open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Domingos Duarte

**Domingos Sousa Coutinho Meneses Duarte** (s. 10. maaliskuuta 1995 Cascais, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Getafea ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

## Seurajoukkueura
3. elokuuta 2018 Duarte siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella Deportivo La Coruñaan, johon sisältyi osto-optio. Hän onnistui maalinteossa uudessa seurassaan heti ensimmäisessä ottelussaan Albacetea vastaan.

14. heinäkuuta 2019 Duarte siirtyi nelivuotisella sopimuksella espanjalaisseura Granadaan. Hänestä maksettiin 3,5 miljoonan euron siirtokorvaus, jonka lisäksi Sporting Clube de Portugal säilytti 25% osuuden pelaajasta tulevaisuudessa maksettavasta siirtokorvauksesta. Duarte pelasi ensimmäisen ottelunsa Espanjan Primera Divisiónissa 17. elokuuta 2019 Villarrealia vastaan. Ensimmäisen maalinsa joukkueessa hän teki 5. lokakuuta 2019 ottelussa Real Madridia vastaan.

## Maajoukkueura
Marraskuussa 2019 Duarte sai ensimmäisen kutsunsa Portugalin maajoukkueeseen pelattaviin vuoden 2020 EM-karsintaotteluihin Luxemburgia ja Liettuaa vastaan. 11. marraskuuta 2020 Duarte teki ensiesiintymisensä maajoukkueessa ystävyysottelussa Andorraa vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Domingos Duarten tilastot BDFutbol-sivustolla 
* Domingos Duarten tilastot Soccerway-sivustolla
Luís Maximiano

**Luís Manuel Arantes Maximiano** (s. 5. tammikuuta 1999 Celeirós, Portugali) on portugalilainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Almeríaa.

## Seurajoukkueura
Maximiano pelasi ensimmäisen ammattilaisottelunsa 26. syyskuuta 2019 Taça da Ligassa kotikentällä Rio Avea vastaan. Kaudella 2020–2021 hän menetti ykkösmaalivahdin paikan kesällä joukkueeseen hankitulle Antonio Adánille.

15. elokuuta 2021 Maximiano teki nelivuotisen sopimuksen espanjalaisseura Granadan kanssa. Hänestä maksettiin 4,5 miljoonan euron siirtokorvaus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luís Maximianon tilastot Soccerway-sivustolla
Sucharit Bhakdi

**Sucharit Bhakdi** (s. 1946 Washington DC, Yhdysvallat) on saksalais-thaimaalainen tutkijalääkäri ja mikrobiologi. Koronaviruspandemian aikana hän sai näkyvyyttä keskeisenä aiheesta salaliittoteorioita esittäneenä henkilönä.

## Elämä ja tieteellinen ura
Bhakdi kävi kouluja Sveitsissä, Egyptissä ja Thaimaassa. Hänen vanhempansa olivat thaimaalaisia diplomaatteja. Bhakdi suoritti lääketieteelliset opintonsa Bonnin yliopistossa ja sai tohtorinarvon vuonna 1971. Tämän jälkeen Bhakdi vietti neljän ja puolen vuoden ajan tutkijana Immunobiologian Max Planck -instituutissa Freiburgissa. Hänen siellä tekemänsä työ muodosti pohjan ensimmäisen huokosia muodostavan toksiinin (Staphylococcus aureus -alfatoksiinin) kuvaamiselle vuonna 1981. Bhakdi itse piti myöhemmin merkittävimpänä ansionaan ateroskleroosin kehityksen tutkimuksessa tekemäänsä työtä, jonka pohjalta muotoiltiin uusi ns. "Mainzin hypoteesi" vuonna 1998.

Bhakdi työskenteli lääketieteellisen mikrobiologian professorina Gießenin yliopistossa ennen kuin siirtyi Mainzin yliopiston lääketieteellisen mikrobiologian professoriksi vuonna 1990. Tässä tehtävässä hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2012. Bhakdi sai tieteellisen uransa aikana monia palkintoja ja tunnustuksia, kuten Aronson-palkinnon (2001) ja Rheinland-Pfalzin ansioritarikunnan merkin. Hän laati yli kolmesataa tieteellistä artikkelia immunologian, bakteriologian, virologian ja parasitologian aloilla. 

## Toiminta koronaviruspandemian aikana
Bhakdi sai koronaviruspandemian alettua näkyvyyttä kyseenalaistamalla YouTube-kanavalla uuden koronaviruksen vaarallisuuden. Hän muun muassa syytti Italiassa ja Kiinassa aiheutuneista kuolemista ulkoisia ympäristötekijöitä, kuten ilmansaasteita. YouTube sulki hänen kanavansa palvelusta marraskuussa 2020.

Keväällä 2021 Bhakdi väitti, että pandemia on huijausta, maskien käyttö ja karanteenit "täysin naurettavaa huuhaata" sekä koronaviruksen testaus toimimatonta. Hän myös kertoi uskovansa, että uutta koronavirusta vastaan käyttöön otetuilla rokotteilla tosiasiassa tapetaan ihmisiä. Heinäkuussa 2021 kolme Bhakdin sensaatiokirjaa kustantanut itävaltalainen Goldegg Verlag ilmoitti katkaisevansa siteet häneen, sillä hänen tulkittiin esittäneen nettivideossa antisemitistisiä käsityksiä. Bhakdin mukaan juutalaisissa pahaa oli heidän hyvä oppimiskykynsä, jota he olivat alkaneet käyttää tehdäkseen pahaa. Bhakdi viittasi kommentillaan Israelin hallituksen toimiin koronapandemian hoidossa.

Vuonna 2021 Bhakdi asettui dieBasis-puolueen ehdokkaaksi Saksan liittopäivävaaleissa.

## Lähteet
Hitachi BASIC Master MB-6880

**Hitachi BASIC Master MB-6880** oli Hitachin valmistama mikrotietokone, joka esiteltiin syyskuussa 1978.
Ensimmäistä mallia kutsuttiin myöhemmin nimellä *BASIC Master Level 1* kun MB-6880L2 "Basic Master Level 2" julkaistiin. 

Tietokone oli merkittävä japanilaisten henkilökohtaisten tietokoneiden kehityksessä, jolloin termi ei ollut vielä tuttu suurelle yleisölle.
MB-6890 "BASIC Master Level 3" oli ensimmäinen henkilökohtainen tietokone, jossa oli tuki japanilaiselle merkistölle.

## Tekniset tiedot
Tietokone voitiin kytkeä RGB-monitoriin tai tavalliseen kotitelevisioon. Tietokoneessa oli 8-bittinen HD46800-suoritin (Motorola 6800 -yhteensopiva) ja 4 kilotavua RAM-muistia. Ohjelmia voitiin ladata kasettiasemalta.

## Lähteet
Kasperi Vehmaa

__NOTOC__
**Kasperi Vehmaa** (s. 16. tammikuuta 2005 Lappeenranta) on suomalainen yleisurheilija. Hän on pituushypyn Suomen-mestari ja alle 23-vuotiaiden EM-mitalisti. Hän edustaa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä. 

Vehmaa voitti pituushypyssä kultaa Kalevan kisoissa 2021  ennätystuloksellaan 749&nbsp;cm. 16 vuoden ja 6 kuukauden ikäisenä hänestä tuli  kaikkien aikojen nuorin Kalevan kisoissa mestaruuden voittanut mies. Vuosien 2023 ja 2025 Kalevan kisoista hän saavutti pituushypyn hopeaa. Sisäratojen SM-kilpailuissa Vehmaa voitti pituushypyssä kultaa vuosina 2023 ja 2024.

Vehmaa sijoittui Jerusalemin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2022 neljänneksi tuloksella 750. Hän oli niin ikään neljäs samassa kaupungissa järjestetyissä alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023 ennätystuloksellaan 784&nbsp;cm. Lisäksi hän kuului kahdeksanneksi sijoittuneeseen Suomen 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestijoukkueeseen. Hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta Rooman EM-kilpailuissa 2024. Hän saavutti Bergenin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2025 pituushypyn  pronssia tuulituloksella 797. Edellispäivän karsinnassa hän hyppäsi ennätyksensä 794.

Vehmaa ylitti pituushypyssä seitsemän metrin rajan 8. elokuuta 2020 Naantalissa tuloksellaan 705&nbsp;cm. Marskin kisoissa 22. kesäkuuta 2021 Lappeenrannassa hän paransi ennätyksekseen 729&nbsp;cm ja hyppäsi sallitun rajan ylittäneessä myötätuulessa tuloksen 761&nbsp;cm. Hän paransi ennätystään 16-vuotiaiden SM-kilpailuissa Hyvinkäällä tulokseen 734&nbsp;cm, Kalevan kisoissa Tampereella tulokseen 749&nbsp;cm ja nuorten Suomi–Ruotsi-maaottelussa tulokseen 750&nbsp;cm. Lappeenrannassa 24. elokuuta 2022 hän paransi ennätystään tulokseen 758&nbsp;cm ja rikkoi Petri Keskitalon nimissä olleen 38 vuotta vanhan 17-vuotiaiden Suomen ennätyksen. 12. helmikuuta 2023 Vehmaa hyppäsi pohjoismaisessa hallimaaottelussa Karlstadissa halliennätyksekseen 773&nbsp;cm ja nousi 18-vuotiaiden Suomen hallitilaston kärkeen ja 19-vuotiaiden tilaston toiseksi. Hän juoksi 150 metrillä alle 23-vuotiaiden Suomen ennätyksen 15,53 Espoossa toukokuussa 2025.

Isä Janne Vehmaa kilpaili aikanaan yleisurheilun pika- ja keskimatkojen juoksuissa ja on 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestijuoksun Suomen-mestari vuodelta 1997. Isosisko Essi ja kaksosveli Rasmus ovat myös yleisurheilijoita.

## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

Lähde:

## Lähteet
The Quantum Enigma

**The Quantum Enigma** on sinfonista metallia soittavan Epican kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 2. toukokuuta 2014.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 
# 
# 
#  
# 

## Arvostelut
* Kaaoszine:8/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ulla Ryum

**Ulla Ryum** (4. toukokuuta 1937 Frederiksberg, Tanska – 30. toukokuuta 2022) oli tanskalainen kirjailija. Hän hyödynsi teoksissaan unia ja muita mielen ääritiloja. Näytelmiäkin luonnehtii kafkamainen tunnelma, ja niissä käsitellään vihamielisen maailman herättämiä pelkoja.

## Lähteet
Omega (Epican albumi)

**Omega** on sinfonista metallia soittavan Epican kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 26. helmikuuta 2021 Nuclear Blastin kautta.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Simone Simons – laulu, taustalaulu
* Mark Jansen – kitara, örinälaulu
* Isaac Delahaye – kitara
* Coen Janssen – piano, syntetisaattori
* Rob van der Loo – basso
* Ariën van Weesenbeek – rummut, laulu

## Arvostelut
* Inferno: 
* Imperiumi: 7+/10
* Kaaoszine: 6½/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Skåla

**Skåla** on 1848 metriä korkea vuori Strynin kunnassa Norjassa. Vuoren korkein huippu on nimeltään Stryneskåla.

Vuoren huipulla on kaksi DNT:n (Den Norske Turistforening) rakennusta; vanha pyöreä, tornimainen Kloumannstårnet sekä uudempi rakennus Skålabu.

Vuorelle johtaa noin 8 kilometrin vaellusreitti, joka alkaa Loenin kylästä. Reitillä juostaan vuosittain elokuussa Skåla Opp -juoksukisa. Nousua reitillä tulee yli 1800 metriä.
Aldo Eminente

**Aldo Rudolphe Emilio Eminente** (19. elokuuta 1931 Hanoi, Ranskan Indokiina – 22. elokuuta 2021 Boulogne-Billancourt) oli ranskalainen uimari ja olympiamitalisti.

Eminente voitti Ranskan 4×200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa olympiapronssia Helsingissä 1952 ja EM-hopeaa Torinossa 1954. Hän osallistui Helsingissä myös miesten 100 metrin vapaauintiin jossa sijoittui seitsemänneksi. Melbournen kesäolympialaisissa 1956 Eminente oli 100 metrin vapaauinnissa kahdeksas ja 4×200 metrin vapaauintiviestissä yhdeksäs. Huhtikuussa 1953 hän ui Ranskan joukkueessa 4×100 metrin sekauintiviestin maailmanennätyksen, joka rikottiin jo saman kuukauden aikana. 100 metrin vapaauinnissa Eminente voitti kuusi Ranskan mestaruutta.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Daniel Houghton

**Daniel Houhgton** (noin 1740–1791) oli brittiläinen tutkimusmatkailija, joka sai ensimmäisenä eurooppalaisena selville Nigerjoen kulkusuunnan.

Irlantilaiseen sotilassukuun syntynyt Houghton palveli vuosina 1778–1783 Länsi-Afrikan rannikolla brittien miehittämällä Goréen saarella, jossa hän suunnitteli tutkimusmatkaa kultaesiintymistään tunnetulle Gambiajoelle. Joseph Banksin johtama Afrikan sisämaan tutkimuksen seura lähetti hänet vuonna 1790 etsimään Nigerin lähteitä ja määrittelemään joen kulkureittiä.

Majuri Houghton purjehti laivalla Gambian suuhun Pisanian kauppapaikalle, josta hän lähti nousemaan ylös jokea. Hänellä oli mukanaan paljon kauppatavaraa, joiden tarkoituksena oli helpottaa suhteita paikalliseen väestöön. Hän puhui alueen kieltä mandinkaa ja jonkin verran arabiaa.

Houghton eteni Gambian yläjuoksulle Wulin mandinkavaltioon ja edelleen Bunduun ja Faléméjoelle Bambukiin, mutta menetti matkalla kaikki kauppatavaransa. Hän lähetti Pisaniaan viestin, jossa hän kertoi kuulleensa, että Niger virtaa lännestä itään ja aikovansa purjehtia jokea pitkin Timbuktuun. Houghton ylitti Senegaljoen ja ratsasti Kouniakarysta Kaartaan, jossa hän liittyi maurien kauppakaravaaniin. Sen oli määrä viedä hänet Tichittiin, mutta kauppiaat ryöstivät Houhgtonin loputkin tavarat ja jättivät hänet kuolemaan autiomaahan. Nigerjokea seuraavaksi etsimään lähetetty Mungo Park kuuli vuonna 1795, että Houghton oli kuollut Nioron lähellä.

## Lähteet
Niklas Rådström

**Niklas Rådström** (s. 1953 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen kirjailija, käsikirjoittaja ja runoilija.

Rådström  on Samfundet De Nion jäsen.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Aniara-palkinto 1990
* August-palkinto 1992
* BMF-plaketti 1989

## Suomennetut teokset
* *Ei kuu tiedä* (*Månen vet inte*); suomentanut Kyllikki Härkäpää, Helsinki: WSOY 1993 
* *Varjojen enkeli* (*Ängel bland skuggor*), suom. Niklas Ripatti, Helsinki: WSOY 1997 

;Novelleja
* Musta-Antti; suomentanut Hämeenkyrön F. E. Sillanpään lukion käännösryhmä. Julkaisussa Portti: Tampereen science fiction seuran lehti 24 (2005): 1

;Runoja
Otto Lappalaisen suomentamia runoja on julkaisussa *[[Parnasso]]* 1990:5
* Herra, anna minulle kevytmielisyys. Katkelma romaanista *Den helige Antonius Frestelser*; runo sisältyy sarjaan "Tony antautuu pyhyydelleen".
* Herra, väärennä minut. Katkelma romaanista *Den helige Antonius Frestelser*' runo sisältyy sarjaan "Rukouksia".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wagyū

**Wagyū** () on japanilaista naudan lihaa. Lihan maastavienti oli kiellettyä vuoteen 2012 saakka. Nautarotuja on neljä: musta wagyū, joka muodostaa karjasta noin 90 prosenttia, Japanin ruskea, Japanin sarveton ja Japanin lyhytsarvinen. Runsaasti rasvaa sisältävän lihan rasva on öljymäistä ja sisältää omega 3 ja omega 6 -rasvahappoja. Rasvan jakautuessa tasaisesti lihan ulkonäkö on marmoroitunut. Lihan rasvan sulamispiste on matala, noin 25 astetta.

Tunnetuinta wagyū-lihaa ovat Kōben liha ja Matsusakan liha. Kōben karjasta valtaosaa kasvatetaan Awajin saarella. Muita tuotantoalueita ovat Hida, Ōmi, Noto ja Maezawa.

Elokuussa 2021 uutisoittiin Osakan yliopiston tutkijoiden luoneen maailman ensimmäisen 3d-tulostetun naudanlihapihvin wagyū-naudan kantasoluista.

## Lähteet
Ole Edvart Rølvaag

**Ole Edvart Rølvaag**, kirjailijanimi **Paal Mørck**, (1876 Helgeland, Norja – 1937 Northfield, Minnesota, Yhdysvallat) oli norjalainen kirjailija. Hän muutti 20-vuotiaana siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin.

Rølvaag oli Saint Olaf Collegen norjan kielen professori. Teosta *Pure Gold* lukuun ottamatta hän kirjoitti kaikki kirjat norjaksi. Raivaajaromaaneissa hän kuvaa norjalaisten siirtolaisten elämää ja ristiriitoja.

## Suomennetut teokset
* *Silloin kun–*. 1–2 (*I de dage–*), suom. Toini Kalima, Helsinki: Otava 1928

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anna Chapman

**Anna Chapman** (ven. А́нна Васильевна Ча́пман, s. 23. helmikuuta 1982 Volgograd) on venäläinen liikenainen, joka on ollut osallisena Venäjän ulkomaisen tiedustelupalvelun toimintaan. Hän toimi vakoilijana aluksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja myöhemmin Yhdysvalloissa. FBI paljasti vakoilijaverkon kesällä 2010. Chapman myönsi kuulusteluissa syyllisyytensä. Tämän jälkeen Anna Chapman ja hänen vakoilijakollegansa palautettiin Venäjälle osana vanginvaihtoa venäläisten pidättämien vankien kanssa.  Chapmanista tuli kuuluisa mediapersoonallisuus Venäjällä ja hän juonsi muun muuassa Chapmanin salaisuudet nimistä mysteereihin ja kummituksiin keskittynyttä televisio-ohjelmaa.

Vuonna 2013 Chapman pyysi viestipalvelu Twitterissä tietovuotaja Edward Snowdenia menemään naimisiin kanssaan.

## Lähteet
Hurrikaani Ida

**Hurrikaani Ida** oli trooppinen hirmumyrsky Karibian ja Yhdysvaltojen etelärannikon alueella Atlantin valtamerellä elokuun lopussa 2021. Ida oli vuoden 2021 Atlantin hurrikaanikauden yhdeksäs nimetty myrsky ja ensimmäinen toiseksi voimakkaimman eli 4. luokan hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla.

Jo ennen hurrikaaniksi voimistumistaan Ida aiheutti tulvia Venezuelassa, joissa kuoli yli 20 ihmistä. Se rantautui ensin Kuubaan ja jatkoi sieltä kohti Yhdysvaltojen Louisianan, Mississipin ja Alabaman osavaltioita. Se rantautui Louisianaan 29. elokuuta 2021 klo 20 Suomen aikaa, jolloin suurimmat tuulennopeudet olivat 67 m/s ja paine syklonin keskuksessa noin 930 hPa.

Yhdysvalloissa Ida tuhosi yli 3 200 kilometriä sähkölinjoja ja jätti Louisianassa yli miljoona ilhmistä ilman sähköjä. Rannikolla myrskyvuoksi oli paikoin pari metriä korkea. Varsinaisen hurrikaanin laannuttua koilliseen liikkunut myrskyalue aiheutti edelleen syyskuun alussa New Yorkissa ja New Jerseyssä laajamittaisia tulvia, joissa kuoli ainakin kahdeksan ihmistä.

## Lähteet
Damon Runyon

**Damon Runyon** (4. lokakuuta 1880 Manhattan, Kansas, Yhdysvallat – 10. joulukuuta 1946 New York, New York Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja.

Runyon julkaisi 1911 esikoisteoksensa, runokokoelman *Tents of Trouble*. Sen jälkeen hän keskittyi novelleihin, jotka kertovat New Yorkin rikollispiireistä. Novellit koottiin 1931 ilmestyneeksi antologiaksi *Guys and Dolls*, ja niiden pohjalta on tehty musikaali *[[Enkeleitä Broadwaylla (musikaali)|Enkeleitä Broadwaylla]]* (1950) ja siitä taas elokuva *[[Enkeleitä Broadwaylla]]*.

## Suomennetut novellit
* Butch katsoo lasta, suom. Pentti Saarikoski, antologiassa: *Huumoria ympäri maailman*, Tammi 1962 Sarjat: Kurki-sarja, Omnibus
* Et siis aio puhua!, suom. Kari Salminen, antologiassa: *Murha à la carte*, Hyvinkää: Book Studio 1996 
* Lillian, teoksessa: *Kissanpäivät: parhaat kissatarinat* (*Best Cat Stories*), toimittanut Lesley O'Mara, suomentanut Annikki Suni, Helsinki: WSOY 1992 
* Maailman kovin kundi, antologiassa: *Maailman kovin kundi*, toim. Kerttu Manninen, Helsinki: WSOY 1967 
* Huumorintajua, antologiassa: *Lipeäkala 1955*. Suomen aikakauslehdentoimittajain liitto. Jyväskylä: Gummerus 1955
* Hurja Tobias, antologiassa: *Lipeäkala 1952*. Aikakauslehdentoimittajain yhdistys. Helsinki: Tammi 1952

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kawakami

**Kawakami** voi tarkoittaa:

## Maantiede
* Kawakami, Japanin kyläkunta Naganon prefektuurissa
* Kawakami, Japanin kyläkunta Naran prefektuurissa
* Kawakamin piirikunta, Japanin piirikunta Hokkaidōn prefektuurissa

## Henkilöt
* Kawakami Bizan (1869–1908), japanilainen kirjailija
* Hajime Kawakami (1879–1946), japanilainen taloustieteilijä ja marxilainen
* Hiromi Kawakami (s. 1958), japanilainen kirjailija
* Mieko Kawakami (s. 1976), japanilainen laulaja ja kirjailija
* Naoko Kawakami (s. 1977), japanilainen jalkapalloilija
* Nobuo Kawakami (s. 1947), japanilainen jalkapalloilija
* Tomoko Kawakami (1970–2011), japanilainen ääninäyttelijä

## Muuta
* kawakaminkoira, japanilainen koirarotu
Hoonahin–Angoonin väestönlaskenta-alue

**Hoonahin–Angoonin väestönlaskenta-alue** () on Yhdysvaltojen Alaskan osavaltiossa sijaitseva väestönlaskenta-alue. Sen väkiluku oli 2&nbsp;365 vuonna 2020. Väestönlaskenta-alueen suurin asutuskeskus on Hoonah. Väestönlaskenta-alue on perustettu 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rådström

**Rådström** on ruotsinkielinen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla ruotsalaisilla henkilöillä:

* Niklas Rådström (s. 1953), kirjailija, käsikirjoittaja ja runoilija
* Pär Rådström (1925–1963), kirjailija, journalisti 
* Thomas Rådström (s. 1966), rallikuljettaja
Oskar Lenz

**Oskar Lenz** (13. huhtikuuta 1848 Leipzig – 2. maaliskuuta 1925 Sooß) oli saksalaissyntyinen itävaltalainen maantieteilijä, geologi ja kansatieteilijä sekä Afrikan tutkija.

Lenz syntyi suutarin perheeseen. Hän opiskeli luonnontieteitä Leipzigin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1870. Lenz työskenteli opettajana Wienissä ja vuodesta 1872 lähtien geologina Itävallan geologisessa instituutissa.

Lenz oli Saksan Afrikan-tutkimusseuran palveluksessa Gabonin Ogoouéjoella vuosina 1874–1877. Vuosina 1879–1881 hän matkusti Tangerista Atlasvuorten ja Saharan yli Timbuktuun ja edelleen Niger- ja Senegaljokia myöten Länsi-Afrikan rannikolle. Lenz oli ensimmäinen Timbuktussa käynyt eurooppalainen sitten Heinrich Barthin vuonna 1854. Hän teki matkansa pääosin René Caillién käyttämää reittiä pitkin, mutta vastakkaiseen suuntaan.

Lenz nimitettiin Tšernivtsin yliopiston maantieteen professoriksi vuonna 1885. Vuosina 1885–1887 hän johti itävaltalaisten Kongon-retkeä, jonka tehtävänä oli avustaa Etelä-Sudaniin jäänyttä Wilhelm Junkeria. Lenzin retkikunta nousi Kongojokea pitkin Lualaballe, matkusti sieltä Tanganjikajärven pohjoiskärkeen ja Njassajärvelle ja edelleen Itä-Afrikan rannikolle. Henry Morton Stanley oli tehnyt osittain saman matkan mantereen poikki päinvastaiseen suuntaan vuosina 1876–1877.

Lentz työskenteli vuodesta 1887 lähtien Prahan saksalaisen yliopiston maantieteen professorina. Hän on julkaissut lukuisia maantiedettä, geologiaa ja kulttuurihistoriaa käsitteleviä tutkimuksia sekä populaaritieteellisiä teoksia.

## Lähteet
One Night Only – Live in Helsinki

**One Night Only – Live in Helsinki** on One Desiren livealbumi, joka julkaistiin 11. kesäkuuta 2021.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* André Linman – laulu, kitara
* Jimmy Westerlund – kitara, taustalaulu
* Ossi Sivula – rummut
* Jonas Kuhlberg – bassokitara

## Arvostelut
* Imperiumi: 8/10
* Kaaoszine: 

## Lähteet
H.-K. Rönblom

**Hans-Krister (H.-K.) Rönblom** (22. kesäkuuta 1901 Karlskrona, Ruotsi – 4. helmikuuta 1965 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija, historiantutkija ja politiikantoimittaja. Hän oli koulutukseltaan filosofian tohtori. Hän kirjoitti salapoliisiromaaneja sekä historiallisia ja poliittisia teoksia. Hän sai kaksi kertaa *[[Expressen]]*-lehden Sherlock-palkinnon.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Sherlock-palkinto 1955
* Sherlock-palkinto 1962

## Suomennetut teokset
* *Seppele kauneudelle*: salapoliisiromaani (*Krans åt den sköna*), suom. Eija Palsbo, Jyväskylä: Gummerus 1962 Sarja: Salamasarja 101
* *Vakooja Wennerström* (*Wennerström, spionen*), suom. Osmo Mäkeläinen, Helsinki: WSOY 1965

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Frans Emil Arve

**Frans Emil Arve** (12. syyskuuta 1888 Harjavalta – 25. kesäkuuta 1964 Vaasa) oli suomalainen lyseon lehtori ja oppikirjojen tekijä.

Arve pääsi ylioppilaaksi Porin klassillisesta lyseosta 1908, sai Suomen Liikemiesten Kauppaopiston päästötodistuksen 1910 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1913. Hän opiskeli Harkovan ja Kiovan yliopistoissa 1913–1914 sekä Moskovan yliopistossa 1914–1915. Arve teki lisäksi useita opintomatkoja Saksaan, Ranskaan ja Englantiin. Arve oli aluksi nuorempana lehtorina Tornion keskikoulussa ja opettajana Tornion keskikoulun jatkoluokilla. Vuodesta 1927 alkaen hän oli saksan- ja ranskankielen vanhempana lehtorina Vaasan suomalaisessa lyseossa ja Vaasan suomalaisen jatko-opiston englannin- ja ranskankielen opettajana. Arve oli Tornion kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja Tornion rahatoimikamarin ja verotuslautakunnan jäsenenä. Vaasassa hän toimi muun muassa Vaasan läänin itäisen vaalipiirin keskuslautakunnan puheenjohtajana. Hän julkaisi oppikirjoja ja kirjoitti artikkeleita sanoma- ja aikakauslehtiin.

## Julkaisuja
Nimellä *F. E. Arve*:
* *Saksankielen kirjallisia harjoituksia keskikouluasteelle*; tekijät F. E. Arve ja Liisa Bergius. WSOY 1928, 7. täyd. painos 1959, 9. painos 1964
* *Saksankielen harjoituksia lukioasteelle sekä ylioppilaskirjoitustehtävät vv. 1921 - 1928*. WSOY 1929
* *Saksankielen kirjallisia harjoituksia lukioasteelle*. 2. täyd. uudistettu painos WSOY 1938

## Lähteet
Matanuska-Susitnan piirikunta

**Matanuska-Susitnan piirikunta** () on Yhdysvaltojen Alaskan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 107&nbsp;081 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Palmer ja suurin asutuskeskus on Knik-Fairview.  Piirikunta on perustettu 1964.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rainer Palas

**Aulis Leonard Rainer Palas** (29. elokuuta 1933 Helsinki – 3. elokuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen pianisti ja pedagogi.

Palas opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Ernst Lingon johdolla ja valmistui diplomipianistiksi vuonna 1963. Hän jatkoi opintojaan Jean Doyenin ja Jörg Demusin johdolla sekä suoritti myös filosofian maisterin tutkinnon Jyväskylän yliopistossa vuonna 1972 pääaineenaan musiikkitiede. Hän työskenteli Jyväskylän konservatorion opettajana 1955–1965 ja Jyväskylän yliopiston assistenttina 1965–1977.

Palaksen ura jatkui Espoossa, jossa hän toimi Musiikkiopisto Juvenalian rehtorina 1979–1989.

Palas tunnettiin myös musiikkiarvostelijana ja -kirjoittajana. Hän laati arvosteluja *[[Aamulehti|Aamulehteen]]* vuodesta 1969 ja toimi musiikkilehti *[[Rondo (lehti)|Rondon]]* päätoimittajana 1970–1974. Hänen kirjastaan *Kuuntelen musiikkia* otettiin kaksi painosta.

Palaksen lapsia ovat viulisti Merit Palas (s. 1955), sellisti Taina Palas (s. 1956) ja huilutaiteilija Lennart Palas (s. 1969).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rainer Palaksen muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
Suomen Nairobin-suurlähetystö

**Suomen Nairobin-suurlähetystö** on Suomen ulkomainen edustusto Kenian pääkaupungissa Nairobissa. Edustustoa on 1. syyskuuta 2021 lähtien johtanut suurlähettiläs Pirkka Tapiola.

Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Eritreaan, Seychelleille, Somaliaan ja Ugandaan. Lisäksi Nairobin suurlähetystö toimii Suomen pysyvänä edustustona YK:n asuinyhdyskuntaohjelmassa (UN-Habitat) ja ympäristöohjelmassa (UNEP).

Addis Abeban suurlähetystössä toimiva suurlähettiläs toimi aiemmin Nairobissa sivuakkreditointina. Vuonna 1974 perustettiin Nairobiin väliaikaisen asiainhoitajan johtama edustusto, joka toimi Etiopiassa toimineen suurlähettilään alaisuudessa. Vuonna 1977 Unto Tanskanen aloitti Suomen ensimmäisenä suurlähettiläänä Nairobissa.

## Katso myös
*Luettelo Suomen diplomaattisista edustajista Afrikassa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomi ulkomailla: Kenia (finlandabroad.fi)
* Suomen edustustot ulkomailla (um.fi)
Peter Rühmkorf

**Peter Rühmkorf** (1929 Dortmund, Saksa – 2008 Roseburg, Saksa) oli saksalainen runoilija. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa  *Irdisches Vergnügen in g* ilmestyi 1959, ja siinä hän osoittautui taitavaksi runokielen käyttäjäksi. 1967 ilmestyneessä teoksessa *Über das Volksvermögen* hän julkaisi ja kommentoi myös alakulttuurin lyriikkaa. Hän oli Gruppe 47:n jäsen.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Georg Büchnerin palkinto 1993

## Suomennettuja runoja
Rühmkorfin runojen suomennoksia on antologiassa *Puiden lohtu: saksankielistä runoutta 1946–2000*, Toimittaja: Stefan Moster, Helsinki: WSOY 2005  Runot on suomentanut Ilpo Tiihonen.
* De mortuis eli ilkeät jälkipuheet (De mortuis oder: üble Nachrede)
* Kauhun Estetiikka (Ästhetik des Schreckens)
* Kerran vain (Auf was nur einmal ist)
* Matkakuva (Durchreisebild)
* Nuorallatanssi (Hochsei)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Keta (1904)

**Keta** () oli Venäjän keisarikunnan laivaston sukellusvene.

## Valmistus
Luutnantti Janovitšin suunnittelema alus tilattiin Pietarista Lessneriltä. Alus laskettiin vesille 1904 ja otettiin palvelukseen 26. maaliskuuta 1905.

## Palvelus
Alus siirrettiin Tyynenmeren laivastoon ja saapui Nikolajevsk-na-Amuriin kesäkuussa 1905. Se poistettiin alusluettelosta 19. kesäkuuta 1908.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet
Prince of Walesin–Hyderin väestönlaskenta-alue

**Prince of Walesin–Hyderin väestönlaskenta-alue** () on Yhdysvaltojen Alaskan osavaltiossa sijaitseva väestönlaskenta-alue. Sen väkiluku oli 5&nbsp;753 vuonna 2020. Väestönlaskenta-alueen suurin asutuskeskus on Metlakatla. Väestönlaskenta-alue on perustettu 2008.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Under the Silver Lake

**Under the Silver Lake** on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen mustan huumorin sävyttämä jännityselokuva, jonka on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut David Robert Mitchell. Sen pääosia esittää Andrew Garfield ja Riley Keough.

*Under the Silver Lake* sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 15. toukokuuta 2018, missä se kilpaili Kultaisesta palmusta.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Metemma

**Metemma** (joskus myös **Metema** tai **Metema Yohanis**) on kaupunki Etiopian Amharan osavaltiossa Sudanin vastaisella rajalla. Sen asukasluku oli vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan 10&nbsp;171.

## Maantiede
Metemma sijaitsee Etiopia Amharan osavaltiossa. Kaupunki sijaitsee Etiopian pohjoisosassa Sudanin vastaisella rajalla. Sudanin puolella rajaa sijaitsee Galabatin kaupunki.

## Historia
1700-luvulla Metemma oli Osmanien valtakunnanvaikutuspiirin rajalla. Asutusta paikalle kehkeytyi ennen 1840-lukua. Ensimmäiset asukkaat Metemmassa ja viereisessä Galabatissa olivat pääasiassa pyhiinvaeltajien karavaaneilta paikalle asumaan jääneitä. Erityisen paljon paikalle tuli asukkaita Darfurista. Etiopialaiset pyrkivät valtaamaan paikkakunnan *dejazmach* Kassan eli tulevan hallitsija Tewdorod II:n johdolla. Heidän hyökkäyksensä pysähtyi Metemman valtauksen jälkeen egyptiläisten vastarintaan vuonna 1848. Myöhemmin Metemma oli suhteellisen riippumaton puolueeton kauppapaikka osapuolten välillä. Paikalliset maksoivat veroja sekä Egyptiin, että Etiopiaan. Metemman kautta Etiopiaan tuotiin esimerkiksi puuvillaa, kuparia, lyijyä, miekkoja, tuliaseita ja ruutia. Vastaavasti Metemman kautta vietiin Etiopiasta esimerkiksi orjia.

1800-luvun loppupuolella Sudanissa syntyi niin sanottu mahdistiliike. Sen jäsenet ryöstivät Gondarin kaupungin vuonna 1888. Etiopian tuolloinen keisari kohtasi heidät Metemman taistelusa seuraavana vuonna. Vaikka taistelu näytti ensin kuluvan etiopialaisten kannalta hyvin, se kääntyi heidän tappiokseen Yohannes IV:n saadessa surmansa ja armeijan kääntyessä pakoon. Metemma ei saavuttanut myöhemmin pitkään aikaisempaa asemaansa tärkeänä kauppapaikkana Sudanin ja Etiopian välillä. Toisen maailmansodan aikana Etiopiaa hallitsivat sen valloittaneet italialaiset. Britit tekivät vuonna 1940 epäonnistuneen yrityksen vallata Metemma Sudanista käsin, mutta yritys päättyikin heidän vetäytymiseensä myös Galabatista Sudanin puolella, jonka italialaiset valtasivat. Metemma vallattiin lopulta vasta vuonna 1941 italialaiset vetäytymisen jälkeen.

Etiopian nälänhädän 1983–1985 aikana Metemman kautta Sudaniin kulki huomattava määrä pakolaisia. Opposition EPRDF:n joukot valtasivat sen Etiopian Derg-hallinnolta vuonna 1990. Etiopian ja Sudanin välit huononivat myöhemmällä 1990-luvulla ja Etiopia sulki lopulta rajansa Sudaniin, mikä tuntui huomattavasti rajakaupungissa. Rajaa jouduttiin miettimään uudelleen, kun Eritrean–Etiopian sota sulki Etiopian pääsyn Assabin ja Massawan satamiin. Ainoaksi vaihtoehdoksi ulkomaankaupalle jäi Djibouti ja Sudanin rajan avaaminen. Vuonna 1999 Etiopia ja Sudan sopivatkin Port Sudanin käytöstä Etiopian ulkomaankauppaan. Port Sudanista kulkee maantie Metemmaan ja sieltä edelleen Gondariin.

## Väestö
Etiopian vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Metemman kaupungin asukasluku oli 10&nbsp;171. Suuremman Metemman *woredan* eli piirikunnan asukasluku oli 29&nbsp;698.

## Lähteet
Inez Schreck

**Inez Bertha Regina Schreck** (7. helmikuuta 1870 Pälkäne – 13. maaliskuuta 1947) oli suomalainen englanninkielen opettaja, kielenkääntäjä ja sanakirjojen tekijä.

Inez Schreckin vanhemmat olivat kruununvouti, kapteeni Karl Fredrik Wilhelm Schreck (1826–1882) ja Elise Ladau. Schreckin isä osti vuonna 1859 Pälkäneen Laitikkalasta Joensuun kartanon. Karl Fredrik Wilhelm Schreck osallistui sotilasurallaan Krimin sotaan ja Puolan kapinan kukistamiseen ja hän siirtyi sotilasuran ja yliopisto-opintojen jälkeen kruununvoudiksi.

Inez Schreck valmistui Tampereen teollisuuskoulusta 1890 ja suoritti kasvatusopin tutkinnon 1905 ja englanninkielen tutkinnon 1907. Schreck opiskeli saksaa Itämeren maissa 1902 sekä englantia Lontoossa 1903–1904 ja 1907 sekä Oxfordissa ja Lontoossa 1908–1909.

Schreck oli kielenkääntäjänä Tampereen kaupungin raastuvanoikeudessa ja maistraatissa 1894–1903. Hän oli Helsingin suomalaisessa reaalilyseossa englanninkielen opettajana 1910–1929 ja tuntiopettajana 1929–1933. Schreck oli myös kunnallisena ammattientarkastajana Helsingissä vuodesta 1919 alkaen. Hän jäi eläkkeelle 1937.

Inez Schreckin veli oli arkkitehti Georg Schreck.

## Julkaisuja
* *Englantilais-suomalainen sanakirja – English-Finnish dictionary*. WSOY 1928

## Suomennoksia
* J. A. Afzelius : *Englantilainen kauppakirjeenvaihto: kauppakouluja ja itseoppimista varten* ; viidennestä painoksesta suomentanut Inez Schreck. WSOY 1914

## Lähteet
Forel (1903)

**Forel** () oli Venäjän keisarikunnan laivaston sukellusvene.

## Valmistus
Germania telakka valmisti aluksen koealuksena. Se kuljetettiin huhtikuussa 1904 rautateitse Kielistä Pietariin, missä koeajot suoritettiin.

## Palvelus
Alus siirrettiin elokuussa 1904 Tyynenmeren laivastoon. Se upposi 1910 onnettomuudessa Vladivostokissa ja nostettiin. Onnettomuudessa ei sattunut henkilövahinkoja.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet
Gideon von Qvanten

**Henrik Nikolai Gideon von Qvanten** (29. marraskuuta 1851 Pälkäne – 23. tammikuuta 1898 Uusikaupunki) oli suomalainen juristi ja Uudenkaupungin pormestari.

Gideon von Qvantenin vanhemmat olivat Pälkäneen ja Sahalahden pitäjien nimismies Engelbert Emanuel von Qvanten (1807–1855) ja hänen toinen puolisonsa Maria Gustava Aspegren. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1870 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1878. Von Qvanten sai varatuomarin arvon 1881.

Gideon von Qvanten oli Uudenkaupungin pormestarina vuodesta 1887 lähtien aina kuolemaansa 1898 saakka. Kuoltuaan hänet haudattiin Pälkäneen puistohautausmaalla sijaitsevaan von Qvanten-suvun hautakappeliin.

## Lähteet
Suomen Abujan-suurlähetystö

**Suomen Abujan-suurlähetystö** on Suomen ulkomainen edustusto Afrikan väkirikkaimman valtion Nigerian pääkaupungissa Abujassa. Edustustoa on johtanut syyskuusta 2021 lähtien suurlähettiläs Leena Pylvänäinen.

Suomi tunnusti Nigerian itsenäisyyden 7. lokakuuta 1960 eli vain viikko maan julistautumisesta itsenäiseksi Nigerian liittovaltioksi. Suomen ensimmäinen Saharan eteläpuoleisen Afrikan edustusto perustettiin Nigerian Lagosiin vuonna 1963. Suurlähetystö siirtyi vuonna 2004 Abujaan, josta oli tullut maan pääkaupunki vuonna 1991.

Nykyään Nigeriassa sijaitseva Suomen suurlähetystö on sivuakkreditoitu Beniniin, Ghanaan ja Kameruniin. Siksi Abujan suurlähetystö edistää Suomen kahdenvälisiä poliittisia ja taloudellisia suhteita Nigerian ohella näihin kolmeen valtioon. Lisäksi Abujan suurlähettiläs on Suomen pysyvä edustaja Länsi-Afrikan talousyhteisössä (ECOWAS). 

Viisumi- ja oleskelulupa-asioissa hakijoita palvelee toisaalla Abujassa sijaitseva VFS Globalin toimipaikka. 

## Katso myös
*Luettelo Suomen diplomaattisista edustajista Afrikassa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomi ulkomailla: Nigeria (finlandabroad.fi)
* Suomen edustustot ulkomailla (um.fi)
Suuri Siikajärvi

**Suuri Siikajärvi** on kirkasvetinen järvi Sulkavan ja Savonlinnan rajalla Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja vesitilavuus 21,4 kuutiohehtometriä. Etäisyys Savonlinnan keskustasta on 28 kilometriä etelälounaaseen.

## Maantiede
Suuri Siikajärvi koostuu läntisestä pääaltaasta, jonka itäpuolella sijaitsee Pieni Siikajärvi. Altaita erottaa noin yhdentoista hehtaarin laajuinen Siikasaari ja sen eteläpuolinen Siikajärvenniemi. Järven läntinen osa on länsirannan lahtia lukuun ottamatta melko syvä. Pieni Siikajärvi on puolestaan matala, sen keskellä tosin sijaitsee kymmenmetrinen syvänne. Suuresta Siikajärvestä noin 45 hehtaaria on vähintään 20 metriä syvä. Syvin kohta, 49 metriä, sijaitsee altaan eteläosassa. Myös altaan keski- ja pohjoisosassa on yli 40 metriä syviä alueita.

Suurella Siikajärvellä sijaitsee Siikasaaren lisäksi kahdeksan pientä saarta ja luotoa. Järven rannoilla on haja-asutusta.

Suuren Siikajärven eteläpuolella sijaitsee Lohijärvi (82,9 metriä mpy), järviä erottavan kannaksen halki virtaa laskuoja. Pohjoispuolella sijaitsee Siikaveden Siikalahti (75,8 metriä mpy). Siikavesi on osa sokkelomaista Pihlajavettä.

Suuren Siikajärven vesitilavuus on 21&nbsp;396&nbsp;000 kuutiometriä.

Suuri Siikajärvi (04.126.1.056) kuuluu Lohijärven valuma-alueeseen (04.126), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden-Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Suuri Siikajärvi on kolmanneksi laajin Lohijärven alueen 93:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltävät Lohijärvi ja Honkanen, sitä seuraavat Ihalan Kontunen ja Vihtarinjärvi.

## Lähteet
Riitjärvi

**Riitjärvi** on metsäjärvi Ruokolahden pohjoisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,03 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 36 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Riitjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,4 kilometriä. Järvi muodostuu suurelta osin pitkistä ja kapeista lahdista. Kaakossa on noin 1,3 kilometriä pitkä Huirinlahti, jonka länsipuolella on Hytinlahti. Luoteessa on Mustilahti, joka koukkaa länteen, missä se laajenee noin kolmen hehtaarin laajuiseksi vesialueeksi, jonka läntisin ranta hipoo Etelä-Savon maakuntarajaa. Riitjärvessä on useita yli kymmenen metriä syviä alueita. Niiden pinta-ala on yhteensä noin kymmenesosa järven pinta-alasta. Järven syvin kohta, 16 metriä, sijaitsee itärannan läheisyydessä. Myös Huirinlahti on melko syvä. Riitjärven länsiosa on puolestaan matalahkoa.

Riitjärvessä on 11 saarta, joista 1 on alle aarin laajuinen ja 1 yli hehtaarin laajuinen. Saarten yhteispinta-ala on kuusi hehtaaria, josta Suurisaaren (4 ha) osuus on kaksi kolmasosaa. Järven luoteisrannalla Tervaniemen kohdalla on korkeintaan 1,5 metriä syvä alue, jonka sisällä sijaitsee useita pieniä saaria.

Riitjärven rannat ovat metsää ja suota, rannoilla on pientaloja. Järven luoteispuolella sijaitsee Päälampi (101,3 metriä mpy), järviä erottaa muutaman kymmenen metrin levyinen soinen kannas. Riitjärvi laskee etelään Savonkaitaan (98,2 metriä mpy).

Riitjärven vesitilavuus on 4&nbsp;612&nbsp;000 kuutiometriä.

Riitjärvi (04.127.1.058) kuuluu Lieviskänjärven valuma-alueeseen (04.127), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden-Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Riitjärvi on viidenneksi laajin Lieviskänjärven alueen 73:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Suuri Jukajärvi, Ihalanjärvi, Savonkaita ja Peukalojärvi. Riitjärveä seuraavat Pieni Jukajärvi, Laihajärvi ja Lieviskänjärvi.

## Lähteet
Ihalanjärvi

**Ihalanjärvi** on järvi Ruokolahden pohjoisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,8 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 36 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Ihalanjärven rantaviiva on varsin mutkitteleva. Kukkoniemi ja Suurisaari erottavat järven länsiosan muusta järvestä, itärannalta lounaaseen työntyvä kilometrin mittainen Suuriniemi puolestaan jakaa järven itäosan kahteen lahteen. Järven keskiosan selkävesi on melko syvä, vähintään 20 metriä syvien alueiden pinta-ala on kolmisen hehtaaria. Ihalanjärven lounaisosan kapea Kaitalahti on noin kilometrin mittainen, se kapenee etelässä Rapavuorensalmeksi, josta on yhteys Savonkaitaan, jonka korkeustaso on sama kuin Ihalanjärven.

Ihalanjärvessä sijaitsee yhdeksän saarta, joista kaksi on alle aarin laajuisia. Selkeästi laajin on noin 15-hehtaarinen Suurisaari. Järven itäisimmässä osassa sijaitsee Sääskisaari. Ihalanjärven rannat ovat suurelta osin metsämaata, laajimmat peltoalueet sijaitsevat Suuriniemellä. Kukkoniemen kärjessä on suoalue, jonka keskellä on suolampi. Ihalanjärven rannoilla on haja-asutusta, länsiranta on verraten koskematon.

Noin puoli kilometriä Ihalanjärveltä koilliseen sijaitsee Suuri Jukajärvi (81,1 metriä mpy), jonne Ihalanjärvi laskee järvien välisen kannaksen halki virtaavaa Myllyjokea ja Kemppilän Myllykoskea, jonka pituus on 60 metriä ja korkeus 17 metriä.

Ihalanjärven vesitilavuus on 19&nbsp;279&nbsp;000 kuutiometriä.

Ihalanjärvi (04.127.1.055) kuuluu Lieviskänjärven valuma-alueeseen (04.127), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden-Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Ihalanjärvi on Suuren Jukajärven jälkeen laajin Lieviskänjärven alueen 73:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Savonkaita, Peukalojärvi, Riitjärvi ja Pieni Jukajärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kuhajärvi (Sulkava)

**Kuhajärvi** on saareton ja vähähumuksinen järvi Sulkavan pohjoisosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 55 kilometriä itäkoilliseen ja Savonlinnasta 32 kilometriä länteen.

## Maantiede
Kuhajärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on runsaat viisi kilometriä. Järvi on leveimmillään keskikohdastaan, josta työntyy lahti koilliseen. Myös järven pohjoisosasta työntyy lahti koilliseen. Pohjoisemman lahden nimi on Toivakkalanlahti, ja se on eteläistä lahtea syvempi. Eteläisen lahden syvyys on noin 1,5 metriä. Kuhajärven syvin kohta, 23 metriä, sijaitsee järven lounaisrannan kupeessa Ilveskallion kohdalla. Järven pohjoisosan syvin kohta on 16,5 metriä.

Kuhajärven itäisimpään osaan laskee Kuhakoski pohjoisesta Lohnanjärveltä (79,8 metriä mpy). Kuhajärven luusua sijaitsee altaan kaakkoiskolkassa, josta lähtee Halsuanjoki Myllylammen, Nälänkosken ja Uitonvirran kautta Alanne-lahteen (75,8 metriä mpy), joka on osa Suur-Saimaata. Sulkavan keskustaajama sijaitsee Uitonvirran rannalla noin kaksi kilometriä Kuhajärveltä kaakkoon. Kuhajärven rannat ovat peltotilkkujen täplittämää metsämaata.

Kuhajärven länsipuolella sijaitsee Kyrsyänjärvi, jonka korkeustaso on kymmenisen metriä Kuhajärveä ylempi. Järvien välinen kannas on noin kaksi kilometriä leveä.

Kuhajärven ekologinen tila määriteltiin vuonna 2016 hyväksi, vesitilavuus on 25&nbsp;957&nbsp;000 kuutiometriä.

Kuhajärvi (04.171.1.002) kuuluu Kuhajärven alueeseen (04.171), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kyrsyänjärven-Tuusjärven valuma-alue (04.17) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Kuhajärvi on laajin Kuhajärven alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Pieksunjärvi ja Myllylampi, joiden pinta-ala on yli kymmenen hehtaaria. Saunalampi, Rataslampi ja Paskolampi ovat noin viidestä kuuteen hehtaaria laajoja.

Kuhajärvi on Sulkavan kuudenneksi  laajin järvi. Lohijärvi, Kyrsyänjärvi ja Kulkemus ovat sitä huomattavasti laajempia. Saajuu-Palovesi ja Halmejärvi-Lohnajärvi ovat jonkin verran laajempia. Suur-Saimaan Sulkavalla sijaitsevia osia ei ole huomioitu.

## Lähteet
Kyrsyänjärvi

**Kyrsyänjärvi** on keskikokoinen humusjärvi Sulkavan luoteisosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 6,5 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 49 kilometriä itäkoilliseen ja Savonlinnasta 34 kilometriä länteen.

## Maantiede
Kyrsyänjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen ja lännestä itään on 4,9 kilometriä. Järvi levenee kaakosta luoteeseen. Järven eteläisen rannan tuntumassa aivan Kärkiharjunmäeltä (140 metriä mpy) pohjoiseen sijaitsee noin kolmen kilometrin mittainen, melko kapea vähintään kymmenen metriä syvä alue, jonka sisällä on järven syvin kohta, 21 metriä. Järven kaakkoisosassa on 14 metrin syvänne. Kyrsyänjärvestä yhdeksäsosa on vähintään kymmenen metriä syvä ja neljäsosa korkeintaan kaksi metriä syvä.

Kyrsyänjärven keskiosassa sijaitsee neljä isoa saarta: Niittysaari, Kangassaari, Hautasaari ja Huuhtsaari. Kangassaari ja Huuhtsaari ovat yli 20 hehtaarin laajuisia. Kaikkiaan Kyrsyänjärvellä on kolmetoista saarta, joista yksi on alle aarin laajuinen luoto. Saarten yhteispinta-ala on 70 hehtaaria. Järven länsirannan ilmettä hallitsevat niemimaat ja lahdet.

Kyrsyänjärven luusua sijaitsee järven pohjoiskolkassa, josta lähtee puolentoista kilometrin mittainen Kyrsyänjoki luoteeseen Hattulainen-järveen (84,2 metriä mpy). Kyrsyänjärveen laskee muun muassa Kaitajärvi (87,7 metriä mpy) Kissakoskea pitkin.

Kyrsyänjärven rannoilla on peltoaukeita. Pääosin ranta on metsää, jonne on siroteltu pientaloja. Kyrsyän kylä sijaitsee luusuan koillisrannalla.

Kyrsyänjärven ekologinen tila määriteltiin vuonna 2016 hyväksi, vesitilavuus on 33&nbsp;065&nbsp;000 kuutiometriä.

Kyrsyänjärvi (04.175.1.002) kuuluu Kyrsyänjoen alueeseen (04.175), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kyrsyänjärven-Tuusjärven valuma-alue (04.17) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Kyrsyänjärvi on laajin Kyrsyänjoen alueen 49:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Hattulainen, Kalajärvi ja Souru-Riemiö.

Kyrsyänjärvi on Sulkavan toiseksi laajin järvi. Lohijärvi on sitä hieman laajempi, Kulkemus jonkin verran pienempi ja Saajuu-Palovesi selvästi pienempi. Edellä mainittujen ohella Sulkavalla sijaitsee kymmenen vakavettä, joiden pinta-ala on yli neliökilometrin. Suur-Saimaan Sulkavalla sijaitsevia osia ei ole huomioitu.

## Lähteet
Mäntsälän kartano

**Mäntsälän kartano** on Nummella, Uudellamaalla sijaitseva vanha säteriratsutila ja entinen Uudenmaan Rakuunarykmentin Raaseporin komppanian ratsutila numero 39. Kartanon nykyinen päärakennus on peräisin 1820-luvulta, mutta itse kartano on muodostettu jo paljon aikaisemmin, vuonna 1620. Kartano sijaitsee Valkerpyy-järven pohjoisrannalla.

Kartanon merkittäviin omistajasukuihin kuuluu muun muassa Ljustén ja Rennerfelt. Kartanon omisti vuosina 1919–1928 SOK, joka sijoitti kartanoon orvoiksi jääneitä henkilökunnan lapsia.

## Historia
Mäntsälän kartano on muodostettu vuonna 1620, kun kaksi Mäntsälän kylän rälssitilaa vuodelta 1573 yhdistettiin. Kartanon säterivapaus vuodelta 1620 peruutettiin vuonna 1683 jolloin Mäntsälän kartano muodostettiin säteriratsutilaksi.

Vuonna 1846 kartanon maille perustettiin verkatehdas ja värjäämö, sekä myöhemmin myös tiilitehdas. Teollisuustoiminta on sittemmin lakannut. Vuoden 1930 alussa Uudenmaan maamieskoulu siirtyi Mäntsälän kartanolle Hyvinkäältä. Koulu toimi kartanolla neljä vuotta, jonka jälkeen se siirtyi Vihdin Olkkalan kartanolle. Mäntsälän kartanolla on ollut myös Härkäjoen Myllyniemessä raamisaha, höyläämö ja valssimylly. Vuonna 1919 SOK uusi myllyn ja rakensi sen yhteyteen voimalaitoksen. Myllyn, sahan ja voimalaitoksen toiminta päättyi 1950-luvulla.

## Päärakennus
Mäntsälän kartanon kaksikerroksinen puinen päärakennus on peräisin 1820-luvulta ja perimätiedon mukaan se on valmistunut Carl Ludvig Engelin piirustusten mukaan. Rakennus on läpikäynyt historian aikana useita muutoksia ja uudistuksia. Vuonna 1922 taloa palautettiin alkuperäiseen uusklassiseen tyyliin arkkitehti Aulangon piirustusten mukaan.

Kartanossa on nelilapekatto ja pylväikön koristeltu kuisti, jonka päällä on parveke.

## Lähteet
Edwin Lönnbeck

**Edwin (Edvin) Alfred Lönnbeck** (8. toukokuuta 1845 Tammisaari – 20. toukokuuta 1917 Taalintehdas) oli suomalainen kauppias, tehtailija ja vuorineuvos.

Lönnbeckin vanhemmat olivat värjärimestari Henrik Lönnbeck ja saunanpitäjä Aqvilina Eleonora Lindgren ja puoliso Emma Amalie Frederique Meyer. Rehtori Albin Lönnbeck, kirjailija Gustaf Ferdinand Lönnbeck ja toimittaja, uskonnollinen johtaja Fredrik Lönnbeck olivat hänen veljiään. Edwin Lönnbeck oli ensin harjoittelija Tallinnassa ja sitten venäläis-amerikkalaisen kumitehtaan myymälän palveluksessa Pietarissa, kumitavarakauppias Pietarissa 1882–1889, kumikauppias Helsingissä vuodesta 1889 ja Taalintehtaan rautaruukin osakas vuodesta 1893. Hän toimi sittemmin yhtiön toimitusjohtajana. Taalintehtaalle Lönnbeck päätyi veljensä Fredrikin kautta, joka oli tehtaan tilintarkastaja ja kuului tehtaan 1889 ostaneisiin vapaakirkollisiin piireihin. Veljeksistä tuli tehtaan suurimmat osakkeenomistajat. Edwin Lönnbeckin kuollessa vuonna 1917 tehdas menestyi hyvin, saksalainen toiminimi Th. Wuppermann GmbH osti sen 1924. Lönnbeck sai ansioistaan vuorineuvoksen arvon 1911.

## Lähteet