Musandamin niemimaa

**Musandamin niemimaa** () sijaitsee Arabian niemimaalla Hormuzinsalmen rannikolla. Suurin osa niemimaasta kuuluu Omaniin ja pienempi osa Yhdistyneiden arabiemiraattien Ras al-Khaimaan, Fujairaan ja Sharjaan. 

## Maantiede

Musandamin niemimaa sijaitsee Hajarvuorien pohjoiskärjessä. Suurin osa niemimaata kuuluu Omaniin, mutta sen mantereen puoleisen osan eteläosassa on yhdistyneiden arabiemiraattien Ras al-Khaimaan kuuluvia alueita. Dibba on jaettu Omanin, Ras al-Khaiman, Fujairan ja Sharjan hallitsemiin osiin. Niemimaata yhdistää mantereeseen kapea Maklabin kannas. Periaatteessa niemimaalla on viitattu tarkemmin tämän kannaksen merenpuoliseen olevaan alueeseen, mutta nykyisin termiin sisällytetään usein myös alue mantereen puolella. Joskus mantereen puoleiseen alueeseen on viitattu erikseen nimellä Ruʾus al-Jibal. Rannikolta niemimaahan urautuu useita lahtia, joista huomattavimpia ovat Khawr al-Šamm, Kahwr Habalayn ja Khawr Ghubb Ali. Jälkimmäinen esiintyy joskus englanninkielisellä nimellä Elphistone Inlet.

Kasvillisuus alueella on harvaa ruohikkoa ja pensaikkoa. Sen lajistoa ovat esimerkiksi *[[Acacia tortilis]]*, *[[Ficus salicifolia]]* ja *[[Ziziphus spina-christi]]*. Alueella tavattavia lintulajeja ovat esimerkiksi persianpöllönen (*Otus brucei*), pikkutiltaltti (*Phylloscopus neglectus*), hupputasku (*Oenanthe monacha*), munkkitasku (*Oenanthe albonigra*) ja arovarpunen (*Carpospiza brachydactyla*). Nisäkkäitä ovat esimerkiksi aavikkoilves (*Caracal caracal*) ja vuorigaselli (*Gazella gazella*). Mahdollisesti alueella tavataan myös sutta (*Canis lupus*) ja eteläarabianleopardia (*Panthera pardus nimr*).

## Historia

Ensimmäiset viittaukset alueeseen historiallisissa lähteissä ovat Aleksanteri Suuren valtakaudelta vuoden 326 eaa. paikkeilta. Aleksanterin amiraali Nearkhos kertoo nähneensä alueen Persian puolelta Hormuzinsalmea ja hän sanoo alueen nimen olevan *Maketa*. Myöhemmin alueeseen viittaavat Eratosthenes, Strabon ja mahdollisesti myös Plinius. *[[Punaisenmeren periplus]]* mainitsee *Asabon*-nimiset vuoret. Tämän nimen on joskus ehdotettu säilyneen nykyisen Khasabin nimessä. Alueelta tunnetaan joitakin arkeologisia kohteita, jotka viittaavat varhaiseen asutukseen seudulla. Jazirat al-Ghanamin löydökset on ajoitettu sasanidien Persian kaudelle. Mahdollisesti se on peräisin Šapur II:n 300-luvulla alueella tekemien valloitusten jälkeiseltä kaudelta. Arkeologisia kohteita on uskottu olevan enemmän, mutta niitä on hautuautunut alluviaalialueille kerääntyneen soran alle. Suurin osa esimerkiksi seudulta löydetystä vanhasta keramiikasta on ajoitettu vasta 1300- ja 1400-luvuille.

Seutu alkaa esiintyä useammin historiallisissa lähteissä portugalilaisten merenkävijöiden alkaessa purjehtia alueella. Musandam nimenä ilmaantuu lähteisiin näihin aikoihin. *[[Livro de Lisuarte de Abreu]]* vuoden 1564 paikkeilla kuvaa portugalilaisia laivoja lähellä *Capo de Mocamdam*-nimistä paikkaa kartalla. Khasabin kylä mainitaan nimellä *Casapo* Fernao Vaz Douradin kartassa vuodelta 1571. Rui Freire de Andrada vieraili Kumzarissa ja Khasabissa vuonna 1620. Paikalla oli jonkinmoinen linnoitus, jota Andrada rakennutti ja asetti sille varuskunnan. Linnoituksella mainitaan korjaustöitä vuonna 1649. Portugalilaisia linnoituksia perustettiin myös Limaan, Jazirat al-Ghanamiin ja Sifa Maklabiin.

Masqatin sulttaanin vaikutusvalta alkoi levittäytyä alueelle 1700-luvun puolivälillä. Sulttaani keräsi veroja Musandamista käsin Hormuzinsalmen kauppareiteiltä. Niemimaan poukamat olivat merirosvojen tukikohtia. Merirosvot iskivät airoin soudetuin venein alueella kulkeneita laivoja vastaan. Tämä häiritsi Itä-Intian kauppakomppanian laivaliikennettä. He liittoutuivat Musqatin sulttaanin kanssa vuonna 1809 hilliten sotalaivoillaan merirosvojen toimintaa. Vuosina 1862–1864 paikalle rakennettiin Indo-European Telegraphin lennätinlinja. Sitä käytettiin vuoteen 1955 saakka.

## Väestö

Šihuh on paikallinen heimo ja suuri valtaosa paikallisista on sen jäseniä. Dhahiriyya on pienempi heimo, jonka jäseniä asuu Bukhassa ja Khasabissa. Alueella puhutaan iranilaista kumzarin kieltä. Asutus on harvaa ja esimerkiksi viljelykelpoista maata on vähän. Historiallisesti merkitystä on ollut etenkin kalastuksella ja helmenpyynnillä.

## Lähteet