open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luoteinen maakunta (Sierra Leone)

**Luoteinen maakunta** () on yksi Sierra Leonen viidestä maakunnasta. Sen väkiluku on  (2021) ja pinta-ala . Maakunnan pääkaupunki on Port Loko, joka sijaitsee samannimisessä piirikunnassa.

Maakunta rajautuu pohjoisessa Guineaan kuuluviin Mamoun ja Kindian alueisiin, idässä Pohjoiseen maakuntaan, etelässä Eteläiseen maakuntaan ja lounaassa Läntiseen alueeseen.

Maakunta kuului vuoden 2017 alueuudistukseen asti Pohjoiseen maakuntaan. Näiden yhteisväkiluku oli noin 2,5 miljoonaa ja pinta-ala .

## Elinkeinot
Maakunnan tärkeimpiä elinkeinoja ovat maatalous ja karjanhoito. Kala on tärkeä proteiinin lähde, ja sitä saa muun muassa Bankasoka- ja Rokel-joista. Nämä kaksi jokea muodostavat yhdistyttyään Sierra Leone -nimisen estuaarin, joka on koko Afrikan suurin luonnonsatama. Estuaarissa on monipuolinen luonto: sen rannikolla kasvaa noin 20% Sierra Leonen mangrovesuosta, ja se on monelle vesilinnulle pesintäpaikka. Se on Ramsar-alue.

Maaperässä esiintyy muun muassa kultaa, rutiilia, alumiinia ja sen raaka-ainetta, bauksiittia. Kaivostoiminta on mitätöntä, mutta jotkut saattavat tienata osan elannostaan kaivannaisilla.

Maakunnan eteläosassa Lungin kaupungissa sijaitsee Lungin kansainvälinen lentoasema (IATA: **FNA**, ICAO: **GFLL**), joka on ainoa laatuaan koko maassa. Se on merkittävä työllistäjä.

## Aluejako
Luoteinen maakunta jakautuu kolmeen piirikuntaan. Niistä väkirikkain on Port Loko, jossa on maakunnan pääkaupunki Port Loko sekä suurin kaupunki Lunsar. Lisäksi maakunnassa on 37 päällikkökuntaa ().

### Piirikunnat

* Kambia ( as.)
* Karene ( as.)
* Port Loko ( as.)

### Päällikkökunnat
#### Kambia

* Magbema
* Mambolo
* Samu
* Gbinle
* Dixon
* Tonko Limba
* Bramaia
* Khonimakha
* Masungbala
* Tala-Munu

#### Port Loko

* Bureh
* Kasseh
* Maconteh
* Bake-Loko
* Maforki
* Lokomassama
* Kamasondo
* Kaffu Bullom
* Marampa
* Koya
* Masimera
* Thainkatopa
* Makama

#### Karene

* Tambakha Simibungie
* Tambakha Yobangie
* Gbanti
* Libeisaygahun-Gombagu
* Mafonda
* Makerembay
* Sanda Tendaren
* Sanda Magbolonto
* Sella Limba
* Sanda Loko
* Buya
* Romende
* Safroko
* Dibia

## Väestö
Luoteisen maakunnan väkiluku oli vuoden 2021 väestönlaskennassa , josta miehiä oli  ja naisia . Väestötiheys oli 87.68 as/km².

### Väestönkehitys

## Lähteet
Seppo Kuikka

**Seppo Matti Kalevi Kuikka** (s. 9. joulukuuta 1952 Helsinki) on suomalainen automaatioteknologian emeritusprofessori.

Seppo Kuikka syntyi Kalevi Kuikan ja Eila Tallgrenin perheeseen. Hän avioitui 1982 Tarja Hietalan kanssa. Kuikka tuli ylioppilaaksi Tikkurilan yhteiskoulusta 1971 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1977 ja Tampereen teknillisestä korkeakoulusta tekniikan lisensiaatiksi 1985. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli Teknillisessä korkakoulussa 1999. 

Kuikka oli Nokian palveluksessa ohjelmistosuunnittelija 1977–1978, Valmetin Rautpohjan tutkimusinsinööri 1978–1981, VTT:llä vanhempi tutkija 1981–1985 ja sivutoiminen tutkija 1996–2001, Wärtsilän palveluksessa ohjelmistopäällikkö 1985–1986, Ekonolla ja Ety-Systems Oy:ssä ohjelmistopäällikkö ja t&k-johtaja 1986–1989, Evtekissä yliopettaja 1889–2001 ja Tampereen teknillisessä yliopistossa automaatioteknologian professori vuodesta 2001. Hän on ollut myös automaation tietotekniikan dosentti Teknillisessä korkeakoulussa vuodesta 2006.

## Lähteet
Kosmas Prahalainen

**Kosmas Prahalainen** (1045–1125) oli Böömin historiankirjoittaja ja on heistä ensimmäinen. Hän oli Prahan tuomiokirkon diakoni. Hän on kirjoittanut Böömin historian *Chronica Bohemorum*, joka yltää vuoteen 1125. Hänen julkaisuistaan merkittävin sisältyy kokoelmaan *[[Monumenta Germaniae Historica]]* (Scriptores 9).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lellainen

**Lellainen** on kylä ja asuinalue Honkilahden alueella Eurassa. Sillä on oma kyläyhdistys. 

Lellaisissa asuvat kuuluvat Honkilahden koulupiiriin. Kylä sijaitsee Koskeljärven rannalla. Se on myös lähellä Pyhäjärveä. Lellaisten naapurikylä on Komoinen.

## Lähteet
Nico O’Reilly

**Nico O’Reilly** (s. 21. maaliskuuta 2005 Manchester) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vuodesta 2025 lähtien yleensä vasen laitapuolustaja, aiemmin hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hänellä on myös Jamaikan kansalaisuus vanhempiensa sukutaustan perusteella.

O’Reilly liittyi Manchester Cityn juniorijoukkueeseen kahdeksanvuotiaana. Ensimmäisen ammattilaissopimuksensa hän allekirjoitti heinäkuussa 2022. Hän sai huomiota tehtyään kaksi näyttävää maalia alle 18-vuotiaiden Valioliigassa kaudella 2022–2023. Seuraavalla kaudella hän kärsi loukkaantumisista, mutta teki vaikutuksen Cityn manageri Pep Guardiolaan kesän 2024 Yhdysvaltain-kiertueella.

O’Reilly pelasi ensimmäisen ottelunsa Cityn edustusjoukkueessa oltuaan avauskokoonpanossa voitokkaassa FA Community Shieldissä elokuussa 2024. Hän pelasi syyskaudella 2024 kaksi Englannin liigacupin ottelua ja vaihtopelaajana yhden Mestarien liigan ottelun. FA Cupissa hän pelasi kaudella 2025 Cityn kaikki kuusi ottelua, yhtä vaille kaikki avauskokoonpanossa. Hän pelasi täyden ajan myös tappiollisessa loppuottelussa Crystal Palacea vastaan. Hän teki maalin kolmannen kierroksen Salford-ottelussa ja kaksi maalia viidennellä kierroksella Plymouthia vastaan. Lisäksi hän syötti Cityn molemmat maalit puolivälierässä Bournemouthia vastaan. Valioliigassa hän pelasi ensimmäisen kerran tultuaan vaihdosta kentälle Ipswichiä vastaan tammikuussa 2025. Hän pelasi kauden aikana kaikkiaan yhdeksän liigaottelua, joista kuusi avauskokoonpanossa. Hän teki huhtikuussa maalin peräkkäisissä valioliigaotteluissa Crystal Palacea ja Evertonia vastaan. Seurajoukkueiden MM-kilpailuissa hän pelasi kaksi ottelua, joista ensimmäisen avauskokoonpanossa. Kaudella 2025–2026 hän on 17. lokakuuta mennessä pelannut kuusi valioliigaottelua, joista neljä avauskokoonpanossa. Mestarien liigassa hän on ollut kahdesti avauskokoonpanossa ja syöttänyt yhden maalin.

O’Reilly on pelannut Englannin juniorimaajoukkueissa. Englannin A-maajoukkueeseen hänet valittiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2025. Hän ei kuitenkaan saanut otteluissa peliaikaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ahrensburg Westin metroasema

**Ahrensburg West** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 5. marraskuuta 1921. Asemaa käyttää arkisin 2 800 matkustajaa päivässä. Aseman suunnitteli saksalainen arkkitehti Eugen Göbel.  

## Historia
Asema avattiin 5. marraskuuta 1921 nimellä "Ahrensburg" ja siinä oli vain yksi raide. Asemalle lisättiin toinen raide vuonna 1957. Kun linjan seuraava asema, "Hopfenbach", nimettiin uudelleen Ahrensburg Ostiksi vuonna 1952,  Ahrensburgin asema nimettiin uudelleen Ahrensburg Westiksi, jotta vältyttäisiin sekaannukselta näiden kahden aseman välillä. Asema on ollut esteetön 13. maaliskuuta 2017 lähtien.

## Lähteet
Ernst Didring

**Ersnt Didring** (18. lokakuuta 1868 Tukholma – 13. lokakuuta 1931 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija. Hän kirjoitti näytelmiä, romaaneja ja novelleja. Tunnetuimpia ovat Lappiin sijoittuvat *Midnattssol*-näytelmä (1897), joka kuvaa saamelaisten ja uudisasukkaiden kiistoja, sekä romaanitrilogia *Malm* (1914–1919), joka kertoo Malmiradan rakentamisesta. Didring toimi myös Ruotsin kirjailijaliiton pitkäaikaisena puheenjohtajana.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sveriges Författarförbund

**Sveriges Författarförbund** (suom. ’Ruotsin kirjailijaliitto’, lyh. **SFF**) on ruotsalainen kirjailijoiden etujärjestö, joka syntyi vuonna 1971, kun Sveriges Författareförening, Minerva, Sveriges Ungdomsbokförfattare ja Svenska översättarförbundet yhdistyivät. Sveriges Författareföreningenin olivat vuonna 1893 perustaneet Verner von Heidenstam ja Hugo Tigerschiöld. SFF muun muassa neuvottelee jäsenilleen korvausehtoja, antaa juridista apua sekä ylläpitää rahastoa, josta jaetaan stipendejä ja palkintoja, kuten vuosittaiset *Katapultpriset* aloittelevalle kaunokirjailijalle ja *Slangbellan* aloittelevalle lasten- ja nuortenkirjailijalle.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
Arvo Juutilainen

**Arvo Juutilainen** (10. huhtikuuta 1948 Heinävesi – 21. huhtikuuta 2025 Joensuu) oli suomalainen puutarhuri. Juutilainen tunnettiin Lapinlahden sairaalan pitkäaikaisena puutarhurina sekä Lapinlahden sairaala-alueen toiminnan jatkumisen puolestapuhujana. 

Juutilaisen työt Lapinlahden sairaalan puutarhurina alkoivat vuonna 1968 ja jatkuivat useita vuosikymmeniä. Vuosituhannen vaihteessa Lapinlahden sairaalatoiminnan jatkumisesta käytiin ankaraa keskustelua, ja Juutilaisen johdolla lokakuussa 2000 järjestettiin suuri Kylvö-tapahtuma, jossa sadat ihmiset saapuivat istuttamaan lahjoituksena saatuja 10 000 kukkasipulia mielenilmauksena sairaalatoiminnan jatkumisen puolesta. Juutilainen palkittiin teostaan Yleisradion Vuoden Valkopilkku -kunniakirjalla, joka samalla toimi tunnustuksena kaikelle myönteiselle kansalaistoiminnalle Helsingissä.

Juutilaisen oma työura linkittyi voimakkaasti Lapinlahden sairaalan kohtaloon. Vuonna 2006 Yleisradio esitti televisiossa dokumentin *Lapinlahden Arvo*, joka kertoo Juutilaisen tarinan, sivuten samalla Lapinlahden sairaalan tarinaa ja tilannetta.

## Lähteet
Chamaret

**Chamaret** on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Lezjoen varrella, noin 23 kilometriä Nyonsin kaupungista länteen.

Chamaretin kaupunkia hallitsevat feodaalisen Château de Chamaret -linnan rauniot, jotka ovat osa Dodon de Chamaretin rakennuttamaa 1100-luvun linnoitusta. Linnan pohjoisosa romahti vuosina 1696 ja 1772. Vuonna 1895 linnan 33 metriä korkea torni suunniteltiin ja kunnostettiin uudelleen, jolloin se sai nykyisen ulkonäkönsä kellotornina.

Linnalta on näkymät Drômen kukkuloille, Mont Ventoux - ja Lancevuorelle, Baronnies - ja Dentelles de Montmirail -vuorille sekä ympäröiville kylille. Kylien lomissa on useita borie-majoja, jotka olivat aikoinaan paimenten suojana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hampträsk

**Hampträsk** on Uudellamaalla Sipoossa Immersbyn lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Hampträsk on 300&nbsp;metriä pitkä, 200&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8&nbsp;hehtaaria. Se sijaitsee Immersbybäckenin laakson länsipuolella yli 15 metriä korkealla terassilla, joka jää muutaman kalliomäen väliin. Mäet kohoavat yli 20&nbsp;metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat soistuvaa metsämaata. Itäpuolella sijaitsee peltomaata, joka ulottuu rantaan asti. Järven lähiympäristössä on parikymmentä asuintaloa, joista viisi sijaitsee rannan tuntumassa. Rantaan on rakennettu myös kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tule tie Immersbystä Immersbybäckenin laaksossa kulkevalta Sipoonrannan ja Nikkilän väliseltä yhdystieltä.

## Vesistösuhteet
Hampträsk sijaitsee Sipoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;20) Sipoonjoen alaosan alueella&nbsp;(20.001). Järveen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja alkaa järven etelärannasta. Se laskee 900&nbsp;metrin päässä Vägaträskiin, jonka laskuoja Immersbybäcken yhtyy Immersbyssä Sipoonjokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 20,2&nbsp;metriä mpy&nbsp;(N2000), joten laskuojalle kertyy pudotusta 14,0&nbsp;metriä.

## Lähteet
Jalañaşköl

**Jalañaşköl** () on järvi Kazakstanissa Abain ja Jetısun alueiden rajalla. Se sijaitsee Alakölin laaksossa Džungarian portin pohjoispuolella. Järven pinta-ala 37,6 neliökilometriä.

Suolavetisen Jalañaşkölin suurin syvyys on 3,2 metriä ja vesimäärä 98 miljoonaa kuutiometriä. Se täyttyy sadevedestä ja Alakölin tulvista. Enimmäkseen tasaisia rantoja käytetään laidunmaana.

## Lähteet
Borie

**Borie** on kuivakivinen maja, jotka toimivat aikoinaan paimenten suojana. Näitä majoja on rakennettu erityisesti Ranskan Provencessa.

Boriet on valmistettu pelkästään pelloilta kerätyistä kivistä ilman sideainetta, kuten kuivamuurit. Majat on tehty joko holvaamalla tai valeholvaamalla. Muodoltaan ne ovat joko pyöreitä tai kulmikkaita. Joissakin majoissa on maakatto, jolle on istutettu iiriksiä sitomaan sitä. Suurempia majoja on käytetty myös karjasuojana.


Tiedosto:B-52 gordes 350.jpg|Borie Gordesin kunnassa (Vaucluse).
Tiedosto:Borie Saumane by JM Rosier.jpg |Borie La Roque-sur-Pernesin kunnassa (Vaucluse).
Tiedosto:Borie inside 2 by JM Rosier.jpg| La Roque-sur-Pernesin borien sisätilat.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Schmalenbeckin metroasema

**Schmalenbeck** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 5. marraskuuta 1922. Asemaa käyttää arkisin 1 300 matkustajaa päivässä. Aseman suunnitteli saksalainen arkkitehti Eugen Göbel. 

## Historia
Metroasema rakennettiin vuonna 1915, mutta se avattiin vasta 5. marraskuuta 1921 yksiraiteisena. Toinen raide avattiin vasta 6. lokakuuta 1922. Asema on ollut esteetön 13. maaliskuuta 2017 lähtien.

## Lähteet
Aqtoğai

**Aqtoğai** () on kylä Abain alueen Aiagözin piirissä Kazakstanissa. Se sijaitsee lähellä Aiagözjoen suuta 150 kilometriä Aiagözin kaupungista etelään. Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan kylässä oli 5&nbsp;195 asukasta.

Aqtoğai on perustettu Turkestanin–Siperian rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1929. Siitä tuli kaupunkimainen taajama vuonna 1944.

Aqtoğai on tärkeä rautatieristeys. Sieltä on 1960-luvun alussa valmistunut rata Kiinan rajalle Dostyqiin sekä vuonna 1985 valmistunut yhteys Saiaqiin. Kylän itäpuolella sijaitsee suuri kuparimalmiesiintymä, jota hyödyntää KAZ Minerals -yhtiö.

## Lähteet
Aiagöz (joki)

**Aiagöz** () on Balqaşjärveen laskeva joki Abain ja Jetısun alueilla Kazakstanissa. Sen pituus on 450 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 15&nbsp;400 neliökilometriä.

Aiagöz saa alkunsa Tarbağataivuorten pohjoisrinteiltä ja laskee Balqaşjärven koillisosaan. Se virtaa yläjuoksullaan jyrkkäreunaisissa rotkoissa ja keski- ja alajuoksullaan laajalla tasangolla. Kesän jälkeen ja kuivina vuosina joki ei ulotu Balqaşiin. Tärkeimmät sivujoet ovat Naryn, Balyqty, Batpaqty, Aiğyz, Quraily ja Tañsyq.

Aiagözin keskimääräinen virtaus on 5 kuutiometriä sekunnissa, mutta huhti-toukokuussa se nousee 80–170 kuutiometriin. Vettä käytetään juomavetenä, laidunmaiden kasteluun ja teollisuuden käyttövetenä. Joen varrella sijaitsee Aiagözin kaupunki.

## Lähteet
Ruusumanteli

**Ruusumanteli** (*Prunus triloba*) on tuomien sukuun kuuluvaan mantelien alasukuun kuuluva laji. Se menestyy Suomessa vyöhykkeillä I–II. Se on pensas, jonka kasvukorkeus on noin 1–1,5 metriä ja sen leveys on suurin piirtein sama kuin korkeus. Sen kasvutapa on siro. Kasvi viihtyy auringossa tai puolivarjossa. Kukat puhkeavat keväällä lyhytversoihin pariettain. Ne ovat vaaleanpunaisia ja kerrottuja. Kukinta on runsasta. Kukinta-aika on touko-kesäkuulla. Kasvi viihtyy vettä hyvin läpäisevässä, ravinteikkaassa ja kalkkipitoisessa maaperässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ruusumanteli (''Prunus triloba'')
* iNaturalist: Ruusumanteli (''Prunus triloba'')
* UniProt: Taxonomy - ''Prunus triloba'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Prunus triloba'' 
* Flora of China: ''Amygdalus triloba''
Jakkukylän rauhanyhdistys

**Jakkukylän rauhanyhdistys** on Iin Jakkukylässä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Jakkukylän rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen järjestäminen. 

Rauhanyhdistys järjesti vuoteen 1946 saakka kesäseuroja useana vuonna Kleemolan elosuojassa. Tämän jälkeen kesäseuroja pidettiin Jakkukylän koululla. Vuonna 1993 Jakkukylään saatiin oma toimitalo, minkä jälkeen seurat on pidetty siellä.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Iin seurakunta

## Lähteet
Ypyän rauhanyhdistys

**Ypyän rauhanyhdistys** on Nivalan Ypyässä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Ypyän rauhanyhdistyksellä pidetään kesäaikaan seuroja ja talvella joulujuhla. Syksyisin perinteiset isot seurat pidetään Välikylän koululla.

Ypyän rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1950. Rauhanyhdistyksen toimitalo on rakennettu 1800-luvun alkupuolella ja seuroja siinä on pidetty vuodesta 1933 lähtien. Yhdistyksen omistukseen talo hankittiin vuonna 1951. Kauppa rahoitettiin pääasiassa viljamyynnillä. Rauhanyhdistyksen salin penkit ovat vanhalta Oulun rauhanyhdistykseltä.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Nivalan rauhanyhdistys

## Lähteet
Korpirannan rauhanyhdistys

**Korpirannan rauhanyhdistys** oli Nivalan Korpirannalla sijainnut rukoushuone ja toimintatalo. Se edusti vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. 

Korpirannan rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1952. Tontti ostettiin Veikko Korpelalta, samoin kuin vanha rakennus, joka päätettiin kunnostaa seurapaikaksi. Tämä toimi seurapaikkana muutaman vuoden ajan. Korpirannan varsinainen toimitalo valmistui vuonna 1957. Talo remontoitiin 1970–1980-lukujen taitteessa.

Korpirannan rauhanyhdistys järjesti isoja seuroja kahdesti vuodessa ja pienempiä noin kerran kuukaudessa. Korpirannan rauhanyhdistyksen toiminta loppui vuonna 2023. Keskeinen syy oli yhdistyksen taloudelliset vaikeudet korona-ajan jälkeen.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Nivalan rauhanyhdistys

## Lähteet
Utajärven rauhanyhdistys

**Utajärven rauhanyhdistys** on Utajärvellä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Utajärven rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, pyhäkoulujen, päiväkerhojen, raamattuluokkien ja nuorteniltojen järjestäminen. 

Utajärven rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1947. Rauhanyhdistyksen nykyinen toimitalo on valmistunut vuonna 1983. Aiemmin Utajärven alueella on ollut peräti kahdeksan rauhanyhdistystä. Nykyisellään rauhanyhdistyksiä on kaksi.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Utajärven seurakunta

## Lähteet
Oulujoen rauhanyhdistys

**Oulujoen rauhanyhdistys** (aik. **Madekosken rauhanyhdistys**) on Oulussa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Oulujoen rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen järjestäminen. Oulujoen rauhanyhdistykseen kuului vuonna 2019 noin 130 jäsentä.

Oulujoen rauhanyhdistys sijaitsee Oulun kaakkoispuolella Oulujokivarressa. Oulujoen rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1949. Hanke oman toimitalon rakentamiseksi tuli ajankohtaiseksi 2000-luvun alussa, kun Oulun kaupunki laajeni läheiselle Heikkilänkankaalle. Toimitalo valmistui vuonna 2008.

Alkujaan rauhanyhdistyksen nimi oli Madekosken rauhanyhdistys. Toimitalon valmistuessa Sanginsuuhun, tuli ajankohtaiseksi myös rauhanyhdistyksen nimen vaihtaminen. Rauhanyhdistyksen nimi muuttui Oulujoen rauhanyhdistykseksi marraskuussa 2021.

## Katso myös
* Uskonto Oulussa
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Oulun rauhanyhdistys

## Lähteet
Γ-dekalaktoni

**γ-dekalaktoni** (C10H18O2) eli **gamma-dekalaktoni** on laktoneihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa ja aromiaineena. Luonnossa γ-dekalaktonia esiintyy esimerkiksi useissa kasveissa ja niiden hedelmissä, esimerkiksi persikassa, aprikoosissa, kookoksessa, kaakaossa ja mansikoissa.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa γ-dekalaktoni on väritöntä tai kellertävää nestettä, jolla on makea ja hedelmäinen persikkaa tai kookosta muistuttava tuoksu. Yhdiste liukenee esimerkiksi etanoliin ja hieman kloroformiin.

Synteettisesti γ-dekalaktonia voidaan valmistaa heptanolin ja akryylihapon välisellä radikaaliadditioreaktiolla. Yhdistettä valmistetaan kuitenkin erityisesti bioteknisesti risiiniöljyhaposta *[[Yarrowia lipolytica]]*- tai *Candida guillermondii*-hiivojen avulla. Risiiniöljyhappo hapettuu ensin 4-hydroksidekaanihapoksi, joka syklisoituu hiivan entsyymien katalysoimana γ-dekalaktoniksi.

γ-dekalaktonia käytetään ainesosana hajusteissa tuomaan niihin persikankaltaista tuoksua. Sitä käytetään myös aromiaineena tuomaan persikan tai kookoksen makua.

Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yeast Metabolome Database (YMDB): gamma-Decalactone 
* Human Metabolome Database (HMDB): xi-5-Hexyldihydro-2(3H)-furanone 
* [PheroBase: Semiochemical - gamma-decalactone 5-Hexyl-dihydrofuran-2(3H)-one] 
* [PheroBase: Floral Compound - gamma-decalactone 5-Hexyl-dihydrofuran-2(3H)-one]
Oldenfelden metroasema

**Oldenfelde** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 9. joulukuuta 2019. Asemaa käyttää arkisin 5 000 matkustajaa päivässä.

## Sijainti ja rakenne
Oldenfelden metroasema rakennettiin Farmsenin ja Bernin asemien väliin, jotka olivat noin 2,6 kilometrin päässä toisistaan, mikä on toiseksi pisin etäisyys Hampurin metroverkoston kahden aseman välillä. Se tarjoaa pääsyn asuinalueille, joilla asuu noin 4500 ihmistä. Asemalle pääsee Busbrookhöhe-kadulta länteen ja keskilaiturin eteläpäähän johtavaa kävelytietä pitkin Am Knill -katua itään. Alun perin suunniteltu pohjoinen sisäänkäynti jäi rakentamatta sen paikalle rakennetun leikkikentän vuoksi.

Aseman rakennemitat eivät vaikuttaneet tämän rataosuuden rinnalla kulkevaan olemassa olevaan huolto- ja testirataan, ja se säilytettiin.  

## Lähteet
Salonpään rauhanyhdistys

**Salonpään rauhanyhdistys** on Oulun Varjakassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Salonpään rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, pyhäkoulujen, päiväkerhojen ja raamattuluokkien järjestäminen. 

Vanhoillislestadiolainen herätysliike alkoi vaikuttaa Oulunsalossa 1870-luvulla. Ensimmäisinä vuosikymmeninä seuratoiminta keskittyi Salonpäähän, koska pohjoismaiden suurin saha lisäsi väkeä ja toimintaa. Salonpään rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1926. Salonpään rauhanyhdistyksen toimitalona toimii Ervastinkylän vanha koulu. Koulu ostettiin Salonpään rauhanyhdistyksen toimitaloksi vuonna 1971.

## Katso myös
* Uskonto Oulussa
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Pyhäjärven rauhanyhdistys

**Pyhäjärven rauhanyhdistys** on Pyhäjärvellä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Pyhäjärven rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, pyhäkoulujen, päiväkerhojen ja raamattuluokkien järjestäminen. 

Pyhäjärven rauhanyhdistyksen uudistettu toimitalo on valmistunut vuonna 2017. Remontin aikana toimitalon vanha osa purettiin seiniin saakka ja lisäksi rakennettiin sivusiipi. Toimitalon virallinen nimi on Kalliola. 

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Pyhäjärven seurakunta

## Lähteet
Mäntyjärvi (Nurmes, pohjoinen)

**Mäntyjärvi** on Mäntyjärven kierron ja eteläosaltaan Ison-Valkeisen kierron reunustama järvi Nurmeksen pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 87,9 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 139 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Mäntyjärven rantaviiva on 13&nbsp;855 metriä ja ulottuvuus kaakosta luoteeseen noin 3,2 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista ja salmista. Lahdista mainittakoon kaakkoisosan Mäntyjärvenlahti. Lähes viidesosa Mäntyjärvestä on enintään metrin syvä ja niin ikään lähes viidesosa on vähintään seitsemän metriä syvä. Vähintään kymmenen metriä syvää on useissa paikoissa ja ne kattavat noin seitsemän prosenttia järven pinta-alasta. Syvin kohta on noin kolmetoista metriä.

Mäntyjärven saariluku on yksi. Sen pinta-ala on noin 20 aaria. Saaren nimi on Kontiosaari ja se sijaitsee aivan syvimmän kohdan itäpuolella. Järven länsipuolitse kulkee maantie.

Mäntyjärven tulouomia ovat luoteesta virtaavat Porttijoki ja Peurapuro. Idästä Mätäsjärveltä (166,7 metriä merenpinnan yläpuolella) laskee Mätäskoski. Järven luusua sijaitsee luoteessa, josta se laskee Peurajärven (156,4 metriä merenpinnan yläpuolella) kautta etelään.

Mäntyjärven vesitilavuus on 3&nbsp;589&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on erinomainen.

Mäntyjärvi (04.474.1.033) kuuluu Mäntyjoen valuma-alueeseen (04.474), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Saramojoen valuma-alue (04.47) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Mäntyjärvi on laajin Mäntyjoen valuma-alueen 72 järvestä. Sitä seuraa noin 43-hehtaarinen Porkkajärvi.

## Lähteet
Porkkajärvi (Sotkamo)

**Porkkajärvi** on Hiidenportin kansallispuiston alueella sijaitseva järvi Sotkamon kaakkoisosassa Kainuussa. Sen pinta-ala on 42,9 hehtaaria. Etäisyys Kajaanista on 80 kilometriä kaakkoon. Valuma-aluetta reunustaa kangasmetsä, räme ja neva.

## Maantiede
Porkkajärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on noin 1,35 kilometriä. Järvi levenee kohti pohjoista. Järven rantatörmät ovat jyrkkiä ja pohja on valtaosin liejua. Etelään Nurmekseen on noin 170 metriä ja itään Kuhmoon noin 800 metriä. Kolmisentoista prosenttia Porkkajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin piste, noin 21 metriä, sijaitsee järven koillisosassa.

Porkkajärven saariluku on yksi. Saaren pinta-ala on noin 40 aaria, eikä sillä ole nimeä. Porkkajärven itäpuolella sijaitsee Porkkaniemi, joka ei kuulu Hiidenportin kansallispuiston alueeseen.

Porkkajärveen laskee nimetön tulouoma pohjoisesta Narulammelta (195,3 metriä merenpinnan yläpuolella) ja luoteesta. Porkkajärven luusua sijaitsee eteläkolkassa, josta alkaa etelään virtaava Porkkapuro, joka laskee noin kahden kilometrin päässä sijaitsevaan Mäntyjärveen (157,7 metriä mpy).

Porkkajärven vesitilavuus on 2&nbsp;573&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on erinomainen.

Porkkajärvi (04.474.1.059) kuuluu Mäntyjoen valuma-alueeseen (04.474), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Saramojoen valuma-alue (04.47) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Porkkajärvi on toiseksi laajin Mäntyjoen valuma-alueen 72 järvestä. Sitä laajempi noin 87-hehtaarinen Mäntyjärvi. Kolmanneksi laajin on noin 36-hehtaarinen Peurajärvi.

## Kasvillisuus
Porkkajärven kasvillisuus ei ole runsasta, yleisimpiä lajeja ovat nuottaruoho ja ulpukka.

## Lähteet
Esık

**Esık** () on kaupunki ja Eñbekşıqazaqin piirin hallinnollinen keskus Almatyn alueella Kazakstanissa. Se sijaitsee Esıkjoen varrella 43 kilometriä Almatysta itään. Kaupungissa oli 41&nbsp;080 asukasta vuonna 2025.

Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1854 perustetusta Nadežinskajan kasakkakylästä. Se sai nimen Issykskaja vuonna 1923 ja vuonna 1968 siitä tuli kaupunki.

Esıkissä toimii elintarvike- ja rakennusteollisuutta. Eñbekşıqazaqin piirissä viljellään viljaa, hedelmiä, vihanneksia ja tupakkaa sekä tuotetaan rakennustarvikkeita. Kaupungin eteläpuolella Ilin Alataun pohjoisrinteellä sijaitsee matkailukohteena tunnettu Esıkjärvi.

Kaupungin pohjoispuolella sijaitsevat Esıkin kurgaanit, joiden löydöt edustavat sakojen kulttuuria 400–300-luvulta ennen ajanlaskun alkua. Hautakummuista on löydetty muun muassa kullattuun asuun puettu soturi ja hopeinen malja, jonka lyhyttä piirtokirjoitusta ei ole kyetty selvittämään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eñbekşıqazaqin piirin sivusto
Hudtwalckerstraßen metroasema

**Hudtwalckerstraße** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 1. joulukuuta 1914. Asemaa käyttää arkisin 11 131 matkustajaa päivässä.

## Historia
Hudtwalckerstraßen asema avattiin 1. joulukuuta 1914 osana Kellinghusenstraßen ja Ohlsdorfin välistä kehälinjan (U3) haaraa. Vuosina 1923-1924 asema suljettiin muutamaksi kuukaudeksi riittämättömien matkustajamäärien vuoksi.

Laitureita jatkettiin kahdesti pohjoiseen, viimeksi vuonna 1970 9-vaunuisten junien käyttöä varten. Samalla sisäänkäynnin lipunmyyntipisteestä luovuttiin lippuautomaattien asentamisen jälkeen ja portaiden yläpäässä oleva puomijärjestelmä purettiin. Asemalle tehtiin kunnostustöitä, kuten laiturin valaistuksen, kohdenäytön ja aseman kirjainten uusiminen sekä vanhemman osan pienen päällystepinnan uusiminen.

Asema on ollut esteetön 13. joulukuuta 2023 lähtien.

## Lähteet
Teskei Ala-Too

**Teskei Ala-Too** (, ) on Tienšaniin kuuluva vuoristo Kirgisiassa ja Kazakstanin rajalla. Sen pituus idästä länteen on 354 (tai 380) ja leveys enimmillään 40 kilometriä. Korkein kohta on Karakol (5&nbsp;216 metriä).

Hieman etelää kohti kaartuva vuorijono ulottuu idän Semjonovvuorelta lännen Žoon-Arykjoelle. Itäosaa kutsutaan nimellä Ašuu-Tör ja länsiosaa nimellä Ükök. Vuoriston pohjoispuolella ovat Ysyk-Kölin ja Kotškorin ja eteläpuolella Kara-Kužurin, Ütš-Emtšekin, Ara-Belin ja Sary-Žazin laaksot.

Etupäässä liuskeesta, kalkki- ja hiekkakivestä, graniitista ja dioriitista muodostuneen vuoriston pohjoisrinteiltä saa alkunsa joukko Ysyk-Köljärveen laskevia jokia. Etelärinteiltä virtaavat Žoon-Aryk, Kitši Naryn ja Sary-Žaz. Kolmen-neljän tuhannen metrin yläpuolella on lukuisia jäätiköitä, joiden yhteispinta-ala on 1&nbsp;080 neliökilometriä. 

Vuotuinen sademäärä on vuorten juurella 300–400 ja jäätiköillä 700–800 millimetriä. Etelärinteillä on aroa ja alppiniittyjä ja pohjoisrinteillä paikoin havumetsää. Alueella on paljon kivennäisvesilähteitä. Sitä käytetään etupäässä laidunmaana ja virkistyskohteena, jossa toimii lomakyliä ja parantoloita.

## Lähteet
32 laulua

**32 laulua** on Jarkko Even Eve-taiteilijanimellä julkaistu kokoelma-albumi vuodelta 2014. Julkaisu on osa EasyZonen Suomi Aarteet -kokoelmalevysarjaa.

Kokoelma-albumi sisältää lähes kaikki Even neljällä sooloalbumilla vuosina 1985–1995 julkaistut kappaleet. Kokoelmalla ei ole mukana yhtäkään uutta levytystä.

## Kappaleet

### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD 2
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Seututie 446

**Seututie 446** on Kangasniemeltä Hankasalmelle johtava seututie. Sen pituus on 31 kilometriä. Tie alkaa Kangasniemen Haarajoelta seututien 447 risteyksestä. Tie kulkee pohjoiseen Pyyvinkylän, Koittilan, Tahkomäen ja Murtoisten kautta. Tie päättyy Hankasalmen asemanseudulle seututien 641 ja yhdystien 6416 risteykseen. Tien päätepisteen lähellä on seututien 641 ja valtatien 9 risteys.

Vuonna 2023 tien keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 300–440 ajoneuvoa vuorokaudessa.

## Lähteet
Aqsu (Balqaşin vesistö)

**Aqsu** () on Balqaşjärveen laskeva joki Jetısun alueen Aqsun ja Sarqanin piireissä Kazakstanissa. Sen pituus on 316 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 5&nbsp;040 neliökilometriä.

Aqsu saa alkunsa Džungarian Alataulta 4&nbsp;000 metrin korkeudessa. Se virtaa yläjuoksullaan Kapalin laaksossa ja jakautuu alajuoksun tasangolla lukuisiksi mataliksi haaroiksi, järviksi ja suoalueiksi. Tärkeimmät sivujoet ovat Sarqan ja Qojamberdı.

Aqsun keskimääräinen virtaus on Jansügırovin taajaman luona 11,2 kuutiometriä sekunnissa. Valtaosa virtauksesta tapahtuu keväällä ja kesällä. Vettä käytetään maatalouden keinokasteluun ja muihin tarkoituksiin. Vedenkäytön laajuuden takia joki ehtyy usein hiekkaan ennen Balqaşia.

## Lähteet
Pyhännän rauhanyhdistys

**Pyhännän rauhanyhdistys** on Pyhännällä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Pyhännän rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen järjestäminen. 

Pyhännän rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1947. Alkuaikoina seuroja pidettiin kodeissa, seurakuntatalolla ja kirkossa. Pyhännän ensimmäinen rauhanyhdistys, vuonna 1936 perustettu Tavastkengän rauhanyhdistys yhdistyi Pyhännän rauhanyhdistykseen 1990-luvulla. Tavastkengän toimitalo myytiin 2000-luvulla kyläyhdistykselle kylätaloksi. 1980-luvulla rauhanyhdistyksen jäsenmäärä kasvoi voimakkaasti ja nousi noin 200 jäseneen. 

Pyhännän rauhanyhdistyksen toimitalo on rakennettu vuonna 1981. Vuonna 1990 talon kylkeen tehtiin kerhosiipi. Toimitalon laajennus, jossa toimitaloon rakennettiin uusi seurasali, valmistui elokuussa 2018. Laajennushankkeen tueksi perustettiin varainhankintatoimikunta. 

Pyhäntäläisiä puhujia ovat mm. Sulo Kautto, Arto Tölli, Timo Aitto-oja, Arttu Kamula ja Mikko Tahkola sekä edesmennyt Samuel Lehtola.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Bedsted (Tønder)

**Bedsted** on taajama Tønderin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 425 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Reisjärven rauhanyhdistys

**Reisjärven rauhanyhdistys** on Reisjärvellä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Reisjärven rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, raamattuluokkien, pyhäkoulujen, nuorteniltojen sekä perhe- ja diakoniatyön järjestäminen. Reisjärven kristillinen opisto on kiinteä osa rauhanyhdistyksen toimintaa. Reisjärven rauhanyhdistyksellä oli vuonna 2020 yhteensä 240 jäsentä.

Lestadiolainen herätysliike saapui Reisjärvelle 1870-luvulla. Reisjärven rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1927. Pitkään seurapaikkana toimi Ranta-ahon talo pihapiireineen. Seuraväen lisääntyessä yhdistys hankki Puistola-nimisen kiinteistön. Puistola oli pitkään keskeinen paikka Reisjärvellä, koska siellä toimi myös kansanhuolto. Samalle tontille valmistui aikanaan myös yhdistyksen toinen toimitalo.

Yhdistyksen nykyinen, eli kolmas toimitalo rakennettiin talkoovoimin 1980-luvun vaihteessa. Nykyinen toimitalo on nimeltään Rauhanaho. Taloa peruskorjattiin mittavasti ja remontin jälkeinen käyttöönotto oli syksyllä 2016.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Reisjärven kristillinen opisto

## Lähteet
Bedsted

**Bedsted** voi tarkoittaa seuraavia:

* Bedsted, taajama Thistedin kunnassa Tanskassa
* Bedsted, taajama Tønderin kunnassa Tanskassa
Qoşqarköl

**Qoşqarköl** () eli **Ūialy** (Ұялы) on Sasyqkölin ja Alakölin välissä sijaitseva järvi Jetısun alueella Kazakstanissa. Sen pinta-ala on 120 neliökilometriä, keskisyvyys neljä metriä ja valuma-alueen laajuus 20&nbsp;800 neliökilometriä.

Qoşqarköliin virtaa Sasyqkölista Jıñışkejoki ja se laskee Ūialyn kautta Alaköliin. Sen pohja on tasainen ja vesi makeaa. Rantoja peittää kaislikko ja vedessä kasvaa levää, vesiruttoa ja tattarikasveja. Länsi- ja etelärannoilla elää vesilintuja.

## Lähteet
Pulkkilan rauhanyhdistys

**Pulkkilan rauhanyhdistys** on Siikalatvan Pulkkilassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Pulkkilan rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, raamattuluokkien, pyhäkoulujen ja nuorteniltojen järjestäminen. 

Lestadiolainen herätysliike saapui nykyisen Siikalatvan alueelle 1890-luvulla. Vuonna 1891 perustetiin Piippola-Pulkkilan rauhanyhdistys, jonka toimialueeseen kuului myös Pyhäntä. Pulkkilan rauhanyhdistys perustettiin 27. lokakuuta 1946 Jylhänrannan koululla. Alkuaikojen seurapaikkoja olivat Honkalinna, kirkko ja Vornassa raittiusseuran talo.

Oman toimitalon hankinta tuli ajankohtaiseksi kun Ojantakasen kuntainliitto tarjosi yhdistyksen käyttöön entisen mielisairaalaosaston tonttia. Yhdistyksen yleinen kokous päätti vuonna 1982 ostaa kiinteistön. Oman toimitalon vihkiäiset olivat vuonna 1985.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Chinateatern

**Chinateatern** on revyy- ja varieteeteatteri Berzelii parkin laidalla Tukholmassa. Se avattiin alun perin elokuvateatterina vuonna 1928. Teatterissa ovat esiintyneet muun muassa Ernst Rolf ja Karl Gerhard. Teatterirakennuksen suunnitteli arkkitehti Albin Stark.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Teatterin verkkosivut
Tyräjärven rauhanyhdistys

**Tyräjärven rauhanyhdistys** on Taivalkosken Tyrävaarassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Tyräjärven rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, raamattuluokkien, pyhäkoulujen ja perhe- ja diakoniatyön järjestäminen. 

Lestadiolainen herätysliike saapui alueelle jo 1800-luvun lopulla kiertävien puhujien mukana. Toiminta selkeytyi, kun rauhanyhdistys perustettiin vonna 1938. Ensimmäinen toimitalo rakennettiin 1950-luvun lopulla. Nykyinen toimitalo on rakennettu vuonna 1980.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Brita Hertzberg

**Brita Hertzberg** (1901–1976) oli ruotsalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän debytoi Kuninkaallisessa oopperassa vuonna 1924 ja esiintyi siellä vuoteen 1954. Hertzberg sai hovilaulajan arvonimen vuonna 1940.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vaalan rauhanyhdistys

**Vaalan rauhanyhdistys** on Vaalassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys.

Vaalan rauhanyhdistys on perustettu 2. huhtikuuta 1975. Aluksi toimintaa järjestettiin kodeissa, kirkoissa ja kouluilla. Oman toimitalon etsintä alkoi pian ja keskustasta löytyi sopiva kiinteistö, jossa oli aiemmin ollut kahvilatoimintaa. Talo ostettiin vuonna 1978 ja peruskorjaus toimitaloksi alkoi kesällä 1979. Toimitalon avajaisseurat järjestettiin lokakuussa 1980.

## Katso myös
* Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Alf Åberg

**Alf Åberg** (1916–2011) oli ruotsalainen historioitsija. Hän työskenteli Ruotsin sota-arkistossa vuosina 1943–1982 ja johti sitä vuodesta 1979. Åberg oli erikoistunut Skånen historiaan sen ensimmäisinä vuosikymmeninä Ruotsin vallan alla sekä Irlannin historiaan ja Yhdysvaltoihin kohdistuneeseen maastamuuttoon. Åberg kommentoi ahkerasti historiaan liittyviä kysymyksiä mediassa ja sai professorin arvonimen vuonna 1982.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Großhansdorfin metroasema

**Großhansdorf** on Hampurin metron U1-linjan pääteasema, joka avattiin 5. marraskuuta 1921. Asemaa käyttää arkisin 2 500 matkustajaa päivässä. Aseman suunnitteli saksalainen arkkitehti Eugen Göbel. 

## Historia
Asema rakennettiin vuonna 1912, mutta se avattiin vasta vuonna 1921 yksiraiteisena. Alun perin asemalta suunniteltiin laajennusta jo valmistuneelle Beimoorin asemalle. Mutta aseman viereen suunnitellut asetehtaat hylättiin ensimmäisen maailmansodan ja Versaillesin rauhansopimuksen myötä. Kaksiraiteinen kääntöraide otettiin käyttöön vuonna 1932. Samaan aikaan aseman toinen raide avattiin uudelleen. Vuonna 2007 raiteet modernisoitiin ja asemalle asennettiin hissi.

## Lähteet
Kotikappalainen

**Kotikappalainen** on kotisaarnaaja, jonka pitämiseen oli Ruotsin vuoden 1686 kirkkolaissa myönnetty aateliston jäsenille lupa. Laki oli Suomessa voimassa vuoden 1870 kirkkolain säätämiseen saakka, eikä siinä lupaa enää ollut.

Professori Elias Lagus oli 1770-luvulla pari vuotta kotikappalaisena Ruotsissa hovimarsalkka, vapaaherra Adolf Rudbeckin omistamassa Boxholmin kartanossa.

Historiallisessa romaanissa *Erämaan pappi* Harald Hornborg kertoo ruotsalaisen aateliskartanon kotikappalaisesta, joka joutuu kirkkoherraksi syrjäiseen suomalaiseen salopitäjään. Santeri Ivalon romaanissa *Erämaan taistelu* tuo Maunu-piispan kotikappalainen Vesilahden pappilaan rauhankäräjiä pitämään tulleelle piispalle sanaa ulkona syntyneestä rähinästä, jonka hän oli ohikulkiessaan havainnut. Paikallinen kirkkoväen ja piispan hämäläisten saattomiesten välille oli puhjennut kahakka.

## Lähteet
Tore Svennberg

**Olof Teodor ”Tore” Svennberg** (28. helmikuuta 1858 Tukholma – 8. toukokuuta 1941 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän johti Dramatenia vuosina 1922–1928.
## Rooleja
* *[[Ajomies (vuoden 1921 elokuva)|Ajomies]]* (1921) – Georges
* *[[Naisen kasvot (vuoden 1938 elokuva)|Naisen kasvot]]* (1938) – konsuli Barring

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lahden rauhanyhdistys

**Lahden Rauhanyhdistys** on Lahdessa sijaitseva yhdistys ja toimitalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry. Lahden Rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, raamattuluokkien, pyhäkoulujen ja nuorteniltojen järjestäminen. Vuonna 2018 rauhanyhdistyksellä oli lähes 500 jäsentä.

Lestadiolainen herätysliike saapui Lahteen 1800-luvun lopulla, jolloin Lahti oli osa Hollolaa. Lahden Rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1947. Vuonna 1957 yhdistys vaihtoi nimensä Lahden ja Ympäristön rauhanyhdistykseksi ja vuonna 1987 Lahden seudun rauhanyhdistykseksi. Merkittävimpiä tapahtumia alueella olivat vuosina 1974 ja 1984 Hollolan Hälvälässä järjestetyt Suviseurat. Viimeisin päävastuu suviseuroista Lahden Rauhanyhdistyksellä oli vuoden 2025 suviseuroista Lopella.

Yhdistyksen ensimmäiset toimitilat saatiin 1970-luvun puolivälistä Oikokatu 6:sta, mutta ne kävivät ahtaiksi muutamassa vuodessa. Oman toimitalon rakentaminen aloitettiin vuonna 1986. Ali-Juhakkalaan rakennetun toimitalon rakentamiseen käytettiin noin 17&nbsp;000 talkootuntia. Rakennuksessa on 400 istumapaikkaa käsittävä seurasali, 100-paikkainen kahvio sekä kerhohuone. Huoneistoala on 847 neliömetriä. Toimitalon avajaiset pidettiin 22. marraskuuta 1987.

## Katso myös
* Uskonto Lahdessa
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Kokemäen seudun rauhanyhdistys

**Kokemäen seudun rauhanyhdistys** on Kokemäellä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Kokemäen seudun rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, raamattuluokkien, pyhäkoulujen ja nuorteniltojen järjestäminen. Kokemäen seudun rauhanyhdistys toimii Sastamalan, Huittisten, Kokemäen, Harjavallan sekä Euran alueella.

Lestadiolainen herätysliike saapui alueelle jo 1900-luvun alkupuolella. Kokemäen suedun rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1961. Seuratoiminta ei ollut alkuvaiheessa säännöllistä, joten Kokemäeltä kuljettiin seuroissa lähipitäjissä kuten Porissa ja Köyliössä.

Oman toimitalon rakentamiseksi rauhanyhdistys järjesti varainhankintaa. Vuonna 1994 valmistunut toimitalo otettiin käyttöön toisena adventtina. Toimitalon on suunnnitellut arkkitehtitoimisto Jorma Paloranta.

## Katso myös
* Uskonto Satakunnassa
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Bernen metroasema

**Berne** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 12. syyskuuta 1918. Asemaa käyttää arkisin 16 478 matkustajaa päivässä. Aseman suunnitteli saksalainen arkkitehti Eugen Göbel.

## Historia
Asema rakennettiin vuosina 1912-1914, ja se avattiin 12. syyskuuta 1918. Asemalla liikennöivät höyryjunat 29. syyskuuta 1919 asti, ja se avattiin uudelleen yhden raiteen sähköistämisen jälkeen 6. syyskuuta 1920. Toinen sähköistetty rata avattiin vuonna 1923.

Asema sijaitsi maaseutuympäristössä 1950-luvulle asti, jolloin aseman itäpuolelle kehittyi paikallinen yhteisökeskus. Koska pääsisäänkäynti oli Berner Heerwegissä aseman länsipuolella, sisäänkäynti rakennettiin uudelleen ja aseman itäpuolelle rakennettiin toinen sisäänkäynti. Nämä kaksi sisäänkäyntiä yhdistettiin toisiinsa metroraiteet ylittävällä sillalla.

Asemalla sijaitsee kolmas raide jota ei käytetä matkustajaliikenteessä. Se rakennettiin alun perin Altrahlstedt-Wohldorfer Kleinbahnin (paikallisrautatie) tavarakuljetuksiin, mutta myöhemmin se rakennettiin uudelleen ja sitä käytetään nykyään jarrutesteihin ja muihin metron koeajoihin.

## Lähteet
Tor Åge Bringsværd

**Tor Åge Bringsværd** (16. marraskuuta 1939 Skien – 4. elokuuta 2025) oli norjalainen kirjailija, jota on käännetty yli kahdellekymmenelle kielelle. Hän kirjoitti muun muassa yhteiskuntasatiirista tieteisfiktiota, fantasiaa ja näytelmiä. Bringsværdin tunnetuimpia romaaneja ovat viisi Gobi-sarjan kirjaa, jotka sijoittuvat keskiaikaiseen Aasiaan. Lisäksi hän oli ahkera lasten- ja nuortenkirjailija, joka sai useita kertoja Norjan kulttuuriministeriön kirjallisuuspalkinnon.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Merikarvian rauhanyhdistys

**Merikarvian rauhanyhdistys** on Merikarvialla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Merikarvian rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, raamattuluokkien, pyhäkoulujen ja nuorteniltojen järjestäminen. 

Lestadiolainen herätysliike saapui Merikarvialle jo 1800-luvun lopulla. Ensimmäinen rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1891 Riispyyhyn. Nykyinen Merikarvian rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1939. Rauhanyhdistyksen seurapaikkana toimi pitkään Mäkelän talo. Vuonna 1979 rauhanyhdistys osti Ollinmäen tilan rakennuksineen. Päärakennuksesta tuli seurahuone, jota kunnostettiin pariin otteeseen.

Ollinmäen vanha toimitalo kävi kuitenkin ahtaaksi. Rauhanyhdistys päätti vuonna 2016 rakentaa uuden 700 neliön toimitalon Ollinmäelle. Toimitalon kustannusarvio oli runsaat miljoona euroa. Seuratalon on suunnitellut arkkitehti Timo Lähteenmäki. Toimitalon rakentaminen kesti noin viisi vuotta ja valmistui keväällä 2021.

## Katso myös
* Uskonto Satakunnassa
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Uno-X

**Uno-X** on Reitan-konserniin kuuluva huoltoasemaketju, jolla on 300 kylmäasemaa Tanskassa ja 170 Norjassa. Se on perustettu 1950-luvulla ja toimi aiemmin myös Ruotsissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yrityksen verkkosivut
Langenhorn Nordin metroasema

**Langenhorn Nord** on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 1. syyskuuta 1919. Asemaa käyttää arkisin 5 232 matkustajaa päivässä.

## Historia
Langenhorn Nordin aseman alustava laituri avattiin 1. syyskuuta 1919. Ennen aseman avaamista höyryjunat käyttivät Ohlsdorfista Ochsenzolliin kulkevan tavararautatien rataa, joka sijaitsi metron raiteiden itäpuolella. Se oli käytössä vuoteen 1991 asti ja purettiin vuonna 2008.

Alussa aseman käyttäjämäärä oli alhainen, mutta se lisääntyi 1920-luvulla, kun läheinen Fritz-Schumacher-Siedlungin asuinalue valmistui. Alueen suuret kerrostalot on kuitenkin rakennettu 1950- ja 60-luvuilla. Vuonna 1940 laituria laajennettiin pidempien junien liikennöinnin mahdollistamiseksi.

Vuonna 2013 laituri kunnostettiin ja korotettiin, jotta vammaiset pääsevät paremmin junaan. Aseman hissi otettiin käyttöön 6. syyskuuta 2018. 

## Lähteet
Rauman rauhanyhdistys

**Rauman rauhanyhdistys** on Raumalla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rauman rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa on seurojen, raamattuluokkien ja pyhäkoulujen järjestäminen. 

Lestadiolainen herätysliike saapui Raumalle toisen maailmansodan jälkeen Karjalan siirtolaisten myötä. Rauman rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1950 ja suuri osa jäsenistä oli Karjalan evakoita. Alkujaan nimi oli Rauman ja sen ympäristön rauhanyhdistys. Sittemmin nimi on vaihtunut. Rauman rauhanyhdistyksen toimitalo on valmistunut vuonna 1989.

## Katso myös
* Uskonto Satakunnassa
* Vanhoillislestadiolaisuus
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys

## Lähteet
Akmolinskin alue

**Akmolinskin alue** () oli hallintoalue Venäjän keisarikunnassa vuosina 1868–1920. Se kuului Länsi-Siperian kenraalikuvernementtiin vuoteen 1882 ja sen jälkeen Aron kenraalikuvernementtiin. Alueen hallinnollisena keskuksena toimi Omsk.

Akmolinskin alue käsitti pääosan aiemmasta Siperian kirgiisien alueesta. Sen pinta-ala oli 582&nbsp;900 neliökilometriä ja asukasmäärä 678&nbsp;900 henkeä vuonna 1897. Alue jakautui hallinnollisesti Akmolinskin, Atbasarin, Koktšetavin, Omskin ja Petropavlovskin kihlakuntiin. Venäjän sisällissodan jälkeen alue nimettiin Omskin kuvernementiksi, josta erotettiin Kazakstaniin kuulunut Aqmolan kuvernementti.

## Lähteet