open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bror Cederström

**Gustaf Albrecht Bror Cederström** (21. syyskuuta 1780 Håtuna – 21. joulukuuta 1877 Jönköping) oli ruotsalainen vapaaherra ja ratsujoukkojen upseeri, sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti. Hän muun muassa johti Ruotsin joukot voittoon Bornhövedin taistelussa vuonna 1813, mistä hänet palkittiin miekkaritarikunnan suurristillä. Vuonna 1840 hän toimi hetken myös Ruotsin ensimmäisenä sotaministerinä.

## Kunniamerkit
*  Miekkaritarikunnan suurristi
*  Serafiimiritarikunnan ritari
*  Pyhän Olavin ritarikunnan suurristi
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stabburet

**Stabburet** on norjalainen Orklan elintarviketuotemerkki. Sen alla valmistetaan muun muassa kala- ja lihasäilykkeitä sekä pakastepitsoja. Stabburetin perusti Gunnar Nilsen vuonna 1936. Hän myi sen vuonna 1969, ja vuodesta 1986 se on kuulunut Orkla-konserniin.
## Lähteet
Fredrik Afzelius

**Fredrik Georg Afzelius** (7. joulukuuta 1812 – 19. maaliskuuta 1896) oli ruotsalainen filosofi ja poliitikko. Hän opetti käytännöllistä filosofiaa Uppsalan yliopistossa ja kirjoitti oppikirjoja. Afzelius sai vaikutteita Hegelin ajattelusta ja vastusti Christopher Jacob Boström oppeja. Afzelius toimi kansanedustajana Ruotsin valtiopäivien toisessa kamarissa 1873–1875 ja ensimmäisessä kamarissa 1878–1884.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Afzelius

**Afzelius** on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:

* Adam Afzelius (1750–1837), kasvitieteilijä
* Anders Erik Afzelius (1779–1850), lakitieteen professori
* Arvid August Afzelius (1785–1871), pappi, virsirunoilija ja kansanelämän tutkija
* Björn Afzelius (1947–1999), muusikko
* Fredrik Afzelius (1812–1896), filosofi ja poliitikko
* Per von Afzelius (1769–1843), lääkäri

## Katso myös
* Von Afzelius, aatelissuku
Kaalund

**Kaalund** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Hans Vilhelm (H. V.) Kaalund (1818–1885), tanskalainen runoilija
* Kristian Kaalund (1844–1919), tanskalainen kielentutkija
* Lars Kaalund Hansen (s. 1964), tanskalainen näyttelijä ja ohjaaja
Andrija Kačić Miošić

**Andrija Kačić Miošić** (noin 1696–1760) oli dalmatialais-kroatialainen kirjailija. Hän oli oppinut fransiskaanimunkki. Matkustellessaan paavin legaattina Dalmatiassa, Hertsegovinassa ja Bosniassa hän tutustui kansansa vanhoihin muistoihin ja runouteen ja kuvasi serbialaisen kansanomaisen kertomarunon malliin kirjoitetussa runosarjassa *Razgovor ugodni naroda slovinskoga* (1756) Serbian kansan historiaa. Runokirja oli pitkään suosittu kansankirja ja vaikutti kroaattien kansallistunteen heräämiseen. Hänelle pystytettiin vuonna 1891 Zagrebiin muistopatsas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saint Lucian parlamenttivaalit 2025

**[[Saint Lucia]]n parlamenttivaalit 2025** järjestettiin 1. joulukuuta. Niissä valittiin kaikki 17 paikkaa kansalliskokoukseen.

## Vaalitapa
Kansalliskokous koostuu 17 edustajasta, jotka valitaan vähintään viiden vuoden välein enemmistövaaleilla yhden edustajan vaalipiireistä. Mikäli puhemies valitaan kansalliskokouksen ulkopuolelta, hänestä tulee sen kahdeksastoista jäsen. Vaaleissa äänioikeusikäraja on 18 vuotta ja ehdolleasettumisikäraja 21 vuotta. Äänestyspakkoa ei ole.

## Taustaa
Edellisissä, vuoden 2021 vaaleissa työväenpuolue otti murskavoiton saaden 13 paikkaa, ja pääministeriksi nousi sen johtaja Philip J. Pierre. Oppositiojohtajaksi siirtynyt entinen pääministeri Allen Chastenet on arvostellut Pierren kaudella maan turvallisuustilannetta, sillä Yhdysvallat on vähentänyt tukeaan poliisivoimille vedoten maan historiassa tapahtuneisiin ihmisoikeusloukkauksiin. Maiden suhteita on kiristänyt Saint Lucian käytäntö myöntää kansallisuuksia maahan suuria sijoituksia tekeville ulkomaalaisille. Yhdysvaltojen mukaan sitä voidaan käyttää rikollisiin tarkoituksiin. Chastenet on vaatinut asiasta perusteellista ja läpinäkyvää selvitystä. Saint Lucian turvallisuuspoliittisessa ympäristössä jännitteitä on aiheuttanut myös Yhdysvaltojen operaatio, jossa se on upottanut Karibianmerellä huumeiden salakuljettamisesta syyttämiään veneitä ja tuonut sotilaallista kalustoa Venezuelan rannikolle.

## Tulokset
Pierren johtama työväenpuolue voitti vaalit ja sai yhden lisäpaikan. Yhdistyneen työväenpuolueen UWP:n puolestaan menetti toisen paikoistaan, ja puolueen ainoa läpi mennyt ehdokas oli puheenjohtaja Allen Chastenet. Ulkomaalaiset vaalitarkkailijat kiittelivät vaalien järjestelyjä hyviksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saint Lucian vaaliviranomainen
Tuula Vaskilampi

**Tuula Marketta Vaskilampi** (s. 16. elokuuta 1943 Kuopio) on suomalainen  sosiologian emeritaprofessori.

Tuula Vaskilampi syntyi johtaja Väinö Waskilammen ja Lyyli Emilia Savolaisen perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi Kuopion yhteislyseosta 1964 ja valmistui Jyväskylän yliopistosta yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1969 ja lisensiaatiksi 1978 ja väitteli siellä yhteiskuntatieteiden tohtoriksi 1992. Hän suoritti jatko-opintoja ja toimi tutkijana myös Lontoossa 1974–1975 ja 1981 ja oli vieraileva tutkija Sarajevossa 1986. 

Vaskilampi oli apulaisesittelijä ja -toimistosihteeri Kansaneläkelaitoksen Kuopion piiritoimistossa 1969–1972 ja Suomen Akatemian tutkimusassistentti kahteen eri otteeseen 1977–1980. Jyväskylän yliopistossa hän oli yliassistentti 1980–1988 ja va. apulaisprofessori 1987–1991. Kuopion yliopistossa, sittemmin Itä-Suomen yliopisto, Vaskilampi oli assistentti 1972–1977, sosiaalipolitiikan vs. lehtori 1979–1980,  terveysantropologian dosentti vuodesta 1993 ja sosiologian, erityisesti terveyssosiologian, professori vuodesta 1995. Terveyssosiologian dosentti Helsingin yliopistoon hänestä tuli 1993.

## Lähteet
Boozt

**Boozt** **Fashion AB** on Pohjoismaissa toimiva verkkokauppa, joka myy useiden brändien tuotteita. Yritys perustettiin vuonna 2007, ja sen pääkonttori sijaitsee Malmössä Ruotsissa. Boozt toimii useissa Euroopan maissa ja on listattu Nasdaq Stockholmin ja Nasdaq Kööpenhaminan pörsseissä.

## Historia
Boozt perustettiin vuonna 2007. Yritys sai nykyisen toimintamallinsa vuonna 2011, kun Boozt.com-verkkosivusto lanseerattiin ja monibrändinen muodin verkkokauppa perustettiin.

Yrityksen keskeisiin alkuperäisiin omistajiin kuuluivat jalkinevalmistaja Ecco, pääomasijoitusyhtiö Sunstone Capital ja norjalainen sijoitusrahasto Verdane.

Alkuvuosinaan Boozt kasvoi nopeasti, mikä johti listautumiseen Nasdaq Stockholmiin vuonna 2017 ja myöhemmin Nasdaq Kööpenhaminaan vuonna 2020. Samana vuonna yritys laajensi valikoimaansa ottamalla vaatteiden rinnalle myös kosmetiikkatuotteet.

Vuonna 2023 Boozt esti noin 42 000 asiakastiliä liiallisten palautusten vuoksi ja totesi, että tällainen toiminta on haitallista sekä yritykselle että ympäristölle. Vuonna 2024 yritys raportoi estäneensä lähes 60 000 asiakastiliä samoista syistä.

## Toiminta ja rakenne
Boozt toimii useiden brändien verkkokauppana useissa Euroopan maissa. Vuoden 2022 tietojen mukaan yritys oli Ruotsin suurin verkkokaupan toimija 6,7 miljardin Ruotsin kruunun (noin 600 miljoonan Yhdysvaltain dollarin vuoden 2022 kurssilla) liikevaihdolla ja 186 miljoonan kruunun (noin 18 miljoonan USD:n) nettotuloksella.

Yrityksen pääkonttori sijaitsee Ruotsin Malmössä. Sen keskusvarasto sijaitsee Ängelholmissa. Varasto on automatisoitu ja käyttää noin 1 300 robottia 1,2 miljoonan varastopaikan hallintaan. Varasto kattaa 88 000 neliömetriä, työllistää noin 500 henkilöä ja käsittelee vuosittain yli 10 miljoonaa yksittäistä tuotetta.

Boozt työllistää yli 1 200 henkilöä. Tanskalainen Hermann Haraldsson on toiminut toimitusjohtajana (CEO) vuodesta 2011 lähtien, ja vuonna 2025 tanskalainen Michael Bjergby nimitettiin talousjohtajaksi (CFO). Tyypillinen Booztin asiakas on 35–50-vuotias nainen, joka tekee ostoksia itselleen ja perheelleen.

Vuodesta 2023 lähtien yritys on ollut Tukholman kauppakorkeakoulun yhteistyökumppani.

Marraskuussa 2025 Boozt lanseerasi Boozt Giftshop -alustan, joka tarjoaa yrityksille B2B-lahjaratkaisuja Tanskassa ja Ruotsissa. Aloite laajensi yrityksen toimintaa kuluttajamyynnin ulkopuolelle mahdollistamalla työntekijä- ja asiakaslahjojen ostamisen erillisen verkkopalvelun kautta. Boozt kuvasi lanseerausta kolmanneksi myyntikanavakseen Boozt.com:in ja Booztlet.com:in rinnalla ja arvioi Tanskan ja Ruotsin yrityslahjamarkkinoiden arvoksi 8–10 miljardia Ruotsin kruunua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen verkkosivusto
Eero Vartiainen

**Eero Vartiainen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Eero Vartiainen (1936–2023), suomalainen lääkäri ja professori
* Eero Vartiainen (s. 1949), suomalainen jääkiekkoilija.
Gauting

**Gauting** on kunta Baijerin osavaltion eteläosassa Saksassa. Se sijaitsee seitsemäntoista kilometriä Münchenistä lounaaseen Würm-joen varrella.

## Maantiede
Gauting koostuu yhdestätoista osa-alueesta, joista väekkäimmät ovat Gauting ja Stockdorf.

## Historia
Nykyisen Gautingin alueella on sijainnut roomalainen hallintokeskus noin vuodesta 50 jaa 300-luvulle. 500-luvulla tulivat baijerilaiset uudisasukkaat ja 700-luvulla alueista osa kuului karolingien kartanoille. Keskiajalta vuoteen 1803 Gautingin maanomistajia passasivat saman kylän asukkaat. München–Starnberg-rautatien avaaminen 1854 oli huomattava kasvunpaikka Gautingille. Toisen maailmansodan alkaessa asukasluku oli kahdeksankertaistunut  (vuonna 1940 noin 4&nbsp;700). Vuoden 1945 jälkeen Gautingiin saapui pakolaisia lähinnä sudeettialueilta ja Sleesiasta. Stockdorf on kuulunut Gautingiin vuodesta 1818. Buchendorf, Unterbrunn ja Oberbrunn liittyivät Gautingiin 1978. Suhde Israeliin kehittyi 1980-luvulla Gautingin aloittamien Dachaun ja Kauferingin ”keskitysleirien kuolemanmarssien” avulla.

Gautingin historiallista rakennuskantaa edustaa muun muassa Reismühle (Riisimylly). Siitä on varhaisin maininta vuodelta 1281.

## Talous ja liikenne
Gautingin yrityksiä on muun muassa Webasto, jonka tuotteisiin kuuluu autoteollisuus (autojen katot, jäähdytys- ja lämmitysjärjestelmät). Gautingin rautatieasema, Bahnhof Gauting, palvelee Münchenin S-Bahn -junia. Bundesautobahn 95 ja 96 kulkevat kunnan läheltä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Gauting, Baijeri, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Raita-arguskala

**Raita-arguskala** (*Selenotoca multifasciata*) on arguskaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan trooppisista vesistä indopasifiselta merialueelta.

## Koko ja ulkonäkö
Raita-arguskala kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkäksi. Laji on ruumiinmuodoltaan korkeahko, nelikulmainen ja litteä. Kalan otsaprofiili on jyrkkä ja silmät ovat melko suuret. Pyrstöevän etuosa on piikikäs, ja etu- ja takaosan välillä on lovi. Lajin pyrstöevä on pyöreä- tai tasakärkinen. Raita-arguskalalla on evissään myrkkypiikkejä. Väriltään raita-arguskala on kellertävän- tai vihertävänharmaa. Kyljissä on 7–12 mustaa pilkuista koostuvaa pystyraitaa, joiden leveys vaihtelee. Selkä-, perä- ja pyrstöevissä on musta reuna.

## Levinneisyys ja elintavat
Raita-arguskalan levinneisyysalue ulottuu indonesiasta ja Papua-Uudesta-Guineasta Australian pohjois- ja keskiosien rannikoille. Lajin elinympäristöä ovat rannikoiden murtovesialueet sekä mangrovet, joissa se liikkuu parvina. Nuoret kalat voivat vaeltaa myös jokiin. Raita-arguskalan ravintoa ovat selkärangattomat eläimet ja orgaaninen aines.

Raita-arguskala on hyvä ruokakala ja sitä kalastetaan jonkin verran myös kaupallisesti. Se on myös suosittu vapaa-ajankalastuksen kohde. Raita-arguskalaa voidaan pitää merivesiakvaarioissa.

## Lähteet
Max Kalbeck

**Max Kalbeck** (4. tammikuuta 1850 Breslau – 4. toukokuuta 1921 Wien, Itävalta) oli saksalainen runoilija ja prosaisti. Hän julkaisi useita kokoelmia lyyrisiä runoja ja myös suorasanaisia teoksia. Kalbeck saavutti arvossapidetyn nimen oopperalibrettistina. Hän toimi musiikkiarvostelijana Breslaussa ja vuodesta 1880 Wienissä. Hän julkaisi tutkielmia Richard Wagnerin säveldraamoista (*Nibelungen*, 1876; *Parsifal*, 1882) sekä Johannes Brahmsin elämäkerran (1904-1908). Hän käänsi useita aikakauden oopperoita muista kielistä saksaksi ja toimitti muutamiin W. A. Mozartin ja Christoph Willibald Gluckin oopperoihin uusia käännöksiä tai myös aivan uusia tekstejä. Hän kirjoitti oopperalibrettoja myös joillekin muille säveltäjille.

## Teokset
;Runoja
* *Aus Natur und Leben* (1870)
* *Neue Dichtungen* (1872)
* *Näclite* (1878)
* *Gereimtes und Uugereimtes* (1885)
* *Aus alter und neuer Zeit* (1890)
; Proosaa
* *Neue Beiträge zur Biographie des Dichters J. Chr. Günther* (1879)
* *Richard Wagners Parsifal* (1883)
* *Opernabende. Beitrag zur Geschichte und Kritik der Oper* (1898)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Roslyn (kääntäjä)

**Roslyn** (.NET Compiler Platform) on Microsoftin kehittämä avoimen lähdekoodin kääntäjäalusta ja ohjelmointirajapintojen kokoelma C#- ja Visual Basic .NET -ohjelmointikielille.

Alusta sisältää itseään isännöivät C#- ja Visual Basic -kääntäjät, jotka on kirjoitettu hallitulla koodilla (*managed code*), sekä rajapinnat koodin syntaktiseen ja semanttiseen analyysiin, refaktorointiin ja koodigenerointiin. Roslyn on C#:n ja Visual Basic .NET:n virallinen kääntäjä .NET-ekosysteemissä ja se toimitetaan osana Visual Studio -kehitysympäristöä sekä itsenäisenä SDK:na.

## Historia
Roslyn-projekti käynnistyi Microsoftin sisäisenä hankkeena 2010-luvun alussa tavoitteena korvata aiemmat C++-pohjaiset kääntäjät hallittuun koodiin perustuvalla toteutuksella. Ensimmäinen julkinen Community Technology Preview (CTP) julkaistiin lokakuussa 2011.

Microsoft avasi Roslynin lähdekoodin Apache 2.0 -lisenssillä Build 2014 -konferenssissa ja siirsi projektin .NET Foundation -säätiön alaisuuteen. Roslyn-kääntäjät otettiin virallisesti käyttöön Visual Studio 2015:n mukana vuonna 2015.

Vuonna 2019 projekti siirrettiin nykyiselle GitHub-osoitteelleen ja lisenssi vaihdettiin MIT-lisenssiin .NET-ekosysteemin muiden komponenttien mukaisesti.

## Arkkitehtuuri ja ominaisuudet
Roslyn toteuttaa *compiler as a service* -mallin, jossa kääntäjän sisäiset vaiheet ovat ohjelmoitavissa rajapinnoilla. Alusta sisältää kolme pääasiallista rajapintaryhmää:
* kääntäjä-API:t (*compiler APIs*), jotka tarjoavat pääsyn syntaksipuihin, semanttiseen malliin ja symbolitietoon;
* työtila-API:t (*workspace APIs*), jotka hallitsevat projektien ja ratkaisujen rakennetta sekä integraatiota kehitysympäristöihin;
* ominaisuus-API:t (*feature APIs*), joita käytetään koodin refaktoroinneissa ja automaattisissa korjausehdotuksissa.

Roslyn tukee lähdekoodigeneraattoreita (*source generators*), jotka mahdollistavat käännösaikaisen metaprogrammoinnin ja automaattisesti generoitujen kooditiedostojen lisäämisen projekteihin.

Roslyn on olennainen osa .NET-ekosysteemiä ja toimii käyttöympäristöriippumattomasti Windows-, Linux- ja macOS-järjestelmissä. Sen rajapintojen ympärille on muodostunut laaja kolmannen osapuolen työkalu- ja analysaattoriekosysteemi.

### Staattinen analyysi ja analysaattorit
Roslynin rajapinnat mahdollistavat kolmannen osapuolen analysaattoreiden (*analyzers*) kehittämisen. Nämä suorittavat koodin staattista analyysiä suoraan kääntäjän syntaksi- ja semantiikkamallien päällä sekä kehitysympäristössä reaaliaikaisesti että käännösaikana.

Analysaattorit havaitsevat potentiaalisia virheitä, huonoja käytäntöjä ja tyylirikkomuksia sekä ehdottavat automaattisia korjauksia. Kehitysympäristöt, kuten Visual Studio, näyttävät nämä varoitukset ja korjausehdotukset suoraan koodieditorissa. Käännösvaiheessa analysaattorit voidaan määrittää tuottamaan varoituksia tai virheitä, jotka estävät käännöksen onnistumisen, jos tietyt säännöt rikkoutuvat.

## Katso myös
* C#
* .NET

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Projektin lähdekoodi GitHubissa
* .NET Compiler Platform SDK – dokumentaatio Microsoft Learn -sivustolla
Marta Kos

**Marta Kos** (tunnettu välillä myös sukunimellä **Kos Marko**, s. 28. kesäkuuta 1965 Šempeter pri Gorici, Slovenia, Jugoslavia) on slovenialainen journalisti, liikenainen, diplomaatti ja poliitikko, vuodesta 2024 lähtien EU:n laajentumisasioista vastaava komissaari.

## Elämä ja ura
Marta Kos tuli nuorena tunnetuksi Slovenian ja Jugoslavian mestaruuksia voittaneena uimarina. Vuosina 1990–1993 hän työskenteli Saksassa Radio Deutsche Wellen toimittajana, vuosina 1993–1997 Slovenian yleisradioyhtiön Saksan-kirjeenvaihtajana. Sloveniaan palattuaan hän toimi vuosina 1997–1999 hallituksen tiedottajana, vuonna 1999 presidentin kanslia- ja PR-päällikkönä. Työskenneltyään Slovenian kauppakamarin kansainvälisten suhteiden varajohtajana vuosina 2000–2003 hän siirtyi yksityisen sektorin  konsultointi- ja valmennustehtäviin. 

Hän on toiminut myös Slovenian suurlähettiläänä Saksassa ja Latviassa (2013–2017) sekä Sveitsissä ja Liechtensteinissa (2017–2021). Vuonna 2020 hän erosi lähettilään tehtävästä, syynä sekä hallituksen ulkopolitiikkaa koskevat erimielisyydet että lähetystön sisäiset kahnaukset.

Vuonna 2022 Kos oli ehdokkaana Slovenian presidentinvaaleissa ja Robert Golobin johtaman Vapauden liike -puolueen varapuheenjohtaja. Myöhemmin hän erosi puolueesta jouduttuaan kiistaan Golobin kanssa, tuen ilmauksena sisäministeri Tatjana Bobnarille, joka oli eronnut hallituksesta syyttäen Golobia poliisin toimintaan sekaantumisesta.

Syksyllä 2024 Kos nimettiin Slovenian EU-komissaariehdokkaaksi, sen jälkeen kun Tomaž Vesel oli luopunut ehdokkuudestaan. (Syynä henkilövaihdokseen on väitetty olleen, että Ursula von der Leyenillä oli olennaisia erimielisyyksiä Veselin kanssa ja että komissaareiksi haluttiin enemmän naisia.) Kos on ensimmäinen nainen ja ensimmäinen entisen Jugoslavian maiden edustaja laajentumisasioista vastaavana EU-komissaarina. Hän seurasi tässä tehtävässä unkarilaista Olivér Várhelyiä, jonka toiminta Unkarin vaikutusvallan lisäämiseksi Balkanilla oli herättänyt arvostelua; Unkarissa taas harmiteltiin laajentumiskomissaarin tehtävän menetystä, ja ulkoministeri Péter Szijjártón mukaan Kosin nimitys tehtävään oli ”tekopyhä” ratkaisu.

## Yksityiselämä
Marta Kos oli vuosina 2002–2018 naimisissa Aaron Markon kanssa. Vuonna 2022 hän avioitui sveitsiläisen Henri Gétazin kanssa, joka on Euroopan vapaakauppajärjestön pääsihteeri.

## Tunnustuksia

* Saksan Bundesverdienstkreuz-kunniamerkki 2019

## Lähteet
Kainz

**Kainz** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Adolf ("Adi") Kainz (1903–1948), itävaltalainen meloja ja olympiavoittaja
* Florian Kainz (s. 1992), itävaltalainen jalkapalloilija
* Josef Kainz, myös *József Kainz*, (1858–1910), itävaltalainen näyttelijä
Monte Cristi (kaupunki)

**Monte Cristi** tai **Montecristi** on rannikkokaupunki Dominikaanisen tasavallan pohjoisosassa. Sen asukasluku vuonna 2022 oli 27&nbsp;067.

## Maantiede

Monte Cristi sijaitsee Dominikaanisen tasavallan pohjoisrannikolla Montecristinlahdella Monte Cristin provinssissa. Läheltä kulkevat Cordillera Septentrionalin vuoret. Cayos Siete Hermanos on pieni saariryhmä merellä kaupungin lähellä.

## Historia
Ennen eurooppalaisten saapumsita nykyisen kaupungin lähialue kuului tainojen Mariénin ja Maguán päällikkökuntiin (*cacicazgos*). Kristoffer Kolumbus kävi paikalla ensimmäisellä tutkimusmatkallaan Amerikkaan vuonna 1492–1493. Bartolomé de las Casasin mukaan Kolumbus antoi paikalle nimen Monte Cristo. Samalla retkellä kauemmaksi rannikkoa pitkin perustettiin La Navidadin espanjalainen tukikohta. Varsinaisen kaupungin perusti kuvernööri Nicolás de Ovando vuonna 1506 ja se oli tuolloin koko nimeltään San Fernando de Monte Cristi. Paikkakunta kasvoi ja vuonna 1533 paikalle tuli siirtolaisia Kanariansaarilta. Tuolloin harjoitettiin etenkin maanviljelyä ja karjanhoitoa. Maanviljelyn kannalta erityisen tärkeää oli sokeriruoko. Paikkakunta taantui 1500-luvun kuluessa ja vuonna 1606 Hispaniolan pohjoisosat päätettiin tyhjentää siirtolaisista. Monte Cristin tuolloiset asukkaat päätyivät Monte Plataan nykyisen Dominikaanisen tasavallan keskiosiin.

Espanjalainen siirtomaahallinto alkoi kiinnittämään alueeseen uudelleen huomiota 1600-luvun lopulla. Ranska hallitsi Hispaniolan länsiosaa eli nykyistä Haitia. Espanjaa uhkasi Ranskan vallan leviäminen ja tämän hillitsemiseksi strategisille alueille pyrittiin asuttamaan uusia siirtolaisia. Yksi näistä paikoista oli Monte Cristi, jonne asutettiin perheitä vuonna 1751. Samaan aikaan ruvettiin kehittämään paikallsita satamaa. Monte Crististä ja läheisestä Puerto Platasta tuli vapaasatamia ja Monte Cristin asukasluku kasvoi nopeasti. Vuonna 1895 tuolloin Monte Cristissä oleskelleet kuubalaiset José Martí ja Máximo Gómez tekivät niin sanotun Monte Cristin manifestin, jonka jälkeen he matkustivat Kuubaan aloittamaan itsenäisyyssotaa Espanjaa vastaan. Kesäkuussa 1916 paikalle saapuivat Dominikaanisen tasavallan miehittänyt Yhdysvaltain merijalkaväki.

Satama kukoisti 1800-luvulta 1900-luvun alkupuolelle. Tuolloin rakennettiin pienenä Eiffel-tornina kuvailtu kellotorni, josta tuli paikallinen maamerkki. Kaupunki alkoi kuitenkin taantua 1900-luvun toisella puoliskolla.

## Väestö
Monte Cristin asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 27&nbsp;067.

## Lähteet
Kállay

**Kállay** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* András Kállay-Saunders (s. 1985), unkarilais-yhdysvaltalainen laulaja-tuottaja, Unkarin Eurovisio-edustaja
* Ferenc Kállay (1790–1861), unkarilainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija
* Miklós Kállay (1887–1967), unkarilainen poliitikko, Unkarin pääministeri
Glück

**Glück** tai **Glueck** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Andreas Glück (s. 1975), saksalainen poliitikko
* Grace Glueck (1926–2022), yhdysvaltalainen taidetoimittaja
* Louise Glück (1943–2023), yhdysvaltalainen esseisti ja runoilija

## Katso myös
* Hans im Glück
Pyhän Philipin tuomiokirkko

**Pyhän Philipin tuomiokirkko** () on Englannin kirkon katedraali ja Birminghamin hiippakunnan pääkirkko.

Barokkityyliin rakennettu kirkko on yksi Englannin pienimmistä katedraaleista. Arkkitehti Thomas Archer suunnitteli siitä seurakuntakirkon, joka  rakennettiin vuonna 1715. Julkisivu on hiekkakiveä, ja neljää ikkunaa koristavat birminghamilaisen prerafaeliittitaiteilija Edward Burne-Jonesin lasimaalaukset.

Kirkosta tuli katedraali vuonna 1905 ja Grade I -luokan suojelukohde 25. huhtikuuta 1952.

## Lähteet
Tornberg

**Tornberg**  on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* August Tornberg (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkopuolustaja
* Ali Tornberg (1873–1958), suomalainen juristi, rajatarkastaja ja Tornion pormestari
* Helena Tornberg, o.s. *Wentin*, (s. 1955), suomalainen kunnallispoliitikko (kesk.)
* Kyösti Tornberg (s. 1953), suomalainen kunnanjohtaja
* Reko Tornberg (s. 1995), suomalainen jääkiekkopuolustaja

## Katso myös
* Tornberg (suku)
Arthur Kampf

**Arthur Kampf** (1864–1950) oli saksalainen taidemaalari. Hän opiskeli Düsseldorfin taideakatemiassa, jossa hän oli sittemmin vuodesta 1893 akatemian professorina. Hän muutti 1898 Berliinin taideakatemian (Akademie der Künste) opettajaksi ja oli vuodesta 1907 sen esimies. Hän herätti 1886 huomiota suurella maalauksellaan *Viimeinen kuulustelu*, jonka järkyttävä aihe oli työväen elämästä ja esitetty vaikuttavalla todenmukaisuudella silloisella modernilla tekotavalla. Hän maalasi sekä luonteenomaisia laatukuvia että historiallisia tapahtumia. Hän on tehnyt myös useita historiallisia, allegorisia ja oman aikansa aiheisia seinämaalauksia sekä muotokuvia esimerkiksi keisari Vilhelm II:n kuvan.

## Teoksia
; Laatukuvia
* *Jäähyväiset*
* *Kevelaerin pyhiinvaeltajia*
* *Härkätaistelu*
* *Rautatehdas*
* *Sillanrakennus*
* *Teatteriaitio*
* *Klovni*
;Historiamaalauksia
* *Yö 13.-14. päivänä toukokuuta 1888* (Kuningas Vilhelm I:n ruumis Berliinin tuomiokirkossa)
* *Vapaaehtoiset*
* *Professori Steffens kiihottaa kansaa ranskalaisia vastaan 1813* (Berliinin kansallisgalleriassa)
* *Ihmisuhreja* (ransk. sotilaita paluumatkalla Venäjältä)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sampo-talo

**Hyvinkään Sampotalo** tai **Sampo-talo** on Hyvinkään keskustassa sijaitseva rakennus. Se valmistui vuonna 1987 Hyvinkäälle Jussinmäen ja Kauppatorin viereen. Rakennus sisältää muun muassa Hyvinkääsalin, asuntoja sekä ostoskeskuksen, ja on saanut nimensä vakuutusyhtiö Sammon mukaan. 

## Historia

Sampotalo rakennettiin Hyvinkään keskustaan, torin ja Jussinmäen läheisyyteen.Rakennuslupa Sampotalolle vahvistettiin 18. huhtikuuta 1985.  
Rakennus valmistui 5. joulukuuta 1987.Sampotalon suunnitteli arkkitehtitoimisto Laiho–Pulkkinen–Raunio.Rakennus edustaa 1980-luvun liike- ja kulttuurirakentamista, ja julkisivun tunnusmerkkejä ovat pyöristetyt kulmat, vaalea klinkkeri sekä kiillotettu harmaa kivilevy.

Kun kauppakeskus Willa avattiin maaliskuussa 2012, Sampo-talosta muuttivat pois Hyvinkään K-Citymarket, Lindex ja Seppälä, jotka sijaitsivat aiemmin Sampo-talossa. Nykyään niiden paikalla toimii muun muassa Hyvinkään Tokmanni sekä Titan24 -kuntosali 

Rakennuksessa on liike- ja kulttuuritiloja. Sen sisätiloihin kuuluu Hyvinkää-sali, joka toimi konsertti- ja tapahtumapaikkana Sampotalon toiminnan keskeisenä osana.

Sampotalo on myöhemmin arvioitu osaksi Hyvinkään kulttuuriympäristöä. Se on listattu kohteeksi numero 60 Hyvinkään keskustaajaman kulttuuriympäristön hoitosuunnitelmassa, jossa sen arkkitehtoninen ja kaupunkikuvallinen merkitys tunnistetaan ja sen arvojen säilyttämistä suositellaan.

## Lähteet
Marisa

**Marisa** voi viitata seuraaviin:

* Marisa, naisen etunimi
* Marisa, antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa
* Marisa, kaupunki Indonesiassa
* *[[Marisa (suku)|Marisa]]*, kotilosuku
Kampf

**Kampf** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Arthur Kampf (1864–1950), saksalainen taidemaalari
* Dietrich Kampf (s. 1953), saksalainen mäkihyppääjä
* Klaus Van Der Kampf, suomalainen iskelmälaulaja
Alalkomenai

**Alalkomenai** (, myös *Alakomenion*, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Alíartos-Thespiésin kunnan alueella lähellä nykyistä Solinárin kylää.

## Maantiede

Alalkomenain kaupunki sjaitsi Boiotiassa Tilfossion-vuoren juurella hieman itään Koroneiasta ja lähellä Kopais-järveä. Strabon kuvaa sen olleen rakennettu tasangolle. Kaupunki sijaitsi noin kilometrin itään nykyisestä Solinárin kylästä.

Alalkomenain kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä *Alalkomenia* (). Se oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.

## Historia

Alalkomenai on luettu nykytutkimuksessa arkaaisen tai klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, mutta sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Ainoa antiikin lähde, joka mainitsee sen poliksena, on Strabon. Pausanias kutsuu sitä kyläksi.

Alalkomenai tunnettiin Athenen palvonnasta ja Athene Poliaan temppelistä; Athenen sanottiin syntyneen siellä, ja Homeroksen mukaan hänelle annettiin siksi lisänimi Alalkomeneis (). Kultti oli vanha ja tukee sitä, että Alalkomenai oli polis ainakin arkaaisella kaudella.

Alalkomenain nimi selitettiin usealla eri tavalla. Pausanias ja Stefanos Byzantionlainen — ja luultavasti myös Homeros — kertovat tarinan, että se oli nimetty Alalkomeneen mukaan, joka kasvatti siellä jumalatar Athenen. Pausanias mainitsee myös kertomuksen, jonka mukaan nimi olisi peräisin Alalkomeniasta, Ogygeen, ektenien (*Ektenes*) kuninkaan, tyttärestä; ektenejä pidettiin ensimmäisinä, jotka asuttivat Theban alueen.

Stefanoksen mukaan Aristarkhos Samothrakelainen taas katsoi, että kaupungin nimi olisi tullut kreikan verbistä *alalkein* (), ”suojella” (< ), viitaten Athenen rooliin kaupungin puolustajana. Varhaiset *[[Ilias|Iliaan]]* skoliastit heijastavat myös tätä selitystä, joten ajatus saattaa olla Aristarkhosta vanhempi. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Alalkomenieus* (), *Alalkomenaios* () ja *Alalkomenios* ().

Myöhemmässä vaiheessa Alalkomenai tuli Koroneian poliksen alaisuuteen. Sulla ryösti sekä kaupungin että temppelin ja vei myös jumalattaren kulttipatsaan mukanaan.

Lähellä sijaitseva nykyinen Alalkomenésin kylä, aiempi Mamoúra, nimettiin antiikin Alalkomenain mukaan vuonna 1927.

## Rakennukset ja löydökset

Athene Poliaan temppeli, joka tunnettiin myös nimellä Alalkomenion, sijaitsi noin 300 metriä kaupungista pohjoiseen, tasaisella maalla Kopais-järveen laskeneen Triton-joen varrella.  Nykyisen Solinárin kylän takaa, Alalkomenain paikalta, on löydetty joitakin monikulmaisia perustuksia, nähtävästi yhden rakennuksen osia, jotka todennäköisesti ovat temppelin periboloksen jäänteitä.

## Lähteet
Eutresis

**Eutresis** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Thívan kunnan alueella noin 2,5 kilometriä koilliseen nykyisestä Léfktran kylästä.

## Maantiede

Eutresiin kaupunki sijaitsi Boiotian eteläisellä eli Asopos-joen tasangolla joen pohjoispuolella itäkaakkoon Thespiaista ja lounaaseen Thebasta. Eutresista lounaaseen sijaitsi Leuktra. Stefanos Byzantionlainen sijoittaa Eutresiin tielle Thespiaista Plataiaihin. Kaupunki oli rakennettu kukkulalle, joka tunnetaan nykyisin nimellä Akropódi.

Eutresiin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Kaupungin lähellä oli vesilähde.

## Historia

Eutresiin paikka on ollut asuttu jo neoliittisella kaudella ennen vuotta 3200 eaa. sekä pronssikaudella, mukaan lukien mykeneläinen kausi. Varhaisin maininta Eutresiista on Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* Laivaluettelossa. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin sanottiin olleen Zethoksen ja Amfionin asuinpaikka ennen kuin he hallitsivat Thebaa.

Vaikka Eutresis on luetteloitu nykytutkimuksessa arkaaisen tai klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Se vaikuttaa olleen poliksena Thespiain alaisuudessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Eutrēsitēs* (). Myöhemmin Strabonin aikana Eutresis oli kylä Thespiain alueella.

## Rakennukset ja löydökset

Mykeneläisaikainen Eutresis oli ympäröity kyklooppimuurilla. Antiikin aikainen kaupunki on ollut ympäröity muurilla, joka ajoitetaan 300-luvulle eaa. Siitä on löydetty osia, ja sen arvellaan sulkeneen sisäänsä noin 13–20 hehtaarin kokoisen alueen.

Eutresiissa oli kuuluisa Apollonille omistettu temppeli ja oraakkeli, minkä vuoksi Apollonilla oli epiteetti *Eutresites*. Pyhäköstä on löydetty pronssisia ja keraamisia votiiviesineitä 500- ja 400-luvuilta eaa. Kaupunkikukkulan etelärinteessä oli toinen pyhäkkö.

Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Thívan arkeologisessa museossa.

## Lähteet
Hyettos

**Hyettos** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Orchomenóksen kunnan alueella noin kaksi kilometriä itään nykyisestä Loútsin kylästä.

## Maantiede

Hyettoksen kaupunki sijaitsi Boiotian pohjoisosassa Kopais-järven pohjoispuolella. Pausanias sanoo, että Olmones sijaitsi 12 stadionia Kopain vasemmalla puolella, ja Hyettos 7 stadionin päässä Olmoneesta. Kaupungilla oli akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori. Alakaupunkia oli erityisesti sen etelä- ja itäpuolella. Kaupunkikeskuksen koko ylä- ja alakaupunki mukaan lukien oli noin 26 hehtaaria.

Hyettoksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 55 neliökilometriä.

## Historia

Hyettoksen kaupunki oli olemassa arkaaiselta kaudelta myöhäisantiikkiin. Tätä varhaisemmasta asutuksesta ei ole löydetty merkkejä. Kaupungin eponyyminä perustajana pidettiin argoslaista Hyettosta.

Hyettos oli antiikin aikaisen todistusaineiston perusteella itsenäinen polis arkaaisella, klassisella ja hellenistisellä kaudella. Sillä oli läheiset suhteet Orkhomenokseen, ja ne olivat yhdessä osana Boiotian liittoa. Hyettos löi omaa aiginalaisen standardin mukaista hopearahaa noin vuosina 500–480 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Hyetios* (), *Hyeittios* (), *Hyettios* () ja *Hyēttios* ().

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin akropolis oli ympäröity muurilla, joka ajoitetaan arkaaisen kauden lopulle noin vuoteen 500 eaa. Sitä kunnostettiin 300-luvulla ja 100-luvulla eaa. Muuri sulki sisäänsä noin kuuden hehtaarin kokoisen alueen. Kukkulalla on edelleen näkyvissä linnoitteiden jäänteitä. Alakaupungilla ei ilmeisesti ollut muureja.

Pausaniaan mukaan Hyettoksessa oli Asklepiokselle omistettu temppeli, jota sairaat käyttivät tautiensa parannuspaikkana, ja jossa jumalaa palvottiin karkean kiven muodossa.

Kaupungin paikalla on jälkibysanttilainen Pyhän Anastasioksen (*Ágios Anastásios*) kirkko, jonka rakentamisessa on käytetty uudelleen antiikin aikaisia pylväitä.

## Lähteet
Khorsiai

**Khorsiai** () eli **Korsiai** () eli **Korseia** () () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Thívan kunnan alueella noin kaksi kilometriä lounaaseen nykyisestä Pródromoksen kylästä.

## Maantiede

Khorsiain kaupunki sijaitsi Boiotian lounaisosassa Korintinlahden rannikolla länteen Thisbestä ja Thebasta. Plinius vanhemman mukaan se erotettiin Boiotian pohjoisosassa sijainneesta toisesta Korseiasta nimityksellä ”Theban Korsiai” (lat. *Thebae Corsi[c]ae*). Khorsiai sijoitetaan länteen nykyisestä Pródromoksen kylästä, jonka aiempi nimi on Chóstia, ja pohjoiseen sen ranta-asutuksesta Paralíasta.

Kaupungilla oli akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori sekä sen rinteessä tai juurella ollut alakaupunki. Niiden yhteenlasketuksi pinta-alaksi on arvioitu noin 1,7–4,5 hehtaaria. Khorsiain kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 40 neliökilometriä.

## Historia

Khorsiain paikka on ollut asuttu jo varhaisella helladisella kaudella ja antiikin aikana ainakin geometriselta kaudelta myöhäisantiikkiin. Pseudo-Skylaks mainitsee kaupungin boiotialaisena satamana nimimuodolla *Korsiai*. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Khorsieus* ().

Fokislaiset miehittivät Khorsiaita kolmannen pyhän sodan aikana vuoteen 346 eaa. saakka. Thebalaiset tuhosivat kaupungin vuonna 346 eaa. ja purkivat sen muurit ja, kuten Orkhomenoksen ja Koroneian kohdalla, kaupungissa saatettiin toteuttaa *[[andrapodismos]]*. Kaupunki asutettiin kuitenkin pian uudelleen. Tämän jälkeen ainakin 300-luvun lopulla eaa. Khorsiai oli puoli-itsenäisenä poliksena Thisben alaisuudessa ja luettiin sen alueeseen.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupunki oli ympäröity muurilla, joka suojasi sekä sen akropoliin että alakaupungin itä-, pohjois- ja länsipuolelta, kun taas kaupungin eteläpuolta suojasivat jyrkänteet. Muuri ajoitetaan vuoden 371 eaa. Leuktran taistelun jälkeiseen aikaan. Se tuhottiin vuonna 346 eaa., mutta rakennettiin uudelleen 300-luvun eaa. lopulla. Muuri sulki sisäänsä noin yhden hehtaarin kokoisen alueen.

Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa oli Heralle omistettu temppeli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korseia

**Korseia** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Korseia, kaupunki Boiotian pohjoisosassa
* Khorsiai eli Korseia, kaupunki Boiotian lounaisosassa
Bruno Österlund

**Bruno Gustaf Österlund** (28. maaliskuuta 1889 Turku – 13. helmikuuta 1967 Lappeenranta) oli suomalainen jalkapalloilija ja ammatiltaan konttoripäällikkö. 

Österlund edusti urheilu-urallaan Åbo IFK:ta. Suomen mestaruuden hän voitti vuonna 1910. Vuosina 1911 ja 1913 hän oli ÅIFK:n SM-hopeaa saaneessa joukkueessa. Jalkapalloilun lisäksi hän kilpaili pikaluistelussa mm. vuoden 1911 SM-kisoissa, joissa hänen päämatkansa oli 500 m luistelu.

Vuonna 1912 Österlund siirtyi Lappeenrantaan Paraisten Kalkkivuoren palvelukseen paikallisen konttorin hoitajaksi. Vuoden 1918 sisällissodassa hän osallistui Valkoisten joukoissa joukkueenjohtajana Varkauden valloitukseen ja taisteluihin Joutsenon seudulla. Sodan loppuvaiheessa hän toimi pataljoonan kanslian päällikkönä.

Lappeenrannassa hän osallistui aktiivisti paikalliseen järjestötoimintaan mm. rintamiesjärjestön luottamusmiehenä ja paikallisen urheiluseuran Lappeenrannan Urheilumiesten (LUM) johtokunnan jäsenenä.  

## Saavutukset
*Suomen mestaruus: 1910
*SM-hopeaa: 1911 ja 1913

## Lähteet
Baldwin (Minnesota)

**Baldwin** on kaupunki Yhdysvalloissa Minnesotan osavaltiossa. Vuoden 2020 väestönlaskennassa Baldwinissä oli 7&nbsp;104 asukasta. Se sijaitsee Sherburnen piirikunnassa. Baldwinistä tuli kaupunki vuonna 2024.

## Väestö
Vuoden 2020 väestönlaskennassa Baldwinin (silloisen Baldwin Townshipin) asukasluku oli 7&nbsp;104. Asukkaista 93,5&nbsp;% oli valkoisia, 0,6&nbsp;% aasialasia, 0,4&nbsp;% mustia ja 0,3&nbsp;% alkuperäisasukkaita. Asukkaista 0,9&nbsp;% kuului johonkin muuhun rotuun ja 4,3&nbsp;% kuului kahteen tai useampaan rotuun. 1,8&nbsp;% oli hispaanoja tai latinoita mistä tahansa rodusta. 2,2&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 0,6&nbsp;% oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eino Heinonen (saarnaaja)

**Eino Akseli Heinonen** (23. maaliskuuta 1887 Kullaa – 8. kesäkuuta 1977 Jyväskylä) oli suomalainen helluntaisaarnaaja, joka saavutti liikkeessä arvostetun aseman. Häntä on kutsuttu herätysliikkeen "grand old maniksi". Heinonen oli monien helluntailaisten yhteisten hankkeiden alkuunpanija ja neuvonpitojen puheenjohtaja.

Heinonen oli helluntailiikkeen keskeisiä vaikuttajahahmoja 1930-luvulta lähtien aina kuolemaansa saakka. Heinosen ura saarnaajana kesti noin 57 vuotta, jonka kuluessa hän piti yli 22&nbsp;500 saarnaa ja kastoi yli 2&nbsp;800 henkilöä. Hän perusti useita seurakuntia erityisesti Satakunnan alueella. Heinonen piti ensimmäisen kokouksena Orivedellä vuonna 1920.

Satakunta oli Heinosen kotikenttää ja hän oli mukana perustamassa useita maakunnan helluntaiseurakuntia vuodesta 1920 lähtien. Heinonen vaikutti myös Etelä-Karjalassa, jossa hän aloitti työn Lappeenrannassa ja sen ympäristössä vuonna 1921. Heinonen vieraili muun muassa Imatralla, Lappeella ja Simolassa. Alkujaan hän ei hyväksynyt seurakuntalinjaa, mutta muutti kantaansa vuoden 1919 veljeskokouksen keskustelun perusteella.

## Lähteet
* Ahonen, Lauri K.: *Suomen Helluntaiherätyksen historia*. Päivä Oy, 1994, 
* Kuosmanen, Juhani, *Herätyksen historia*, Ristin Voitto, 1979, 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Mustonen, Ensio, *Vuoritien kulkija: herätyspioneeri Eino Heinosen muotokuva*, Ristin Voitto, 1979,
Pimeällä puolella

**Pimeällä puolella** (*You Like It Darker*) on Stephen Kingin vuonna 2024 ilmestynyt novellikokoelma. Kirja sisältää kaksitoista novellia, joista viisi on aiemmin julkaisemattomia. Näistä yksi, *"Kalkkarokäärmeet"*, on jatko-osa vuoden 1981 kirjalle *"Cujo"*. Kokoelman on suomentanut Ilkka Rekiaro.

### Tarinat

* *Kaksi lahjakasta paskiaista* (Two Talented Bastids)
* *Viides askel* (The Fifth Step, 2020)
* *Seko-Willie* (Willie the Weirdo, 2022)
* *Danny Coughlinin paha uni* (Danny Coughlin's Bad Dream)
* *Finn* (Finn, 2022)
* *Slide Inn Roadilla* (On Slide Inn Road, 2020)
* *Punainen näyttö* (Red Screen, 2021)
* *Turbulenssiasiantuntija* (The Turbulence Expert, 2018)
* *Laurie* (Laurie, 2018)
* *Kalkkarokäärmeet* (Rattlesnakes)
* *Unennäkijät* (The Dreamers)
* *Vastausmies* (The Answer Man)

### Viitteet
MF Ghost

**MF Ghost** () on Shūichi Shigenon piirtämä ja käsikirjoittama manga, jonka julkaisu alkoi vuonna 2017. Sarjasta on tehty animesovitus, jonka ohjaaja on Tomohito Naka. Ensimmäisen kauden esitys alkoi vuonna 2023 ja toisen kauden esitys alkoi vuonna 2024. Animesarjan kolmannen kauden esittäminen alkaa vuonna 2026.

Sarja on seuraaja tunnetulle *[[Initial D]]* -sarjalle.

## Juoni
Sarja sijoittuu 2020-luvulle, ja itsestäänajavista autoista on tullut yleisiä Japanissa. Sarjan päähenkilö on Kanata Livington, joka palaa Japaniin valmistuttuaan kilpa-ajokoulusta Englannissa, ja osallistuu yleisillä teillä ajettavaan MFG-sarjaan.

## Lähteet
Épône

**Épône** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee Seinejoen varrella, noin 47 kilometriä Pariisista länteen.

Kunnan nähtävyyksiä on 1000-luvun romaaninen kirkko. Se on omistettu Saint-Béatille, erakolle, joka tuli Etelä-Ranskasta 400-luvulla julistamaan evankeliumia täällä asuneille karnuuteille.

Daavidin temppeli on taidemaalari Jacques-Louis Davidin suunnittelema temppeli, jonka rakennutti lordi Marie-Jean Hérault de Séchelles vuonna 1785. Se rakennettiin Ranskan ja vastaperustettujen Yhdysvaltojen välisen vuonna 1778 allekirjoitetun liittosopimuksen kunniaksi.

Allée couverte de la Justice on dolmen, joka löydettiin 1700-luvulla ja ryöstettiin vuonna 1793. Dolmen kaivettiin lopulta esiin vuonna 1881, ja kaivausten aikana sieltä löydettiin ihmisjäännöksiä ja työkaluja. Vuonna 1887 se listattiin historialliseksi muistomerkiksi, ja vuonna 1956 se restauroitiin.


Tiedosto:Épône - Église03.jpg|Saint-Béatin kirkko.
Tiedosto:Épône - Carte gaulois.svg|Karnuuttien asuinalue.
Tiedosto:Epone temple de David.jpg|Daavidin temppeli.
Tiedosto:Allee de la Justice 786802.jpg|Allée couverte de la Justice.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korseia (Pohjois-Boiotia)

**Korseia** (, ) eli **Khorsia** () oli antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Lokroín kunnan alueella lähellä nykyistä Kyrtónin kylää.

Korseia sijaitsi Boiotian pohjoisosassa, mutta luettiin toisinaan kuuluvaksi Opuntian Lokriihin. Pausanias mainitsee sen tultuaan lännestä Kyrtoneesta päin. Korseiasta luoteeseen sijaitsi Opus ja etelään Hyettos. Kaupungin lähellä virtasi Platanios-joki.

Korseian kaupunki oli olemassa klassiselta roomalaiselle kaudelle. Kaupungin paikka on linnuntietä noin 3,5 kilometriä koilliseen nykyisestä Kyrtónin kylästä (entinen Koláka). Sieltä on löydetty ympärysmuurin ja kolmen tornin jäänteet.

Tätä Boiotian pohjoisosan Korseiaa ei tule sekoittaa tunnetumpaan Khorsiain eli Korseian kaupunkiin Boiotian lounaisosassa Korintinlahden rannalla, johon Demostheneen ja Diodoros Sisilialaisen tekemät maininnat liittyvät.

## Lähteet
Petri Vehmanen

**Petri Sakari Vehmanen** (s. 20. marraskuuta 1950 Rymättylä) on suomalainen  laskentatoimen emeritusprofessori.

Petri Vehmanen syntyi maanviljelijä Martti Oskar Vehmasen ja emäntä Nelma Linnea Saarisen perheeseen. Hän avioitui 1971 hammaslääkäri Raili Lehtilän kanssa. Vehmanen tuli ylioppilaaksi Naantalin yhteiskoulusta 1969 ja valmistui taloustieteen kandidaatiksi Tampereen yliopistosta 1972 ja lisensiaatiksi Jyväskylän yliopistota 1977. Kauppatieteen tohtoriksi hän väitteli Tampereen yliopistossa 1979. 

Vehmanen oli Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1973–1975, Jyväskylän yliopiston vt. apulaisprofessori 1975–1978 ja professori 1994–2001, Oulun yliopiston professori 1992–1994 ja Tampereen yliopiston yliassistentti 1979–1990, dosentti 1981–2001, apulaisprofessori 1991–1992 ja professori vuodesta 2002. Mississippin osavaltionyliopistossa hän oli vieraileva professori 1990–1991. Vehmanen on tutkinut muun muassa tuloslaskennan teoriaa ja laskentastandardeja. Hän on julkaissut sekä tutkimuksia että ollut kirjoittamassa ja toimittamassa tietoteoksia.

## Lähteet
Mécanicien-Principal Lestin

**Mécanicien-Principal Lestin** oli Ranskan laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Enseigne Roux -luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 28. helmikuuta 1913 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 12. marraskuuta 1913. Alus laskettiin vesille 15. toukokuuta 1915 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten huhtikuussa 1916. Alus hyväksyttiin 9. kesäkuuta 1916.

## Palvelus
Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Välimerelle 1re Armée navaleen, jonka mukana se osallistui 1. joulukuuta 1916 Ateenan maihinnousuun. Vuoden 1918 alussa alus siirrettiin Dunkerqueen Flanderin laivueeseen. Se korvasi heinäkuussa 1919 *Dunoisin* Itämerellä olleen laivueen lippulaivana. Alus poistettiin alusluettelosta 30. toukokuuta 1936, mikä vahvistettiin 15. heinäkuuta.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Enseigne Roux (1915)

**Enseigne Roux** oli Ranskan laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Enseigne Roux -luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 28. helmikuuta 1913 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1. joulukuuta 1913. Alus laskettiin vesille 13. heinäkuuta 1915 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten 19. marraskuuta 1915. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 2. helmikuuta 1916.

## Palvelus
Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Dunkerqueen Flanderin laivueeseen. Se poistettiin alusluettelosta 10. elokuuta 1937, mikä vahvistettiin 18. lokakuuta. Alus myytiin 1938 Bizertessä romutettavaksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
8096 Emilezola

**8096 Emilezola (1993 OW3)** on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .

Asteroidi on nimetty ranskalaisen kirjailijan Émile Zolan (1840-1902) muistoksi.

## Lähteet
Pietari I:n vuoret

**Pietari I:n vuoret** () on vuoristo Pamirin länsiosassa Tadžikistanissa. Se haarautuu Tiedeakatemian vuorista Ismoili Somonīn huipun tienoilla ja erottaa toisistaan Surxobin eli Vaxšin ja Xingovin jokilaaksot.

Etupäässä hiekkakivestä ja konglomeraatista muodostuneen vuorijonon pituus on 200 kilometriä. Sen keskikorkeus on idässä 6&nbsp;000 ja lännessä 4&nbsp;300 metriä. Korkein huippu on Moskva (6&nbsp;785 metriä). Rosoisia kallioita halkovat syvät rotkot. Itäosassa on paljon jäätiköitä, joiden yhteispinta-ala on 480 neliökilometriä. Alueella esiintyy usein maanjäristyksiä.

Vuoriston länsiosan alarinteillä kasvaa paikoin pähkinä- ja vaahterametsiä. Ylempänä on harvaa katajametsää ja alppiniittyjä.

## Lähteet
Bisson (1912)

**Bisson** oli Ranskan laivaston vuonna 1913 vesillelaskettu Bisson-luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 23. marraskuuta 1910 Toulonin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1. tammikuuta 1911. Alus laskettiin vesille 12. syyskuuta 1912 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten 10. helmikuuta 1913. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 8. syyskuuta 1913.

## Palvelus
Alus liitettiin 1. lokakuuta 1913 1re Armée navalen 1. laivueeseen, mistä se siirrettiin 1. tammikuuta 1914 perusteilla olevaan 6. hävittäjälaivueeseen. Se oli lokakuussa 1914 Adrianmerellä 1. hävittäjälaivueessa. Ensimmäisessä maailmansodassa se oli toukokuusta 1915 Adrianmerellä. Alus todettiin käyttökelvottomaksi 15. helmikuuta 1933, minkä jälkeen se oli myynnissä 1933–1935.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Rimsulfuroni

**Rimsulfuroni** (C14H17S2N5O7) on sulfonyyliureajohdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa riikaruohomyrkkynä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa rimsulfuroni on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi alkoholeihin, asetoniin, etyyliasetaattiin ja dikloorimetaaniin. Aine tehoaa useisiin rikkakasveihin ja sen herbisidinen teho perustuu asetolaktaattisyntaasientsyymin toiminnan estämiseen.

## Valmistus ja käyttö
Rimsulfuronin valmistuksessa keskeinen lähtöaine on 2-amino-4,6-dimetoksipyrimidiini. Yhdiste reagoi 2-sulfamoyylikloridi-3-sulfonyylietyylipyridiinin tai 2-(etyylisulfonyyli)pyridiini-3-sulfonyyli-isosyanaatin kanssa rimsulfuroniksi.

Rimsulfuronia käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa peruna-, tomaatti-, maissi- ja hedelmäviljelmillä. Aine on hyväksytty käytettäväksi kasvintorjunta-aineena Euroopan unionin alueella.

## Lähteet
Renaudin (1913)

**Renaudin** oli Ranskan laivaston vuonna 1913 vesillelaskettu Bisson-luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 23. marraskuuta 1910 Toulonin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1. helmikuuta 1911. Alus laskettiin vesille 20. maaliskuuta 1913 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten 10. heinäkuuta 1913. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 1. tammikuuta 1914.

## Palvelus
Alus liitettiin palvelukseen otettaessa 1re Armée navalen vasta perustettuun 6. hävittäjälaivueeseen. Joulukuusta 1915 alus oli Adrianmerellä. Itävallan laivaston sukellusvene *SM U-6* torpedoi 18. maaliskuuta 1916 Durazzon edustalla aluksen, joka katkesi kahtia.

## Lähteet
*
*

### Viitteet