007, jolloin se oli 33. eli viimeinen. Joukkueen edellinen valmentaja oli turkkilainen Yücel Citak, nykyinen puolestaan venäläinen Andrei Kunyakov.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailut

* 2007 – 4. divisioona, 6.
* 2008 – 4. divisioona, 6.
* 2011 – 5. divisioona, 4.
* 2013 – 2. divisioonan karsinta, 1.
* 2014 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2015 – 2. divisioonan karsinta, 1.
* 2016 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2017 – 2. divisioonan B-lohko, 4.
* 2018 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2019 – 2. divisioonan B-lohko, 4.
* 2020 – 2. divisioonan B-lohko, 4.
* 2021 – 2. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 2. divisioonan B-lohko, 3.
* 2023 – 2. divisioonan B-lohko, joukkue vetäytyi kisoista maassa sattuneiden maanjäristysten vuoksi.
* 2024 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
* 2025 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
* 2026 – 3. divisioonan A-lohko, 3.

### Maailmanranking

* 2007 – 33.
* 2008 – 33.
* 2009 – 33.
* 2010 – 34.
* 2011 – 33.
* 2012 – 35.
* 2013 – 34.
* 2014, helmikuu – 33.
* 2014, huhtikuu – 33.
* 2015 – 33.
* 2016 – 31.
* 2017 – 31.
* 2018, helmikuu – 27.
* 2018, huhtikuu – 27.
* 2019 – 27.
* 2020 – 27.
* 2021 – 28.
* 2022, helmikuu – 28.
* 2022, syyskuu – 28.
* 2023 – 28.
* 2024 – 29.
* 2025 – 30.

## Lähteet
Ukrainan naisten jääkiekkomaajoukkue

**Ukrainan naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Ukrainaa naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, kuten maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2022 maassa oli 153 rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2025 alussa 179. Vuonna 2025 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 35. sijalla. Joukkue sijoitettiin listalle ensi kertaa vuonna 2019, jolloin se oli 39. sijalla eli viimeinen.

## Sijoitukset

### Maailmanmestaruuskilpailut

* 2019 – 2. divisioonan B-lohkon karsinta; 1.
* 2020 – 2. divisioonan B-lohko; 6.
* 2021 – 3. divisioonan turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 3. divisioonan A-lohko; joukkue vetäytyi turnauksesta.
* 2023 – 3. divisioonan A-lohko, 2.
* 2024 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
* 2025 – 2. divisioonan B-lohko, 3.

### Maailmanranking

* 2019 – 39.
* 2020 – 39.
* 2021 – 38.
* 2022, helmikuu – 40.
* 2022, syyskuu – 38.
* 2023 – 38.
* 2024 – 38.
* 2025 – 35.

## Lähteet
Hehkutus

**Hehkutus**, joskus myös **hehkuttaminen**, on metallurgiassa ja materiaalitieteissä lämpökäsittelymenetelmä, jota käytetään lisäämään materiaalin venyvyyttä ja vähentämään sen kovuutta ja tekemään materiaalista helpommin työstettävän. Hehkutus muuttaa materiaalin fysikaalisia ja joskus kemiallisia ominaisuuksia. Hehkutuksessa materiaali kuumennetaan uudelleenkiteytymislämpötilan yläpuolelle, jossa sitä pidetään tietty aika ja lopuksi materiaali jäähdytetään.
 
## Katso myös
* Metallin kuumamuokkaus
* Metallin lämpökäsittely
* Uudelleenkiteytyminen

## Lähteet
Meidän sakin Kalifornian matka

**Meidän sakin Kalifornian matka** (myös **Kulkurin päivän ilot**, *A Day’s Pleasure*) on vuonna 1919 valmistunut Charles Chaplinin ohjaama ja käsikirjoittama lyhyt mykkäkomedia. Chaplin esittää elokuvan pääosassa perheenisää, joka lähtee vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa päivän mittaiselle lomamatkalle ja joutuu erilaisiin kommelluksiin.

Elokuvan työnimenä oli ensin *Charlie’s Picnic* ja sitten *The Ford Story*. Chaplinin avio-ongelmat hidastivat elokuvan tuotantoa. Kun hänen vastasyntynyt poikansa Norman kuoli kolmen päivän ikäisenä, hän keskeytti lyhytelokuvan kuvaukset ja ryhtyi työstämään ensimmäistä pitkää elokuvaansa *[[Chaplinin poika]]*. Chaplinin elokuvien levityksestä vastannut First National Pictures halusi kuitenkin pikaisesti elokuvateattereihin uuden Chaplin-elokuvan, joten Chaplin vuokrasi matkustajalautan, kuvasi keskeneräisen *Meidän sakin Kalifornian matkan* loppuun reilussa viikossa ja teki elokuvan valmiiksi kahdessa kuukaudessa.

Lapsinäyttelijä Jackie Coogan, joka esitti myöhemmin toista pääroolia *Chaplinin pojassa*, nähdään myös tässä elokuvassa yhtenä Chaplinin esittämän päähenkilön lapsista.

Chaplin sävelsi elokuvaan musiikin vanhoilla päivillään vuonna 1973.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arabiemiraattien naisten jääkiekkomaajoukkue

**Yhdistyneiden arabiemiraattien naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Arabiemiraatteja kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa. Vuosina 2021 ja 2022 maassa oli liki sata rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, mutta joukkuetta ei ollut tuolloin vielä sijoitettu Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämään maailmanrankingiin. Se ei saanut sijoitusta myöskään vuosina 2023–2025, jolloin naispelaajien määrä nousi vuodeksi 2023 115:een ja vuodelle 2024 144:ään. Vuodeksi 2025 määrä laski 125 pelaajaan.

Vuonna 2019 joukkue otti osaa IIHF:n järjestämään Challenge Cup of Asian 1. divisioonan turnaukseen. Joukkue saavutti neljän maajoukkueen turnauksessa hopeaa. Vuonna 2025 maa emännöi naisten Aasia-cupia ja sijoittui viidenneksi.

## Sijoitukset

### Challenge Cup of Asia, Aasian ja Oseanian -mestaruuskilpailut ja Aasia-cup
* 2019 – 2.
* 2023 – 6.
* 2024 – 3.
* 2025 – 5.

## Lähteet
WR 20a

**WR 20a** on pimennysmuuttujatyyppinen kaksoistähti, joka on peräisin Westerlund 2 -tähtijoukosta. Molemmat tähdet ovat Wolfin–Rayetin tähtiä, joiden massa on noin 80 kertaa Auringon massa.

Kaksoistähti on saattanut muodostua tähtijoukon ytimessä, josta se on joutunut ulos muiden tähtien vuorovaikutuksen seurauksena.

## Lähteet
Operaatio Buffalo (1956)

**Operaatio Buffalo** oli Yhdistyneen kuningaskunnan tekemä neljän ydinkokeen sarja, joka toteutettiin syys-lokakuussa 1956 Etelä-Australiassa Maralingassa. Testit (R1–R4) saivat nimet *One Tree*, *Marcoo*, *Kite* ja *Breakaway*. Aikajanassa tätä brittein tekemää ydinkoesarjaa edelsi Operaatio Toteemi sekä seurasi Operaatio Grapple.

Kokeiden tuloksena kehiteltiin taktinen kevyt ydinpommi. Se oli tyyppiä Red Beard (). Räjähdysvoima (15 kT: Mk.1, myöhempänä: Mk.2: 25 kT) oli kuitenkin *Blue Danubea* vastaava. Ns. "itäinen vastine" oli suunnilleen samaan aikaan kehitetty RDS-4 *Tatjana*.

## Kite
Kolmannessa testissä, Kite, toteutettiin brittien ensimmäinen atomipommin pudotus Vickers Valiant B.1 -pommikoneesta (sarjanumero WZ366). *Kite R3* -ydinkokeen: 2.9 kilotonnin Blue Danube -ydinpommi pudotettiin 9&nbsp;450 metristä, jolloin konetta ohjasi majuri Edwin "Ted" J. G. Flawell. Pommin räjäytyskorkeus oli 150 metriä.

## Lähteet
Eero Erho

**Eero Kaarlo Erho**, sukunimi aik. *Enebäck* (19. maaliskuuta 1897 Tyrvää – 28. joulukuuta 1978 Australia) oli suomalainen majuri, lentäjä ja laskuvarjohyppääjä. Hän suoritti 1922 Sortavalassa ensimmäisenä suomalaisena laskuvarjohypyn Suomessa.

Erhon isä kuoli jo perheen lasten ollessa pieniä ja hänen äitinsä piti kauppaa Vammalan kauppalan keskustassa. Hän harrasti kouluvuosinaan erityisesti voimistelua ja kuului Tyrvään Voima-urheiluseuraan. Erho osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ja palveli sitten vuonna 1918 Suomen armeijassa tykistössä. Hän sai komennuksen Saksaan Alt Auxin tykistölentokouluun ja siellä hän suoritti ensimmäisen laskuvarjohyppynsä kiintopallosta käsin. Saman matkan aikana hän osti Berliinistä Heinecke-laskuvarjon ja toi sen Suomeen. Erho suoritti tähystäjätukinnon Saksassa aliupseerina ollessaan 1918 ja ohjaajatutkinnon Suomessa vuonna 1923 ollessaan lentäjäluutnantti. Erho hyppäsi 17. kesäkuuta 1922 Sortavalassa tällä laskuvarjolla Antti Kopran ohjaamasta Farman-vesilentokoneesta noin 500 metrin korkeudesta Laatokkaan. Toisen hyppynsä Erho teki juhannusaattona 23. kesäkuuta 1922 Tampereen maatalousnäyttelyn aikana hyppäämällä yli 500 metrin korkeudesta Caudron G.3-lentokoneesta Pyhäjärveen.

Vuonna 1924 Erho matkusti Australiaan oltuaan sitä ennen muun muassa Sortavalan ilmailuosaston päällikkönä. Australiassa hän liittyi lentosirkukseen ja suoritti satoja laskuvarjohyppyjä. Hän palasi vielä Suomeen ja toimi muun muassa Malmin lentokentän päällikkönä sotavuosina 1940–1945. Sotien jälkeen Erho muutti uudelleen Australiaan ja toimi siellä lammasfarmarina ja vihannesviljelijänä. Hän täytti 80 vuotta vuonna 1977 ja asui tällöin Dulwich Hillissä New South Walesissa Australiassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalainen ensimäisenä laskuvarjostinhyppääjänä Queenslandissa, Suomen Kuvalehti, 25.02.1928, nro 9, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Eero Erhon lehtiartikkeleita:
* Kiintopallot ja laskuvarjostimet, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 01.06.1922, nro 6, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Austraalian ilmailutoimintaa. Uuden Etelä-Walesin Ilmailuklubi, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 01.02.1932, nro 2-3, s. 38, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Siviili-ilmailu Australiassa, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 21.02.1932, nro 8, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Afrikan lentoja ja lentäjiä, Hakkapeliitta, 05.07.1932, nro 27, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kuninkaalliset Australian ilmavoimat, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 01.09.1932, nro 9, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hanafi

**Hanafi** () on yksi sunnalaisen islamin neljästä lakikoulukunnasta (*[[madhhab]]*). Nimensä se on saanut Irakin Kufassa vaikuttaneelta imaamilta Abu Hanifalta (699–767). Abu Hanifa edisti islamilaisen lain teoreettista systematisointia ja sai aikaan huomattavaa kehitystä teknisessä lakiajattelussa. Abu Hanifan opit saivat Kufassa jatkajan hänen oppilaassaan Abu Yusufissa ja tämän oppilaassa Shaybanissa.

## Levinneisyys
Koulukunta syntyi Irakissa ja levisi jo varhain Afganistaniin, Intiaan ja turkkilaiseen Keski-Aasiaan. Siitä tuli seldžukkien suosima koulukunta ja edelleen Osmanien valtakunnan virallinen, *qadi*-tuomioistuinten soveltama suuntaus myös Egyptissä, jossa väestö oli *[[maliki]]*-koulukunnan kannattajia.

## Lähteet
* Keller, Nuh Ha Mim (toim.): Reliance of the Traveller. Revised Edition. The Classic Manual of Islamic Sacred Law "Umdat al-Salik" by Ahmad ibn Naqib al-Misri (d. 769/1368) In Arabic with Facing English Text, Commentary and Appendices Edited and Translated by Nuh Ha Mim Keller. Beltsville, Maryland: amana publications, 2017. . Teoksen verkkoversio. (englanniksi) (arabiaksi)

* Schacht, Joseph: An Introduction to Islamic Law. Clarendon Press, 1982. . (englanniksi)

### Viitteet
Lucy (yhtye)

**Lucy** (kor: 루시) on eteläkorealainen yhtye, joka muodostettiin JTBC:n televisio-ohjelman *[[Superband (televisio-ohjelma)|Superband]]* yhteydessä vuonna 2019. Yhtyeessä on neljä jäsentä: viulisti Shin Yechan, kitaristi ja päävokalisti Choi Sangyeop, basisti, tuottaja ja vokalisti Cho Wonsang sekä rumpali ja vokalisti Shin Gwangil.

## Historia
Lucy muodostui vuonna 2019 televisio-ohjelmassa *Superband.* Ohjelman aikana yhtyeen laulajana toimi Lee Ju Hyuk, joka palasi alkuperäiseen yhtyeeseensä *GIFT* ohjelman päätyttyä. Tämän jälkeen Choi Sangyeop liittyi yhtyeen uudeksi päälaulajaksi ja kitaristiksi.

Yhtye nimettiin Wonsangin studiolla oleskelleen Lucy-nimisen koiran mukaan. Gwangilin mukaan nimi viittaa myös latinankieliseen sanaan *lux* ('valo').

*Superbandin* aikana, ennen yhtyeen muodostumista, Wonsangin versio Coldplayn kappaleesta "Adventure Of A Lifetime" saavutti suuren suosion ja jopa sai Coldplayn twiittaamaan siitä.

Lucyn muodostuttua julkaisi se *Superbandissa* coverin artistin Tennyson kappaleesta "Cry Bird" sekä omat kappaleensa "Snooze" ja "Flare". He olivat yksi ohjelman suosikeista ja sijoittuivat toiseksi. 

Yhtye debytoi virallisesti levy-yhtiö Mystic Storyn alla 8. toukokuuta 2020 singlealbumilla *Dear.*

Lucy julkaisi yhdessä yhtyeen daybreak kanssa kappaleet "The Answer" ja "Oh-eh" 31. maaliskuuta ja 7. huhtikuuta 2022. Lucy julkaisi huhtikuussa myös kappaleen "Light UP" MMORPG-mobiilipeliin *Road of Heroes*. Sangyeop julkaisi myös nimen Lucy alla kappaleen "Feel so good" webdraamaan *Gongzza: Gonggi Tazza* (공짜 : 공기타짜) toukokuussa 2022.

Lucy julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa *Childhood* johtavalla singlellä "PLAY" (놀이) 17. elokuuta 2022.

## Jäsenet
### Nykyiset
* Shin Yechan - viulisti, johtaja
* Choi Sangyeop - vokalisti, kitaristi
* Cho Wonsang - tuottaja, basisti, vokalisti
* Shin Gwangil - rumpali, vokalisti

### Entiset
* Lee Ju Hyuk - vokalisti, kitaristi

## Diskografia
### Studioalbumit

* Childhood (2022)

### Singlealbumit
* Dear. (2020)
* Snooze (2020)
* Inside (2021)
* Gatcha! (2021)

### EP-levyt
* Panorama (2020)
* Blue (2021)

### Singlet

### Soundtrackit

### Yhteistyönä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* @BANDLUCY_mystic Twitter
* band_lucy Instagram
* LUCY 루시 Facebook
* Lucy Island YouTube
* LUCY 루시 VLive
Uudelleenkiteytyminen

**Uudelleenkiteytyminen** eli **rekristallisaatio** on metallurgiassa prosessi, jossa muokatun materiaalin kiderakenne uusiutuu uusien kiteyden ydintymisen ja kasvun kautta. Samalla materiaalin mekaaniset ominaisuudet palautuvat muokkausta edeltävälle tasolle. Uudelleenkiteytymiseen liittyy yleensä materiaalin lujuuden ja kovuuden heikkeneminen ja samanaikainen venyvyyden paraneminen.

Uudelleenkiteytymislämpötila eli rekristallisaatiolämpötila on lämpötila, jossa uudelleenkiteytyminen tapahtuu.

## Katso myös
* Hehkutus
* Metallin kuumamuokkaus
* Metallin lämpökäsittely

## Lähteet
FJ Humphreys; M Hatherly (2004). Recrystallisation and related annealing phenomena. Elsevier.

## Viitteet
Kalliomaa

**Kalliomaa** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Laura Kalliomaa-Puha (s. 1964), sosiaalioikeuden professori
* Mika Kalliomaa (s. 1966), prikaatikenraali, Maanpuolustuskorkeakoulun rehtori
* Mikko Kalliomaa (s. 1951), kuoronjohtaja ja sovittaja
* Mikko Kalliomaa, ralliautoilija
* Milla Kalliomaa, järjestöjohtaja ja Suomen Kristillisdemokraattien puoluesihteeri
* Petra Kalliomaa (s. 1980), juontaja ja toimittaja
* Risto Kalliomaa (1916–1992), suomentaja.
Lehtikangas

**Lehtikangas** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Lehtikangas, Kajaanin kaupunginosa
* Lehtikangas, sukunimenä:
** Aulis Lehtikangas (1917–1995), suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari
** Seppo Lehtikangas (s. 1960), suomalainen jalkapalloilija
** Veli-Matti Lehtikangas (1955–2022), suomalainen fakiiri
Omaruru (joki)

**Omaruru-joki** on eräs Namibian huomattavimmista joista. Se kulkee Namibin autiomaan halki idästä länteen. Se saa alkunsa Etjo-vuorilta ja kulkee sitten Omarurun kaupungin ja Okombahen kylän läpi ja laskee Atlanttiin muutama kilometri Henties Bayn pohjoispuolella.

Omarurun sivujokia ovat vasemmalla puolella Otjimakuru, Goab, Spitzkop ja oikealla puolella Leeu ja Okandjou.

Omarurussa virtaa vettä vain ajoittain sadekaudella. Keskimääräinen virtaama on 40 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Sen paleokanava muodostaa maanalaisen suiston Namibin aavikolla. Sen valuma-alueen on arvioitu olevan 11579
–13100&nbsp;km².

## Viitteet
Oubus

**OuBus Oy** on vuonna 2006 perustettu oululainen linja-autoyritys. Oubussilla on 30 linja-autoa ja henkilökunnan koko on noin 60. Se ajaa tilausajoja, Oulun joukkoliikenteessä kahtatoista eri linjaa. Yritystä johtaa sen perustaja Rauli Lindeman. Oubus on ajanut Oulun joukkoliikennettä vuodesta 2014 alkaen.

Pohjolan Liikenne osti Oubus Oy:n kesällä 2025.

## Linjat

### Seutulinjat

### Lähibussit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Oubus.fi
* Oulun joukkoliikenne
Ugab

**Ugab** on joki luoteisessa Namibiassa. Siinä on vettä vain ajoittain. Sen alajuoksu muodostaa Kunenen ja Erongon alueiden välisen rajan, mutta sen valuma-alue ulottuu myös Otjozondjupan alueelle. Ugabin alkulähde on lähellä Otavin kaupunkia. Sieltä joki kulkee Paresis- ja Fransfontein-vuorten kautta Luurankorannikolle ja edelleen Atlanttiin. Ugabin sivujokia ovat vasemmalla puolella Erundu-, Ozongombo-, Okomize- ja Uis-joet ja oikealla puolella Goantagab.

Ugab virtaa vain muutaman päivän vuodessa, mutta sen pinnanalainen vesi näkyy paikoitellen lammikkoina, ja Damaramaan eläimet saavat siitä paljon tarvitsemaansa vettä. Ugabin vuosittainen virtaama on 20 miljoonaa kuutiometriä, ja sen valuma-alueen arvioidaan olevan 24&nbsp;800–29&nbsp;355&nbsp;km².

Ugabissa on paljon vettä maan alla, mistä syystä se on eräs Namibian tärkeimmistä joista. Sen pituus on 450&nbsp;km, ja sen veden varassa ovat useat aavikon eläimet, kuten aavikkonorsut, kirahvit, vuoriseeprat ja maailman suurin villi pensassarvikuonojen populaatio. *Ugabin luonnonsuojelualue* perustettiin suojaamaan näiden harvinaisten eläinten tulevaisuutta.

Ugabin tienoon merkittäviä turistikohteita ovat Brandberg, Dorosin kraatteri, ja Vingerklip. Sen valuma-alueen kaupunkeja ovat Outjo ja Otjiwarongo sekä Kalkfeldin, Omatjetten ja Uisin kylät.

Joen varrella on mahdollista suorittaa vaelluksia, joiden matkalla ohitetaan hereroiden farmeja ja vaaleanpunaisesta graniitista muodostuneita jäännösvuoria, joita seudulla on siellä täällä. Nämä oudon muotoiset kalliot muodostavat tunnistettavia hahmoja, joista jotkut ovat myrkkysienten muotoisia, kun taas toiset muodostavat onttoja muodostelmia, kuten esim. *Kivettyneet haamut*.

Alueella kasvaa melko paljon eri kasveja. Osa niistä on villiä tupakkaa (*[[nicotiana glauca]]*). Alueella on myös akaasioita ja !Nara-pensaita (*[[Acanthosicyos horridus]]*), jotka ovat lähes lehdettömiä vihreitä kasvinvarsia, ja myös meloneita on mahdollista löytää.

## Viitteet

## Aiheesta muualla
Rak bishvilo

**Rak bishvilo** () on israelilaisen laulaja Moran Mazorin esittämä kappale, jolla hän edusti Israelia vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valittiin Israelin edustuskappaleeksi Kdam Eurovision 2013 -kilpailun finaalissa 7. maaliskuuta 2013. Kappale sijoittui Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 14.:nneksi 40 pisteellä eikä päässyt finaaliin.

## Lähteet
*
Identitet

**Identitet** on albanialaisten laulajien Adrian Lulgjurajin ja Bledar Sejkon esittämä kappale, jolla he edustivat Albaniaa Eurovision laulukilpailussa 2013. Kappale valikoitui Albanian euroviisuedustuskappaleeksi voitettuaan Festivali i Këngës -laulukilpailun 22. joulukuuta 2012. Eurovision laulukilpailussa kappale sijoittui toisen semifinaalin 15:nneksi 31 pisteellä eikä päässyt finaaliin.

## Lähteet
*
Pred da se razdeni

**Pred da se razdeni** () on romanilaulaja Esman ja pohjoismakedonialaisen laulaja Lozanon kappale, jolla he edustivat Pohjois-Makedoniaa Eurovision laulukilpailussa 2013. Kappale sijoittui kilpailun toisessa semifinaalissa 16:nneksi eli toiseksi viimeiseksi 28 pisteellä eikä päässyt finaaliin.

## Lähteet
*
B. Karmo

**Boris Kasantzew**, kirjailijanimi **B. Karmo** (s. 1913) oli suomalainen luonnontutkija ja Petsamosta kirjoittanut kirjailija. Hänen vanhempansa olivat venäläisiä, jotka olivat saaneet Suomen kansalaisuuden ja he asuivat Helsingissä vuodesta 1923 alkaen. 

Karmon esikoisteoksen *Sumumailta* aihepiirinä oli Petsamon Heinäsaarten ja Kalastajasaarennon luonto ja linnusto, hän oli myös itse kuvittanut teoksen valokuvin ja piirroksin. Kirja perustui hänen vierailuihinsa näillä paikoilla kesällä ja syksyllä 1929 ja 1930. Hän julkaisi 1932 myös matkailuoppaan Petsamosta nimellä *Petsamo kutsuu*.

## Teoksia
* *Petsamo kutsuu*. WSOY 1932, ilmestyi saman vuonna myös ruotsiksi nimellä *Petsamo kallar* sekä englanniksi ja saksaksi nimellä *Petsamo ruft: Petsamo calling*
* *Sumumailta*. WSOY 1932

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Boris Kasantzew : Punakuovin Limosa lapponica elintavoista, äänestä ja lennosta: muuttoaikana Kalastajasaarennolla syksyinä 1929 ja 1930. Suomen Lintutieteellisen yhdistyksen äänenkannattaja Ornis Fennica 4/1930
* B. Karmo : Heinäsaarilla, Nuori voima, 20.05.1931, nro 5, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kalastajasaarentolainen kylä ja sen asukkaat, kirj. Erkki Halme, kuvitus B. Karmo, Helsingin Sanomat, 01.11.1931, nro 296, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kaksi maantieritaria ja niskoitteleva bussoli, Nuori voima, 20.02.1932, nro 2, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kaksi maantieritaria ja niskoitteleva bussoli jatkoa, Nuori voima, 20.05.1932, nro 5, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Tarinaa koltista ja Moskovasta, kirj. Erkki Halme, kuvitus B. Karmo, Helsingin Sanomat, 21.08.1932, nro 225, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* B. Karmo : Museo, linna ja vankila. Pikakäynti Birger Jarlin linnassa, Kansan kuvalehti, 26.09.1932, nro 39, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* B. Karmo : Grand Old Boy ja hänen mieliharrastuksensa, Kansan kuvalehti, 21.10.1932, nro 43, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* B. Karmo : Mies, jota puu tottelee, Kansan kuvalehti, 06.01.1933, nro 2, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* B. Karmo : Russarön patteriston nykyaikainen kasarmi, Kansan kuvalehti, 27.01.1933, nro 5, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Petsamoretkeilijän ohjekirja. Neuvoja Petsamoon aikoville. Kirjoittanut ja kuvittanut B. Karmo, Nuori voima, 01.07.1933, nro 6-7, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Frans Josef-karvasvettä, Nuori voima, 01.07.1933, nro 6-7, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Siv Knudsen

**Siv Knudsen** on suomalainen lumilautailija, joka on voittanut useita suomenmestaruusmitaleja. Hän on myös kuvannut lumilautailufilmejä.

Knudsen työskentelee päiväkodissa, opiskelee ympäristökasvattajaksi ja pyrkii pitämään hiilijalanjäljen omassa elämässään ja harrastuksessaan mahdollisimman pienenä. Hän on esimerkiksi luopunut vaatesponsoreista, koska on sitä mieltä, ettei tarvitse kaikkia vaatteita ja voi hankkia ne tarvitessaan käytettynä. Hänen lumilautansa on tuotettu kierrätysmateriaaleista, ja sen voi kierrättää uudelleen, kun sille ei enää ole käyttöä. Hyvin huollettuna se kestää kymmenen vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Siv Knudsen Protect Our Winters (POW)
Huab

**Huab** on joki Kunenen alueella luoteisessa Namibiassa. Siinä on vettä vain ajoittain. Sen sivujokia ovat vasemmalla puolella Klein Omaruru-, Sout- ja Aba Huab- ja oikealla puolella Ongwati-, Klip-joet.

Huabin alkulähde sijaitsee kaakkoon Kamanjabista, mistä se kulkee länteen mopanepuusavannin halki, kunnes se saavuttaa Atlantin valtameren Luurankorannikolla. Huabin valuma-alueen on arveltu olevan 14&nbsp;800–16&nbsp;465&nbsp;km². Valuma-alueella sijaitsevat Khorixasin kaupunki ja Kamanjabin, Fransfonteinin ja Ankerin kylät. Twyfelfonteinin maailmanperintökohde sijaitsee Aba Huabin varrella.

Joen alueen maisemat ovat hämmästyttävän vaihtelevia ja dramaattisia: joen hiekkaisessa uomassa kasvaa kirahviakaasiaa, mopanepuuta ja anapuuta, ja sen laaksossa on suuria kallioita ja mäkiä. Punaista kalliota olevat vuoret katkovat horisonttia, ja massiiviset hiekkadyynit ja vulkaaniset kalliot saavat niiden välissä kulkevat elefantit näyttämään mitättömän kokoisilta.

Huab tunnetaan aavikkonorsuistaan, jotka aiheuttavat vaikeuksia farmareiden toiminnalle mutta jotka kuitenkin vetävät puolensa turisteja.

## Lähteet
Samo šampioni

**Samo šampioni** () on Elitsan ja Stojanin esittämä kappale, jolla he edustivat Bulgariaa vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa. Duo oli edustanut Bulgariaa kilpailussa jo vuonna 2007 kappaleella Water. Kappale sijoittui Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12.:nneksi 45 pisteellä eikä päässyt finaaliin.

## Lähteet
*