open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klára Peslarová

**Klára Peslarová** (s. 23. marraskuuta 1996 Ostrava) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on saavuttanut Tšekin maajoukkueen pelaajana yhden MM-pronssin.

Peslarová on edustanut Tšekin pääsarjassa SK Karvináa ja Venäjällä kaudella 2014–2015 Birjusa Krasnojarskia. Ruotsissa hän on edustanut SDE:tä kausina 2015–2017, yhden kotimaassaan viettämänsä kauden jälkeen Modoa kausina 2018–2022 ja Brynäsiä kaudesta 2022–2023 alkaen. Hänet valittiin Ruotsin liigan parhaaksi maalivahdiksi kaudella 2021–2022 ja hän saavutti liigassa hopeaa kaudella 2022–2023.

Peslarová pelasi Tšekin alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa vuosien 2013 ja 2014 MM-kilpailuissa. Jälkimmäisessä turnauksessa Tšekki saavutti pronssia ja Peslarová valittiin parhaaksi maalivahdiksi. Hän on pelannut Tšekin naisten maajoukkueessa vuoden 2022 talviolympialaisissa ja kuusissa MM-kilpailuissa vuosina 2016, 2017, 2019, 2021, 2022 ja 2024. Hän saavutti MM-pronssia vuonna 2022, ja tuona vuonna hänet valittiin tähdistökentälliseen sekä olympialaisissa että MM-kilpailuissa.

## Yksityiselämä

Klára Peslarován puoliso on jääkiekkoilija Noora Tulus.

## Lähteet
Adriaen de Vries

**Adriaen de Vries**, myös: **Fries** (noin 1556 Haag – 1626 Praha) oli hollantilaissyntyinen kuvanveistäjä. Hän opiskeli nuorena Giovanni Bolognan luona Firenzessä. Hän siirtyi sieltä ensin Prahaan, jossa hän teki keisari Rudolf II:n tilauksesta tämän ratsastajapatsaan, ja sieltä Augsburgiin, jossa hän teki merkittävimmät teoksensa. Ne ovat lähinnä suihkukaivoja, tärkeimpinä Augsburgin Merkurius- ja Herkules-kaivot sekä Neptunus-kaivo, joka alkujaan pystytettiin Tanskaan Frederiksborgin linnan edustalle mutta jonka ruotsalaiset siirsivät sotasaaliina Drottningholmiin.

## Veistoksia

De Vries Neptunus med trident Drottningholm.JPG|Neptunus-kaivo. Drottningholmin linna, Ruotsi.
Drottningholm - KMB - 16000300021320.jpg|Herkules-kaivo. Drottningholmin linna, Ruotsi.
Adriaen de Vries Pferd 02.jpg|Hevonen. Wallensteinin palatsi, Praha, Tšekki.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Caitlin Dijkstra

**Caitlin Johanna Philomena Dijkstra** (s. 30. tammikuuta 1999) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa kesäkuun 2025 loppuun mennessä 27 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi marraskuussa 2021 Japania vastaan. Hän kuului Alankomaiden joukkueeseen EM-kilpailuissa 2022 ja MM-kilpailuissa 2023. 

Seuratasolla Dijkstra edusti kotimaassaan Ajaxia ja kesästä 2021 alkaen Twenteä. Hän siirtyi kesällä 2023 saksalaisseura Wolfsburgiin mutta pelasi vielä kauden 2023–2024 lainalla Twentessä.

## Lähteet
Lääkärinkukat

**Lääkärinkukat** (*Zaluzianskya*) on syyläjuurikasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluvia lajeja ovat muun muassa *[[Zaluzianskya ovata]]* ja lääkärinkukka (*Zaluzianskya capensis*). Suvun lajeja esiintyy eteläisessä Afrikassa. Lisäksi eräs laji, Etelä-Afrikan Kapmaasta kotoisin oleva *[[Zaluzianskya divaricata]]* on levinnyt monin paikoin Australian eteläosissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lääkärinkukat (''Zaluzianskya'')
* UniProt: Taxonomy - ''Zaluzianskya''
Chasity Grant

**Chasity Shivonia Charissa Grant** (s. 19. huhtikuuta 2001) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa kesäkuun 2025 loppuun mennessä 18 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi helmikuussa 2022 Suomea vastaan. 

Seuratasolla Grant edusti kotimaassaan aiemmin ADO Den Haagia ja kausina 2020–2024 Ajaxia. Hän siirtyi elokuussa 2024 Aston Villaan.

## Lähteet
Capelle (Nord)

**Capelle** on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Écaillonjoen varrella, noin 26 kilometriä Cambrain kaupungista itään.

Capelle-Baudignies Road Cemetery on ensimmäisen maailmansodan aikainen sotilashautausmaa, joka sijaitsee Beaudigniesiin johtavan tien varrella. Hautausmaa perustettiin loka-marraskuussa 1918 paikalle, jonka brittien 3. divisioona valloitti. Hautausmaalle on haudattu 55 taisteluissa kaatunutta brittiä. Hautausmaalle haudatut 31 saksalaista siirrettiin pois hautausmaalta 31. lokakuuta 1918.

## Urheilu
Kunnassa on Pariisi–Roubaix maantiepyöräkilpailussa käytettävä kivitieosuus eli pavé. Capelle-Ruesnes osuuden pituus on 1 200 metriä ja nousu 41 metriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Capelle

**Capelle** voi tarkoittaa seuraavia:

## Henkilöitä
*Eduard von Capelle (1855–1931), saksalainen amiraali
*Jean Capelle (1913–1977), belgialainen jalkapalloilija
*Marcel Capelle (1904–1993), ranskalainen jalkapalloilija

## Maantiede
*Capelle, kunta Ranskassa Nordin departementissa
*Capelle aan den IJssel, kunta Alankomaissa Etelä-Hollanin provississa
*La Capelle-et-Masmolène, kunta Ranskassa Gardin departementissa.
Olympia Morata

**Olympia Morata**  (1526–1555) oli italialainen humanisti ja runoilija.

Morata syntyi Ferrarassa. Häntä opetti aluksi hänen isänsä, tunnettu humanisti ja yliopistoprofessori Fulvio Pellegrino Morato. Hän oli ilmeisen lahjakas ja noin  12-vuotiaana hänet kutsuttiin Ferraran hoviin herttua Ercole II:n ja herttuatar Renéen tyttären Annan opiskelukumppaniksi. Hän oppi lukemaan ja kirjoittamaan sekä puhumaan latinaa ja kreikkaa sujuvasti. On erittäin todennäköistä, että hänen sympatiansa reformaatiota kohtaan alkoivat Ferraran hovissa, koska herttuatar itse tuki protestanttien pyrkimyksiä. Tuohon aikaan Ferraran hovi oli ranskalaisten liberaalien protestanttien turvapaikka, jossa luettiin ja kommentoitiin Raamattua. 

Moratan muodolliset opinnot päättyivät vuonna 1548, kun hänet kutsuttiin kotiin hoitamaan kuolevaa isäänsä. Isänsä kuoleman jälkeen hän ei enää palannut hoviin. Opiskelutoveri Anna oli mennyt naimisiin ja muuttanut Ranskaan. 

Vuonna 1549 tai 1550 Morata meni naimisiin Andreas Grunthlerin, saksalaisen protestantin kanssa. Tämä oli tullut Ferraraan opiskelemaan lääketiedettä. Pian avioliiton jälkeen pariskunta muutti Saksaan välttääkseen Rooman inkvisition. Grunthleristä tuli Espanjan keisarillisen armeijan lääkäri  kotikaupunkiinsa Schweinfurtiin. Vuosina 1553-1554 he joutuivat sodan keskelle ja pakenivat Heidelbergiin. Siellä Grunthleristä tuli  lääketieteen professori yliopistossa ja Morata ohjasi opiskelijoita kreikan ja latinan kielissä. Muutamaa kuukautta myöhemmin hän kuoli Schweinfurtista saamaansa kuumetautiin. 
 

Vaikka suuri osa Moratan kirjoituksista katosi Scheiwnfurtin piirityksen aikana, Grunthler onnistui pelastamaan ja julkaisemaan osan. Häneltä on säilynyt kymmeniä kirjeitä, yksitoista runoa, tutkielmia ja käännöksiä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viinin ja ruusujen aika

**Viinin ja ruusujen aika** (*Days of Wine and Roses*) on Blake Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1962. Alkoholismista kertovan elokuvan käsikirjoitti J. P. Miller oman televisionäytelmänsä pohjalta. Elokuvan pääosia, vuosien mittaan uransa tuhoavaa PR-ammattilaista ja hänen mukanaan viinaan sortuvaa vaimoaan näyttelevät Jack Lemmon ja Lee Remick. 

## Rooleissa

## Vastaanotto
Elokuva toi tekijöilleen viisi Oscar-palkintoehdokkuutta, joista säveltäjä Henry Mancini ja sanoittaja Johnny Mercer voittivat parhaan laulun kategorian elokuvan tunnussävelmällä ”Days of Wine and Roses”. Lisäksi elokuva sai neljä Golden Globe- ja kolme Bafta-palkintoehdokkuutta. Vuonna 2018 *Viinin ja ruusujen aika* valittiin National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.

Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa lokakuussa 1963. Se on esitetty Suomen televisiokanavilla maaliskuussa 1982 TV2:lla, kesäkuussa 1988 Kolmoskanavalla ja kesäkuussa 1996 MTV3:lla.

## Lähteet
Modernan COVID-19-rokote

**Modernan COVID-19-rokote** (myyntinimeltään **Spikevax**) on Moderna Biopharma Canada Corporationin kehittämä rokote COVID-19-tautia aiheuttavaa SARS-CoV-2-virusta vastaan. FDA valtuuttti sen yhdessä Pfizer–BioNTechin rokotteen kanssa hätäkäyttöön.

Rokotetta annetaan intramuskulaarisena pistoksena puolivuotiaille ja sitä vanhemmille ihmisille.

Rokotteen ensimmäiset tutkimukset aloitettiin heinäkuussa 2020. Siinä 30&nbsp;420:lle ihmiselle annettiin joko rokotetta tai lumelääkettä. Rokotteen tehokkuudeksi arvioitiin ensimmäisessä tutkimuksessa 94.1 prosenttia, ja toisessa 95.2 prosenttia. On myös tutkittu, että rokote lisäsi kykyä kehittää vasta-aineita virukselle myös elinsiirtopotilaille, joiden immuunisysteemi on huonompi. Se antoi myös lapsille vastaavanlaisen vastustuskyvyn kuin nuorille aikuisille. 

Maailman terveysjärjestö valtuutti rokotteen hätäkäyttöön 30. huhtikuuta 2021, ja heidän mukaansa asiantuntijat ovat todenneet rokotteen turvalliseksi ja merkittäväksi kuolemantapausten vähentämisessä lokakuussa 2021.

## Lähteet
Diana veteranorum

**Diana veteranorum** (myös *Zana*) oli roomalaisaikainen kaupunki nykyisessä Algeriassa. Sen rauniot sijaitsevat Batnan maakunnan Zana El Beidan kunnassa 50 kilometriä Batnasta pohjoiseen.

Numidiaan Legio III Augustan veteraaneja varten perustettu civitas mainitaan municipiumina vuonna 149. Vuonna 411 siellä lienee ollut donatolaisten piispanistuin. Kaupunki sijaitsi Cirtaan, Lambaesikseen ja Sitifikseen johtavien teiden risteyksessä, ja se oli huomattava maatalousalueen keskus. Bysanttilaisajan jälkeen se autioitui varhaisella keskiajalla.

Diana veteranorumin raunioista on löydetty forum, Macrinuksen aikana rakennettu kolmiporttinen riemukaari, toinen riemukaari vuodelta 165 ja mahdollisesti Dianalle omistettu temppeli. Bysanttilaisajalta ovat ainoa kirkko, pieni linnoitus ja suurempi nelitorninen linnoitus. Linnoituksen läheltä on löytynyt kalkkikivestä veistetty leijonapatsas ja uudelleen käytetyissä rakennuskivissä on tärkeitä piirtokirjoituksia. Lähistöllä on maatilojen, öljynpuristamoiden, vesisäiliöiden ja akveduktin raunioita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tiina-Maija Anetjärvi

**Tiina-Maija Anetjärvi** eli **Tinke** (s. 23. maaliskuuta 2000 Ikaalinen) on suomalainen tubettaja. Hänen ensimmäinen kirjansa *Väritä tunteesi* julkaistiin vuonna 2023 ja toinen kirja *Mun huikea elämä – Tinke* ja kolmas kirja *Tunne tunteesi* julkaistiin vuonna 2024. Toukokuussa 2025 Tinken kanavalla oli yli 119 tuhatta tilaajaa ja yli 34 miljoonaa katselukertaa.

## Ura
### YouTube
Anetjärvi loi YouTube-kanavansa 27. toukokuuta 2013 ja julkaisi ensimmäisen videonsa, *Ekan videon aika!*, kaksi vuotta myöhemmin 3. toukokuuta 2015. Anetjärven suosituin video on *DRAW MY LIFE » T I N K E*, jolla on helmikuussa 2025 yli 505 tuhatta katselukertaa.

### Televisio
Anetjärvi kilpaili *[[Temptation Island Suomi|Temptation Island Suomessa]]* vuonna 2020 ja oli vuonna 2023 vieraana Yle Summerin *[[Spill the Tea]]* -sarjan ensimmäisen kauden 12. jaksossa *TINKE VALHEENPALJASTUSKOKEESSA*.

Vuonna 2024 Anetjärvi kilpaili *[[Roni Back: Suomen Suurinta Piilosta]]* -televisio-ohjelman 5. jaksossa voittaen sen päästen näin finaaliin, jonka myös voitti saaden 2500 euron palkinnon. Anetjärvi osallistui myös vuoden päästä 2025 julkaistun toisen kauden 3. jaksoon kuitenkin tällä kertaa löytyen ensimmäisenä.

### Kirjallisuus
Anetjärven ensimmäinen kirja *Väritä tunteesi* julkaistiin 6. heinäkuuta 2023. Kirjan kustansi Otava ja Anetjärvi kirjoitti sen veljensä Olli Anetjärven kanssa.

Anetjärven toinen kirja *Mun huikea elämä – Tinke* julkaistiin 27. toukokuuta 2024. Kirjan kustansi ensimmäisen tavoin Otava. Kirja on äänikirja ja kuuluu *[[Mun huikea elämä]]*  -kirjasarjaan, jossa vaikuttajia kertoo omasta elämästään kukin omassa äänikirjassaan.

Anetjärven kolmas kirja *Tunne tunteesi* julkaistiin vuotta ensimmäisen jälkeen 4. heinäkuuta 2024. Muiden tavoin sen kustantaa Otava ja ensimmäisen tavoin Anetjärvi kirjoitti sen veljensä kanssa.

Anetjärvi on ystävänsä Janette Lukkarisen kanssa mukana 22. toukokuuta 2025 julkaistavassa niin ikään Otavan kustantamassa *[[Vitsipitsa]]*-kirjasarjan *Vitsipitsa – täytteenä Tinke ja Nedde* -kirjassa.

### Muuta
Vuonna 2024 Anetjärvi hankki kollegojensa Beata Rodaksen, Miranda Rönnbergin ja Janette Lukkarisen kanssa yhteisen toimiston. Kuitenkaan yhteistä kanavaa he eivät ole suunnitelleet tekevänsä.

## Yksityiselämä
Tinke on avoimesti biseksuaali.

### Perhe
Anetjärven perheeseen kuuluu isoveli itsetuntemuskouluttaja Olli Anetjärvi.

## Filmografia

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anetjärvi Instagramissa
* Anetjärvi Twitchissä
* Anetjärvi Twitterissä
Anne-Marie Rindom

**Anne-Marie Rindom** (s. 14. kesäkuuta 1991 Søllerød) on tanskalainen kilpapurjehtija. Hän on voittanut olympialaisissa kultaa ja saavuttanut pronssia Laser Radial -luokassa. Hän on viisinkertainen maailmanmestari.

Rindom on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän sijoittui Laser Radialissa 13:nneksi. Rio de Janeirossa 2016 hän saavutti pronssia hävittyään Alankomaiden Marit Bouwmeesterille kymmenen pistettä ja jouduttuaan finaalilähdössä päästämään myös Irlannin Annalise Murphyn neljän pisteen verran edelleen. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Rindom voitti kultaa kolmen pisteen erolla Ruotsin Josefin Olssoniin ja viiden pisteen erolla Bouwmeesteriin. Törmäiltyään finaalia edeltäneen kymmenennen lähdön alla Rindom ei lähtenyt uusintastarttiin lainkaan luultuaan tulleensa hylätyksi, mikä tiesi hänen selvän piste-etumatkansa kaventumista, mutta finaalilähtöön seitsemän pisteen takaa-ajomatkalta lähtenyt Bouwmeester ja finaalilähdön voittanut Olsson eivät tavoittaneet Rindomia vaan hänen seitsemäs sijansa finaalissa riitti kultamitaliin.

Maailmanmestaruuskilpailuissa Rindom on voittanut kultaa E-jollissa vuonna 2009 sekä Laser Radialissa tai sitä seuranneessa ILCA 6:ssa vuosina 2015, 2019, 2022 ja 2024. Lisäksi hänellä on E-jollista yksi MM-hopea sekä Laser Radialista tai ILCA 6:sta kolme MM-pronssia.

## Lähteet
Marit Bouwmeester

**Marit Bouwmeester** (s. 17. kesäkuuta 1988 Wartena) on alankomaalainen kilpapurjehtija. Hän on voittanut olympialaisissa kultaa ja saavuttanut kaksi muuta mitalia Laser Radial -luokassa. Hän on nelinkertainen maailmanmestari.

Bouwmeester on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän saavutti Laser Radialissa hopeaa kaksi pistettä Kiinan Xu Lijialle hävinneenä. Rio de Janeirossa 2016 hän voitti kultaa kuuden pisteen erolla Irlannin Annalise Murphyyn. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Bouwmeester saavutti pronssia viiden pisteen erolla kultaa voittaneeseen Tanskan Anne-Marie Rindomiin.

Maailmanmestaruuskilpailuissa Bouwmeester on voittanut kultaa Laser Radialissa vuosina 2011, 2014, 2017 ja 2020. Hän on saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2010, 2015, 2018 ja 2019. Hän sijoittui MM-kilpailuissa ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon vuonna 2009, jolloin hän oli neljäs. Myös vuosina 2016 ja 2023 hän sijoittui neljänneksi.

## Lähteet
Børsa (taajama)

**Børsa** on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 1&nbsp;817 vuonna 2023. Vuosina 1837–1965 Børsa oli itsenäinen kunta.

## Kuvia

Menhirs in Børsa.JPG|Bautakiviä


## Lähteet
Viggja

**Viggja** on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,22 neliökilometriä ja asukasluku 359 vuonna 2023.

## Lähteet
Josefin Olsson

**Josefin Anna Louise Olsson** (s. 23. elokuuta 1989 Nyköping) on ruotsalainen kilpapurjehtija. Hän on saavuttanut olympialaisissa olympiahopeaa Laser Radial -luokassa. Hän on voittanut kerran E-jollien maailmanmestaruuden.

Olsson on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän sijoittui 18:nneksi. Rio de Janeirossa 2016 hän oli kuudes. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän nousi finaalilähdön voitollaan hopealle kolmen pisteen päähän kultaa voittaneesta Tanskan Anne-Marie Rindomista.

Maailmanmestaruuskilpailuissa Olsson on voittanut kultaa E-jollissa vuonna 2008 ja saavuttanut hopeaa Laser Radialissa vuonna 2014.

## Lähteet
Skaunin kirkko

**Skaunin kirkko** () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
## Kuvia

Altertavlen i Skaun kirke.jpg|Alttari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Børsan kirkko

**Børsan kirkko** () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1857.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anne Stine Ingstad

**Anne Kristine "Stine" Ingstad** (o.s. **Moe**; 11. helmikuuta 1918 Lillehammer – 6. marraskuuta 1997 Oslo) oli norjalainen arkeologi. Puolisonsa Helge Ingstadin kanssa hän löysi L’Anse aux Meadowsin viikinkiaikaisen asuinpaikan. Löytö oli myös Ingstadin väitöskirjan aiheena vuonna 1978.

安妮•S•英格斯塔Anne Stine Ingstad (1918–1997)和她的丈夫 Helge Ingstad - panoramio.jpg|Ingstadien muistomerkki Oslon Viikinkilaivamuseon edustalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karamellisoituminen

**Karamellisoituminen** tarkoittaa sokerin kuumenemista niin, että se sulaa ja ruskistuu siirappimaiseksi. Karamellisoitumisessa sokeri hajoaa yksinomaan lämmön vaikutuksesta. Eri sokerityypit karamellisoituvat eri lämpötilassa: fruktoosin karamellisoituminen alkaa 110 celsiusasteessa, ruokosokerin ja glukoosin 160 celsiusasteessa, ja laktoosin 203 celsiusasteessa. Ksylitoli ei karamellisoidu, koska siinä ei ole reaktiivista karbonyyliryhmää.

## Katso myös
* Maillard-reaktio

## Lähteet
Agathemeros

**Agathemeros** (, ; 200-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka kirjoitti teoksen *[[Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä]]*.

## Elämä

Agathemeroksesta tiedetään vain se, mikä käy ilmi hänen teoksestaan. Käsikirjoitusten otsikon perusteella hän oli Orthonin poika. Agathemeroksen tarkkaa ajoitusta ei tunneta, mutta hänen arvellaan eläneen 200-luvun jaa. alussa. Varmuudella hän eli Klaudios Ptolemaioksen jälkeen, sillä hän lainaa tätä usein, ja ennen Konstantinopolin perustamista Byzantionin paikalle vuonna 325, koska hän mainitsee vain Byzantionin.

## Teokset

Agathemeros kirjoitti pienen, kaksi kirjaa käsittäneen maantieteellisen teoksen *[[Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä]]* (). Se koostuu pääasiassa Ptolemaioksen, Artemidoros Efesoslaisen ja muiden varhaisempien kirjailijoiden teoksista otetuista poiminnoista.

Teos esittää yhteenvedon eri näkemyksistä, joita varhaisemmilla kirjailijoilla oli maan muodosta, ja käsittelee maiden, merien ja saarten jaotteluita sekä tuulia ja päivien pituuksia. Se esittää myös tunnetun, asutun maailman eräiden tärkeimpien paikkojen välisiä etäisyyksiä stadioneissa mitattuna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Digital Agathemerus Project.
Winchester College

**Winchester College** on Englannin Winchesterissä sijaitseva yksityiskoulu (public school). Sen virallinen nimi on **St. Mary College of Winchester near Winchester**. Piispa William of Wykeham perusti Winchester Collegen vuonna 1382 valmistavaksi poikakouluksi Oxfordin yliopiston St. Mary College of Winchesteriä varten. Winchester College toimi esikuvana Etonille sekä useille muille myöhemmin perustetuille public schooleille.

Winchester College on yksi alkuperäisistä niin sanotuista suurista yksityiskouluista, ja yksi niistä seitsemästä yksityiskoulusta, jotka mainitaan vuoden 1868 Public Schools Actissa. Muut perinteiset suuret yksityiskoulut ovat Charterhouse School, Eton College, Harrow School, Merchant Taylors' School, Rugby School, St Paul's School, Shrewsbury School ja Westminster School.

Winchester Collegen entisiin oppilaisiin kuuluvat muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Henry Addington ja Rishi Sunak.

## Lähteet
Kerstin Bernhard

**Kerstin Boel Bernhard** (27. elokuuta 1914 Lidingö – 30. syyskuuta 2004) oli ruotsalainen valokuvaaja. Hän sai ensimmäisen kameransa 12-vuotiaana ja opiskeli vuosina 1934–1936 Berliinissä. Hän piti omaa valokuvaamoa Tukholmassa, ja hänen ottamiaan näyttelijöiden muotokuvia käytettiin usein lehtien kansikuvina. Bernhard piti muotouvausta kuitenkin tylsänä, ja matkusti vuonna 1947 Pariisiin, jossa hän siirtyi kuvaamaan muotia. Seuraavana vuonna Yhdysvalloissa oleskellessaan hän perehtyi ruokien kuvaamiseen. Hän kuvitti vuonna 1960 ilmestyneen Bonnierin keittokirjan, jota painettiin 270&nbsp;000 kappaletta. Bernhard tunnetaan myös eri maiden leipäkulttuureja esittelevästä valokuvateoksesta *Bröd* (1969). 

Arkitekt Edvard Bernhard, 1953.jpg|Bernhardin ottama kuva isästään, arkkitehti Edvard Bernhardista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Helena Snakenborg

**Helena Ulfsdotter Snakenborg** (1549 Fyllingarum – 1. huhtikuuta 1635) oli ruotsalainen aatelisnainen, joka toimi palvelijana sekä Ruotsin että Englannin hoveissa. Hänen isänsä Ulf Henriksson Snakenborg Bååt oli valtaneuvos, ja Snakenborg sai hyvän koulutuksen. Hän osallistui prinsessa Cecilia Vaasan seurueessa Englantiin suuntautuneeseen matkaan vuonna 1565. Matkan tarkoituksena oli muun muassa valmistella Eerik XIV:n suunnitelmia kosia Elisabet I:tä. Muiden lähtiessä kotimatkalle 1566 Snakenborg jäi Elisabetin hoviin, joka oli tehnyt häneen vaikutuksen. Hänestä tuli Elisabetin hovineito, ja vuonna 1571 hän meni naimisiin kuningattaren enon, markiisi William Parrin kanssa. Tämä kuitenkin kuoli myöhemmin samana vuonna. Snakenborg joutui kuningattaren epäsuosioon naituaan alempaan aristokratiaan kuuluneen Thomas Gorgesin vuonna 1576. Hänen onnistui kuitenkin verkostojensa avulla lepyttää kuningatar, ja hän pysyi hovin ytimessä. Hän toimi myös kuningattaren sijaisedustajana tilaisuuksissa, joihin tämä ei voinut tai viitsinyt osallistua, kuten erinäisissä avajaisissa tai kummilasten ristiäisissä. Kun Elisabet vuonna 1603 kuoli, Snakenborg käveli ensimmäisenä arkun perässä hautajaiskulkueessa. Uuden kuninkaan, Jaakko I:n, valtaannousu merkitsi hänen ajautumistaan kauemmas vallan keskuksesta.

## Yksityiselämä
 
Snakenborg sai Gorgesin kanssa kahdeksan elossa syntynyttä lasta, ja heidän linnansa Salisburyn eteläpuolella valmistui 1591. Rakennuksessa oli muun muassa juokseva vesi ja vesivessat. Snakenborg ei itse koskaan palannut Ruotsiin, mutta Gorges lähetettiin vuonna 1582 diplomaatiksi Tukholmaan, jolloin hän tapasi vaimonsa sukulaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taru Toikka

**Taru Toikka** (s. 4. marraskuuta 2001) on suomalainen pesäpalloilija. 

Toikka edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Haminan Palloilijoita. Hän pelaa lyöjäjokerina. Toikka on pelannut 24 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kolme kunnaria ja 40 tavallista juoksua, tuonut kolme juoksua ja kerännyt 63 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.

## Lähteet
Artemidoros Efesoslainen

**Artemidoros Efesoslainen** (, ; 100-luku/1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Efesoksesta.

## Elämä

Artemidoros ajoitetaan toimineeksi vuoden 100 eaa. tienoilla. Hänestä itsestään tiedetään vain se, mikä käy ilmi hänen teoksistaan. Artemidoroksen arvellaan toimineen Aleksandriassa. Hän teki matkoja Välimeren, Mustanmeren ja Punaisenmeren rannikoilla ja ilmeisesti etelämpänäkin. Hän kävi myös Iberiassa ja Galliassa, ja teki korjauksia Eratostheneen teoksiin kyseisiä maita koskien. Artemidoros oli ensimmäinen maantieteilijä, joka pystyi Iberian kuvauksessaan hyödyntämään roomalaisten puunilaissotien aikana tekemiä havaintoja.

Tätä maantieteestä kirjoittanutta efesoslaista Artemidorosta ei tule sekoittaa unien tulkinnasta kirjoittaneeseen Artemidoros Daldislaiseen, josta käytetään joskus myös nimeä Artemidoros Efesoslainen.

## Teokset

Artemidoroksen nimiin laitetaan seuraavat teokset:

* *[[Geografia (Artemidoros)|Geografia]]* eli *Maantieteen kuvaukset* () eli *Maantieteen kirjat* () eli *Periplus* () – 11 kirjaa käsittänyt teos, joka perustui Artemidoroksen omiin matkoihin ja aiempiin teoksiin, ja kuvasi ainakin Mustanmeren ympäripurjehduksen ja antoi selonteon Bithynian ja Paflagonian rannikoista. Se kuvasi myös muun muassa Niilivirtaa ja antoi paikkojen välisiä etäisyyksiä. Markianos Herakleialainen teki teoksesta lyhennelmän. Teokseen on yhdistetty papyruskatkelma, joka tunnetaan Artemidoros-papyruksena. Sen teksti kuvaa Iberiaa eli nykyistä Espanjaa ja siihen kuuluu myös kartta osasta Iberiaa. Sitä on kuitenkin epäilty väärennökseksi.
* *Joonialaisia muistiinpanoja* () – Muutoin tuntematon teos, jonka Athenaios laittaa Artemidoroksen nimiin.

## Lähteet
Hierokles (maantieteilijä)

**Hierokles** (, ; 400/500-luku) oli bysanttilainen grammaatikko ja maantieteilijä, jonka arvellaan toimineen keisari Justinianus I:n aikana ennen vuotta 535. Hänesta ei henkilönä tiedetä mitään muuta.

## Teokset

Hierokles tunnetaan vain teoksestaan *[[Synekdemos]]* (), joka oli tarkoitettu käsikirjaksi Itä-Rooman provinsseissa matkaaville. Teos kuvaa 64 *[[eparkhia]]a* eli provinssia ja 935 eri kaupunkia maantieteellisessä järjestyksessä. Sen arvellaan perustuvan varhaisempaan virallisessa käytössä olleeseen luetteloon 400-luvun puolivälistä, ja sitä päivitettiin Justinianuksen aikana. Hierokleen teos on merkittävä lähde oman aikansa maantieteelle. Teoksen editioissa kirjoittajasta käytetään usein nimimuotoa *Hierocles Grammaticus*, ”Hierokles Grammaatikko”.

## Lähteet
Krinagoras

**Krinagoras Mytileneläinen** (, ; 1. vuosisata eaa./jaa.) oli antiikin kreikkalainen epigrammirunoilija, joka oli kotoisin Mytilenestä Lesbokselta.

Krinagoras oli aikansa Mytilenen merkkihenkilöitä. Sellaisena hänet mainitsee Strabon, joka puhuu hänestä aikalaisenaan. Krinagoraalta on säilynyt noin 50 epigrammia, jotka ovat *[[Kreikkalainen antologia|Kreikkalaisessa antologiassa]]*. Epigrammit viittaavat usein keisari Augustuksen hallintoon, ja niin hänen on arveltu toimineen noin vuosina 31 eaa. – 9 jaa. Epigrammeista käy myös ilmi, että hän eli Roomassa ja että hän oli rikkaampi runoudessa kuin aineellisessa hyvässä. Hän mainitsee nuoremman veljen nimeltä Eukleides.

Johann Jakob Reiske päätteli kahdesta epigrammista, että niiden kirjoittaja olisi ollut joku varhaisempi, samanniminen henkilö, mutta C. F. W. Jacobs hylkäsi tämän ajatuksen. *Kreikkalaiseen antologiaan* Krinagoraan runot liitti Filippos Thessalonikelainen.

## Lähteet
Markianos Herakleialainen

**Markianos Herakleialainen** (, ; 300/400-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Herakleia Pontikesta.

## Elämä

Markianoksesta itsestään ei tiedetä juuri mitään. Hän eli myöhäisantiikin aikana, mutta hänen tarkkaa ajoitustaan ei tunneta. Varmuudella hänet voidaan ajoittaa myöhemmäksi kuin Klaudios Ptolemaios, jota hän käytti lähteenään, ja varhaisemmaksi kuin Stefanos Byzantionlainen, joka lainaa häntä usein. Jos hän on sama Markianos, jonka Synesios Kyreneläinen ja Sokrates Skolastikko mainitsevat, hänen on täytynyt elää 400-luvun alussa.

## Teokset

Markianos kirjoitti seuraavat teokset:

* *[[Ulkoisen meren periplus]]* () – Markianoksen ainoa kokonaan oma teos, joka kuvasi nimensä mukaisesti ”ulkoisia” eli Välimeren ja Mustanmeren ulkopuolisia merialueita. Teos jakaantui kahteen kirjaan, joista ensimmäinen kuvasi Intian valtamerta ja toinen Atlantin valtamerta. Ensimmäinen kirja on säilynyt nykyaikaan kokonaan ja toinen osittain.
* Lyhennelmä Artemidoros Efesoslaisen teoksen *[[Geografia (Artemidoros)|Geografia]]* eli *Maantieteen kuvaukset* () eli *Periplus* () 11 kirjasta – Teoksesta on säilynyt vain sen johdanto sekä kuvaukset Bithynian ja Paflagonian rannikoista. Artemidoroksen teoksesta Markianos käyttää nimimuotoa *Periplus*. Markianoksen oma teos ei vaikuta olleen pelkkä lyhennelmä, sillä hän sanoo käyttäneensä siinä rannikoiden kuvauksia myös seuraavilta maantieteilijöiltä: Timosthenes Rhodoslainen, Eratosthenes, Pytheas Massalialainen, Isidoros Kharakslainen, Sosandros, Simmias, Apellas Kyreneläinen, Euthymenes Massalialainen, Fileas Ateenalainen, Androsthenes Thasoslainen, Kleon Sisilialainen, Eudoksos Rhodoslainen, Hanno Karthagolainen, Skylaks Karyandalainen (tai Pseudo-Skylaks?) ja Botthaios. Erityisesti hän sanoo kuitenkin käyttäneensä lähteenään Artemidorosta sekä Strabonia ja Menippos Pergamonlaista.
* Lyhennelmä tai korjattu ja täydennetty laitos Menippos Pergamonlaisen teoksesta *Sisäisen meren periplus* ().

Markianoksen teosten *[[editio princeps]]* oli David Hoescheliuksen (Höschel) teoksessa *Geographica* (Augusta Vindelicorum = Augsburg, 1600, 8vo.). Myöhemmin ne julkaisi muun muassa Frederick Morell (Pariisi, 1602, 8vo.), John Hudson kokoelmassa *[[Geographi Graeci minores]]* (Oxonia = Oxford, 1698) sekä Emmanuel Miller (Pariisi, 1839, 8vo.).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Marcianus of Heraclea: Epitome of the ''Periplus'' of Menippus. ToposText.
Soranos

**Soranos** () tai **Soranus** (lat.) voi viitata seuraaviin:

* Soranos Efesoslainen (1. vuosisata/100-luku jaa.), lääkäri
* Soranos Koslainen (n. 200/100-luku eaa.), lääkäri
* Soranos Malloslainen (n. 300/200-luku eaa.), lääkäri

* Soranus, sabiinien alamaailman jumala
* Quintus Marcius Barea Soranus, vuoden 34 konsuli
* Quintus Marcius Barea Soranus, vuoden 52 konsuli, edellisen poika
* Quintus Valerius Soranus (n. 140/130–82 eaa.), kirjailija ja kansantribuuni
Markianos

**Markianos** () tai **Marcianus** (lat.) voi viitata seuraaviin henkilöihin:

* Markianos (100-luku), lääkäri
* Markianos, Aleksandrian paavi
* Markianos Herakleialainen (300/400-luku), maantieteilijä

* Marcianus (392–457), Itä-Rooman keisari vuosina 450–457
* Aelius Marcianus (200-luku), juristi
* Marcus Julius Gessius Marcianus (100/200-luku), syyrialais-roomalainen aristokraatti, keisari Severus Alexanderin isä
* Granius Marcianus (1. vuosisata), senaattori
Praksagoras

**Praksagoras** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Praksagoras Ateenalainen (300-luku tai myöhemmin), historioitsija
* Praksagoras Koslainen (s. n. 340 eaa.), lääkäri
Caterina Scarpellini

**Caterina Scarpellini**  (1808–1873) oli italialainen tähtitieteilijä.

Scarpellinin ura alkoi, kuten monella muullakin naispuolisella astronomilla siitä, kun hänen setänsä tarvitsi tutkimusapulaista. Setä oli Rooman Campidoglio-observatorion johtaja. Scarpellini jatkoi uraansa tähtitieteen ja meteorologian parissa myös setänsä kuoleman jälkeen.

Vuodesta 1847 alkaen Scarpellini toimi *Corrispondenza Scientifica* -tiedelehden toimittajana. 

Scarpellini oli naimisissa toisen observatorion tutkimusapulaisen Erasmo Fabrin kanssa. He perustivat yhdessä Roomaan säähavaintoaseman vuonna 1856.

Scarpellini kokosi ensimmäisen luettelon Italiassa havaituista meteoreista. Hän kirjasi ainoat Roomassa tehdyt havainnot vuoden 1866 Leonidien meteoriparvesta. Huhtikuussa 1854 hän kirjasi havaintoja suuresta komeetasta, joka nykyisin tunnetaan nimellä  C/1854 F1, ja toisesta komeetasta kesäkuussa 1861. Hän havainnoi vuoden 1860 auringonpimennystä ja meteoriparvien ohituksia vuosina 1861–1868. Hän kirjasi myös maanjäristyksiä ja muita Roomassa tapahtuneita luonnonilmiöitä.

Scarpellini julkaisi havaintojaan ja tutkimustuloksiaan Italian, Ranskan ja Belgian tiedelehdissä. Hän tutki Saturnuksen renkaita ja Kuun vaikutusta maanjäristyksiin. Hän kirjoitti myös sähköstä, magnetismista ja geologiasta. Helmikuussa 1864 Roomaan laskeutui hiekkaa, jonka kemiallista koostumusta Scarpellini analysoi yhdessä kollegansa kanssa ja päätteli hiekan olevan peräisin Saharasta.

## Lähteet
Aino Tanhua

**Aino Tanhua** (s. 23. huhtikuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. 

Tanhua edustaa Superpesiksessä pelaava kasvattajaseuraansa Rauman Feraa. Kaudella 2025 hänet valittiin Itä-Länsi-otteluun.  Hän pelaa ulkokentällä kolmoskopparina. ja sisäpelissä etenijänä. Tanhua on pelannut 86 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhdeksän kunnaria ja seitsemän tavallista juoksua, tuonut 65 juoksua ja kerännyt 260 kärkilyöntipistettä. Tanhua on pelannut yhdeksän Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut kuusi juoksua ja kerännyt 26 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.

## Lähteet
Tiina-Maija

**Tiina-Maija** on suomalainen yhdysnimi ja se on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Tiina-Maija Anetjärvi (eli *Tinke*, s. 2000), tubettaja
* Tiina-Maija Koskela (o.s. *Hirvilammi*, s. 1980), oopperalaulaja
* Tiina-Maija Leppälampi (o.s. *Latvala*, s. 1960), kestävyysjuoksija.
Pia Sirén

**Pia Sirén** (s. 1982 Nokia) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän rakentaa suurikokoisia installaatioita rakennus- ja puutarhatarvikkeista. Teatterilavasteita muistuttavat väliaikaiset teokset simuloivat luontokokemusta keinotekoisten materiaalien kuten muovin, pressujen ja rakennustelineiden avulla.

Sirén tekee teoksia sekä ulos että sisälle. Hänen rakentamiinsa tiloihin on usein mahdollista astua sisään ja olla samalla osa teosta. Sirénin teokset luovat esimerkiksi metsämaisemia karuilla materiaaleilla kuten pressuilla. Sirén on toteuttanut monia teoksia yhteistyöprojekteina.

Vuonna 2023 Pia Sirén valittiin Lönnströmin taidemuseon seitsemänteen projektiin toteuttamaan *Big Botanic* -niminen trooppinen puutarha vuosina 2024–2025. Rauman keskustan lähelle syksyllä 2025 valmistuva sisäänastuttava veistos on usean sadan neliömetrin laajuinen. Telineistä, pressuista, muoveista, köysistä ja puutavarasta rakennettava trooppinen puutarha toimiii konserttien ja työpajojen tapahtumapaikkana. Kasvitieteellisen puutarhan tavoin eksoottisen ja kaukaisen lohtua tuova teos puretaan kahden kuukauden kuluttua.

Kuvataiteen maisteri Sirén on opiskellut Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa vuosina 2009–2012 kuvanveiston osastolla. Aiemmin hän opiskeli Tampereen ammattikorkeakoulussa vuosina 2004–2008 ja Svenska yrkeshögskolanissa Uudessakaarlepyyssä vuosina 2003–2004.
 

Sirénillä on ollut näyttelyitä Galleria Sculptorissa, Hyvinkään taidemuseossa ja Forum Boxissa. Yksityisnäyttelyiden nimissä on ollut verbaalista leikkiä, kuten *Luonnos*, *Plastic garden* tai *Suuri luontonäyttely* tai *Lohjan palmut*. Sirén on osallistunut myös Mäntän kuvataideviikoille 2012 ja 2021 sekä Nuorten näyttelyyn 2013 ja Kuvanveistäjäliiton Sculpture expanded -projektiin vuonna 2019. Projektien joukossa on myös kuoroteos ja installaatio *Niin metsä vastaa* vuonna 2022 Oodissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pia Sirénin verkkosivut
* Pia Sirén kuvataiteilijamatrikkelissa
* Pia Siren instagramissa

__NOTOC__
Frida Palmér

**Frida Elisabeth Palmér** (14. tammikuuta 1905 Blentarp – 13. lokakuuta 1966 Halmstad) oli ruotsalainen astronomi, joka ensimmäisenä ruotsalaisena naisena väitteli alallaan tohtoriksi. Hän aloitti opintonsa Lundin yliopistossa vuonna 1925 ja erikoistui muuttuviin tähtiin, jotka olivat myös hänen väitöskirjansa *Studies of irregular variable stars* aiheena vuonna 1939. Palmér teki lukuisia opintomatkoja ulkomaille ja osasi ruotsin lisäksi englantia, saksaa, ranskaa ja venäjää. Vuodesta 1946 hän toimi matematiikan ja fysiikan opettajana Halmstadissa. Palmérille myönnettiin vuonna 1961 Pohjantähden ritarikunnan kunniamerkki. Hän kuoli mahasyöpään 61-vuotiaana lokakuussa 1966.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Superman (vuoden 2025 elokuva)

**Superman** on vuonna 2025 ensi-iltansa saanut James Gunnin ohjaama ja käsikirjoittama supersankarielokuva, joka perustuu DC Comicsin Teräsmies-sarjakuvahahmoon. Se on DC Universen (DCU) ja sen ensimmäisen luvun, ”Gods and Monstersin”, ensimmäinen elokuva sekä uudelleenkäynnistys Teräsmies-elokuvasarjalle. David Corenswet esittää pääosassa Kal-Eliä / Clark Kentiä / Teräsmiestä, ja muissa pääosissa ovat Rachel Brosnahan, Nicholas Hoult, Edi Gathegi, Anthony Carrigan, Nathan Fillion ja Isabela Merced.

Elokuva sai maailmanensi-iltansa TLC Chinese Theatressa ensi-iltansa 7. heinäkuuta 2025. Elokuvateattereihin se ilmestyi Suomessa ja Yhdysvalloissa 11. heinäkuuta 2025. Teräsmiehen seuraavista vaiheista kertova elokuva, *[[Man of Tomorrow (elokuva)|Man of Tomorrow]]*, tulee saamaan ensi-iltansa 9. heinäkuuta 2027.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Emilia Fröding

**Anna Eliana Emilia Fröding** (1. maaliskuuta 1827 Lund – 2. syyskuuta 1887 Eksjö) oli ruotsalainen runoilija, naisasianainen ja Gustaf Frödingin äiti. Kaikkiaan hänellä oli viisi lasta. Runoissaan Fröding toi esille epäkohtia naisen yhteiskunnallisessa asemassa ja vaati niihin parannuksia. Hän sai 1870-luvulla runojaan julkaistuksi eri aikakauslehdissä salanimellä Anna Karlsdotter. Fröding piti huolen, että kaikki hänen lapsensa saivat hyvän koulutuksen sukupuolesta riippumatta. Hänen tukensa ja kannustuksensa oli tärkeää myös Gustaf Frödingin uralle, ja heillä oli hyvin läheiset välit. Fröding kuitenkin kuoli ennen kuin ehti nähdä poikansa menestyksen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Catharina Renaut

**Catharina "Caisa" Renaut** (synt. **Jacobsdotter**; 1709 Turku – 8. joulukuuta 1787 Turku) oli suomalainen kätilö, joka toimi ammatissa neljällä vuosikymmenellä. Hän synnytti itse viisi lasta, joista neljä kuoli vauvana ja viideskin lapsena. Renaut sai koulutuksensa Turun akatemiassa, mikä oli poikkeuksellista, sillä useimmat Suomen alueen kätilöt olivat opiskelleet Tukholmassa. Hänen opettajanaan toimi Herman Spöring. Renautin ensimmäinen mies Matts Kättyri kuoli pikkuvihan miehityksen aikana riehuneeseen influenssaan vuonna 1743. Renaut meni vuonna 1752 naimisiin Turun akatemiassa vaikuttaneen ranskalaissyntyisen Pierre Renautin kanssa, joka oli häntä 15 vuotta nuorempi. He asuivat kaupungin arvostetuimmalla alueella tuomiokirkon lähellä.

## Lähteet
Anna Fiske

**Anna Karin Helena Fiske** (s. 5. syyskuuta 1964 Ängelholm) on ruotsalaissyntyinen Norjassa vuodesta 1994 asunut lastenkirjailija, sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Hänen kirjojaan on käännetty useille kielille, muun muassa kiinaksi. Fisken mies Lars Fiske on niin ikään kuvittaja ja sarjakuvapiirtäjä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Naima Kurvinen

**Naema Vilhelmina (Naima) Kurvinen** (2. tammikuuta 1876 Viipuri – 17. huhtikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen sairaanhoitaja ja sairaanhoidon opetuksen ja sairaanhoitajien yhteiskunnallisen aseman kehittäjä.

## Henkilöhistoria
Naima Kurvisen vanhemmat olivat lähetyssaarnaaja Pietari Kurvinen ja Vilhelmina Rosvall. Hän kävi Helsingin suomalaisen tyttökoulun ja valmistui sairaanhoitajaksi Helsingin kirurgisen sairashuoneen kurssilta 1896. Kurvinen toimi sairaanhoitajana Sortavalan yleisessä sairaalassa 1897–1899 ja Oulun lääninsairaalassa vuodesta 1899. Oulun lääninsairaalan ylihoitaja hän oli 1904–1926. Kurvinen toimi Oulussa myös sairaanhoitajakurssien johtajana, oppia sairaanhoitokoulutuksen kehittämiseen hän hankki Yhdysvalloista ja Euroopan eri maista.

Sairaanhoitajakursseilla opetukseen sisällytettiin sekä teoreettisia että käytännöllisiä ja laajempia yhteiskunnallisia aineksia, missä Kurvinen oli edelläkävijä. Hän pyrki samalla myös edistämään sairaanhoitajien asemaan ja palakkauksen tasa-arvoisuutta. Hän oli perustamassa ja johti Oulun sairaanhoitajataryhdistystä, joka toimi vuodesta 1908 aina vuoteen 1972 asti. Sillä oli oppilaskoti, stipendirahasto, hoitajattarien vanhuuden- ja kesäkodit, sairaus- ja hautauskassat sekä oma Kurvisen toimittama kuukausittain 1915–1919 ilmestynyt lehti *Kipinä*. Toinen Kurvisen toimittama lehti, *Pohjolan Jouluruusuja*, ilmestyi 1922–1926. Helsinkiin 1926 muutettuaan Kurvinen perusti sinne sairasaputoimisto Salven, kaupunkiin hoitoa saamaan tulevia varten.

Yksi Naima Kurvisen nuoremmista sisaruksista oli Ester (myöh. Kärki), jonka Toivo-poika muistelee Naima-tätiään elämäkertakirjassaan.  

## Julkaisuja
* *Vid sjukbädden*, 1903

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* Naima Kurvinen  – Suomalaisen Naisliiton Oulun osasto uuteen vauhtiin 
**Naima Kurvinen: En historisk beskrivning*, 1984, Tuija Alaranta
Pirkko Peltonen-Rognoni

**Pirkko Peltonen-Rognoni** (s. 30. maaliskuuta 1941 Helsinki) on suomalainen, 1960-luvun lopulta asti Italiassa asunut toimittaja ja tietokirjailija, joka kirjoittaa sekä suomeksi että italiaksi. Hän on myös suomentanut italian- ja ranskankielistä kirjallisuutta, muun muassa Primo Leviä, Alberto Moraviaa, Jean-Paul Sartrea ja Marcel Proustia.

Lahden lyseon käynyt Peltonen-Rognoni opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineenaan ranskan kieltä, mutta suuntautuikin avioliiton myötä Italiaan. Hän on sekä Suomen että Italian kansalainen.

Peltonen-Rognoni on työskennellyt sekä Suomen että Italian yleisradioyhtiöille ja kirjoittanut juttuja myös saksalaisiin lehtiin. Hän teki Italian televisiolle vuodesta 1988 dokumentteja, jotka esittelivät muun muassa Viroa ja muita entisiä Neuvostoliiton satelliittimaita sekä myös Suomea. Hän toimitti vuodesta 1984 alkaen Ylen radiosarjaa *Eurooppalaisia puheenvuoroja* yhdessä Antti Einari Halosen, Erkki Raatikaisen ja Max Randin kanssa. He saivat vuonna 1988 tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon.

1960-luvulla Pirkko Peltonen oli mukana Ylioppilasteatterin toiminnassa, ja näyttelijälakon vuosina hän teki rooleja myös muutamissa suomalaiselokuvissa. Näitä ovat *[[Vaarallista vapautta]]* (1962), *[[Onnelliset leikit]]* (1964), *[[Käyntikorttini...]]* (1964), *[[X-Paroni]]* (1964) ja *[[Kielletty kirja]]* (1965). Televisiossa hän esiintyi Liisa Vuoriston Tesvisiolle käsikirjoittamassa sarjanäytelmässä *Tikankolo* (1963), Suomen Television tuotannossa *Antti Puuhaara* (1964) ja Mainostelevision esittämässä ja Ylioppilasteatterin tuottamassa Yukio Mishiman näytelmässä *Hanjo* (1964).

Peltonen-Rognonin puoliso on Italian parlamentissa vasemmistodemokraatteja 1990-luvulta asti edustanut ja vuosina 1994–2001 senaatin varapuheenjohtajana toiminut Carlo Rognoni.

## Teoksia
**Ihmeellinen Italia*, 1994. .
**Irene, Titti e le altre : conversazioni con le nuove protagoniste della politica italiana*. Palermo : La luna, 1995. .
**Intohimojen ilta*, yhdessä Seija Walliuksen kanssa. WSOY, 2000. .
**Italia vuonna nolla : tarinoita Euroopan rannalta*. WSOY, 2005. .

## Lähteet
Ruth Handler

**Ruth Handler** (4. marraskuuta 1916 – 27. huhtikuuta 2002) oli yhdysvaltalainen liikenainen ja keksijä. Handler oli tunnettu Barbie-nuken keksimisestä. Vuonna 1967 Handlerista tuli myös Mattelin toimitusjohtaja. Idean Barbie-nukkeensa Handler sai, kun huomasi lasten leikkivän mieluummin aikuisnukeilla kuin lapsinukella. Nuken nimi tulee hänen tyttärensä Barbara Handlerin lempinimestä Barbiesta.

## Elämä
Ruth Handler syntyi juutalaiseen perheeseen, joka oli juuri muuttanut Coloradoon, Denveriin. Handler muutti 19-vuotiaana yhteen poikaystävänsä Elliot Handlerin kanssa. Pari meni naimisiin 1938.

Vuonna 1970 Handler sairastui rintasyöpään. Vuonna 1973 Handler myös alkoi kehittelemään ensimmäisiä prosteettisia rintoja niille, jotka olivat menettäneet omansa rintasyövälle. Vuonna 1976 näitä prosteettisia rintoja alettiin myydä Nearly Me -nimisellä mallistolla.

## Ura
### Barbien synty
Handlerit perustivat uuden yrityksen yhdessä Harold ”Matt” Matsonin kanssa.

Handlerit lähtivät matkalle Eurooppaan vuonna 1956. Siellä he näkivät nuken, joka näytti aikuiselta naiselta. Nukke oli Bild Lilli, ja se erosi suuresti useimpien pienten tyttöjen omistamista vauvanukeista. Ruth inspiroitui. Kolme vuotta myöhemmin Mattelin versio, Barbie, debytoi. Barbielle kuului lukuisia vaatteita, jotka voitiin ostaa erikseen. Barbie sai ensin kritiikkiä. Ihmiset olivat sitä mieltä, etteivät äidit haluaisi ostaa lapselleen nukkea, jolla on rinnat. Handler kuitenkin itse totesi, että nuorten tyttöjen itsetunnolle olisi tärkeä leikkiä nukella, joka näyttää aikuiselta ja jolla on rinnat. Handler vastasi kritiikkiin, että tytöt eivät halua leikkiä olevansa äitejä, vaan isompia tyttöjä.

Myöhemmin Handler kehitteli myös poikanukke Kenin, joka oli nimetty hänen poikansa Kennethin mukaan.

## Lähteet
Jäljet

**Jäljet** voi tarkoittaa seuraavia:

* *[[Jäljet (elokuva)|Jäljet]]*, Agnieszka Hollandin ohjaama puolalainen jännityselokuva vuodelta 2017
* *[[Jäljet (Ratsian albumi)|Jäljet]]*, Ratsian albumi vuodelta 1982
* *[[Jäljet (Tommi Kaleniuksen albumi)|Jäljet]]*, Tommi Kaleniuksen albumi vuodelta 2007
* *[[Jäljet (Juustopäiden albumi)|Jäljet]]*, Juustopäiden albumi vuodelta 2015.
Sakala (muinaismaakunta)

**Sakala** oli muinaismaakunta nykyisen Lounais-Viron ja Pohjois-Latvian alueella. Läänin pääkeskukset olivat Viljandin ja Leolen linnoitukset.

Sakala mainitaan 1200-luvun alun kirjallisissa lähteissä (latinaksi muodossa *Saccala*, *Sackala*, *Saccele*, *Saccale*, läänin asukkaista käytettiin nimityksiä *Sackalanenses*, *Saccalanenses*), ennen kaikkea Henrikin Liivinmaan kronikassa. Liivimaan kronikka kuvaa Riian piispan ja Liivinmaan Miekkaveljien ritarikunnan valtausta ristiretken aikana. Sakalalaiset erottuivat tapahtumissa yhtenä sotilaallisesti vahvimmista ja poliittisesti johtavista voimista Virossa. Sota alueella alkoi vuonna 1208. Vaikka lääni asetettiin Riian piispan vallan alle vuonna 1212 allekirjoitetulla rauhansopimuksella, Sakala kukistettiin lopullisesti vasta vuonna 1223 toistuvien kapinoiden vuoksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Jacques Cheminade

**Jacques Cheminade** (s. 1941) on ranskalais-argentiinalainen poliitikko ja entinen diplomaatti. Hän oli ehdokkaana Ranskan presidentinvaaleissa vuosina 1995 (Fédération pour une nouvelle solidarité, FNS), 2012 ja 2017 (kahdesti Solidarité et Progrès, SP). Cheminade sijoittui kolmesti viimeiseksi kaikkien ehdokkaiden joukossa. Hän on toiminut Solidarité et Progrèsin puoluejohtajana 29. helmikuuta 1996 lähtien.

Cheminade opiskeli HEC Parisissa ja ENA:ssa. Ollessaan kaupallinen attasea Ranskan suurlähetystössä Washingtonissa (1972–1977) hän tapasi Lyndon LaRouchen, joka vaikutti hänen poliittisiin ajatuksiinsa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Józef Maria Hoene-Wroński

**Józef Maria Hoene-Wroński** (1778–1853) oli puolalainen filosofi ja matemaatikko. Hän opiskeli Saksassa Immanuel Kantin filosofiaa, jonka kehityksenä hän piti omaa koko inhimillisen tiedon käsittävää järjestelmäänsä. Hän käytti siitä nimitystä "absoluuttinen filosofia" tai "messianismi".

Messianismi vie Wrońskin mukaan ihmiskunnan absoluuttiseen totuuteen. Tärkeä tehtävä sen palveluksessa kuuluu hänen mukaansa slaavilaisille. Hän puhuu tästä muun muassa avoimessa kirjeessään Venäjän keisarille Nikolai I:lle (1851).

Wrońskin teoksissa oli paljon uusia aatteita. Vasta myöhemmin kiinnitettiin huomiota hänen matemaattisiin teoksiinsa, joista on päätelty, että hän oli nerokas matemaatikko, jota aikalaiset eivät ymmärtäneet. Lisäksi Wroński julkaisi teoksia fysiikan ja astronomian alalta.

## Teokset (valikoima)
* *Messianisme ou Réforme absolue du savoir humain*
* *Prolégomènes du Messianisme*
* *Philosophie absolue de l’histoire*
* *Philosophie critique découverte par Kant, fondée sur le dernier principe du savoir*
* *Introduction à la philosophie des mathématiques, et technie de l'algorithmie*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lääkärinkukka

**Lääkärinkukka** (*Zaluzianskya capensis*) on lääkärinkukkien sukuun kuuluva laji. Sen kasvukorkeus on noin 30 cm. Se on yksivuotinen kesäkukka. Taimet kannattaa esikasvattaa. Kasvi kukkii heinäkuulta syyskuulle ja kukat ovat valkoisia. Lääkärinkukka on tuoksuva ja tuoksu tuntuu voimakkaimmin iltaisin. Lääkärinkukan kasvatus on lisääntynyt 1990-luvulta lähtien. Se houkuttelee hyvästi saatavalla medellä mehiläisiä, kimalaisia ja perhosia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Zaluzianskya capensis
Angora-projekti

**Angora-projekti** oli toisen maailmansodan aikana natsi-Saksassa SS Amtesin ohjaama projekti, jonka tarkoituksena oli kasvattaa angorakaneja angoravillan vuoksi. Angoravilla tunnetaan pehmeydestä ja lämmöneristyskyvystä, minkä takia SS:n johtaja Heinrich Himmler päätti määrätä kasvattamaan angorakaneja, jotta saksalaissotilaat pysyisivät lämpiminä sodassa.

Kaneja kasvatettiin noin kolmellakymmenellä eri keskitysleirillä, muun muassa Auschwitzissa, Mauthausenissa ja Dachaussa. Villaa käytettiin muun muassa Saksan ilmavoimien lentäjien takkien vuorissa. Angorakanit söivät tieteellisesti valmistettua ruokaa ja asuivat niille rakennetuissa kopeissa keskitysleireillä. Sodan lopussa kopit hylättiin, ja joidenkin huhujen mukaan liittoutuneiden joukot olisivat syöneet angorakaneja, mutta väitteelle ei ole todisteita.

Himmlerille kuuluva sidottu nide otsikolla *Angora* löytyi maalaistalosta hänen muiden papereidensa kera toisen maailmansodan loppuvaiheissa. Niteen löysi *Chicago Tribunen* sotakirjeenvaihtaja Sigrid Schultz.

Natsien sotarikostoimikunta sai todistajanlausunnon Angora-projektista mutta ei löytänyt todisteita, kunnes vuosia myöhemmin vuonna 1965 Schultz lahjoitti *Angora*-niteen Wisconsinin Historialliselle Seuralle. Niteen kuvia ja kaavioita voi tarkastella seuran digitaalisesta kokoelmasta.

## Lähteet