open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harmoistenjoki

**Harmoistenjoki** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa virtaava 1,3 kilometriä pitkä joki.

## Joen kulku
Harmoistenjoki alkaa Lummenteen Kuivalahdesta, josta se virtaa pääasiassa kohti itää. Joen autio metsätaival jatkuu luusuasta valtatielle 24 asti, jonka jälkeen joen rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Rannassa on vähän kiinteää asutusta ja muutama vapaa-ajan asunto. Täällä sijaitsee uomassa pieni lampi. Sitten joki jyrkkenee ja saavuttaa voimalaitospadon, jonka alapuolelta kulkee yhdystie 14175. Joki laskee Myllylahteen, jonka vedenpinta on noin 40 senttimetriä ylempänä kuin Päijänteen vedenpinta.

## Luontoarvoja
Joki on kauttaaltaan nivamaisesti virtaava joki, joka on aiemmin perattu uittotoimintaa varten. Silloin on koskista nostettu pois suuret kivet. Koskia on neljä, joiden yhteispinta-ala on 0,225 hehtaaria. Vaelluskaloille löytyy kolme estettä, joista kaksi ylintä on vanhojen vesimyllyjen osittain purkautuneita patorakenteita. Vaelluskalat voivat liikkua niiden ohitse ainakin ylöspäin. Alin este on vesivoimalaitoksen pato, joka estää vaelluskalojen liikkeet kumpaankin suuntaan. Joessa elää vahva taimenkanta, joka on suullisen tiedon perusteella ainakin osittain istutuksen perua. Kalojen DNA-tutkimuksen perusteella kyseessä on Luutajoen kanta. Taimenkannan vahvuutta on seurattu sähkökalastuksen avulla 2000-luvulla muutamia kertoja. Joen koskipaikkojen kunnostukseen on suunnitelma, jota on aiottu toteuttaa 2020 mennessä.

## Voimalaitos
Alin voimalaitospato katkaisee veden kulkuun ja vesi ohjataan putkea pitkin vesiturbiinille. Vesi kulkee voimalan sivuitse vain tulva-aikana, kun vettä juoksutetaan ohi.

## Lummennen ja Vesijaon valuma-alue

Joki kuuluu Lummennen ja Vesijaon valuma-alueeseen, joka kuuluu Kymijoen vesistön (14) Suur-Päijänteen alueeseen (14.2). Sillä on Päijänteessä poikkeuksellisesti kaksi lasku-uomaa, kun Harmoistenjoen lisäksi Päijänteeseen laskee myös Vesijaosta alkunsa saava Padasjoen reitti Kirkkojokena. Vesistöalue on todellisuudessa trifurkaatio, sillä yläjuoksulla ovat Vesijako yhteydessä Lummenteen ja Vehkajärveen, ja Vesijako laskee myös länteen päin Palsanjokena. Palsanjoki kuuluu siten Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), joka laskee Kokemäenjokena mereen Porissa.

Johtuen bifurkaatioluonteestaan ja yläjuoksun järvien keskinäisistä virtauksistaan, on Harmoistenjoken valuma-alueen pinta-alan määrittäminen lähinnä teoreettinen toimi. Jos pinta-ala määritetään ainoastaan Lummenen alueen (14.254) pinta-alana, tulee siitä 72,65 neliökilometriä. Jos pinta-ala määritetään viranomaisten VALUE- verkkopalvelulla, saadaan pinta-alaksi 99,7 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Harmoistenjoen koskikarat 2017, Padasjoen ja Kuhmoisten luontohavainnot
* Operaatio Harmoistenjoki, Hämeen Kalatalouskeskus
* Harmoisten osakaskunta
Valerjan Revutskyi

**Valerjan Dmytrovytš Revutskyi** (; 14. kesäkuuta 1911 Iržavets, Prylukyn piiri, Pultavan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 23. joulukuuta 2010 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) oli teatterintutkija ja kriitikko. Hänen isänsä oli musiikkitieteilijä Dmytro Revutskyi.

Revutskyi valmistui Moskovan teatteri-instituutista 1941 ja Toronton yliopistosta 1957. Hän opetti Kiovan konservatoriossa 1941–1942. Hän oli kiovalaisen lastenteatterin johtaja ja työskenteli Lvivin kansankulttuuri-instituutin teatterikoulussa 1943–1944.

Revutskyi muutti Kanadaan 1950 ja opetti Brittiläisen Kolumbian yliopistossa 1960–1976. Hän on kirjoittanut teoksen ukrainalaisen teatterin merkkihahmoista *Pjat velykyh' avtoriv ukrajinskoji stseny* (1955), Mykola Kulišin näytelmistä *Pjesy Mykoly Kuliša* (1956), Berezil-teatterin näyttelijöistä Josyp Hirnjakista ja Olimpija Dobrovolskasta *Neskoreni bereziltsi* (1985) sekä artikkeleita tietosanakirjoihin *Entsyklopedija ukrajinoznavstva* (1949–1984), *Ukraine: A Concise Encyclopaedia* (1971), *[[Encyclopedia of Ukraine]]* ja toimittanut teoksen *Les Kurbas* (1989).

## Lähteet
Justus Strelow

**Justus Strelow** (s. 30. joulukuuta 1996) on saksalainen ampumahiihtäjä.

Strelow saavutti nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa alle 22-vuotiaiden sarjassa viestissä pronssia vuonna 2017. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui nuorten MM-kilpailuissa parhaimmillaan kuudenneksi normaalimatkalla ja seitsemänneksi takaa-ajossa alle 19-vuotiaiden sarjassa vuonna 2015 sekä seitsemänneksi normaalimatkalla alle 22-vuotiaiden sarjassa vuonna 2016.

Yleisen sarjan Euroopan-mestaruuskilpailuissa Strelow on saavuttanut pariviestissä kolme mitalia. Stefanie Schererin parina hän saavutti hopeaa vuonna 2020 ja voitti kultaa vuonna 2021. Franziska Hildebrandin kanssa hän saavutti pronssia vuonna 2022. Henkilökohtaisilla matkoilla EM-kilpailuissa hän on parhaimmillaan sijoittunut viidenneksi pikamatkalla vuonna 2022 ja kuudenneksi normaalimatkalla vuonna 2021. Maailmanmestaruuskilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Oberhofissa 2023. Hän oli ensimmäisellä osuudella viestissä, jossa Saksa sijoittui viidenneksi, ja henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui 11:nneksi takaa-ajossa, 12:nneksi pikamatkalla sekä 13:nneksi normaalimatkalla ja yhteislähtökilpailussa. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti pronssia sekaviestissä ja parisekaviestissä.

Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän voitti pronssia sekaviestissä.

Strelow kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundissa maaliskuussa 2021. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran kaudella 2022–2023 oltuaan yhdeksäs Hochfilzenin pikamatkalla, kahdeksas Ruhpoldingin yhteislähtökilpailussa ja yhdeksäs Anterselvan pikamatkalla. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Östersundin normaalimatkalla kaudella 2023–2024.

## Lähteet
Kozak Mamai

**Kozak Mamai** (, myös **Kasakka Mamai**) on Ukrainan kansallinen henkilöitymä. Hän ei niinkään esitä ketään tiettyä kasakkaa, vaan kollektiivisesti kaikkia Ukrainan alueella vaikuttaneita kasakoita. Kozak Mamai on peräisin ukrainalaisista kansantaruista, ja hänen katsotaan olevan viisas filosofi, joka tuntee niin sotaa kuin taidettakin. Hän on samanaikaisesti sekä urhoollinen soturi että rauhallinen muusikko. Toisinaan hänen uskotaan olevan myös parantaja. Kozak Mamain nimen Mamai-osa katsotaan olevan vanha tasangoilla  käytetty sana vanhemmasta toverista, joka on yhteisössään johtavassa asemassa.

Kozak Mamai on myös suosittu aihe ukrainalaisessa kuvataiteessa aina 1600-luvulta alkaen ja häntä on käytetty symboloimaan Ukrainan kasakoita. Maalauksissa hänet kuvataan usein polttamassa piippua ja soittamassa banduraa. Hänen seurassaan oleva hevonen on satuloitu ja hänen aseensa on usein asetettu puuta vasten.

Kozak Mamaille on omistettu useita muistomerkkejä ympäri Ukrainaa. Tällaisia julkisia muistomerkkejä sijaitsee mm. Kiovassa, Kryvyi Rihissä, Kramatorskissa ja Zaporižžjassa.

Vuonna 2003 sai ensi-iltansa Oles Saninin ohjaama elokuva *[[Mamai (elokuva)|Mamai]]*, joka kertoo Kozak Mamaista, joka rakastuu tataarityttöön nimeltä Omai.

## Galleria

Tiedosto:Coin of Ukraine Mamay R.jpg|Kozak Mamai kuvattuna vuonna 1997 lyödyssä muistorahassa
Tiedosto:Ukraine-Kyiv-Maidan Nezalezhnosti-Mamai monument.JPG|Kozak Mamaita ja hänen hevostaan esittävä patsas Kiovassa
Tiedosto:Герб Ничипорівки.gif|Kozak Mamai kuvattuna Nytšyporivkan vaakunassa


## Lähteet
Inssi Divari-kausi 2022–2023

**Inssi-Divari kausi 2022–2023** oli järjestyksessään 35. salibandyn Divarin kausi. Divarin runkosarja alkoi 17. syyskuuta 2022.

Uusia joukkueita sarjassa ovat F-liigasta pudonneet Steelers Hämeenlinna, Karhut Pori ja Tiikerit Vantaa sekä Suomisarjasta noussut Happee Steamers Jyväskylä. Kauden päätteeksi Divarista Suomisarjaan putosi Steelers.
 
## Joukkueet 2022–2023

## Runkosarja

## F-Liiga Karsinta

F-liigassa sijalle 11-12 sijoittunut joukkuet eli EräViikingit ja FBC Turku ja sen lisäksi mukana on F-liigakarsinnassa Inssi-Divarin 1.-6. sijoittuneet joukkueet. Joukkueet pelaavat kaksivaiheiset pudotuspelit paras viidestä -järjestelmällä ja karsinann 2. vaiheen voittajat (kaksi joukkuetta) pelaavat F-liigassa kaudella 2023-24.

## Karsinta

### Inssi-Divari 1.vaihe

----

----

----

----

### Inssi-Divari 2.vaihe

----

----

### Inssi-Divari 3.vaihe

----

## Lähteet
Tuoksuhulluruoho

**Tuoksuhulluruoho** (*Datura metel*) on koisokasvien heimoon kuuluva myrkyllinen kasvi.

Tuoksuhulluruoholla on voimakas kuusamaa muistuttava tuoksu. Se kasvaa noin metrin korkuiseksi ja samanlevyiseksi. Se kukkii valkoisen tai violetin sävyisillä noin 17 cm pitkillä torvimaisilla pystysuuntaisilla kukilla.

## Lähteet
Augustopolis

**Augustopolis** voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Augustopolis eli Adru, kaupunki Arabiassa
* Augusta eli Augustopolis, kaupunki Kilikiassa
Constantia

**Constantia** (lat.) tai **Konstantia** () voi viitata seuraaviin:

## Maantiede
### Antiikki

* Antarados, myöhemmin Konstantia (*Constantia Phoeniciae*), antiikin aikainen kaupunki Foinikiassa
* Antiokheia Arabis, myöhemmin mm. Konstantia (*Constantia*), antiikin aikainen kaupunki Mesopotamiassa
* Cosedia, myöhemmin Constantia (*Castra Constantia*, *Civitas Constantia*), antiikin aikainen kaupunki Galliassa, nykyinen Coutances Ranskassa
* Lacimurga eli Constantia Julia, antiikin aikainen kaupunki Lusitaniassa
* Maiuma (*Gazaion limen*, *Maiuma/Maioma Gazae*), myöhemmin Konstantia (*Constantia*), kaupunki Palestiinassa, Gazan kaupungin satama
* Osset eli Julia Constantia, antiikin aikainen kaupunki Hispania Baeticassa
* Salamis, myöhemmin Konstantia (*Constantia Cypri*), antiikin aikainen kaupunki Kyproksella
* Zilis eli Zilil (*Colonia Julia Constantia Zilis*), antiikin aikainen kaupunki Mauretaniassa

### Nykyaika

* Constantia, Kapkaupungin kaupunginosa Etelä-Afrikassa

## Henkilöitä

* Flavia Julia Constantia (n. 293–330), keisari Constantius Chloruksen tytär
* Konstantia Itävaltalainen (1588–1631), Puolan kuningatar, kuningas Sigismund III Vaasan puoliso

## Muuta

* 315 Constantia, päävyöhykkeen asteroidi
* Constantia, kirjaintyyppi.

## Katso myös

* Constantina, useita merkityksiä
Olimpija Dobrovolska

**Olimpija Ostapivna Dobrovolska** (; 12. elokuuta 1895 Odessa – 2. helmikuuta 1990 New York, New York, Yhdysvallat) oli ukrainalainen näyttelijä, pedagogi ja teatteriohjaaja. Hänen puolisonsa oli näyttelijä Josyp Hirnjak.

Dobrovolska näytteli Molodyi Teatrissa 1917–1919, Franko-teatterissa (nykyisin Kiovan ukrainalainen draamateatteri) ja sen teatteristudiossa 1920–1922, Berezil-teatterissa Kiovassa ja Harkovassa 1922–1937 ja Lvivin oopperateatterissa 1942–1944. Hän muutti Itävaltaan, sieltä Saksaan ja Yhdysvaltoihin, missä hän ja hänen miehensä johtivat teatteristudiota 1945–1961 (J. Hirnjakin ja O. Dobrovolskan teatteristudio). Roolitöiden lisäksi hän teki ohjauksia, esimerkkeinä Lesja Ukrajinkan *Lisova pisnja* ('Metsän laulu') ja *Orhija* sekä Henrik Ibsenin *[[Kummittelijoita]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Constantina

**Constantina** (lat.) tai **Konstantina** () voi viitata seuraaviin:

## Maantiede

* Arelate, myöhemmin Constantina, antiikin aikainen kaupunki Galliassa
* Cirta, myöhemmin Constantina, antiikin aikainen kaupunki Numidiassa
* Constantina, kaupunki Espanjassa

## Henkilöitä

* Constantina (n. 307/317–354), Konstantinus Suuren tytär
* Constantina (n. 560–605), Bysantin keisarinna, keisari Maurikioksen puoliso

## Katso myös

* Constantia, useita merkityksiä
Elusa

**Elusa** voi viitata seuraaviin:

* Elusa, antiikin aikainen kaupunki Gallia Aquitaniassa, nykyinen Eauze Ranskassa
* Elusa, antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa

## Lähteet
David Komatz

**David Komatz** (s. 10. joulukuuta 1991 Rottenmann) on itävaltalainen ampumahiihtäjä.

Komatz voitti vuoden 2014 Euroopan-mestaruuskilpailuissa kultaa viestissä ja saavutti pronssia pikamatkalla saatuaan saman loppuajan kuin Latvian Andrejs Rastorgujevs. Ensimmäisissä maailmanmestaruuskilpailuissaan Oslossa 2016 Komatz sijoittui normaalimatkalla 41:nneksi. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti hopeaa sekaviestissä sekä sijoittui kymmenenneksi miesten viestissä, 23:nneksi takaa-ajossa, 37:nneksi pikamatkalla ja 48:nneksi normaalimatkalla. Pekingin olympialaisissa 2022 Komatz oli viestissä kymmenes, normaalimatkalla 45:s ja pikamatkalla 69:s. Oberhofin MM-kilpailuissa 2023 Komatz saavutti pariviestissä Lisa Hauserin kanssa hopeaa. Sekaviestistä tuli neljäs ja miesten viestistä 14. sija, ja henkilökohtaisilla matkoilla Komatz sijoittui pikamatkalla 13:nneksi, normaalimatkalla ja yhteislähdössä 24:nneksi sekä takaa-ajossa 27:nneksi.

Komatz on kilpaillut maailmancupissa kaudesta 2013–2014 alkaen, ja tuon kauden lopulla hän sijoittui Holmenkollenilla pikamatkalla 15:nneksi ja yhteislähdössä 12:nneksi. Ne pysyivätkin pitkään hänen parhaina maailmancup-sijoituksinaan. Tammikuussa 2021 Anterselvassa hän sijoittui normaalimatkalla 12:nneksi ja maaliskuussa 2023 Nové Městossa pikamatkalla 11:nneksi.

Komatz avioitui vuonna 2022 ampumahiihtäjä Katharina Innerhoferin (nyk. Komatz) kanssa.

## Lähteet
Iton

**Iton** voi viitata seuraaviin:

* Iton, antiikin aikainen kaupunki Fthiotiissa Kreikassa
* Iton, Eure-joen sivujoki Ranskassa
* *[[Iton (suku)|Iton]]*, perhossuku
Uuden-Värtsilän työväentalo

**Uuden-Värtsilän työväentalo ** oli Tohmajärven kunnan Uuden-Värtsilän kyläyhteisössä sijainnut työväentalo. Talon nykyisestä tilanteesta ei ole tietoa.

## Historiaa
Värtsilän työväenyhdistys osti paikalliselta kauppiaalta talon työväentaloksi. Talon pinta-ala oli 286 m², ja se sijaitsi 0,16 hehtaarin tontilla. Talossa oli kokoushuone, keittiö, eteinen, asunto ja varasto. Talo oli uunilämmitteinen. Talossa oli vesijohto, mutta ei viemäröintiä 1970-luvun lopulla. Talo oli pääasiassa työväenyhdistyksen omassa käytössä. Haastateltua Olavi Tanskasta lainaten historillista tiedoista "Ne on jääneet rajan taakse Vanhaan Värtsilään".

## Lähteet
Polvijärven kansantalo

**Polvijärven kansantalo** oli Polvijärven kunnan kyläkeskuksessa sijainnut työväentalo. Talon nykyisestä tilanteesta ei ole tietoa.

## Historiaa
Polvijärven kansantalo rakennettiin talkoilla vuonna 1963. Talossa oli juhlasali, keittiö, eteinen ja asunto. Talo oli öljylämmitteinen, ja se oli kunnallistekniikan piirissä. Talo oli sekä yhdistyksen omassa käytössä että vuokrattuna. Siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, urheiluharjoituksia ja juhlia.

## Lähteet
Käärijän diskografia

Tämä artikkeli on suomalaisen rap-artistin **[[Käärijä]]n diskografiasta**. Hän on julkaissut urallaan kaksi albumia, kaksi EP:tä sekä useita singlejä.

## Studioalbumit

## EP:t

## Singlet
### 2010-luku

### 2020-luku

*A'''^''' "#eurodab" ei sijoittunut Britannian singlelistalle, mutta sijoittui latauslistan sijalle 17 ja myyntilistan sijalle 18.

## Musiikkivideot

* *Mic Mac* (2019) 
* *Paidaton Riehuja* (2020) 
* *Menestynyt yksilö* (2021) 
* *Cha Cha Cha* (2023) 
* *It's Crazy It's Party* (mukana Tommy Cash, 2023) 
* *Ruoska* (mukana Erika Vikman, 2024) 

* *TRAFIK!* (mukana Joost, 2024) 
* *Autiomaa* (2024) 
* *San Francisco Boy* (mukana Hooja, 2025) 
* *Kaistaa* (BESS & Käärijä, 2025) 
* *Raveyard* (Lord Of The Lost & Käärijä, 2025) 

## Vierailijana
* 2019: Lazy & Siho – ”Shutdown” (feat. Käärijä)
* 2019: Matias Deep – ”Slowmo” (feat. Käärijä)
* 2023: Antti Tuisku – “Auto jää“ (feat. Käärijä)
* 2023: Xmies – "Peltiseppä" (feat. Käärijä, Solonen, Kosola & Matti8)
* 2023: Elastinen – "Toiset samanlaiset" (feat. Käärijä)
* 2025: Lord Of The Lost – "Raveyard" (feat. Käärijä) 
* 2025: bbno$ – "eat slay love" (feat. Käärijä) 

## Lähteet
Samuli Juvonen

**Juha Samuli Juvonen** (24. syyskuuta 1952 Kannus – 3. kesäkuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen muusikko, kääntäjä ja tietokirjailija.

## Elämä
Juvonen kirjoitti ylioppilaaksi Kannuksen yhteiskoulusta 1971 ja siirtyi opiskelemaan Helsingin yliopistoon suomen kieltä, kirjallisuustiedettä ja psykologiaa. Samalla hän opiskeli klassista kitaransoittoa Ivan Putilinin johdolla. Juvonen hyväksyttiin vuonna 1973 Sibelius-Akatemiaan, mistä hän valmistui soitonopettajaksi 1979 ja diplomikitarististiksi 1987. Juvonen antoi kitaransoiton yksityistunteja ja toimi opettajana Vantaan musiikkiopistossa. Hän osallistui myös aktiivisesti Pohjalaisten Osakuntien Laulajien toimintaan. 

## Tietokirjailija ja kääntäjä
Vuonna 1990 Juvonen julkaisi yhdessä Hannu Annalan kanssa klassisen kitaran etydihakemiston. Jo opiskeluaikoinaan 1970-luvulla Juvonen oli solminut kiinteät suhteet Viroon, mikä johti virolaisen kirjallisuuden kääntämiseen. Hän oli myös mukana kirjoittamassa kolmea Tallinnan ja yhtä Helsingin matkaopasta sekä yhtä viron kielen alkeiskirjaa. 

## Teokset

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Käännökset

* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Victor Martins

**Victor Martins** (s. 16. kesäkuuta 2001 Quincy-sous-Sénart, Ranska) on ranskalais-portugalilainen autourheilija. Hän ajaa FIA Formula 2 Championship -sarjassa. Martins voitti vuonna 2022 FIA Formula 3 Championship -sarjan mestaruuden. Martins kuuluu Alpine Academy -ohjelmaan.

Hänellä on portugalilaisia sukujuuria, sillä hänen isänsä on portugalilainen ja äiti on ranskalainen.

## Ura

Martins aloitti Karting-uransa vuonna 2014 ja saavutti vuonna 2016 CIK-FIA World Junior Championship - OK Junior ja WSK Final Cup - OKJ -luokkien mestaruudet.

Vuonna 2016 Martins aloitti kilpauransa Ranskan Formula 4 -sarjassa ajaen neljä kilpailua saavuttaen kaksi palkintosijoitusta. Vuonna 2017 Martins ajoi täyden kauden sarjassa saavuttaen neljä voittoa, yhdeksän paalupaikkaa ja 11 palkintosijoitusta sijoittuen sarjassa toiseksi. Vuonna 2018 Martins siirtyi Formula Renault Eurocup -sarjaan. Hän saavutti kaksi voittoa, kaksi paalupaikkaa ja kuusi palkintosijoitusta ja oli sarjapisteissä viides. Samana vuonna hän ajoi Formula Renault NEC -sarjaa josta keräsi yhden voiton, yhden paalupaikan ja kaksi palkintosijoitusta sijoittuen sarjassa kuudenneksi. Vuonna 2019 Martins jatkoi Eurocup -sarjassa saavuttaen kauden aikana kuusi voittoa, yhdeksän paalupaikkaa ja 14 palkintosijoitusta ja oli sarjapisteissä toisena. Samana vuonna hän ajoi kolme kilpailua F3 Asian Winter Series -sarjassa ja saavutti kaksi palkintosijaa. Vuonna 2020 Martins ajoi kolmannen kauden Formula Renault Eurocup -sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden saavuttaen kaudella seitsemän voittoa, kymmenen paalupaikkaa ja 14 palkintosijoitusta.

Vuonna 2021 Martins kilpaili FIA Formula 3 Championship -sarjassa MP Motorsport -tallin väreissä. Hän keräsi kauden aikana yhden voiton ja kuusi palkintosijoitusta sijoittuen sarjapisteissä viidenneksi. Vuonna 2022 Martins jatkoi F3-sarjassa ja siirtyi ART Grand Prix -talliin. Hän saavutti kaksi voittoa ja kuusi palkintosijoitusta voittaen lopulta sarjan mestaruuden. Vuonna 2023 Martins siirtyi FIA Formula 2 Championship -sarjaan jatkaen ART -tallissa.

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet

*Victor Martins Driver Databasessa
Tališien assimilaatio

**Tališien assimilaatio** on Azerbaidžanin tasavallassa (ja sen edeltäjässä, Neuvostoliiton Azerbaidžanin SSR:ssä) tapahtuva sosiokulttuurinen prosessi, jossa tališit lakkaavat identifioitumasta osana tališien etnistä ja kulttuurista yhteisöä. Assimilaatioon liittyy samaistuminen assimiloituvan ympäristön kulttuuriin, uskontoon, kansallisiin tai poliittisiin ihanteisiin tai seka-avioliittojen kautta.

## Assimilaatio
Etnisten prosessien, ennen kaikkea luonnollisen assimilaatioprosessin, vaikutus väestön etnisen koostumuksen kehitykseen oli jopa suurempi kuin edellisellä kaudella. Azerbaidžanilaisten Shahdagh-, Tats-, Talysh- ja muiden ryhmien kansojen assimilaatio lisäsi azerbaidžanilaisten absoluuttista määrää ja heidän osuuttaan tasavallan koko väestöstä. Niinpä vuoden 1959 väestönlaskennassa ja sitä seuranneissa väestönlaskennoissa tališit nimesivät äidinkielekseen azerin. Osa tališeista piti kuitenkin edelleen tališia äidinkielenään. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan Venäjän valtakunnassa asui 35&nbsp;219 tališia ja vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Azerbaidžanin SSR:ssä 77&nbsp;039 talyshia. Vuodesta 1959 vuoteen 1989 tališeja ei sisällytetty mihinkään väestönlaskentaan erillisenä etnisenä ryhmänä, vaan heitä pidettiin osana Azerbaidžanin turkkilaisia, vaikka tališit puhuvat iranilaista kieltä. Vuonna 1999 Azerbaidžanin hallitus ilmoitti, että Azerbaidžanin tasavallassa oli vain 76&nbsp;800 tališia, mutta tämän määrän katsotaan olevan todellista pienempi, kun otetaan huomioon tališin rekisteröintiongelmat. Jotkut väittävät, että Azerbaidžanin eteläisillä alueilla asuvien tališien lukumäärä on 500&nbsp;000.

## Lähteet
Uimaharjun kansantalo

**Uimaharjun kansantalo ** oli Joensuun kaupunkiin liittyneen entisen Enon kunnan Uimaharjun taajamassa sijainnut työväentalo. Talon nykyisestä tilanteesta ei ole tietoa.

## Historiaa
Uimaharjun järjestöyhdistys rakensi Uimaharjun kansantalon talkoilla yleislakon aikaan vuonna 1956. Taloa on laajennettu vuonna 1963. Talon pinta-ala oli 306 m², ja se sijaitsi 5&nbsp;000 m²:n tontilla. Talon rakentamiseen osallistui myös Uimaharjun sahalla työssä olleita Neuvostoliiton kansalaisia. Talo oli pääasiassa järjestöyhdistyksen omassa käytössä, jasiellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, bingoa ja juhlia. 

## Lähteet
Guillermo Rodríguez

**Guillermo Rodríguez** (s. 4. marraskuuta 1923) on ecuadorilainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 1972–1976. Hän nousi sotilasvallankaappauksella valtaan presidentti José María Velasco Ibarran valtakauden jälkeen. Ecuadorin armeija poisti hänet vallasta vuonna 1976.

## Lähteet
Jyväskylän suurajot 1981

**Suomen ralli 1981** (viralliselta nimeltään *31. Jyväskylän Suurajot – Rally of the 1000 Lakes 1981*) oli rallin maailmanmestaruussarjan yhdeksäs kilpailu kaudella 1981. Kilpailu järjestettiin 28.&ndash;30. elokuuta 1981 Jyväskylässä. 

## Reitti
Erikoiskokeita oli 48 ja niiden yhteispituus oli  (suunniteltu pituus oli ). Pisin erikoiskoe oli vain 25-kilometrinen Ouninpohja.

*=ei kokoomataukoa

Kahden edellisen vuoden tapaan reitti kiersi ensimmäisellä lenkillä Päijänteen. Lenkillä ajettiin Tyryn erikoiskoe (jota ei tule sekoittaa Tyrynkylän erikoiskokeeseen), joka oli versio edellisvuoden Sahalahden erikoiskokeesta. 

Viimeisellä lenkillä Ouninpohja ajettiin toiseen kertaan. Uusia erikoiskokeita olivat Kuusanmäki, Savonkylä, Terälahti ja Lauttajärvi. Viimeinen kokoomatauko oli Keuruulla. Ralli päättyi Humalamäen erikoiskokeeseen, joka ajettiin rallissa toiseen kertaan, mutta nyt eri suuntaan. 

Kilpailun keskinopeutta yritettiin pudottaa aiempiin vuosiin verrattuna, joka oli todellinen ongelma autojen kehitystahdin myötä.

## Kilpailun tapahtumia
Markku Alen kaatoi autonsa EK10:llä Laitikkalassa, mutta menetti aikaa vain 15 sekuntia. 

Hannu Mikkolan Audista katkesi venttiilinnostaja juuri ennen Laajavuoren lauantaipäivän taukoa. Vian korjaamiseen meni puoli tuntia, ja Mikkola myöhästyi neljä minuuttia seuraavalta aikatarkastusasemalta. 

Henri Toivonen keskeytti virranjakajan hajoamiseen 2-ryhmän johtopaikalta. 2-ryhmän voitti Stig Blomqvist.

Raul Falin kuoli kilpailun aikana kun Franz Wittmannin auto tuli kovalla nopeudella maalin ohi aikatarkastusasemalle. Wittmann suljettiin kilpailusta tämän johdosta. Asiasta järjestettiin kuulustelu, joissa kävi noin 40 ihmistä ajanottajia, turvallisuusvastaajia sekä katsojia. Lopulta todettiin, että Wittmannia ei voitu pitää syyllisenä johtuen sateesta, hämärästä, tien mutkaisuudesta, maalimerkkien heijastamattomuudesta, että merkki oli vain toisella puolella tietä, maastollisista korkeuseroista ja muista tekijöistä johtuen.

## Tulokset

## Muuta

* Historiallinen suomalaisten viitoisvoitto rallin MM-sarjassa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla
Tauno Järveläinen

**Tauno Adolf Järveläinen**  (11. helmikuuta 1901 Tampere – 4. tammikuuta 1965 Kuopio) oli suomalainen metsänhoitaja ja yksityismetsätalouden asiantuntija, joka sai ylimetsänhoitajan ja metsäneuvoksen arvonimet.

## Henkilöhistoria
Järveläisen vanhemmat olivat kauppias Kustaa Wilhelm Järveläinen ja Elin Aleksandra Erling ja puoliso vuodesta 1931 talousopettaja Eeva Ilona Peltonen. Järveläinen tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1920 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1924. Hän oli Aitolahden kunnan palveluksessa metsätaloudellisissa tehtävissä 1924, Yrjö Tapiovaaran metsätoimiston palveluksessa Lahdessa 1924–1925 ja 1927, Pohjolan Puutavaran Vienti Oy:n palveluksessa Oulussa ja Kemissä 1927–1928, Jämsän kansanopiston maatalousaineiden opettaja 1929–1931, Metsäsanakirjan toimittaja 1932, harjoittelijametsänhoitaja Tuomarniemen normaalimetsäkoulussa Ähtärissä 1932–1933, Keskusmetsäseura Tapion palveluksessa *Metsälehden* toimittaja 1933–1935 ja Pohjois-Savon metsänhoitolautakunnan apulaismetsänhoitaja Kuopiossa 1935–1943 ja metsänhoitaja 1943–1964.

Järveläinen oli myös maatalousministeriön raakapuun hankintatehtävissä 1942–1943, kansanhuoltoministeriö osastosihteeri 1943 ja Pohjois-Savon hankintapiirin päällikkö 1943–1945. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä, Kuopion kaupunginvaltuuston varajäsen hän oli 1953–1955 ja jäsen 1955–1956. Ylimetsänhoitajan arvonimen Järveläinen sai 1954 ja metsäneuvoksen arvonimen 1961. Metsäalan tietokirjan ja asiantuntijajulkaisuja kirjoittanut Järveläinen oli myös pakinoitsija, *[[Savon Sanomat|Savon Sanomiin]]* hän pakinoi nimimerkillä "Käpykankaan Jussi". 

## Julkaisuja
* *Yksityismetsätalouden edistämistoiminta Pohjois-Savossa 1899–1938*, 1940
* *Metsänomistajan tietokirja*, 1949
* *20 vuotta työtä Pohjois-Savon metsätalouden hyväksi: Pohjois-Savon metsänhoitolautakunnan toiminta 1929–48*, 1949
* *Arkimetsänhoidon avaimet*, 1952

## Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Håverud

**Håverud** on pientaajama Mellerudin kunnassa Dalslandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Håverudissa oli 71 asukasta vuonna 2020.
## Akvedukti
Håverud tunnetaan erityisesti Dalslandin kanavaan kuuluvasta akveduktista, jota pitkin kulkevat matkustajalaivat. Akveduktin suunnitteli Nils Ericson ja se valmistui 1868.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vistrorio

**Vistrorio** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 506 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Frank Trentmann

**Frank Trentmann** (s. 18. heinäkuuta 1965, Hampuri, Länsi-Saksa) on saksalainen historioitsija, joka toimii historian professorina Lontoon yliopiston Birkbeck Collegessa.

Trentmann valmistui kandidaatiksi London School of Economics -yliopistossa vuonna 1988. Hän valmistui maisteriksi  Harvardin yliopistossa vuonna 1991 ja väitteli tohtoriksi Harvardissa vuonna 1999. Hän on myös vieraileva professori Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskuksessa. 

Trentmann kertoo tutkivansa kulutuskulttuurin, energian, veden, arkielämän, kaupan ja kansantalouden historiaa.

## Julkaisut

* Mark Bevir ja Frank Trentmann (toim.): *Markets in Historical Contexts: Ideas and Politics in the Modern World*. Cambridge University Press, 2004.
* Frank Trentmann (toim.): *The Making of the Consumer: Knowledge, Power and Identity in the Modern World*. Berg Publishers, 2005.
* John A. Hall ja Frank Trentmann (toim.): *Civil Society: A Reader in History, Theory and Global Politics*. Palgrave Macmillan, 2005.
* Frank Trentmann ja Flemming Just (toim.): *Food and Conflict in Europe in the Age of the Two World Wars*. Palgrave Macmillan, 2006.
* John Brewer ja Frank Trentmann (toim.): *Consuming cultures, global perspectives: historical trajectories, transnational exchanges*. Berg Publishers, 2006.
* Kevin Grant, Philippa Levine ja Frank Trentmann (toim.): *Beyond Sovereignty: Britain, Empire and Transnationalism, c. 1880–1950*. Palgrave Macmillan, 2007.
* Mark Bevir ja Frank Trentmann (toim.): *Governance, Consumers and Citizens: Agency and Resistance in Contemporary Politics*. Palgrave Macmillan, 2007.
* Frank Trentmann: *Free Trade Nation: Commerce, Consumption, and Civil Society in Modern Britain*. Oxford University Press, 2008.
* Alexander Nützenadel ja Frank Trentmann (toim.): *Food and Globalization: Consumption, Markets and Politics in the Modern World*. Berg Publishers, 2008.
* Kate Soper ja Frank Trentmann (toim.): *Citizenship and consumption*. Palgrave Macmillan, 2008.
* Elizabeth Shove, Frank Trentmann ja Richard Wilk (toim.): *Time, Consumption and Everyday Life: Practice, Materiality and Culture*. Berg Publishers, 2009.
* Frank Trentmann: *Empire of Things: How We Became a World of Consumers, from the Fifteenth Century to the Twenty-First*. Allen Lane, 2016.
* John Brewer, Neil Fromer, Fredrik Albritton Jonsson ja Frank Trentmann (toim.): *Scarcity in the Modern World: History, Politics, Society and Sustainability, 1800–2075*. Bloomsbury Publishing, 2019.
* Elizabeth Shove ja Frank Trentmann (toim.): *Infrastructures in Practice: The Dynamics of Demand in Networked Societies*. Routledge, 2019.
* Frank Trentmann: *Out of the Darkness: The Germans, 1942–2022*. Penguin Books, 2023.

## Lähteet
Bengt Magnusson

**Bengt Magnusson** -nimisiä henkilöitä ovat olleet:

* Bengt Magnusson (k. 1226 tai 1227), ruotsalainen piispa
* Bengt Magnusson (k. 1294), ruotsalainen magnaatti, valtaneuvos ja laamanni.
Lauri Tuomi

**Lauri Tuomi** (20. syyskuuta 1908 Ylivieska – 28. kesäkuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen rovasti ja sosiaalineuvos.

Päätyönsä Lauri Tuomi suoritti kirkollisissa järjestöissä, mutta oli myös seurakuntapappina mm. Nivalassa sotavuosina ja Ristijärvellä, jossa hän toimi monissa kunnan luottamustehtävissä. Ristijärven kirkkoherran virasta  Tuomi siirtyi 1947 vastaperustettuun Suomen kirkon sosiaalisihteerin virkaan. Yhdessä esimiehensä, sittemmin kenttäpiispa Toivo Laitisen kanssa Tuomi organisoi Yhteisvastuukeräyksen sodanjälkeisen laman vähentämiseksi. Tuomi oli myös Yhteisvastuukeräyksen ensimmäinen johtaja.

Helsingistä Tuomi siirtyi 1955 Raudaskylän kristillisen opiston johtajaksi. Lauri Tuomen aikana opiston tiloja laajennettiin ja modernisoitiin ja uusia opetuslinjoja luotiin. Opistosta tuli nopeasti oppilasluvultaan alansa suurimpia.

Raudaskylän jälkeen Tuomi toimi Suomen Kirkon Sisälähetysseuran toiminnanjohtajana eläkkeelle 1975 siirtymiseensä asti. Tuomi luotti nykyaikaiseen tiedottamiseen, ja sen ansiosta Sisälähetysseura profiloitui, talous koheni, ja voitiin toteuttaa monia rakennusprojekteja, mm. kehitysvammalaitos Vaalijalan uudelleenrakentaminen.

Lauri Tuomi oli kansainvälisen diakoniayhdistyksen johtokunnan jäsen 1965-1975. Sosiaalineuvoksen arvon hän sai 1974.

Tuomi oli haluttu julistaja, ja hänen puheitaan on julkaistu kokoomateoksessa "Saan avun parhaan sulta". Eläkevuosina syntyivät muistelmat "Aika tallettaa", joka ilmestyi postuumisti vuonna 1977.

Lauri Tuomen tytär on kirjailija Rakel Liehu.

## Teoksia
* *Palvelkaa toisianne: piirteitä kristillisen rakkauden työkentältä*, Toivo Laitinen & Lauri Tuomi. Agricola-seura 1950
* *Opinto-ohjeita teokseen Laitinen-Tuomi, Palvelkaa toisianne*, 1950
* *Saan avun parhaan Sulta: Puhetta matkatovereille*. 1967
* *Nyt on sisälähetyksen aika : Suomen kirkon sisälähetysseuran työtä*, Tuomi, Lauri  et al. 1974
* *Aika on tallettaa*, 1978

## Lähteet
* Pappismatrikkeli.
* Kuka kukin on, Otava 1974. 
* Keskipohjalaisia elämäkertoja 1995. Kokkola: Keskipohjanmaa-säätiö, 1995 
* Turpeinen, Oiva, Ristijärven historia, 1995.
* Murtorinne,Eino,Suomen kirkon historia 4, WSOY 1995.
* Huhta, Ilkka, Malkavaara, Mikko, Suomen kirkon Sisälähetyksen historia, 2005.

### Viitteet
Jyväskylän suurajot 1980

**Suomen ralli 1980** (viralliselta nimeltään *30. Jyväskylän Suurajot – Rally of the 1000 Lakes 1980*) oli rallin maailmanmestaruussarjan seitsemäs kilpailu kaudella 1980. Kilpailu järjestettiin 29.&ndash;31. elokuuta 1980 Jyväskylässä.

## Reitti
Erikoiskokeita oli 48 ja niiden yhteispituus oli . Kilpailureitti oli rakenteeltaan samankaltainen kuin edellisenä vuonna, mutta erikoiskokeista 40&nbsp;% oli uusia.

Edellisvuoden tapaan ensimmäinen lenkki kiersi Päijänteen vastapäivään. Edellisvuoteen erona oli, että nyt reitti kiersi Kangasalan kautta, uusien Sahalahden ja Laitikkalan erikoiskokeiden kautta.

Toisen lenkin alkajaisiksi ajettiin Harjun erikoiskoe, ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1970, eli ensimmäistä kertaa Suurajojen MM-arvon aikana.  Suonenjoen rallicross-radalla ajettiin toinen yleisöerikoiskoe ja kaupungissa oli myös kokoomatauko lauantai-iltana.

Matkalla keskiyön kokoomatauolle Summassaareen ajettiin ensimmäistä kertaa Kalliokosken erikoiskoe. Viimeisellä etapilla ajettiin rallin pisin erikoiskoe Muittari, joka oli 32 kilometriä pitkä. Saalahti ajettiin poikkeuksellisen pitkänä, nykypäivän tehdastallien testeissä käyttämälle tielle ulottuvana versiona. Rallin päätti 6 km pitkä versio Seppälänkankaan soramonttuerikoiskokeesta.

## Kilpailun tapahtumia
Pentti Airikkala keskeytti EK1 Laajavuoreen teknisiin vikoihin. Henri Toivonen puolestaan sai minuutin aikasakon vilppilähdöstä. Henri Toivonen keskeytti EK11:llä Montolassa ulosajoon.

Hannu Mikkola keskeytti lauantai-iltana vetoakselin katkeamiseen EK31:llä Myhinpäässä. Samalla erikoiskokeella ajoi ulos Anders Kulläng.

## Tulokset

## Muuta
* Markku Alén johti rallia alusta loppuun ja voitti rallin kolmatta kertaa peräkkäin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla
Rohtokuntio

**Rohtokuntio** (*Gratiola officinalis*) on ratamokasvien heimoon kuuluva ruohovartinen kasvi.

Se kasvaa 20–60 cm korkeaksi. Kukat ovat valkoisia, keltaisen tai vaaleanpunaisen sävyisiä. Kasvia on käytetty harvinaisena rohdoskasvina homeopatiassa.

Rohtokuntiota tavataan Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Se kasvaa kosteissa ruohikoissa kuten ojissa ja joenvarsilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Rohtokuntio (''Gratiola officinalis'')
* ITIS: ''Gratiola officinalis'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Gratiola officinalis'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Gratiola officinalis''
Nightmare Alley

**Nightmare Alley** voi viitata:

* *[[Painajaiskuja (romaani)|Painajaiskuja]]* (*Nightmare Alley*),  William Lindsay Greshaminin romaani vuodelta 1946
* *[[Painajaiskuja]]* (*Nightmare Alley*),  Edmund Gouldingin ohjaama elokuva vuodelta 1947
* *[[Nightmare Alley (vuoden 2021 elokuva)|Nightmare Alley]]*, Guillermo del Toron ohjaama elokuva vuodelta 2021
Odoardo Beccari

**Odoardo Beccari** (1843–1920) oli italialainen kasvitieteilijä ja tutkimusmatkailija. Hänet tunnetaan erityisesti jättipökkövehkan (*Amorphophallus titanum*) löytäjänä. Beccari löysi kasvin lyhyellä tutkimusmatkallaan Sumatran keskiosiin vuonna 1878.

Beccari syntyi marraskuussa 1843 Firenzessä. Hän opiskeli ensin Pisan ja Bolognan yliopistoissa, mutta lähti sitten Lontooseen, jossa hän opiskeli luonnonhistoriaa Kewin kasvitieteellisellä puutarhalla. Siellä ollessaan Beccari tapasi tunnettuja brittiläisiä luonnontieteilijöitä Hookereista Darwiniin. Erityisesti James Brookesta ja Beccarista tuli läheiset ystävät, ja Brooke järjesti Beccarin tutkimusmatkalle Malaijien saaristoon.

Vuonna 1865 Beccari lähti Sarawakin alueelle yhdessä italialaisen kollegansa Giacomo Dorian kanssa ja kaksikko matkaili alueella seuraavien kolmen vuoden ajan keräten näytteitä alueen kasveista ja eläimistä.

Beccari lähti Sarawakista 1868 ja palasi lyhyeksi ajaksi Eurooppaan, kunnes hän matkusti Etiopiaan, jossa hän avusti Italian siirtomaahallintoa hankkimaan nykyisen Eritrean alueen hallintaansa.

Vuonna 1877 Beccari palasi Malaijien saaristoon ja teki siellä uusia tutkimusmatkoja. Malaijien saariston lisäksi Beccari teki tutkimusmatkoja Intiassa, Malesiassa ja Uudessa-Seelannissa yhdessä ornitologi Luigi d’Albertisin kanssa. Vuonna 1902 Beccari julkaisi tutkimusmatkoistaan kokoomateoksen *Nelle Foreste di Borneo – Viaggi e Richerche di un Naturalista*. Teos sisälsi kuvauksia alueen kasveista ja eläimistä, minkä lisäksi siinä oli mustavalkokuvia alueen alkuperäisasukkaista. Kuvia on myöhemmin kritisoitu rasistisiksi, sillä alkuperäisasukkaita käsitellään teoksessa tutkimuskohteina kasvi- ja eläinlajien tapaan.

Vuonna 1878 tekemänsä tutkimusmatkan jälkeen Beccari palasi Firenzeen ja toimi vähän aikaa Firenzen kasvitieteellisen puutarhan johtajana. Lopun elämänsä Beccari vietti Italiassa ja kirjoitti useita kirjoja ja artikkeleita Kaakkois-Aasian kasveista, erityisesti palmuista. Beccari kuoli lokakuussa 1920.

## Lähteet
* Linda Hall Library: Odoardo Beccari 

## Aiheesta muualla
Belgian parlamenttivaalit 1946

Belgiassa järjestettiin parlamenttivaalit 17. helmikuuta 1946. Vaaleissa valittiin edustajainhuoneen 202 jäsentä ja senaatin 101 jäsentä. Ne olivat Belgian ensimmäiset parlamenttivaalit toisen maailmansodan ja Belgian miehityksen jälkeen. Edelliset vaalit järjestettiin 12. huhtikuuta 1939.

## Tulokset

### Edustajainhuone

Flaamien kansallinen liitto, Rexistipuolue, Teknokraattipuolue ja yksi muu ryhmä voittivat paikkoja edustajainhuoneeseen vuoden 1939 vaaleissa mutta eivät osallistuneet vuoden 1946 vaaleihin.

### Senaatti

Flaamien kansallinen liitto ja Rexistipuolue voittivat paikkoja senaatiin vuoden 1939 vaaleissa mutta eivät osallistuneet vuoden 1946 vaaleihin.

## Lähteet
Kokkolan työväentalo

**Kokkolan  työväentalo** on Kokkolan kaupungissa sijaitseva työväentalo. Työväentalo sijaitsee  Kokkolan kaupungin puutalomiljöössä, ja se on aktiivisessa käytössä.

## Historiaa
Kokkolan työväentalon vanhin osa on rakennettu 1800-luvun lopulla. Rakennuksessa toimi alun perin kauppa. Kokkolan työväenyhdistys osti talon vuonna 1905.  Sali ja näyttämö ovat valmistuneet vuonna 1917 ja kokoushuone vuonna 1956. Sota-aikana talossa toimi sotavankisairaala.

## Rakennus
Työväentalon koko on noin 750 m², ja oman tontin pinta-ala on 1&nbsp;452 m². Talo on kaukolämmössä. Tiloina ovat juhlasali, kahvio, biljardisali, kaksi kokoushuonetta, keittiö, vaatesäilytys, eteiset, toimistotila ja asunto.

## Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1905 talossa alkoi muun muassa työväenyhdistyksen teatteritoiminta, josta sai alkunsa Kokkolan kaupunginteatterin toiminta. Ensimmäiset tanssit talossa pidettiin 24.1.1920. Poliisilupa tilaisuudesta on kahvion seinällä. Toiminta työväentalolla on edelleen aktiivista ja monipuolista, ja siellä toimii monia yhdistyksiä ja harrasteseuroja. Tiloja vuokrataan juhliin ja muihin tilaisuuksiin.

## Lähteet
Pieninyn kansallispuisto (Puola)

**Pieninyn kansallispuisto** Puolassa sisältää 21 kilometriä polkuja, missä retkeilijät voivat patikoida. Puiston läheisyydessä sijaitsevat Czorsztynin ja Niedzian linnat. Puiston alueella on vuoristossa Sokolican ja Trzyn huiput, joilta avautuvat hyvät näköalat. Alueen vuoristossa on paljon karstimaata sekä kalkkikivikallioita, joihin on muodostunut kalkkikiviluolia. Pystysuorien kallioseinämien keskellä virtaa joki nimeltä Dunajec. Puistossa esiintyy ilveksiä ja kyykäärmeitä. Puiston linnustoon kuuluu kalliokiipijä ja perhosista puiston alueella esiintyy isoapolloperhonen. Puistossa esiintyviä putkilokasveja on yhteensä yli 1000 lajia. Puiston alueella olevia kalliomuodostumia ovat Trzy Koronyn massiivi ja Pieninki Czorsztynskie.

## Lähteet
La Pazin vesiputous

**La Pazin vesiputous** on Costa Rican suosituimpia matkailunähtävyyksistä. Paikka sijaitsee noin 25 kilometriä Alajuelasta pohjoiseen.

Vesiputous sijaitsee noin 28 hehtaarin suuruisessa Jardines de la Catarata La Pazin luonnonpuistossa, joka sijaitsee noin 1&nbsp;250–1&nbsp;600 metrin korkeudella merenpinnasta. Puiston läpi virtaa La Paz -joki, jossa on viisi vesiputousta, ja La Pazin putous on näistä tunnetuin. Alueella on myös pilvimetsiä ja sademetsiä.

## Lähteet
Sarvisaku

**Sarvisaku** (*Oreophasis derbianus*) on hokkoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Keski-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Sarvisaku voi kasvaa 75&ndash;85 cm pitkäksi. Lajin ruumiinrakenne on tukevahko ja pää on pieni. Lintu on päästään, selästään ja siivistään sinertävän musta. Päässä on punainen sarvea muistuttava uloke. Sarvisakun kaula, rinta ja ylävatsa ovat harmahtavan valkoiset. Kyljet ja perä ovat ruskeat. Mustassa pyrstössä on valkoinen poikkijuova.

## Levinneisyys ja elintavat
Sarvisakua tavataan Meksikossa ja Guatemalassa. Lajin elinympäristöä ovat pilvimetsät tavanomaisesti 1&nbsp;500&ndash;3&nbsp;500 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta paikoitellen myös alempana. Sarvisaku liikkuu yksin tai pieninä ryhminä. Linnun ravintoa ovat erityisesti hedelmät, mutta myös muut kasvinosat ja toisinaan selkärangattomat eläimet. Pesimäkausi kestää tammikuulta kesäkuulle, ja naaras munii yksi tai kaksi munaa korkealla puussa olevaan pesään.

Sarvisaku luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, ja kannan kooksi arvioidaan 1&nbsp;000&ndash;2&nbsp;500 yksilöä. Kantaa uhkaavat elinympäristön häviäminen hakkuiden ja metsäpalojen vuoksi sekä metsästys.

## Lähteet
Ohraleipämessu

**Ohraleipämessu** on alkuaan Ruotsin kirkon jumalanpalvelusaineistossa julkaistu messu, yksinkertainen ehtoollisjumalanpalvelus.

Ohraleipämessu (Kornbrödsmässan) on ilmestynyt 1993 julkaistussa Ruotsin kirkon kirkkokäsikirjan lisäysosa III–IV:ssä (*Tillägg till Den svenska kyrkohandboken III-IV*). Messun käänsi suomeksi työalasihteeri Tomi Valjus, ja se on levinnyt Suomessa Suomen Lähetysseuran julkaisemassa materiaalissa, painettuna jumalanpalvelusjärjestyksenä.

Ohraleipämessu on niin sanottu raamattumessu, joita Ruotsin kirkon kirkkokäsikirjan lisäysosassa on muutamia. Raamattumessu on yksinkertainen messu, jonka teemana on jokin Raamatun ruokkimiskertomus tai ruokailuun liittyvä kertomus. Nämä messujärjestykset eivät sisälly kirkkokäsikirjaan, vaan kirkolliskokous päätti vuonna 1987, että ne julkaistaisiin kirkkokäsikirjaa täydentävissä lisäysosissa. Niillä ei voi korvata seurakunnan pääjumalanpalvelusta.

Raamattumessut ovat rakenteeltaan yksinkertaisia messuja, joissa messun sanaosan ja ehtoollisosan muodostaa pääosin messun teemaan liittyvän raamatunkohdan lukeminen. Messuissa ei ole kaikkia perinteisen länsimaisen messun kiinteitä (ordinarium) osia eikä laulettua liturgista musiikkia tai saarnaa. Niihin liittyy keskeisesti messua johtavan papin, lukijoiden ja messuun osallistuvien dialogi, jonka avulla Raamatun kohdan sanomaa sovelletaan messuun osallistuvien elämäntilanteeseen.

Ohraleipämessun runkona on Johanneksen evankeliumin 6: 1–3 kertomus, miten Jeesus ruokki 5000 ihmistä viidellä ohraleivällä ja kahdella kalalla. Messun johdantoon liittyy itsetutkiskelua siitä, miten luonnonvarojen ja elämälle välttämättömien tarpeiden jakamisessa on eriarvoisuutta. Messuun liittyy keskeisenä osana raamattumessujen tapaan symbolitoimintaa: ehtoollisvälineet ja -aineet, leipä ja viini, tuodaan alttarille, kun raamatunkertomus, joka muodostaa messun sanaosan, on edennyt kohtaan, jossa Jeesukselle tuodaan ohraleivät ja kalat. Messun päätösosassa on esillä kiitollisuus sekä kehotus jakaa toisille siitä mitä itse on saanut: "Me olemme saaneet nyt kaikki ja se on yltäkyllin. Auta meitä tuhlaamaan rakkauttasi!".

Muita raamattumessuja ovat muun muassa:

* Emmausmessu (Emmausmässan), jonka sisältönä on Luukkaan evankeliumin 24: 13–35 kertomus siitä, miten Jeesus kohtasi matkalla Emmaukseen kaksi opetuslasta, opetti heitä ja aterioi heidän kanssaan.
* Jerusalem-messu (Jerusalemmässan) rakentuu Jeesuksen kärsimyshistoriaan liittyvän Jeesuksen viimeisen aterian ja ehtoollisen asettamisen ympärille.
* Apostoli Tuomaan messu (Tomasmässan) rakentuu Johanneksen evankeliumin 20: 24–29 kertomukselle, miten Jeesuksen opetuslapsi Tuomas kohtasi ylösnousseen Jeesuksen. 
* Autiomaamessu (Ökenmässa) rakentuu 2. Mooseksenkirjan 15–16-luvun kertomukselle, miten Jumala antoi Mooseksen kautta autiomaassa vaelluksella olevalle kansalle vettä kallioista ja ruoaksi mannaa.

Ohraleipämessu ja muut raamattumessut on tarkoitettu ennen muuta pienryhmien messuiksi, esimerkiksi erilaisten kurssien yhteydessä ja niitä voidaan viettää muuallakin kuin kirkossa, esimerkiksi seurakuntasalissa tai ulkona.

## Lähteet
Kelkkalan seisake

**Kelkkalan seisake** (ratakm 112+865) oli rantaradan rautatieliikennepaikka Kelkkalan kylässä Tenholassa. Seisake avattiin vuonna 1961 ja osa junavuoroista pysähtyi siellä tarpeen vaatiessa. Seisake suljettiin vuonna 1977 Karjaa–Salo-välin paikallisliikenteen päättyessä. Rantaradan oikaisun myötä raiteet eivät kulje enää Kelkkalan läpi vaan kylän pohjoispuolelta metsän halki.

## Lähteet
Mäntsälän pitäjäntupa

**Mäntsälän pitäjäntupa** on entinen pitäjäntupa eli rakennus, jossa pitäjänkokouksia pidettiin. Mäntsälän pitäjäntupa on valmistunut vuonna 1854 ja se sijaitsee kirkonmäellä lähellä Mäntsälän kirkkoa. Pitäjäntupa on yksi Mäntsälän kirkonmäen vanhimmista ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaimmista rakennuksista.

Pitäjäntuvan omistaa Mäntsälän kunta ja sitä vuokraa kunnalta kotiseutuyhdistys Mäntsälä-Seura.

## Historia ja arkkitehtuuri
Toisen maailmansodan jälkeen Mäntsälän hirrestä rakennettu pitäjäntupa alkoi rapistua käytön puutteen vuoksi. 2000-luvun alussa Mäntsälän paikallislehdissä keskusteltiin jopa rakennuksen purkamisesta tai siirtämisestä sen huonon kunnon vuoksi. Mäntsälän kunta teetti rakennuksesta kuntoarvion, jonka mukaan pitäjäntuvan korjaaminen olisi tullut kohtuuttoman kalliiksi ja oltaisiin toteutettu nykyrakentamisen menetelmin eikä periennerakentamista kunnioittaen. Mäntsälä-Seura puolestaan laati oman kunnostusarvion pitäjäntuvasta perinnerakentamiseen erikoistuneen Saatsi Arkkitehdit Oy:n kanssa. Saatsi Arkkitehdit havaitsivat kaksi keskeistä ongelmaa rakennuksen suhteen; pintaveden valuminen rakennuksen perustuksiin ja rakennuksen ränsistyneestä ulkoasusta aiheutuvat asenneongelmat.

Mäntsälän pitäjäntuvan restaurointi aloitettiin perinteisin menetelmin syksyllä 2009. Pitäjäntuvan julkisivu restauroitiin ja Mäntsälän kunta muokkasi ympäristön maa-aluetta niin että sadevesi ei enää valunut rakennuksen kellariin. Samalla rakennuksen viereltä poistettiin puustoa. Keväällä 2012 aloitettiin pitäjäntuvan sisätilojen restaurointi, jossa vanhat tiilirakenteet ja tiilestä muuratut ruumiskellarit kunnostettiin. Pitäjäntupaan palautettiin pönttöuunit savupiippuineen keväällä 2013. Vanhat pönttöuunit saatiin Mäntsälän kirkonkylältä puretusta rakennuksesta.

## Lähteet
Pieninyn kansallispuisto (Slovakia)

**Pieninyn kansallispuisto** Slovakiassa on edustava esimerkki Slovakian luonnosta. Se sijaitsee lähellä Puolan rajaa. Puiston läpi virtaa Dunajec niminen joki, joka virtaa myös Puolan puolella olevan Pieniny nimisen kansallispuiston alueella. Puiston opastuskeskus on Červený Kláštorin kylässä. Puiston alueella on retkeilypolkuja, joita pitkin pääsee muun muassa näkemään Haligovské skalyn kalkkikivikalliot. Puiston alueella on useita luolia. Alueella esiintyy 766 perhoslajia, 99 nilviäislajia ja selkärankaisia on yhteensä yli 200 lajia. Eläimistöön kuuluvia lajeja ovat saukko ja ilves. Pieninyn kansallispuisto on Slovakian kansallispuistoista toiseksi vanhin.

## Lähteet
Maurice Philippe

**Maurice Peter Philippe** (toisinaan muodossa **Phillippe**, 30. huhtikuuta 1932 - 5. kesäkuuta 1989) oli brittiläinen lentokoneiden ja autojen suunnittelija. 

Philippe työskenteli De Havillandille ja suunnitteli oman autonsa vuonna 1955, jota kutsuttiin nimellä MPS (Maurice Philippe Special). Vuonna 1965 siirtyi töihin Colin Chapmanin suunnitteluryhmään Team Lotus -talliin. Kuuluisan Lotus 49 -auton monokokki on hänen suunnittelemansa. Hän työskenteli myös Lotus 39, Lotus 43 ja Lotus 72 -autojen parissa. Vuonna 1972 hän muutti Yhdysvaltoihin ja työskenteli Parnelli-tallissa, jossa hän suunnitteli Parnelli VPJ4 -auton. Vuonna 1978 hän siirtyi Tyrrell-talliin, jossa hänen ensimmäinen projektinsa oli Tyrrell 008. Vuonna 1988 hän siirtyi March-talliin, jossa hän suunnitteli Indycar-sarjaan March 89CR -auton. Philippe teki itsemurhan vuonna 1989 57 vuotiaana.

## Lähteet
Mestiksen opiskelijapalkinto

**Mestiksen opiskelijapalkinto** on Suomen Jääkiekkoliiton vuosittain jakama palkinto, joka annetaan sellaiselle Mestis-pelaajalle, joka on onnistunut yhdistämään jääkiekon pelaamisen ja opiskelun ansiokkaasti. Palkinto on myönnetty kaudesta 2010–2011 alkaen ja ensimmäinen palkinnon saaja oli Jokipoikien Jarkko Immonen.

## Palkinnon saajat

## Lähteet
Amabie

**Amabie** (jap.アマビエ) on japanilaisen mytologian merenneito tai merenmies, jolla on linnunnokkamainen suu ja kolme jalkaa tai pyrstöevää. Amabie nousi merestä ennustamaan ihmisille runsasta satoa tai epidemiaa, se esitti profeetan: "hyvä sato jatkuu kuusi vuotta tästä vuodesta; jos tauti leviää, piirrä kuva minusta ja näytä se niille, jotka sairastuvat." 

## Lähteet