open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Selviytyjät Suomi (8. tuotantokausi)

**[[Selviytyjät Suomi|Selviytyjät Suomen]] kahdeksas tuotantokausi** esitettiin Nelonen-kanavalla ja Ruudussa syksyllä 2023. Kausi kuvattiin vuoden 2023 keväällä Malesiassa, Langkawilla. Kilpailussa nähtiin 18 julkisuudesta tunnettua henkilöä.  Ensimmäistä kertaa Selviytyjät Suomen historiassa heimot oli jaettu aluksi miehiin ja naisiin.  Kauden juonsi Riku Rantala, jolle tuotantokausi ohjelman juontajana oli ensimmäinen. Kilpailu kesti 37 vuorokautta ja voittaja sai 30 000 euroa.

Kilpailun voitti Teemu Roivainen viimeisen jakson äänestyksessä äänin 5–4.

Uusina juonenkäänteinä kaudella nähtiin Haastesaari ja Onnenavaimet. Haastesaarella heimojen edustajat osallistuivat kaksintaisteluihin, joissa kilpailtiin erilaisista eduista ja heimojen sekoittamisesta. Onnenavaimella oli mahdollista saada haltuunsa koskemattomuusamuletti tai kumota yksi annettu ääni heimoneuvostossa.

## Kilpailijat

## Kauden yhteenveto

## Äänestyshistoria

## Katsojaluvut

## Lähteet
Fin Argus

**Steffan Fin Argus** (s. 1. syyskuuta 1998 Des Plaines, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja malli.

## Elämäkerta
Argus syntyi Des Plainesissa Illinoisissa. Heillä on vanhempi sisko Sadie ja nuorempi sisar Lacey. He kävivät Maine West High Schoolissa ja opiskelivat sitten Berklee College of Musicissa Bostonissa.

## Filmografia
* 2016–2017: *[[The Commute]]* 
* 2017: *[[The Gifted (yhdysvaltalainen televisiosarja)|The Gifted]]* 
* 2018−2019: *[[Total Eclipse (web series)|Total Eclipse]]* 
* 2018: *[[Summer '03]]* 
* 2020: *[[S.H.I.E.L.D. Agentit]]* 
* 2020: *[[Clouds (2020 film)|Clouds]]* 
* 2022: *[[Stay Awake (film)|Stay Awake]]* 
* 2022: *[[Queer as Folk]]* 
* 2023: *[[The Other Two]]* 

## Diskografia
* 2016: *Make Me Cry*
* 2017: *Lost at Sea*
* 2022: *Exposure*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mikko Kolehmainen (metsäneuvos)

**Mikko Veli Kolehmainen**  (29. heinäkuuta 1906 Suonenjoki – 8. kesäkuuta 1994 Kuopio) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 

Kolehmaisen vanhemmat olivat asemapäällikkö Ernst Engelbert Kolehmainen ja Hilda Markkanen ja puoliso vuodesta 1935 kansakoulunopettaja Tellervo Aune Maria Malinen. Kolehmainen tuli ylioppilaaksi Iisalmen keskikoulun jatkoluokilta 1925 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1929. Hän oli Enso-Gutzeitin Saimaan piirin apulaismetsänhoitaja Savonlinnassa ja Kuopiossa 1930–1937, piirimetsänhoitaja Suojärvellä 1938–1939, jatkosodan alussa vaikeasti haavoituttuaan rautatiehallituksen puutavaratoimiston, vuodesta 1945 Valtion Polttoainetoimisto, piirimetsänhoitaja Hämeenlinnassa 1940–1941 ja Kuopiossa 1941–1943, Itä-Suomen tarkastuspiirin ylimetsänhoitaja Kuopiossa 1944–1947 ja Enso-Gutzeitin piirimetsänhoitaja Joensuussa 1947–1955, pohjoisten metsänhoitopiirien ylimetsänhoitaja 1955–1965, apulaismetsäpäällikkö 1965–1966 ja metsäpäällikkö ja johtokunnan jäsen Helsingissä 1966–1971. Kolehmaisella oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1969. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elisa Shua Dusapin

**Elisa Shua Dusapin** (s. 23. lokakuuta 1992 Sarlat-la-Canéda, Ranska) on Sveitsissä asuva ranskalais-korealainen kirjailija. Hänen isänsä on ranskalainen ja äitinsä eteläkorealainen. Dusapin tunnetaan erityisesti esikoisromaanistaan *Hiver à Sokcho* (2016), joka ilmestyi suomeksi vuonna 2023 nimellä *Sokcho talvella*. Vuonna 2021 teos sai parhaan käännösromaanin National Book Awardin.

Dusapin valmistui vuonna 2014 kirjallisuustieteen kandidaatiksi Biennen Institut littéraire suissesta. Vuonna 2016 hän aloitti nykyranskan opinnot Lausannen yliopistossa.
## Bibliografia
#### Romaanit
* 
* *Pachinko-kuulat. (Les billes du Pachinko*, 2018). Suomentanut Anu Partanen. Helsinki: Siltala, 2024. 
* *Vladivostok Circus*, 2020.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Edith Tuomi

**Edith Tuomi** (o.s. Lindfors, 1907–1993) oli suomalainen kansanmuusikko, jonka instrumentteja olivat viulu ja laulu. Porilainen Tuomi sai ensimmäisenä naisena mestaripelimannin arvonimen vuonna 1976. Hän oli myös ensimmäinen naispuolinen valtapelimanni. Tuomi kuului muun muassa Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla perustettuun Amatsonit-naisyhtyeeseen.

Pomarkussa ja Noormarkussa köyhän työläisperheen tyttärenä varttunut Edith Tuomi sai kansanmusiikkiharrastuksen vanhemmiltaan: isä Frans Lindfors oli seudulla tunnettu viulupelimanni ja äiti lauloi. Myös veljestä Arvo Lindforsista tuli viulisti. Lindforsin pelimannit -yhtyeessä oli 1980-luvulla mukana perheen viiden sukupolven edustajia.

Vuonna 1973 Edith Tuomi, Arvo Lindfors ja muut Porin seudun kansanmuusikot levyttivät kansanmusiikkialbumin *Satakuntalainen Purppuri*. Finnlevyn julkaisema ja Erkki Pällin tuottama LP-levy äänitettiin Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla 1971. Vuonna 1975 Yle TV1 esitti Seppo Seppälän tuottaman viihdeohjelman *Klunks mai jekumia*, jossa Edith Tuomi esiintyy ja kertoo lapsuudestaan. Edith Tuomen 80-vuotispäiviä vietettiin helmikuussa 1987 Porin Sampola-salissa kansanmusiikkiesitysten merkeissä.

## Lähteet
Fanny Kukonlehto

**Fanny Kukonlehto** (s. 2. elokuuta 2003) on suomalainen maastohiihtäjä ja suunnistaja. Hän edustaa maastohiihdossa Tampereen Pyrintöä ja suunnistuksessa Kangasala SK:ta.

Maastohiihdon maailmancupissa Kukonlehto kilpaili ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2022 ja pääsi heti maailmancupin pisteille sijoituttuaan perinteisen sprintin karsinnassa 48:nneksi. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin 2021, 2022 ja 2023, joissa hänen paras yksilökilpailun sijoituksensa oli 14. sija 20 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa Whistlerissä tammikuussa 2023. Alle 20-vuotiaiden SM-kilpailuissa Kukonlehto on vuonna 2021 voittanut 10 kilometrin perinteisen väliaikalähdön ja 15 kilometrin vapaan yhteislähdön, sijoittunut toiseksi 10 kilometrin perinteisen kilpailussa maaliskuussa 2023 ja kolmanneksi vapaan sprintissä helmikuussa 2023. Aikuisten SM-tasolla hänen paras tuloksensa on 13. sija 30 kilometrin perinteisen kilpailusta huhtikuussa 2022.

Suunnistuksessa Kukonlehto kuuluu nuorten maajoukkueeseen ja on voittanut useita nuorten SM-mitaleja, muun muassa SM-kultaa 18-vuotiaiden sarjassa pitkän matkan kilpailussa vuonna 2021. Nuorempana hän on harrastanut myös ampumahiihtoa ja voittanut siinäkin nuorten SM-mitaleja.

## Lähteet
Elsa Torvinen

**Elsa Torvinen** (s. 15. maaliskuuta 2003) on suomalainen maastohiihtäjä. Vuodesta 2024 lähtien hän on edustanut Vantaan Hiihtoseuraa. Sitä ennen hän edusti Ylöjärven Ryhtiä.

Maastohiihdon maailmancupissa Torvinen kilpaili ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2023 ja pääsi heti maailmancupin pisteille sijoituttuaan perinteisen sprintin karsinnassa 49:nneksi. Seuraavana päivänä käydyssä 20 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa hän saavutti toistaiseksi parhaan maailmancup-sijoituksensa oltuaan 47:s. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin 2022 ja 2023, joissa hänen paras yksilökilpailun sijoituksensa oli 13. sija 5 kilometrin perinteisen kilpailussa Lygnassa helmikuussa 2022. Alle 20-vuotiaiden SM-kilpailuissa Torvinen on voittanut 10 kilometrin perinteisen ja vapaan väliaikalähdöt ja vapaan sprintin vuonna 2023, sijoittunut toiseksi vapaan sprintissä 2021 ja kolmanneksi 10 kilometrin perinteisellä 2021. Aikuisten SM-tasolla hänen paras henkilökohtainen tuloksensa on kuudes sija 20 kilometrin perinteisen kilpailusta tammikuussa 2024. Pariviestissä Torvinen voitti tammikuussa 2023 SM-hopeaa Eevi-Inkeri Tossavaisen kanssa. 2024 he saivat SM-pronssia.

## Lähteet
Marika Besobrasova

**Marika Besobrasova** (4. elokuuta 1918 Jalta, Venäjän keisarikunta – 25. huhtikuuta 2010 Monaco) oli monacolainen balettitanssija ja baletin opettaja.

Marika Besobrasova syntyi Jaltassa vuonna 1918. Hänen vanhempansa olivat yläluokkaisia pietarilaisia, ja he joutuivat pakenemaan Venäjältä vallankumouksen seurauksena. He muuttivat Tanskan kautta Ranskaan.

Besobrasova sai ensimmäiset balettituntinsa 12-vuotiaana Julie Sedovalta Nizzassa. Sedovan balettikoulu oli ensimmäinen vallankumouksen jälkeen ulkomaille perustettu venäläinen koulu. Tämän jälkeen Besobrasovaa opettivat myös Ljubov Jegorova ja Viktor Gsovski.

Besobrasova tanssi vuodesta 1935 Ballet Russe de Monte Carlossa, ja vuonna 1940 hän perusti balettiseurueen Cannesiin. Besobrasova oli tunnettu balettiopettaja, ja hän johti uransa aikana Zürichin oopperan ja Rooman oopperan baletin balettikouluja. Hän perusti 1952 Monacoon ruhtinatar Gracen nimeä kantaneen balettikoulun. Besobrasovan oppilaita ovat olleet muun muassa Rudolf Nurejev ja Erik Bruhn.

## Lähteet
Kideonkalo

**Kideonkalo** on luolatyyppi, jossa on tapahtunut kivilajien kiteytymistä. Kiteytymiseen ovat saattaneet vaikuttaa geologiset muutokset, kuten hydrotermiset muutokset. Tällaiset luolat ovat joskus miaroliittisia. Kideonkaloita muodostuu muun muassa karbonaattia sisältäviin kerroksiin. Kideonkaloiden muodostumispaikkoja voivat olla esimerkiksi kallion murrosvyöhykkeet, joihin voi vaikuttaa hydrotermisia voimia. Kideonkaloiden kallioperä sisältää usein pegmatiitteja, kvartsiitteja ja graniittisia syväkivilajeja. Tällaisissa luolissa on usein savimineraaleja. Eräs miaroliittinen kideonkalo on Kouvolan Verlan hiidenkirnu, jonka syntymiseen on vaikuttanut viimeisin jääkausi ja sen jälkeinen rapautuminen. Jättiläisenkahva Saltvikissa on entinen luola, josta on jäljellä vain holvikaari. Tämä entinen luola on todennäköisesti ollut kideonkalo. Siuntion Grottberget on kideonkalo, jossa on graniittinen kideholvi. Luola on syntynyt kallion rakoilun seurauksena, minkä on aiheuttanut vuoripaineen laukeaminen.

## Lähteet
Jaana Haanterä

**Jaana Inkeri Haanterä** (s. 21. tammikuuta 1960 Pori) on suomalainen viulutaiteilija, kapellimestari ja musiikkipedagogi. Haanterä oli ensimmäinen kapellimestaritutkinnon Suomessa suorittanut nainen.

Haanterä opiskeli viulunsoittoa Sibelius-Akatemiassa Tuomas Haapasen ja Moskovan Tšaikovski-konservatoriossa Igor Bezrodnyin johdolla. Hän on toiminut Tampereen konservatorion viulunsoiton lehtorina ja opettanut yli 40 vuoden ajan myös Turussa, Hyvinkäällä, Helsingissä, Vantaalla ja Kokkolassa sekä useilla musiikkileireillä. Hän on esiintynyt kamarimuusikkona suomalaisilla musiikkifestivaaleilla, viulusolistina suomalaisten sinfoniaorkestereiden kanssa ja toiminut monissa niistä myös konserttimestarina.

Haanterä aloitti huhtikuussa 1986 Helsingin kaupunginorkesterin kolmantena konserttimestarina, ja ensimmäisenä työtehtävänä oli Sibeliuksen sinfonioiden kokonaislevytys Paavo Berglundin johdolla. Hän intoutui kapellimestarin työskentelystä ja aloitti vuotta myöhemmin opinnot Jorma Panulan kapellimestariluokalla. Haanterä suoritti kapellimestaridiplomin vuonna 1991.

Haanterän puoliso vuosina 1984–1989 oli sellisti Martti Rousi ja sen jälkeen  säveltäjä Jouni Kaipainen.

## Levytyksiä
**Tango nuevo – Tangoja*, säv. Astor Piazzolla, es. InTime & Tampere Filharmonia, joht. Jaana Haanterä. Alba Records 2004.

## Lähteet
Jamaica Kincaid

**Jamaica Kincaid** (vuoteen 1973 saakka **Elaine Potter Richardson**, s. 25. toukokuuta 1949 St. John’s, Antigua ja Barbuda) on antigualais-yhdysvaltalainen kirjailija.

Vuonna 1965 Kincaid muutti New Yorkiin ollessaan 16-vuotias ja työskenteli au pairina Manhattanilla. Hän sai myöhemmin stipendin valokuvausopintoihin New Hampshiressä mutta palasi New Yorkiin kahden vuoden kuluttua. Vuosina 1974–1996 hän kirjoitti *[[The New Yorker]]*iin. Kincaidin tekstit käsittelivät usein karibialaista kulttuuria. Hän on myös opettanut Harvardin yliopistossa.

Kincaidin esikoisteos, novellikokoelma *At the Bottom of the River*, ilmestyi vuonna 1983.

## Teokset
* At the Bottom of the River (1983)
* 
* 
* A Small Place (1988)
* 
* 
* My Brother (1997)
* Talk Stories (2001)
* 
* Mr Potter (2002)
* Among Flowers: A Walk in the Himalaya (2005)
* See Now Then (2013)

## Lähteet
Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue

**Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.226) on Kymijoen vesistön&nbsp;(14) Suur-Päijänteen alueella&nbsp;(14.2) sijaitsevan Päijänteen alueen&nbsp;(14.22) kolmannen jakovaiheen valuma-alue. Sen laskujoki Kurujoki laskee Päijänteeseen Tiirisselän Olkkolanlahteen.

## Yleistä
### Vesistön sijainti
Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueen pinta-ala on 108,01&nbsp;neliökilometriä (myös 105 km²) ja sen järvisyys on 4,81&nbsp;%. Valuma-alue on pohjois-etelä -suunnassa lähes 20 kilometriä pitkä ja noin 9 kilometriä leveä. Se sijaitsee Jämsän alueella. Valuma-alue sijaitsee Kymijoen vesistöalueen keskiosassa Suur-Päijännteen alueen (14.2) sisällä Päijänteen alueessa (14.22). Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueelle on sinne muodostettu kolmannessa jakovaiheessa oma valuma-alueensa. Sen pohjoispuolella sijaitsee suurempi Jämsän reitin valuma-alue (14.5) ja eteläpuolella Arvajanjoen valuma-alue (14.26). Valuma-alueen länsipuolella on Kokemäenjoen vesistön (35) kanssa yhteinen vedenjakaja.

### Pääoman kulun ja pituuden määritys
Kurujoen ja Nytkymenjoen valuma-alueet ovat alle kymmenen kilometriä leveitä, joten niiden sivu-uomat ovat pääuomaan verrattuna lyhyet. Vesistöviranomaiset ovat merkinneet pääuomaksi Nytkymenjärvestä alkava Nytkymenjoen ja sen alajuoksulla Päijänteeseen jatkavan Kurujoen. Järvi on yläjuoksulla valuma-alueen pääjärvi, johon laskevat kaikki latvauomat. Vesistöviranomaiset ovat valinneet niistä Myllyojan merkittäväksi uomaksi. Myllyojan valuma-alueen pinta-ala on 8,9 neliökilometriä.

Pääuoman vesistöreittiin kuuluvat alajuoksulta lukien seuraavat vesistöt: Kurujoki, Nytkyn, Sammakkolammi, Nytkymenjoki, Nytkymenjärvi, Myllyoja, Moisionjärvi, Myllyjärvi, Ahteenalanen ja siitä alkava Moisionjärveen laskeva oja. Pääuoman pituus saadaan laskemalla yhteen eri osuudet. Kurujoki on 1,4 kilometriä ja Nytkymenjoki on 19,5 kilometriä pitkä. Nytkymenjärven järvenselkää on 4,2 kilometriä ja Myllyoja on 2,7 kilometriä pitkä. Kun kaikki uomat ja lammet huomioidaan, tulee pääuomasta Moisionjärvelle asti 30,1 kilometriä pitkä. Ahteenalaseen tulee vielä kaksi kilometriä, mutta sitten vesireitit haarautuvat ja pääuoman määrittämiseen ei voida enää käyttää mitattua tietoa. Pääuomaa voisi silmämääräisesti olla vielä kilometrin kaksi lisää. Kokonaispituudeksi annetaan siksi yli 32 kilometriä.

### Vesistöalueen maankäyttö
Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 78,8&nbsp;%, maatalousalueita 11,1&nbsp;%, kosteikkoja ja soita on 0,8&nbsp;% ja rakennettuja alueita on 3,1&nbsp;%. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 6,2&nbsp;%.

## Lähteet
Hallusinointi

**Hallusinointi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* hallusinaatioiden kokemista
* hallusinointi, tekoälyn toiminnassa esiintyvä virhe.
Kurujoki

**Kurujoki** on Keski-Suomessa Jämsän Lopeistossa virtaava 1,4 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa yli 32 kilometriä pitkästä pääuomasta sen alajuoksun osuuden.

## Joen ympäristö
Missään lähteessä ei määritellä Kurujoen kulkua. Se alkaa Nytkymen pikkujärvestä, johon ylempänä virtaava Nytkymenjoki laskee. Järven kaakkoispuolella sijaitsee Kurulan tako, jolla on nimensä puolesta tekemistä joen nimen kanssa. Nytkymen vedenpinnan korkeus on vain 78,5 metriä mpy., jolloin joen pudotus jää noin 30 senttimetriin. Nytkymen ja Kurujoen alkuosuus sijaitsee peltoalueen painaumassa, mutta joki kaartaa tehden mutkan Särkänniemen metsäsaarekkeen kohdalla ja lähestyy Päijännettä metsämaaston läpi. Joki laskee Olkkolanlahteen, joka aukeaa Tiirinselkään. Lahti on matala ja se kerää etenkin keväisin joensuun eteen muodostuvaan sulaan runsaasti vesilintuja. Lyhyellä joella on asutusta ainoastaan 5–10 taloutta, jotka sijaitsevat aivan joen tuntumassa. Joen ylittää aluksi Olkkolan kylätie ja sen perään valtatie 24.

## Luontoarvoja
Joki on luokiteltu keskisuureksi kangasmaiden joeksi. Se luokitellaan biologisten tekijöiden osalta välttävään (pohjaeläimet) ja erinomaiseen (päällyslevät) luokkaan, fysikaalis-kemiallisten tekijöiden osalta hyvään luokkaan, hydrologis-morfologisten tekijöiden osalta välttävään luokkaan ja sen ekologisen tilan suhteen välttävään luokkaan.

## Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue

Joki sijaitsee Kymijoen vesistössä&nbsp;(14) Suur-Päijänteen alueen&nbsp;(14.2) Päijänteen alueessa&nbsp;(14.22). Sen valuma-alueen pinta-aja on 108&nbsp;neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,8&nbsp;%. Valuma-alue sijaitsee kokonaan Keski-Suomen Jämsässä. Sen pääuomaan voidaan lukea ainakin Kurujoki, Nytkymenjoki, Nytkymenjärvi ja Myllyoja.

## Huomioita

## Lähteet
Glasiaalinen maaluola

**Glasiaalinen maaluola** on eräs luolatyyppi. Luola on muodostunut maahan hautautuneen jäälohkareen sulamisen jälkeen. Tällöin maa ei ole romahtanut jäälohkareen sulamisen jälkeen, vaan paikalle on muodostunut luola. Tämä on edellyttänyt sitä, että luolan katto on ollut riittävän kova. Tämä on voinut olla seurausta luolan katon holvaantumisesta, katossa tapahtuneesta iskoksesta tai luolaa ympäröivän maan ylikonsolidoitumisesta. Glasiaalisien maaluolien ympäristöjä ovat moreenimaat ja harjut. Tällaiset luolat ovat usein piilossa, kunnes ne löytyvät maata kaivettaessa ja täten ne saattavat tuhoutua ennen kuin ne huomataan. Luolat voivat tuhoutua myös säänvaihtelun tai roudan vaikutuksesta. Glasiaaliset maaluolat ovat erittäin harvinaisia. Eräs glasiaalinen maaluola on löytynyt Tohmajärven kunnallistalon alta. Se on syntynyt viimeisimmän jääkauden lopussa. Tässä tapauksessa kunnallistalo on suojannut luolaa sään vaihteluiden vaikutuksilta.

## Lähteet
Adèle Haenel

**Adèle Haenel** (s. 11. helmikuuta 1989 Pariisi, Ranska) on ranskalainen näyttelijä. Hän on voittanut kaksi César-palkintoa.

Toukokuussa 2022 Haenel ilmoitti jättäneensä elokuvateollisuuden protestiksi sen "taantumuksellisuudelle, rasismille ja patriarkaalisuudelle". Hän on arvostellut varsinkin Ranskan elokuvateollisuuden tapaa suhtautua seksuaaliseen väkivaltaan. Ohjaaja Christophe Ruggia sai rangaistuksena kotiarestia hänen häirinnästään. Lisäksi Ruggia määrättiin maksamaan vahingonkorvauksia ja korvaamaan hyväksikäytöstä johtunut terapia.

## Filmografia

## Palkinnot ja ehdokkuudet

### [[César-palkinto|César-palkinnot]]

### [[European Film Awards: Vuoden elokuva|European Film Awards]]

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Jasmin Kiiski

**Jasmin Kiiski** (s. 29. heinäkuuta 1997) on suomalainen ringettepelaaja. Hän voitti Suomen maajoukkueen pelaajana maailmanmestaruuden vuonna 2022. Hän pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuodenvaihteessa 2015–2016.

Kiiski on lähtöisin Laitilan Jyskeestä, jota hän edusti myös SM-sarjassa kaudella 2021–2022. Hänen muita SM-sarjajoukkueitaan ovat olleet Luvian Kiekko -82 kaudella 2014–2015 sekä raisiolainen RNK Flyers kausina 2016–2018, 2019–2021 ja 2022–2023. Viimeksi mainitulla kaudella hän voitti Suomen-mestaruuden ja hänet palkittiin Katja Kortesoja -palkinnolla vuoden reiluimpana pelaajana.

## Lähteet
Megalobulimus grandis

**Megalobulimus grandis** on Brasiliassa elävä etanalaji. Se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Lajin löysi Eduard von Martens  Brasilian tutkimusmatkallaan vuonna 1885 Descalvadosta. 

## Lähteet
Grace Ebor

**Grace Ebor** (s. 8. elokuuta 1977) on nigerialainen keskimatkojen juoksija, joka erikoistui 800 metrille. Hän on pitänyt vuodesta 2003 lähtien hallussaan Nigerian naisten ennätystä 2.02,04.

Ebor voitti Kansainyhteisön kisoissa 2002 oman alkueränsä ajalla 2.03,12 mutta karsiutui välierissä. Vuonna 2003 Abujassa hän voitti Afrikan kisojen kultaa ajalla 2.02,04, joka on edelleen Nigerian naisten ennätys 800 metrin juoksussa. Eborin mestaruus oli myös Nigerian ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa voitto Afrikan kisojen naisten keskimatkoilla.

Ebor osallistui kerran Afrikan-mestaruuskilpailuihin vuonna 2006 mutta ei menestynyt. Hän voitti vuosina 2002–2006 viisi Nigerian mestaruutta, joista neljä 800 metrillä ja yhden 1&nbsp;500 metrillä.

## Henkilökohtaiset ennätykset
Lähde: 

## Lähteet
Sokol International Racetrack

**Sokol International Racetrack** () on Kazakstanissa Almatyn lähellä sijaitseva moottorirata. Radan on suunnitellut Hermann Tilke ja sitä on rahoittanut Alidžan Ibragimov noin 40 miljoonan Yhdysvaltain dollarin verran. Radan rakennustyöt alkoivat vuonna 2014. Radalle suunniteltuihin merkittäviin tapahtumiin kuuluu MotoGP-sarjan kilpailu vuonna 2023, joka on ensimmäinen viisivuotisessa sopimuksessa.

## Lähteet
Johanna Viimaranta

**Leena Johanna Viimaranta** (s. 1976) on suomalainen kielitieteilijä, joka on toiminut venäjän kielen professorina Helsingin yliopistossa 1. elokuuta 2018 lähtien.

Viimaranta väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2006. Vuosina 2014–2018 hän oli venäjän kielen professori Turun yliopistossa.

## Julkaisut

* Johanna Viimaranta: *Talking About Time in Russian and Finnish* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 2006. http://urn.fi/URN:ISBN:952-10-3291-X
* Milla Luodonpää-Manni, Esa Penttilä ja Johanna Viimaranta (toim.): *Empirical Approaches to Cognitive Linguistics: Analyzing Real-Life Data*. Cambridge Scholars Publishing, 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingin yliopiston tutkimusportaali
* ORCID
Ferrari Challenge

**Ferrari Challenge** on yhden merkin autourheilusarja, jossa ajetaan Ferrarin valmistamilla autoilla. Sarja on perustettu vuonna 1993 "herrasmieskuljettajille" eli henkilöille, jotka halusivat ajaa autoillaan muuallakin kuin tiellä ja halusivat kilpailla sprinttikilpailuissa. Ensimmäinen kausi ajettiin Euroopassa ja vuonna 1994 perustettiin Pohjois-Amerikan mestaruussarja, jota seurasi Japanin sarja vuonna 1995. Sarja on jaettu kolmeen mannermaiseen sarjaan Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Aasian-Tyynenmeren alueella. 
Lisäksi on kansalliset sarjat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Japanissa. Kauden lopuksi jaetaan myös maailmanmestaruus. Vain virallisesti hyväksyttyjen tahojen autot sallitaan kilpailuihin. Kuljettajien vaihdot kilpailussa on kielletty vuodesta 2008 alkaen ja kahden kuljettajan tallissa kuljettajat osallistuvat eri kilpailuhin.

Kuljettajat jaetaan luokkiin ajokykyjen ja kokemuksen perusteella, jotka ovat:
* Trofeo Pirelli - Kokeneet kuljettajat
* Trofeo Pirelli Am - Amatöörikuljettajat, joilla on kokemusta muista sarjoista tai ovat nousseet alemmista luokista
* Coppa Shell  - Noviisit, joilla on hieman kilpailukokemusta
* Coppa Shell Am - Aloittelevat kuljettajat, jotka tulevat Ferrarin ajokoulusta ja vain vähän kokemusta.

Lisäksi on Ladies cup (kuka vain naiskuljettaja) ja Gentleman’s cup (yli 65-vuotiaille kuljettajille).

Sarjaan on osallistunut yli tuhat kuljettajaa. Sarjassa on ajettu Challenge-versioilla Ferrarin automalleista, joita ovat olleet 348, F355, 360, F430, 458 ja 488 sekä näiden Evo-mallit. Nykyinen automalli Ferrari 296 Challenge otettiin käyttöön vuonna 2024. Ennen Challenge-malleja Ferrari lähetti jälleenmyyjille turvakaaret, istuimet, vanteet ja palosammuttimet tavallisten mallien varustamiseksi kilpailuviikonloppuja varten. Ensimmäinen Challenge-malli valmistettiin 348-mallista. 348 Challenge -versiota valmistettiin alle 50 kappaletta. Kilpailussa kaikki autot ovat samanlaisia.

## Lähteet
Annikki Tapiovaara

**Iris Annikki Tapiovaara** (o.s. **Hyvärinen**; 12. marraskuuta 1910 – 20. syyskuuta 1972) oli suomalainen muotoilija ja sisustusarkkitehti. Tapiovaara valmistui vuonna 1936 sisustusarkkitehdiksi Taideteollisuuskeskuskoulusta. Vuonna 1937 hän aloitti työskentelyn huonekaluvalmistaja Askon suunnittelijana. Vuonna 1939 Tapiovaara avioitui Askon taiteelliseksi johtajaksi 1938 valitun huonekalumuotoilija Ilmari Tapiovaaran kanssa. Pariskunta teki suunnittelijoina tiivistä yhteistyötä ja perusti 1950-luvulla myös yhteisen suunnittelutoimiston. 

Tapiovaarojen yhteisiin suunnitelmiin kuuluu muun muassa Helsinkiin vuonna 1947 valmistuneen Domus Academican, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan opiskelija-asuntolan sisustus, jonka tunnetuimpia taidonnäytteitä oli asuntolan lukutuoliksi suunniteltu Domus-tuoli. Muita yhteisiä suunnittelutöitä olivat esimerkiksi Teekkarikylän sisustuskilpailu, vuoden 1957 Teollinen Muoto -näyttely, Lauttasaaren seurakunnallinen työkeskus sekä useiden koulujen sisustusratkaisut. Tapiovaarat suunnittelivat  vuonna 1958 myös tapettitehdas Pihlgren ja Ritolalle taiteilijamallit 2+3 ja Valoa ja varjoa, jotka ovat edelleen tuotannossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tahiti-aikakausilehtijulkaisu 
* YLE Teema Tapiovaara Ilmari 
* Helsingin yliopistomuseon blogikirjoitus - Domus-tuoli valloitti maailman
Honeysuckle Weeks

**Honeysuckle Weeks** on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan roolistaan ​​Samantha Stewartina (myöhemmin Wainwright) ITV:n sota-aikaan sijoittuvassa draamasarjassa *[[Foylen sota]]*.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Geraldine Hakewill

**Geraldine Hakewill** (s. 13. heinäkuuta 1987, Pariisi, Ranska) on australialainen näyttelijä, joka on myös laulaja ja lauluntekijä nimellä **Geri**. Kolmena tuotantokautena vuosina 2016–2018 hän näytteli Chelsea Babbagea australialaisessa televisiosarjassa *[[Wanted (televisiosarja|Wanted]]* ja vuodesta 2019 hän on näytellyt *[[Neiti Fisher nuoremman tutkimukset]]* -televisiosarjassa pääroolia Peregrine Fisheriä.

## Aiheesta muualla
* 
*
Matti Miestamo

**Matti Markko Petteri Miestamo** (s. 3. tammikuuta 1972 Lahti) on suomalainen kielitieteilijä, joka on toiminut yleisen kielitieteen professorina Helsingin yliopistossa 1. tammikuuta 2014 lähtien. Hän valmistui filosofian maisteriksi Turun yliopistossa vuonna 1997 ja väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2003. Vuosina 2011–2013 hän oli yleisen kielitieteen professori Tukholman yliopistossa.

Miestamon ensisijaiset tutkimusalueet ovat hänen mukaansa "kielten laajamittaiseen vertailuun pohjautuva kielitypologia sekä vähän tutkittujen kielten dokumentaatio ja kuvaus". Hän on dokumentoinut koltansaamen kieltä Inarissa.

## Julkaisut

* Matti Miestamo: *Clausal Negation: A Typological Study* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 2003.
* Matti Miestamo: *Standard Negation: The Negation of Declarative Verbal Main Clauses in a Typological Perspective*. De Gruyter, 2005.
* Matti Miestamo ja Bernhard Wälchli (toim.): *New Challenges in Typology: Broadening the Horizons and Redefining the Foundations*. De Gruyter, 2007.
* Matti Miestamo, Kaius Sinnemäki ja Fred Karlsson (toim.): *Language Complexity: Typology, contact, change*. John Benjamins, 2008.
* Krista Ojutkangas, Meri Larjavaara, Matti Miestamo ja Jussi Ylikoski: *Johdatus kielitieteeseen*. WSOY Oppimateriaalit, 2009.
* Leena Kolehmainen, Matti Miestamo ja Taru Nordlund (toim.): *Kielten vertailun metodiikka*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2013.
* Matti Miestamo, Anne Tamm ja Beáta Wagner-Nagy (toim.): *Negation in Uralic Languages*. John Benjamins, 2015.
* Milla Luodonpää-Manni, Markus Hamunen, Reetta Konstenius, Matti Miestamo, Urpo Nikanne ja Kaius Sinnemäki (toim.): *Kielentutkimuksen menetelmiä I–IV*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2020.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ResearchGate
* Google Scholar
* Puhetta kielestä: vieraana professori Matti Miestamo – Sveriges Radion haastattelu 27.5.2013
Glasiaalinen rakoluola

**Glasiaalinen rakoluola** on jäätikön kallioon tekemään rakoon syntynyt luola. Tällainen luola on voinut syntyä siten, että jäätikön vaikutuksesta kallionpintaan ensin syntyy rako ja myöhemmin rako laajenee luolaksi. Toinen glasiaalisen luolan syntytapa on se, että jäätikön sulamisesta liittyvän eroosion ja painovoiman vaikutuksesta johtuvien kallionlohkojen liikkeiden myötä syntyy luola. Ensimmäiseksi mainitulla tavalla syntyneet luolat ovat tavallisesti kalliossa suojasivulla. Luolien edustalla on monesti kivilohkareita. Jäätikön sulamiseen liittyen syntyneet luolat sijaitsevat usein jyrkänteessä jyrkänteen suuntaisesti. Glasiaalinen rakoluola saattaa olla moreenin ympäröimä. Puumalan Tupavuoren luola on syntynyt siten, että jäätikön voima on irrottanut kalliolipan alta lohkareita.

## Lähteet
Ellen Mirojnick

**Ellen Mirojnick** (s. 7. heinäkuuta 1949 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pukusuunnittelija.

## Palkinnot
* 2013 *[[Emmy-palkinto]]* ja *[[Costume Designers Guild]]* -palkinto
* 2016 *Career Achievement* -palkinto *Costume Designers Guildilta*.
* 2017 *Excellence in Period Film* ja *Costume Designers Guild*.

## Elokuvat
* *[[Vaarallinen suhde]]* (1987)
* *[[Wall Street – rahan ja vallan katu]]* (1987)
* *[[Musta sade]]* (1989)
* *[[Jaakobin painajainen]]* (1990)
* *[[Basic Instinct – vaiston varassa]]* (1992)
* *[[Chaplin (elokuva)|Chaplin]]* (1992)
* *[[Cliffhanger – kuilun partaalla]]* (1993)
* *[[Speed – Kuoleman kyydissä]]* (1994)
* *[[Showgirls]]* (1995)
* *[[Twister (vuoden 1996 elokuva)|Twister]]* (1996)
* *[[Face/Off – kahdet kasvot]]* (1997)
* *[[Starship Troopers – Universumin sotilaat]]* (1997)
* *[[The Haunting – paholaistalo]]* (1999)
* *[[Hollow Man – mies ilman varjoa]]* (2000)
* *[[Mitä nainen haluaa]]* (2000)
* *[[Valkokankaan lemmikit]]* (2001)
* *[[Kohtalokas syrjähyppy]]* (2002)
* *[[Riddickin aikakirja]]* (2004)
* ''Déjà Vu'' (2006)
* *[[Cloverfield]]* (2008)
* *[[G-Force – miniagentit]]* (2009)
* *[[G.I. Joe: The Rise of Cobra]]* (2009)
* *[[Wall Street: Money Never Sleeps]]* (2010)
* *[[Need for Speed (elokuva)|Need for Speed]]* (2014)
* *[[Meren äärellä]]* (2015)
* *[[Logan Lucky]]* (2017)
**[[Ensin he tappoivat isäni]]* (2017)
* *[[The Greatest Showman]]* (2017)
* *[[Se mikä ei tapa (elokuva)|Se mikä ei tapa]]* (2018)
* *[[Maleficent 2: Pahan valtiatar]]* (2019)
* *[[Let Them All Talk (film)|Let Them All Talk]]* (2020)
* *[[Cinderella – Tuhkimon tarina]]* (2021)
* *[[Kimi (elokuva)|Kimi]]* (2022)
* *[[Oppenheimer (elokuva)|Oppenheimer]]* (2023)
* *[[The Odyssey (vuoden 2026 elokuva)|The Odyssey]]* (2026)

## Televisio
* *[[Fame (vuoden 1982 sarja)|Fame]]* (1982) – yksi jakso
* *[[Disneyn ihmeellinen maailma]]* (1997) – yksi jakso
* *[[Kohde (televisiosarja)|Kohde]]* (2011) – yksi jakso
* *[[The Knick]]* (2014–2017) – 20 jaksoa
* *[[Bridgerton]]* (2020) – kahdeksan jaksoa

## Lähteet
* emmys.com
* ellenmirojnick.wordpress.com
* imdb.com

### Viitteet
Jo Joyner

**Joanne Mary Joyner** (s. 24. toukokuuta 1977) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan ​​Tanya Branningina BBC:n saippuaoopperassa EastEnders ja Mandy Carterina Channel 4:n draamassa Ackley Bridge. Vuodesta 2018 hän on näytellyt Luella Shakespearea BBC:n rikosdraamasarjassa Etsiväpari Shakespeare & Hathaway.

## Filmografia

## Lähteet
Julia McKenzie

**Julia Kathleen Nancy McKenzie** (s. 17. helmikuuta 1941 Enfield, Middlesex, Englanti, Iso-Britannia) CBE on englantilainen näyttelijä, laulaja, juontaja ja teatteriohjaaja. Hänet tunnetaan muun muassa *[[Neiti Marple (vuoden 2004 televisiosarja)|Neiti Marple]]* -televisiosarjasta, jossa hän näytteli Neiti Marplea Geraldine McEwanin jälkeen.

## Lähteet
Tektoninen rakoluola

**Tektoninen rakoluola** on luola, joka on syntynyt maanjäristyksen vaikutuksesta. Tällöin kallionlohkot ovat liikkuneet maanjäristyksen vaikutuksesta siten, että kallioon on syntynyt rakoluola. Tällaisissa luolissa on suoraseinäisiä käytäviä, joiden suunta on yleensä sama kuin luolan suuaukon suunta. Sekä luolan seinästä irronneet lohkareet että luolan ulkopuolelta pudonneet lohkareet ovat usein kiilautuneet luolan rakoon ja ovat muodostaneet luolan katon. Näin on esimerkiksi Kaarinan Ryövärinluolassa ja Mikkelin rakokallion luolissa. Kiteen Jääkellarilouhen luola on tektoninen rakoluola, jonka syntyessä maanjäristyksen voima on siirtänyt valtavan kokoisen suonigneissilaatan pois paikaltaan.

## Lähteet
Hopeanitriitti

**Hopeanitriitti** (AgNO2) on hopea- ja nitriitti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa hopeanitriitti on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste on valoherkkää ja hajoaa valon vaikutuksesta hopeaksi ja typpidioksidiksi. Tämä näkyy aineen tummentumisena. Hopeanitriitti liukenee hieman veteen, ammoniakkiliuoksiin ja asetonitriiliin.

Hopeanitriittiä valmistetaan saostamalla vesiliuokoisen hopeasuolan liuoksesta natriumnitriitin avulla.

Hopeanitriittiä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa nitroalkaaneja tai nitriittiestereitä alkyylihalideista, nitroalkeeneja alkeeneista tai nitrattaessa aromaattisia yhdisteitä. Yhdistettä voidaan käyttää myös hapetusreaktioiden katalyyttinä.

## Lähteet
Marja Vierros

**Marja Kaisa Vierros** (s. 1974) on suomalainen klassillinen filologi, joka toimii klassillisen filologian professorina Helsingin yliopistossa. Hän väitteli filosofian tohtoriksi kreikan kielen ja kirjallisuuden oppiaineessa Helsingin yliopistossa vuonna 2011.

## Julkaisut

* Marja Vierros: *Bilingual Notaries in Hellenistic Egypt: A Study of Language Use* (väitöskirja). Helsingin yliopisto, 2011.
* Marja Vierros: *Bilingual Notaries in Hellenistic Egypt: A Study of Greek as a Second Language*. Koninklijke Vlaamse Academie van België voor Wetenschappen en Kunsten​, 2012. http://hdl.handle.net/10138/319233
* Martti Leiwo, Hilla Halla-aho ja Marja Vierros (toim.): *Variation and Change in Greek and Latin*. Suomen Ateenan-instituutti, 2012.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ORCID
* ResearchGate
* Google Scholar
Kostet

**Kostet** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Jenna Kostet (s. 1984), kansatieteilijä, neulesuunnittelija ja kirjailija
* Juhani Kostet (s. 1952), historiantutkija ja Museoviraston ent. pääjohtaja
* Juhani Antero Kostet (1943–2023), taidemaalari
* Saku Kostet (s. 1979), yleisurheilija.
Noora Nickerson

**Noora Nickerson (o.s. Boelius)** (s. 15. joulukuuta 1983) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Boelius edusti urallaan Superpesiksessä Vimpelin Vetoa, Pattijoen Urheilijoita ja Porin Pesäkarhuja. Boelius saavutti yhden SM-hopean kaudella 2005 ja kaksi SM-pronssia kaudella 2004 ja kaudella 2006. Boelius pelasi urallaan yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 2006. Hän pelasi ulkokentällä siepparina. 

Boelius pelasi 123 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi seitsemän kunnaria ja 62 tavallista juoksua, toi 46 juoksua ja keräsi 345 kärkilyöntipistettä. Boelius pelasi 53 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kolme kunnaria ja 20 tavallista juoksua, toi 15 juoksua ja keräsi 116 kärkilyöntipistettä. Boelius pelasi seitsemän Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi viisi tavallista juoksua, toi yhden juoksun ja keräsi 16 kärkilyöntipistettä. 

## Yksityiselämä
Hän on ollut naimisissa entisen jääkiekkoilijan Matt Nickersonin kanssa vuodesta 2009.
Nykyisin Noora toimii Riverhouse Cateringin tapahtumamyyntipäällikkönä Connecticutin Haddamissa.

## Lähteet
Mária Bellová

**Mária Bellová** (11. lokakuuta 1885 Liptovský Peter Itävalta-Unkari – 20. marraskuuta 1973 Pribovice Tšekkoslovakia) oli slovakialainen lääkäri. Hän oli ensimmäinen koulutuksen saanut slovakialainen naislääkäri. Uransa aikana hän erikoistui erityisesti lastentauteihin ja tuberkuloosiin.

## Lapsuus
Bellová syntyi suurperheeseen Liptovský Peterissä Keski-Slovakiassa. Hänen isänsä toimi kylän pappina ja koulutti ajalleen epätyypillisesti myös tyttärensä. Bellóva todisti olevansa lahjakas opiskelija ja valmistui lukiosta hyvin arvosanoin. 

## Ura
Vuonna 1910 Bellová valmistui lääketieteen tohtoriksi Budapestin yliopistosta. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli muun muassa Unkarissa, Belgiassa ja Ranskassa. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Bellová työskenteli transylvanialaisessa lastensairaalassa, mutta sodan sytyttyä sairaala muutettiin sotilassairaalaksi. Belloválle myönnettiin Unkarin Pro patria et humanitae -palkinto hänen sodan aikaisesta palveluksestaan.

Sodan jälkeen hän muutti vasta perustettuun Tšekkoslovakiaan. Aluksi hän työskenteli Košicessa, kunnes hän sai paikan Dolní Smokovecissa sijainneessa lastenhoitoinstituutissa, jossa hän työskenteli aina vuoteen 1957 asti. Tänä aikana Bellová keskittyi erityisesti tuberkuloosin hoitamiseen ja hänet tunnettiin alansa johtavana asiantuntijana. Aikana ennen lääkkeitä tai rokotteita Bellová pyrki kehittämään omia hoitokeinojaan potilaittensa auttamiseksi.

Elämänsä aikana Bellová puhui usein naisten koulutuksen tarpeellisuudesta.

## Yksityiselämä
Bellová ei mennyt koskaan naimisiin. Hän kuoli 88-vuotiaana Pribovicessä, jonne hänet on myös haudattu.

## Lähteet
Mary Chesnut

**Mary Boykin Chesnut** (31. maaliskuuta 1823 Stateburg - 22. marraskuuta 1886 Camden) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen Yhdysvaltain sisällissodan ajan elämää kuvaavaa teostaan on sanottu yhdeksi Etelävaltioiden tärkeimmäksi kirjalliseksi teokseksi 1800-luvulla. Kirjan laajennettu painos sai Pulitzer-palkinnon vuonna 1982 kategoriassa historia.

Chesnut työsti teostaan *A Diary from Dixie* 1880-luvulla. Kirja julkaistiin postuumisti vuonna 1905. Päiväkirjojen pohjalta tehty teos kertoo sodan aikaisista kokemuksista ja havainnoista. Chesnut näki monia etelävaltioiden kaupunkeja aviomiehensä liikkuvan työn ansiosta. James Chesnut Jr palveli 
P. G. T. Beauregardin adjutanttina. Perheen tuttavia olivat muiden muassa kenraali John Bell Hood, Wade Hampton III ja presidentti Jefferson Davisin vaimo Varina Davis.

### Julkaisut
**A Diary From Dixie. Mary Boykin Miller Chesnut, 1823-1886*. New York: D. Appleton and Company 1905. Kirjan verkkoversio.
* *A Diary from Dixie*, laajennettu ja kommentoitu laitos, 1949, 1980. Harvard University Press.
* *Mary Chesnut's Civil War*, johdanto C. Vann Woodward. 1981, uusi painos 1993.
* Novellit *The Colonel and the Captain* ja *Two Years - or The Way We Lived Then*, 2002, University of Virginia Press.
* 2011: *Mary Chesnut's Diary* 2011, johdanto Catherine Clinton, Penguin Classic edition.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elisabeth Muhlenfeld: Mary Boykin Miller Chesnut, 1823-1886. Documenting the American South
Nytkymenjoki

**Nytkymenjoki** on Keski-Suomessa Jämsässä virtaava 20 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa yli 32 kilometriä pitkään pääuomaan sen keskijuoksun osuuden.

## Joen kulku
Joki alkaa vastapäätä Haakanniemeä Nytkymenjärven itäosasta, jossa järvellä on pari kilometriä pitkä lahtimainen järvenosa. Joki putoaa matkallaan kokonaiset 66 metriä, ja siinä on seitsemän koskea. Joki virtaa itää kohti alle kilometrin verran ja kääntyy Hukkalankosken jälkeen kohti etelää. Jokeen yhtyy pohjoisen Nytkymensuon johto-oja. Ennen Nytkymen kylää joki kaartaa kohti kaakkoa ja alittaa samalla kohdalla kaksi kylätietä ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien. Nytkymen kylän ympäristössä joki etenee levenevässä jokilaaksossaan ja siihen yhtyy seudun järvien laskuojia. Joki seuraa rautatietä, mutta alittaa sen  ja poistuu rautatien läheltä ennen Partalaa luonnollista ja jyrkkärinteistä laaksoa myöten. Laaksossa kuohuaa Jopotinkoski. Laakso levenee ennen Partalaa, ja joki virtaa täällä verkkaisemmin. Partalan kylässä joen uomaa on oikaistu ja se putoaa jyrkemmin Juveninkoskessa. Koskessa on pudotusta yli kuusi metriä ja siinä on kohta, jossa vesi putoaa vapaasti kalliopaatta pitkin alas vesiputouksena. Joen metsäiset rannat muuttuvat nyt pelloiksi. Kosken alapuolella jokeen yhtyvät oikealta Koluoja ja Korkeaoja, ja Partalankoskella vielä Koivistonoja. Tämän jälkeen, kun joki saapuu Alhonjärven kylään, on joen varressa enää satunnaisesti metsämaata. Partalankosken jälkeen joki alittaa rautatien uudelleen ja lisäksi Jyväskylän vanhan tien ja heti perään valtatien 9. Siihen yhtyy ensin Venäjänoja ja sitten Alhonjärven laskuoja. Joen oikealla puolella sijaitsee laskettu Majistonjärvi. Joki aloittaa viimeisen osuutensa alittaessaan yhdystien 3291. Se käy kääntymässä jyrkästi Peräjärven kohdalla ja laskee Sammakkolammin läpi Nytkymeen. Nytkymen jälkeen joki jatkaa Kurujoen nimisenä Päijänteen Olkkolanlahteen.

## Luontoarvoja
Nytkymenjoen virtapaikkojen kunnostuksia tehtiin vuoteen 2015 mennessä valmiiksi niin, että vaelluskaloilla olisi kohtuulliset mahdollisuudet nousta jokeen kutemaan. Jokelankoskeen jäi kuitenkin vielä myllypato, jota kaikki kalat eivät pysty matalan veden aikana ohittamaan, ja Juveninkosken kallioseinämä, jota mitkään kalat eivät pysty ylittämään. Kalat voivat kuitenkin nousta Kinkki- ja Jokelankoskelle asti. Taimenilla on 0,2 hehtaaria lisääntymisaluetta. Joki virtaa kangasmaastossa ja joessa liikkuu paljon hiekkaa, joka kulkeutuu Päijänteelle asti.

## Historiaa
Nytkymenjoella on ollut uittotoimintaa. Juveninkosken vesivoimalla on pyöritetty sekä vesimyllyä että pärehöylää. Koskella on ollut voimaa yli kuuden metrin pudotuksen takia, vaikka joki ei olekaan runsasvetinen.

## Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue

Joki sijaitsee Kymijoen vesistössä&nbsp;(14) Suur-Päijänteen alueen&nbsp;(14.2) Päijänteen alueessa&nbsp;(14.22). Sen valuma-alueen pinta-aja on 108&nbsp;neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,8&nbsp;%. Valuma-alue sijaitsee kokonaan Keski-Suomen Jämsässä. Sen pääuomaan voidaan lukea ainakin Kurujoki, Nytkymenjoki, Nytkymenjärvi ja Myllyoja.

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juveninkoski, Suomen vesiputoukset
Google AI

**Google AI** on Googlen osasto, joka keskittyy tekoälyn tutkimukseen ja sovelluksiin. Google AI:n tutkimusalueita ovat muun muassa koneoppiminen, luonnollisen kielen käsittely, konenäkö, robotiikka, kvanttitietokoneet ja neurotiede.

Google AI on julkaissut useita merkittäviä tutkimustuloksia ja innovaatioita AI:n alalla, kuten Transformer-mallin, joka on perusta monille nykyisille generatiivisille AI- ja suurille kielimalleille, sekä LaMDA-kielimallin, joka on kykenevä tuottamaan luonnollista ja yhtenäistä dialogia eri aiheista. Google AI on myös kehittänyt Gemini-nimisen kokeellisen keskustelubotin, joka hyödyntää LaMDA-mallia ja verkkotietoa. Google AI kehitti Sycamore-kvanttiprosessorin.

Google AI:n tuotteita ja työkaluja ovat esimerkiksi Google Cloud AI Platform, joka tarjoaa pilvipohjaisia ratkaisuja tekoälyn rakentamiseen ja käyttöön.

Sen tuotteita käytetään monissa Googlen palveluissa kuten Google Workspace, joka sisältää useita generatiivisia AI-ominaisuuksia, kuten Smart Compose ja Smart Reply Gmailissa sekä Smart Canvas Docsissa; Google Assistant, joka on henkilökohtainen digitaalinen avustaja; Google Lens, joka tunnistaa kuvia ja tekstiä kameran avulla; ja Google Kuvat, joka käyttää AI:ta kuvien järjestämiseen ja muokkaamiseen.

Google AI pyrkii myös hyödyntämään AI:ta yhteiskunnallisten ja ympäristöllisten haasteiden ratkaisemiseksi. Esimerkiksi Google Health käyttää AI:ta lääketieteellisen diagnostiikan ja hoidon parantamiseen; Google.org tukee AI for Social Good -aloitetta, joka rahoittaa ja tukee voittoa tavoittelemattomia organisaatioita, jotka käyttävät AI:ta globaalien tavoitteiden edistämiseksi; ja Google Research India keskittyy soveltamaan AI:ta kehittyvien maiden ongelmiin.

## Lähteet
Kirsti Tuokko

**Kirsti Tuokko** (s. 1943) on suomalainen taidemaalari ja kuvaamataidonopettaja.
Öljyllä läpinäkyvän pleksin nurjalle puolelle maalattujen teosten aiheena on usein muotikuvasto ja poseeraaminen. Toisinaan Tuokko piirtää uria pleksin pintaan kuivaneulamaisesti.

Taideteollisessa korkeakoulussa kuvaamataidonopettajaksi opiskelleen Tuokon isä oli kansantajuisia tietokirjoja kirjoittanut Reino Tuokko, joka oli myös Ylen esitelmäosaston päällikkö.
Tuokon teoksia on Helsingin taidemuseo HAM, Emman, Tampereen taidemuseon, Jenny ja Antti Wihurin rahaston ja Saastamoisen säätiön kokoelmissa.

## Julkiset teokset
* *Shoppailijat*, maalaus pleksille 2012, Vuores.
* *Chillaa meidän kanssa*, öljy pleksille 2018, Sydänsairaala Tampere
* *Lost Shoes*, Attila, Tampere

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirsti Tuokon verkkosivut
* Kirsti Tuokko taiteilijamatrikkelissa
* 
* Kirsti Tuokko, Jonni Roos haastattelee Tuokkoa Kuusi kuvaa -ohjelmassa
Etusivu (elokuva)

**Etusivu** () on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut Ron Howardin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Michael Keaton, Glenn Close, Marisa Tomei, Randy Quaid ja Robert Duvall. Elokuvan käsikirjoituksen laativat veljekset David ja *[[Time]]*-aikakauslehden toimittaja Stephen Koepp.

*Etusivun* säveltäjä Randy Newman oli ehdolla parhaan laulun Oscarin saajaksi laulusta ”Make Up Your Mind”.

## Juoni

Elokuva sijoittuu hektisten 24 tunnin ajalle newyorkilaisen iltapäivälehden toimituksessa. Henry Hackett (Michael Keaton) on *New York Sun* -lehden vaikeuksiin joutuva toimittaja, joka joutuu vaikeiden valintojen eteen, kun hänen elämässään tapahtuu mullistuksia – ja hänelle tarjotaan uutta työtä toisesta sanomalehdestä.

## Näyttelijät

## Ensi-ilta

Universal Pictures julkaisi *Etusivun* elokuvateattereissa 18. maaliskuuta 1994 Yhdysvalloissa ja 20. toukokuuta 1994 Suomessa.

## Vastaanotto

*Etusivu* tuotti Yhdysvalloissa 38,8 miljoonaa dollaria ja muualla maailmassa 9,6 miljoonaa dollaria. Maailmanlaajuisesti elokuva tuotti 48,4 miljoonan dollarin lipputulot. Se oli Suomessa vuoden 1994 65. katsotuin elokuva saatuaan 14 762 katsojaa.

Elokuva on saanut elokuvakriitikoilta myönteisiä arvioita. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 88 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 7/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 34 arviointiin, joista 30 ovat ”tuoreita” ja neljä ”mätiä”. Yli 5 000 käyttäjästä 66 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,6/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 30 arvostelun perusteella elokuva on saanut 70 pistettä sadasta mahdollisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
Lloyd’s Open Form

**Lloyd’s Open Form** on Lloyd’s of Londonin julkaisema standardimuotoinen sopimus ehdotetusta meripelastusoperaatiosta. Sitä kutsutaan yleisesti nimellä LOF ja se on yleisin kansainvälisessä pelastuksessa käytetty sopimusmuoto. Se on peräisin 1800-luvun lopulta. Sopimus ei määrittele tiettyä summaa pelastustyöstä, vaan summa määräytyy myöhemmin Lontoossa pidettävässä välimiesmenettelyssä, jossa noudatetaan Englannin siviilipelastuslakia ja vuoden 1989 pelastussopimusta.

## Lähteet
Mehriban Əliyeva

**Mehriban Arif qızı Əliyeva** (os. **Paşayeva**; s. 26. elokuuta 1964) on Azerbaidžanin varapresidentti, Azerbaidžanin presidentin İlham Əliyevin vaimo ja Uusi Azerbaidžan -puolueen varapuheenjohtaja.

## Tausta ja yksityiselämä
Əliyeva syntyi Azerbaidžanin pääkaupungissa Bakussa. Hänen isänsä Arif Paşayev toimi kansallisen ilmailakatemian rehtorina ja äiti Aida İmanquliyeva oli arabian kielen tutkija. Hän opiskeli lääketiedettä Bakussa ja Moskovassa ja työskenteli Moskovassa lääkärinä ja tutkijana. Vuonna 2005 hän väitteli filosofian tohtoriksi aiheenaan eutanasia ja lääketieteen etiikka.

Vuonna 2004 Əliyeva nimitettiin Unescon hyväntahdonlähettilääksi. Perusteena nimitykselle olivat hänen ansionsa azerbaidžanilaisen kulttuurin hyväksi tehdyt ansiot. 

Mehriban ja İlham menivät naimisiin vuonna 1983. Parilla on kolme lasta.

## Poliittinen ura
Vuosina 2005, 2010 ja 2015 hänet valittiin Azerbaidžanin kansalliskokoukseen. Vuodesta 2013 lähtien hän on toiminut Uusi Azerbaidžan -puolueen varapuheenjohtajana.

### Varapresidenttinä
Vuonna 2017 hänet nimitettiin Azerbaidžanin ensimmäiseksi varapresidentiksi, minkä myötä hän menetti paikkansa kansalliskokouksessa. Varapresidentin virka perustettiin vuonna 2016 järjestetyn kansanäänestyksen jälkeen.

## Kunnianosoituksia

*  Heydər Əliyevin ritarikunnan ritari (Azerbaidžan, 2015)
*  Kunnialegioonan upseeri (Ranska, 2010)
*  Puolan tasavallan ansioritarikunnan komentaja tähdellä (Puola, 2009)
*  Unkarin ansioritarikunnan komentaja (Unkari, 2016)
*  Italian tasavallan ansioritarikunnan suurristi (Italia, 2018)
*  Ystävyyden kunniamerkki (Venäjä, 2019)
*  Paavi Pius IX:n ritarikunnan suurristi (Vatikaani, 2020)

## Lähteet
Lime Rock Park

**Lime Rock Park** on Connecticutissa sijaitseva moottorirata. Rata-alueella ei ole suuria katsomoita vaan katsojien odotetaan tulevan piknikille paikalle.

## Historia
Radan rakentamisen aloitti Jim Vaill isänsä omistamille maille. Vaillin ystävä Jack Fisher omisti MG-TC:n, jolla he ajoivat maissipellolla mäen päällä. Sports Car Club of American (SCCA) jäsenet kuulivat toiminnasta 1950-luvun puolivälissä, jolloin Vaill alkoi varsinaisen radan suunnittelun. Rata avattiin vuonna 1957.

Vuonna 2008 radalle tehtiin merkittäviä parannuksia ja vuonna 2009 se lisättiin National Register of Historic Places -luetteloon.

Radan pitkäaikainen omistaja Skip Barber myi sen vuonna 2021 Lime Rock Groupille.

## Lähteet
Trans Am

**Trans Am** voi tarkoittaa seuraavia:
* Trans Am, yhdysvaltalainen rock-yhtye
* Trans Am, yhdysvaltalainen moottoriurheilusarja
* Pontiac Firebird Trans Am, automalli