Vähäjärvi (Riihimäki, Kenkiä)

**Vähäjärvi** eli **Pikkujärvi** on Kanta-Hämeessä Riihimäellä Kenkiän ja Lopen Hirvijärven kulmakuntien välissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Vähäjärvi on 450 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee alavalla maalla noin 350 metriä Hirvijärven rannasta pohjoiseen. Järven syvyys on 8 metriä, mutta sillä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantoja kiertää leveä kelluslehtisten vesikasvien vyöhyke. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta etelärannan peltoa ja pohjoisrannan niittyä. Sekä pohjoisrannassa että etelärannassa on vapaa-ajan asunto. Niille tulee tiet Paalijärveltä tulevalta yhdystieltä 13619.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin tammikuussa 1986 ja lokakuussa 1987, jolloin veden kokonaisfosforipitoisuus oli 10–19&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l)ja kokonaistyppipitoisuus noin 570&nbsp;μg/l. Järven vesi luokiteltiin erinomaiseksi. Vuonna 2005 liitettiin Vähäjärvi Riihimäen pintavesien seurantaohjelmaan, jolloin vesinäytteitä tutkittaisiin kuuden vuoden välein. Tämä tapahtui vuosina 2006, 2012, 2018 ja viimeksi maaliskuussa ja elokuussa 2024.

Vuonna 2024 noudettiin vesinäytteet yhden ja seitsemän metrin syvyydestä. Järven vesi oli silloin lievästi humusväritteistä, koska vedenväri oli 40&nbsp;mg&nbsp;Pt/l. Näkösyvyys oli 3,4&nbsp;metriä. Veden happamuustaso oli näytteen syvyydestä riippuen pH&nbsp;6,5–7,3. Lievästi alkalinen tilanne muodostui elokuussa. Alkaliteetti vaihteli 0,269–0,488&nbsp;mmol/l, joten vaaraa happamoitumisesta ei ole. Veden sameus oli pinnan lähellä 0,96&nbsp;FTU ja 1,2&nbsp;FTU ja pohjan lähellä 2,6&nbsp;FTU ja 6,6&nbsp;FTU, eli paljon sameampaa. Järvi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin. Elokuussa alkoi harppauskerros kolmesta metristä. Veden happipitoisuus oli maaliskuussa päällysvedessä (suluissa kylläisyysaste) 8,8&nbsp;mg/l&nbsp;(64&nbsp;%) ja alusvedessä 0,6&nbsp;mg/l&nbsp;(5&nbsp;%), ja elokuussa päällysvedessä 8,3&nbsp;mg/l&nbsp;(94&nbsp;%) ja alusvedessä alle 0,2&nbsp;mg/l&nbsp;(alle 1&nbsp;%). Pohjan lähellä on riittävästi happea vain täyskierron aikana. Maaliskuussa oli fosforipitoisuus 10&nbsp;μg/l ja elokuussa päällysvedessä 5&nbsp;μg/l ja alusvedessä 25&nbsp;μg/l. Typpipitoisuudet olivat maaliskuussa päällysvedessä 740&nbsp;μg/l ja alusvedessä 830&nbsp;μg/l, ja elokuussa päällysvedessä 520&nbsp;μg/l ja alusvedessä 850&nbsp;μg/l. Hapettomuus nosti pohjan lähellä ravinteiden ja raudan pitoisuuksia (jopa 1&nbsp;500&nbsp;μg/l). Tämä on merkki sisäisestä kuormituksesta. Levien klorofylli-a-pitoisuus mitattiin alle kahden metrin syvyydessä 4&nbsp;μg/l.

## Vesistösuhteet
Vähäjärvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Kytäjärven alueella&nbsp;(21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen&nbsp;(21.033) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 70 hehtaaria. Järveen tulee neljä pelto- tai metsäojaa ja sen laskuoja alkaa järven kaakkoisrannasta. Se virtaa kaakkoon päin ja laskee puolen kilometrin päässä Hirvijärven Kenkiänlahteen. Laskuoja virtaa matkallaan pellon läpi ja allikon kautta. Järven vedenpinnan korkeus on 103,9&nbsp;metriä mpy&nbsp;(N2000), joten laskuoja pudotukseksi tulee 0,3 metriä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on runsaat kaksi vuotta.

## Historiaa
Vuoden 1916 Riihimäen seudun taloudellisessa kartassa on vain järven laskuojan ympärillä merkitty peltomaata. Vuoden 1936 kartassa on nykyisen Vehkaojan kohdalle merkitty maatila ja järven etelärannassa on uusi peltopalsta. Vanhoissa kartoissa järven muoto on selvästi erilainen kuin se on nykyään, mikä viittaa järvenlaskuun. Vuoden 1965 peruskartassa on peltoa raivattu hieman lisää ja vuoden 1954 kartassa on myös pohjoisrannassa peltopalsta .

## Lähteet