open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nummen Hyrsylän työväentalo

**Hyrsylän työväentalo** oli Lohjan kaupungissa Nummen Hyrsylän  kylässä sijainnut työväentalo. Talon nykytilanteesta ei ole tietoa.

## Historiaa
Nummen Hyrsylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Samana vuonna ostettiin nimismiehen leskeltä huvila, joka kunnostettiin yhdistystoiminnan tarpeisiin. Työväentalon tontin vuokrasopimusta ei uusittu, ja talo jouduttiin purkamaan vuonna 1942. Yhdistys rakensi vuonna 1952 tanssilavan, jonka puuainekset myytiin vuonna 1964. Myöhemmin toimitilaksi ostettiin Haukanpesä-niminen kiinteistö, joka siirtyi Nummen työväenyhdistykselle 1980-luvulla. Talon nykytilanteesta ei ole tietoa.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa oli juhlia ja iltamia keskeytyksettä vuoteen 1939 saakka. Talossa vieraili tunnettuja työväenpuhujia, kuten Sulo ja Wäinö Wuolijoki, Mikko Erich, Vihtori Huhta ja Cay Sundström. Näytelmiä valmistettiin ja esitettiin iltamissa. Vuonna 1932 vietettiin onnistunutta 25-vuotisjuhlaa.

## Lähteet
Someron Hirsjärven työväentalo Venhola

**Hirsjärven työväentalo Venhola** oli Someron kaupungin Hirsjärven kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Hirsjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Vuonna 1916 eräs työväenliikkeen kannattaja, seppä nimeltä Venhola, tarjosi taloaan työväentaloksi. Talo tunnettiin Venholana.
 
Sisällissodan aikaan talolla majaili punakaartilaisia. Sen jälkeen yhdistyksen toiminta oli katkoksissa, ja se käynnistettiin uudelleen kesäkuussa 1919. Samana syksynä yhdistyksen nimi muutettiin Ihamäen työväenyhdistykseksi. Toiminta oli 1920-luvun puoleenväliin saakka vilkasta, ja yhdistyksen jäsenmäärä oli 40–70 henkeä vuosina 1919–1925. Vuonna 1926 jäsenmäärä oli enää 12. Vuonna 1928 Ihamäen työväenyhdistys päätti liittyä Someron työväenyhdistykseen. Talo myytiin huutokaupalla samana vuonna.

## Lähteet
Ojakkalan työväentalo Alkula

**Ojakkalan työväentalo Alkula** sijaitsi Vihdin Ojakkalan taajamassa. Talo ostettiin vuonna 1907, ja sen omisti Ojakkalan Työväenyhdistys Alku ry.
## Historiaa
Talo rakennettiin vuonna 1906ja Ojakkalan työväenyhdistys Alku osti talon vuonna 1907. Talo sijaitsi Ojakkalassa vuosina 1834–1872 toimineen lasitehtaan paikalla. Sotien jälkeen suunniteltiin uuden työväentalon rakentamista, ja sitä varten ostettiin tontti, mutta uuden talon rakentaminen ei koskaan toteutunut .

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen ja lautaverhoiltu. Alkuvuosina taloon rakennettiin pieni juhlasali, ja vuonna 1914 suunniteltiin talon laajennusta. Laajentaminen kuitenkin kariutui ensimmäisen maailmansodan alkamiseen. Vuosina 1920–9121 taloa laajennettiin suurentamalla juhlasalia, ja rakennettiin näyttämö.
 
Rakennusta kunnostettiin useaan otteeseen. Vuosina 1974–1976 laskettiin sisäkattoa ja talo maalattiin. Myöhemmin sisäkatto nostettiin taas alkuperäiseen korkeuteensa. Vuosina 1988–1992 opetusministeriö myönsi avustusta talon kunnostamiseen. Talon lattiat, katot, seinät ja ikkunat uusittiin. Samalla asennettiin sähkölämmitys ja maalattiin talo .

Työt tehtiin talkoovoimin sähkö- ja putkitöitä lukuun ottamatta. Työväentalo tuhoutui tulipalossa täysin 2.11.2016. Nykyisin paikalla on muistokivi.

## Toimintaa työväentalolla
Talo oli koko historiansa ajan vilkkaassa käytössä. Erityisen vilkasta oli teatteriharrastus. Taloa myös vuokrattiin ja siellä vietettiin paljon häitä ja syntymäpäiviä sekä kylän muita tilaisuuksia.

## Lähteet
Royal Marsden Hospital

**Royal Marsden Hospital** on syöpäsairaala Lontoossa Englannissa. Se avattiin ensimmäisenä syöpätautien hoitoon ja tutkimukseen keskittyneenä sairaalana maailmassa.

William Marsden perusti sairaalan nimellä Free Cancer Hospital vuonna 1851 vaimonsa Elizabeth Annin kuoltua syöpään. Sairaalan sijainti vaihtui useita kertoja 1850-luvun mittaan, mutta nykyinen arkkitehti David Mocattan suunnittelema sairaalarakennus Fulham Roadilla (Kensington and Chelsea) avattiin potilaille vuonna 1862. Vuonna 1954 sairaala sai nykyisen nimensä. Royal Marsden Hospitalin käyttöön avattiin toinenkin tila Suttonin kaupunkipiiriin vuonna 1963. Institute of Cancer Research (alun perin The Cancer Hospital Research Institute) perustettiin vuonna 1909 pienenä tutkimuslaboratoriona myöhemmin Royal Marsden Hospitaliksi nimetyn sairaalan sisällä. Vuonna 1948 se itsenäistyi hallinnollisesti sairaalasta, mutta läheinen yhteistyö sairaalan ja tutkimusinstituutin välillä jatkui.

Royal Marsden Hospital sai ensimmäisenä National Health Servicen sairaalana vuonna 1991 Queen's Award for Technologyn työstä lääkekehityksen parissa. Kansainvälisen ISO 9001 -laatusertifioinnin Royal Marsden Hospital sai sädehoidosta vuonna 1996 ja kemoterapiasta vuonna 2003. Tulipalon johdosta sairaalassa jouduttiin 2. tammikuuta 2008 toteuttamaan täysi evakuointi.

## Lähteet
Monte Carlo -ralli 1981

**Monte Carlo -ralli 1981** (viralliselta nimeltään *49. Rallye Automobile de Monte-Carlo*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1981. Kilpailu järjestettiin 24. &ndash; 30. tammikuuta 1981 Monte Carlossa. Kilpailu oli kauden ensimmäinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . Kilpailun voitti Jean Ragnotti, jolle voitto oli ensimmäinen MM-tasolla.

Kilpailuun ilmoittautui 274 autokuntaa, joista kilpailuun lähti 263.
Kilpailussa Hannu Mikkola oli kuuden minuutin johdossa uudella Audi Quattrolla, mutta keskeytti jarruvian vuoksi.

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com
Someron Kerkolan työväentalo

**Kerkolan työväentalo** oli Someron kaupungin Kerkolan kylässä sijainnut työväentalo. Se jäi tyhjilleen 1920-luvun loppupuolella ja tuhoutui tulipalossa vuonna 1930.

## Historiaa
Kerkolan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Keväällä 1915 yhdistys vuokrasi tontin 50 vuoden vuokrasopimuksella ja rakensi siihen työväentalon. Talon rakentamisesta tosin kirjoitettiin lehdessä jo talvella 1915, joten se saatettiin rakentaa jo edellisenä vuonna. Rakennusaineina käytettiin erään navetan hirsiä. Noin vuodet 1922–1925 yhdistys oli toimimatta, ja vuonna 1925 järjestettiin kokous, johon saapui noin 60 henkeä ja jossa keskusteltiin piirisihteeri E. Kivisalon johdolla yhdistyksen henkiin herättämisestä. Kukaan ei kuitenkaan ilmoittautunut halukkaaksi toimimaan yhdistyksessä, joten se päätettiin lakkauttaa. Näin ei kuitenkaan vielä tapahtunut, sillä vielä vuonna 1927 yhdistys järjesti iltamia ja keräsi jäsenmaksuja. Yhdistyksen viimeinen tilinpäätös tehtiin kesällä 1929, ja kyseisenä vuonna yhdistys purettiin ja talo myytiin Pitkäjärven työväenyhdistykselle pois siirrettäväksi. 

Joulukuussa 1929 Kerkolan ja lähikylien nuoriso järjesti luvattomat tanssit työväentalolla. Niiden yhteydessä syntyi tappelu, jossa ammuskeltiin tuliaseella. Yksi henkilö menetti henkensä. Tappelusta tuomittiin kaksi henkilöä kolmen ja neljän kuukauden vankeusrangaistuksiin sekä sakkoihin. Tuomioiden pienuus johtui siitä, ettei tutkinnassa saatu lopullisesti selville, kuka kuolettavan laukauksen oli ampunut. Samanlainen tapaus oli sattunut myös vuonna 1924. 

Kesäkuun viimeisen päivän vastaisena yönä vuonna 1930 työväentalo paloi. Se oli tuolloin ollut jo jonkin aikaa tyhjillään. Palon epäiltiin saaneen alkunsa kortinpelaajien varomattomasta tulenkäsittelystä. Jotkut aikalaiset ovat myös muistelleet, että kommunistit ja porvarit olisivat polttaneet talon tarkoituksella sulassa sovussa. 

## Lähteet
Nuoruus (albumi)

**Nuoruus** on Petri & Pettersson Brass -yhtyeen keulahahmona tunnetuksi tulleen Ilkka ”Petri” Petterssonin ensimmäinen sooloalbumi vuodelta 1977. Se sisältää monien tekijöiden teksteihin sävellettyjä lauluja, tunnetuimpina Mika Waltari tekstiin perustuva nimikappale ja Pablo Nerudan runoon sävelletty ”Tämänkin hämärän”. Albumilla soittaa Finnforest-yhtyeen muusikoita, keskeisimpinä säveltäjänä, sovittajana ja yhtyeenjohtajana esiintyvä Pekka Tegelman ja albumin tuottajaksi merkitty Jussi Tegelman.

Yleisradion musiikkitoimittajat valitsivat albumin vuoden 1977 parhaaksi kevyen musiikin levyksi.

Albumi julkaistiin uudelleen CD:nä vuonna 1996 laajennettuna kolmella bonusraidalla, jotka ovat peräisin Petterssonin myöhemmiltä albumeilta *[[Ehkä meille vielä jää aikaa]]* (Ponsi 1979) ja *[[Oikku ja vapaus]]* (Rondo 1981). *Helsingin Sanomien* Jukka Hauru piti silloin kokonaisuutta hieman epätasaisena, mutta aikaa hyvin kestäneenä. Kappale ”Tämänkin hämärän” on hänestä nerokas esimerkki luontevasta progressiivisesta rockista, jossa ei sorruta banaaliuteen tai tekotaiteeseen: ”Sen tyylistä musiikkia ei ole myöhemmin valitettavasti juuri kukaan yrittänyt tehdä.”

Pettersson ja Pekka Tegelman jatkoivat samaa linjaa seuraavalla albumilla *Ehkä meille vielä jää aikaa* (Ponsi 1979), joka niin ikään sisältää sävellyksiä muun muassa Nerudan, Brechtin ja Waltarin teksteihin.

## Kappaleet
Kaikki orkesterisovitukset on tehnyt Pekka Tegelman, laulusovitukset Ilkka Pettersson.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
### CD-bonuskappaleet
# 
# 
# 

## Muusikot
* Ilkka Petterson – laulu
* Pepe Willberg – taustalaulu (A4, A5, B3, B5)
* Pekka Tegelman – kitara, akustinen kitara, syntetisaattori (B5)
* Jussi Tegelman – rummut, lyömäsoittimet, syntetisaattori (A3)
* Pertti Pokki – piano, sähköpiano, sähköurut, syntetisaattori
* Jarmo Hiekkala – basso, kontrabasso
* Sakari Kukko – sopraanosaksofoni (A4, B31), huilu (B3)
* Tapio Lehtonen – fagotti
* Erkki Paananen – oboe
* Jorma Ylönen – viulu
* Jussi Pesonen – viulu
* Ahti Pilvi – alttoviulu
* Kari Lindstedt – huilu

## Lähteet
Boris Pistorius

**Boris Pistorius** on saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on toiminut Saksan puolustusministerinä tammikuusta 2023. Ennen valtakunnallisen ministerintehtävän vastaanottamista hän oli Ala-Saksin osavaltion sisäministeri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viilasimpukat

**Viilasimpukat** (Limidae) on simpukoihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Viilasimpukat jaetaan kymmeneen sukuun. Lajeja heimossa on noin 125&ndash;130. Heimon lajien kuori on muodoltaan kolmiomainen tai soikea ja usein epäsymmetrinen. Saranan vieressä on korvakkeet, ja kuoressa voi olla harjanteita. Viilasimpukoiden jalka on kookas, ja vaipassa on useita pitkiä lonkeroita. Heimon lajit tuottavat proteiinisäikeitä, joita kutsutaan nimellä byssus. 

## Levinneisyys ja elintavat
Viilasimpukoita tavataan maailmanlaajuisesti lauhkeista ja lämpimistä meristä. Ne elävät kivikoissa ja riutoilla tai kaivautuvat hiekkapohjaan. Heimon lajeja elää niin matalissa kuin syvissäkin vesissä.

## Lähteet
Balduin

**Balduin** voi tarkoittaa seuraavia:

## Flanderin kreivejä

* Balduin I, Flanderin kreivi n. 862–879
* Balduin II, kreivi 879–918
* Balduin III, kreivi 958–962
* Balduin IV, kreivi 988–1035
* Balduin V, kreivi 1035–1067
* Balduin VI, kreivi 1067–1070
* Balduin VII, kreivi 1111–1119
* Balduin VIII, kreivi 1191–1194
* Balduin IX, kreivi 1194–1205, sama kuin Latinalaisen keisarikunnan keisari Balduin I

## Latinalaisen keisarikunnan keisareita

* Balduin I, keisari 1204–1205, sama kuin Flanderin kreivi Balduin IX
* Balduin I, keisari 1228–1261

## Jerusalemin kuninkaita

* Balduin I, kuningas 1100–1118
* Balduin II, kuningas 1118–1131
* Balduin III, kuningas 1143–1162
* Balduin IV, kuningas 1174–1185
* Balduin V, kuningas 1185–1186

## Muita henkilöitä

* Balduin Alnalainen, Paavin alilegaatti ja myöhemmin legaatti Itämeren alueella 1230–1234.

## Katso myös

* Baudouin I, Belgian kuningas 1951–1993
Haimoon työväentalo

**Haimoon työväentalo** sijaitsi Vihdin Haimoon taajamassa. Talon omisti Haimoon työväenyhdistys ry.

## Historiaa
Haimoon työväenyhdistys perustetiin vuonna 1909. Aluksi kokoonnuttiin torppareiden tiloissa. Vuonna 1912 päätettiin työväentalon rakentamisesta, mutta hanke toteutui vasta vuonna 1922. Tontin yhdistys osti omalta jäseneltään vuonna 1919. Hirsirakenteinen talo valmistui vuonna 1922, ja se vihittiin käyttöönsä 1.10.1922 . 

Talon laajentamista suunniteltiin 1930-luvulla. Muutospiirustukset hyväksyttiin vuonna 1935. Helsingin Työväen Säästöpankilta haettiin lainaa hankkeelle, mutta lainaa ei myönnetty. Tämän ja heikentyneen toiminnan vuoksi laajennusta ei toteutettu .

Sodan jälkeen toiminta elpyi ja yhdistys sai kerättyä varoja työväentalon kunnostamiseen. Vuonna 1951 toteutettiin katon korjaus talkoilla. Toiminta kuitenkin hiipui, ja talo myytiin vuonna 1967 purettavaksi..

## Talon käyttö
Talo oli yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä järjestettiin kokoustoiminnan lisäksi huvitilaisuuksia, urheilutapahtumia ja kesäjuhlia.

## Lähteet
Werner Christie

**Werner Christie** (s. 26. huhtikuuta 1949 Oslo) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan terveysministerinä vuosina 1992–1995.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Werner Christie'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Kjell Borgen

**Kjell Borgen** (21. lokakuuta 1939 Oslo – 22. elokuuta 1996) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1977–1993 ja toimi Norjan liikenneministerinä 1986–1988 sekä kuntaministerinä 1988–1989 ja 1990–1992. Vuosina 1968–1977 hän oli Rendalenin pormestari.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kjell Borgen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Someron Ollilan työväentalo

**Ollilan työväentalo** oli Someron kaupungin Ollilan kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Ollilan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo valmistui talkootyönä vuonna 1910 vuokratontille, joka myöhemmin lunastettiin omaksi. Ilmeisesti hieman myöhemmin rakennettiin vielä lisäosa, johon tuli juhlasali. Työväenyhdistyksen toiminta jakaantui torppariosaston (vuodesta 1919 eteenpäin pienviljelijäosasto), nuoriso-osaston ja puolueosaston kesken. Ilmeisesti pienviljelijäosaston perustamisen jälkeen yhdistyksessä alkoi olla sisäisiä ristiriitoja. Sisällissodan jälkeen toiminta oli seitsemän kuukautta pysähdyksissä, ja se aloitettiin uudestaan vuoden 1919 alkupuolella. 24 yhdistyksen jäsenistä oli kuollut sodassa. 

Lapuanliikkeen aikaan 1930-luvun alussa talon ikkunat rikottiin ja tervattiin. Lisäksi salin lamput ja kamiina sekä ravintolahuoneen kalustoa oli rikottu.

Sotien jälkeen 1940-luvun lopulla puolue-erimielisyydet repivät yhdistystä kahtia, ja toiminta hiipui. Suunnitelmissa kuitenkin oli myös uuden työväentalon rakentaminen, ja materiaaleja sitä varten oli säilössä noin 10 vuoden ajan. Vuonna 1953 huonokuntoinen talo päätettiin siirtää Someron kirkonkylän työväenyhdistykselle käytettäväksi "sosialidemokraattisen puoluetoiminnan tekemiseen". Vuonna 1999 talosta oli jäljellä enää ”maatunut kivijalka”.
 
## Toimintaa työväentalolla
Talolla harrastettiin näytelmätoimintaa, pidettiin kursseja, iltamia ja kesäjuhlia sekä urheiltiin. 

## Rakennus
Talo oli kooltaan noin 14 x 7 metriä. Siinä oli ainakin sali näyttämöineen, puffetti ja vahtimestarin asunto.

## Lähteet
Kullervo Mutanen

**Jalo Kullervo Mutanen** (29. helmikuuta 1920 Viipuri – 3. kesäkuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen klarinetisti, saksofonisti ja säveltäjä.

Mutanen aloitti koulupoikien soittokunnassa soittamisen Viipurissa 10-vuotiaana. Hän liittyi 13-vuotiaana Karjalan kaartin rykmenttiin soitto-oppilaana soittiminaan es-kornetti ja alttotorvi. Klarinetinsoiton opintonsa hän aloitti Vilho Huomon johdolla. Mutanen astui asepalvelukseen vuonna 1939 juuri ennen talvisotaa. Hän oli mukana Karjalan kaartin soittokunnassa musiikkikapteeni August Huttusen johdolla ja taisteli jatkosodassa Kiestingin sekä Uhtuan alueilla. Sotien päätyttyä Mutanen soitti Dallapéssa, Lahden kaupunginorkesterissa sekä Leo Tallgrenin orkesterissa ja toimi lisäksi itse yhtyeenjohtajana. Vuonna 1953 hän liittyi Helsingin varuskuntasoittokuntaan (Kaartin soittokunta). Hän toimi sen klarinetistina, kunnes jäi vuonna 1970 eläkkeelle ylikersanttina. Mutanen oli vuonna 1963 saksofonisarjan voittaja puolustusvoimain soittomestaruuskilpailuissa.

Mutanen avusti usein Helsingin sinfonia- ja teatteriorkestereissa. Hän sävelsi runsaasti tanssi- ja viihdemusiikkia sekä parikymmentä klarinettipolkkaa (kuten "Iloiset klarinetit"). Hän myös opetti klarinetin- ja saksofoninsoittoa Helsingin Nuorten Miesten Kristillisessä Yhdistyksessä. Vuonna 1981 Olli-Pekka Tuomisalo aloitti saksofoninsoiton opiskelun Mutasen johdolla. Mutanen oli naimisissa vuodesta 1941. Hän kuoli Helsingissä, jossa hänet on haudattu Malmin hautausmaalle vaimonsa Paula Katariinan kanssa. 

## Lähteet
Someron Pitkäjärven työväentalo

**Pitkäjärven työväentalo** oli Someron kaupungin Pitkäjärven kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Pitkäjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Työväentalo valmistui vuonna 1908 erään kartanon rouvan lahjoittamalle tontille. 

Lapuanliikkeen aikaan työväentalo kohtasi ilkivaltaa useita kertoja: vuonna 1930 se suljettiin mielivaltaisesti, ja kesällä 1932 sen ikkunat sotkettiin tervalla. Vuoden 1933 keväällä talo yritettiin polttaa ja saman vuoden kesällä räjäyttää.

Viimeiset vappujuhlat talossa pidettiin vuonna 1966. Tämän jälkeen talo oli pitkään tyhjillään ja siirtyi jossain vaiheessa SDP:n Etelä-Hämeen piirille. Piiri myi sen vuonna 1983 yksityishenkilölle. Vuonna 1999 talossa toimi Perhekoti Valo Oy. 2020-luvulla talo on ollut yksityiskäytössä.

## Lähteet
Seckelin oireyhtymä

**Seckelin oireyhtymä** on autosomissa peittyvästi periytyvä oireyhtymä, jota aiheuttavat useat eri mutaatiot. Oireyhtymä jaotellaan useisiin eri alatyyppeihin riippuen siitä, mikä mutaatio on sen taustalla. Oireyhtymä aiheuttaa lyhytkasvuisuuden ja pienipäisyyden (mikrokefalia). Usein oireyhtymään liittyy myös kehitysvamma, joka voi tasoltaan vaihdella lievästä vaikeaan. Oirekuvassa esiintyy kuitenkin huomattavaa vaihtelua.

Seckelin oireyhtymässä keskimääräinen syntymäpaino on 1&nbsp;540 grammaa. Lyhytkasvuisuus pysyy pituuskasvun jatkuessa, ja raajojen pituus muodostuu suureksi muuhun kehoon suhteutettuna. Oireyhtymässä esiintyvät myös sille luonteenomaiset kasvonpiirteet ja joskus korvien muodon poikkeavuus sekä kallon saumojen ennenaikainen luutuminen. Vereen liittyviä poikkeavuuksia on noin joka neljännellä Seckelin oireyhtymästä kärsivällä. Näitä ovat esimerkiksi anemia ja pansytopenia. Vuonna 1994 nostettiin 26-vuotiasta naispotilasta koskeneessa raportissa esiin Seckelin oireyhtymän mahdollinen yhteys akuuttiin myelooiseen leukemiaan. Oireyhtymään saattaa kuulua myös erilaisia luustomuutoksia. Mahdollisia tilaan liittyviä epämuodostumia ovat lisäksi aivokurkiaisen puuttuminen ja huuli-suulakihalkio.

Seckelin oireyhtymän arvioitu esiintyvyys on vähäisempi kuin yksi tapaus miljoonaa syntyvää lasta kohden. Tilan hoitaminen on oireenmukaista. Oireyhtymä on nimetty sen vuonna 1960 kuvanneen lastenlääkäri Helmut Paul George Seckelin mukaan.

## Lähteet
Someron Pajulan työväentalo

**Pajulan työväentalo** oli Someron kaupungin Pajulan kylässä sijainnut työväentalo. Se purettiin 1970-luvun alkupuolella.

## Historiaa
Pajulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Oman talon yhdistys sai vuonna 1916, ja taloa laajennettiin vuonna 1927. Laajennustyö oli vuonna 1930 yhä osin kesken. Talolla pidettiin muun muassa kesäjuhlia, joissa vuonna 1931 oli yli 200 osallistujaa. Kesällä 1933 Lapuanliikkeen kannattajat tunkeutuivat talolle ja tuhosivat siellä muun muassa tauluja. 

Muistitiedon mukaan talo purettiin 1970-luvun alussa, ja hirret jaettiin yhdistyksen jäsenten kesken. Tontti lahjoitettiin Someron työväenyhdistykselle vuonna 1993, kun Pajulan työväenyhdistys lakkasi toimimasta. 

## Lähteet
Tuovi Putkonen

**Tuovi Putkonen** (s. 1947 Heinolan maalaiskunta) on suomalainen toimittaja ja teatteriohjaaja.

Putkonen on pitkäaikainen *[[Romano miritš]]* -ohjelman juontaja. Hän on edistänyt romanien oikeuksia muun muassa Suomen romanien oikeudet -seminaarin puheenjohtajana.

Putkosen puoliso on oopperalaulaja Marko Putkonen. Heidän lapsiaan ovat teatteriohjaaja ja toimittaja Janus Putkonen sekä näyttelijä Krista Putkonen-Örn. 

## Lähteet
Ehkä meille vielä jää aikaa

**Ehkä meille vielä jää aikaa** on Petri & Pettersson Brass -yhtyeen keulahahmona tunnetuksi tulleen Ilkka ”Petri” Petterssonin toinen sooloalbumi vuodelta 1979. Edeltäjänsä, esikoisalbumin *[[Nuoruus (albumi)|Nuoruus]]* tavoin se sisältää monien tekijöiden teksteihin sävellettyjä lauluja, tunnetuimpina Mika Waltari, Nazim Hikmet ja Pablo Neruda. Tälläkin albumilla Petterssonin tärkeänä yhteistyökumppanina on Pekka Tegelman. Albumin tuottajana toimi Henrik Otto Donner.

*Helsingin Sanomissa* Kalle Heikkinen kirjoitti, ettei tekijöiden kunnianhimoinen suhtautuminen ole hävittänyt albumilta inhimillisyyttä: ”Sävelten ja tulkintojen yhteispeli on varmaa; teksteille tehdään oikeutta. Petri Pettersson eläytyy esityksiinsä syvällisesti osoittaen sen tärkeän seikan, etta esittäjä ja runot ovat samalla aaltopituudella.”

## Kappaleet
Kaikki sovitukset on tehnyt Pekka Tegelman, ellei toisin mainita.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot
*Ilkka Pettersson – laulu
*Liisa Tavi – taustalaulu
*Seppo Rauteva – rummut
*Jussi Tegelman – rummut (B2)
*Raimo Salmiheimo – bassokitara
*Tuomo Helin – bassokitara (B2)
*Juhani Aaltonen – huilut
*Heikki Keskinen – saksofonit
*Pekka Tegelman – kitarat
*Jarmo Savolainen – kosketinsoittimet
*Jorma Ylönen ja ryhmä – jousisoittimet

## Lähteet
M/S May Lillies

Alus M/S May Lillies (IMO: 7900388) on vuonna 1979 rakennettu matkustaja-/yleisrahtilaiva, joka purjehtii tällä hetkellä Filippiinien lipun alla. Alusta liikennöi ATIENZA SHIPPING LINES CORP. Kotisatamana toimii Batangas.

## Tekniset tiedot
Aluksen Tietoja

* Aluksen nimi: M/S MAY LILLIES
* Laivan tyyppi: Matkustaja/yleisrahtialus
* Lippu:Filippiinit
* kotipaikka: Batangas
* IMO Numero: 7900388
* Bruttovetoisuus: 237
* Nettovetoisuus: 128
* Kokonaispituus: 40.31 m
* leveys: 8.62 m
* Syväys: 2.6 m
* Rakentaja: IMAI Shipbuilding
* Rakennuspaikka: Kochi,Japan
* Rakennusvuosi: 1979
* Materiaali: Teräs 

## Lähteet
*
Oikku ja vapaus

**Oikku ja vapaus** on Petri Petterssonin kolmas sooloalbumi vuodelta 1981. Yhtä lukuun ottamatta kaikki sävellykset ovat Petterssonin omia, ja kahta lukuun ottamatta kaikki kappaleet perustuvat Aaro Hellaakosken runoihin. Albumin tuottivat Finndiscin Rondo-levymerkille Jaakko Salo ja Pekka Aarnio, ja kaikki sovitukset on tehnyt Pekka Tegelman.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot
*Petri Pettersson – laulu
*Elina Hurme, Liisa Tavi – taustalaulu (A1, B1)
*Raimo Salmiheimo – basso
*Heikki Virtanen – kontrabasso (A1)
*Köyhät Ritarit – taustalaulu (B4)
*Jussi Tegelman – rummut
*Seppo Rauteva – rummut (A1, A2)
*Pekka Tegelman – kitarat
*Jarmo Savolainen – kosketinsoittimet
*Martti Kuittinen – kosketinsoittimet (A1, B1)
*Pentti Lahti – puhaltimet
*Heikki Keskinen – sopraanosaksofoni (B5)
*Tom Bildo – pasuuna (B4)
*Jörgen Petersen – trumpetti (B4)
*Jaakko Salo – harmonikka (B3)
*Seppo Hovi – harmonikka (A1)
*Hellevi Tuomainen, Seppo Tukiainen, Sirpa Tukiainen – viulu
*Jarmo Ahvenainen – alttoviulu
*Kari Lindstedt – sello

## Muut tekijät
*Dan Tigerstedt – miksaus
*Ilmari Kostiainen – etukannen valokuva
*Hugo Simberg – takakannen maalaus

## Lähteet
*Oikku ja vapaus, Discogs.com. Viitattu 17.1.2023.
Heraldinen lautakunta

**Heraldinen lautakunta** on Suomen Kansallisarkiston yhteydessä toimiva heraldinen lautakunta, joka ohjaa sekä valvoo lausuntotoimikuntana valtion, kuntien ja kirkon kuvallisia tunnuksia. Näitä ovat Suomen lippu ja vaakuna, viranomaisten sinetit, leimat ja muut heraldiset tunnukset, kaupunkien, maakuntien ja kuntien vaakunat, kirkolliset vaakunat sekä huvialusten ja joukko-osastojen liput.

Lautakunta käsittelee ja antaa arvion vaakunoista, sineteistä ja lipuista. Lautakunta opastaa heraldisissa kysymyksissä sekä viranomaisia että yksityisiä yhteisöjä ja henkilöitä. Sen tehtävänä on myös seurata ja edistää heraldista kulttuuria ja tehdä esityksiä ja aloitteita heraldiikkaa koskien.

## Heraldisen lautakunnan jäsenet 2025

* Puheenjohtaja: taiteen lisensiaatti Tuomas Hyrsky
* Varapuheenjohtaja: pääjohtaja Päivi Happonen
* Sihteeri: johdon assistentti Nina Lehväslaiho-Liu/Sonja Kouvo

### Jäsenet

* filosofian maisteri Wilhelm Brummer
* intendentti Frida Ehrnsten (sijainen Jani Oravisjärvi)
* filosofian maisteri Anton Eskola
* johtava asiantuntija Hanne Huvila
* ritarihuonegenealogi Magdalena af Hällström
* ylitarkastaja Yrjö Kotivuori
* talous- ja hallintojohtaja Elina Liippola
* majuri Marko Maaluoto
* heraldikko Anders Segersven
* teologian tohtori Pekka Särkiö
* professori Kirsi Vainio-Korhonen

## Katso myös

* Suomen Heraldinen Seura
* Vaakunarekisteri

## Lähteet
Kate Dickie

**Kate Dickie** (s. 4. heinäkuuta 1971, East Kilbride, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvissa, televiosarjoissa ja teatterissa. Hän voitti parhaan brittiläisen independent-elokuvan naispääosan palkinnon roolistaan elokuvassa *[[Red Road]]* (2006).

## Filmografia

### Elokuvaroolit

### Televisioroolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Saltivskan metroasema

**Saltivska** (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan koillinen pääteasema. Sen lounaispuolella on Studentskan metroasema. Aseman nimi oli vuoteen 2024 asti **Herojiv Pratsi** (, ).

## Galleria

Kuva:Heroiv Pratsi metro station as Air Raid Shelter, Kharkiv, Ukraine, 24.02.2022 (02).jpg|Ihmisiä asemalaiturilla 24. helmikuuta 2022 Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan ensimmäisenä päivänä.
Kuva:Heroiv Pratsi metro station as Air Raid Shelter, Kharkiv, Ukraine, 24.02.2022 (03).jpg|Aseman sisäänkäynti samana päivänä.


## Lähteet
LibreOffice Calc

**LibreOffice Calc** on avoimen lähdekoodin taulukkolaskentaohjelma, joka kuuluu LibreOfficen ohjelmistopakettiin.

Calc tallentaa tiedostot oletusarvoisesti LibreOfficen omaan tiedostomuotoon (.ods), mutta se kykenee myös avaamaan Microsoft Officen vastaavan ohjelman, Excelin, tiedostoja. Excelin tiedostoiksi tallentaminen on myös mahdollista.

Linuxin lisäksi Calc on saatavilla myös Windows- ja macOS-käyttöjärjestelmille. Ohjelman lisenssi on Mozilla Public License v2.0.

## Katso myös
*Gnumeric

## Lähteet
Studentskan metroasema

**Studentska** (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen koillispuolella on Herojiv Pratsin metroasema ja lounaispuolella Akademika Pavlovan metroasema. Aseman läheisyydessä sijaitsevat Harkovan kansallinen kasvatustieteellinen yliopisto sekä kansallinen farmaseuttinen yliopisto.

## Galleria

Kuva:Studentsheskaya 1.jpg
Kuva:Barelef na studentsheskoy.jpg


## Lähteet
Akademika Pavlovan metroasema

**Akademika Pavlova** (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen koillispuolella on Studentskan metroasema ja lounaispuolella Akademika Barabašovan metroasema. Asema on nimetty venäläisen tutkijan Ivan Pavlovin mukaan.

## Lähteet
Akademika Barabašovan metroasema

**Akademika Barabašova** (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen koillispuolella on Akademika Pavlovan metroasema ja länsipuolella Kyjivskan metroasema. Vuoteen 2003 asti aseman nimi oli pelkästään Barabašova. Vuosina 1984–1986 asema oli Saltivska-linjan itäinen pääteasema, kunnes linjan jatke Herojiv Pratsin metroasemalle avattiin. Asema on nimetty harkovalaisen astronomin Mykola (Nikolai) Barabašovin mukaan.

## Lähteet
Kalergi-salaliittoteoria

**Kalergi-salaliittoteoria** on juutalaisvastainen salaliittoteoria. Sen mukaan itävaltalainen kreivi Richard Coudenhove-Kalergi, pasifisti ja paneurooppalaisen liikkeen isähahmo, pyrki 1900-luvun alussa edistämään niin sanottua väestönvaihtoa Euroopassa. Heidän mukaansa Kalergin kuvaukset tulevaisuuden ihmisestä yhdistyneenä yhtenä rotuna kertoivat siitä, että Kalergin suunnitelmana oli Euroopan ja valkoisen rodun hävittäminen eli valkoisten kansanmurha. Teoriassa ajatellaan, että juutalaiset suunnittelevat maailman rotujen sekoittamista.

## Salaliittoteoria

Kalergi ennusti, että tulevaisuudessa Eurooppa yhdentyisi Yhdysvaltain tavoin liittovaltioksi. Hän myös ennusti, että ihmiskunta muodostaisi tulevaisuudessa yhdestä rodusta. Kalergi kirjoitti vuonna 1925: Kaukaisen tulevaisuuden ihminen on sekarotuinen. Nykyiset rodut ja luokat joutuvat lisääntyvässä määrin väistymään – – Euraasialais-negroidinen tulevaisuuden rotu näyttää ulkoisesti vanhalta egyptiläiseltä ja tulee syrjäyttämään kansojen ja rotujen monimuotoisuuden persoonallisuuksien monimuotoisuudella.Politiikan tutkijoiden André Krouwelin ja Jan-Willem van Prooijenin mukaan Kalergi-salaliittoteoria on eräs versio  Bat Ye’orin vuonna 2005 esittämästä Eurabia-teoriasta ja monien juutalaisvastaisena pitämästä väestönvaihtoteoriasta. Salaliittoteorian kannattajat näkevät yhdentyneen Euroopan osana uutta maailmanjärjestystä, johon yhdistyvät usein antisemitistiset viittaukset miljonääri George Sorosiin.

Äärioikeistolaiset vetoavat toisinaan siihen, että Kalergin nimissä kulkevan säätiön Eurooppa-palkinto myönnettiin muun muassa Saksan liittokansleri Angela Merkelille ja Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Junckerille. Merkel tunnetaan ”''Wir schaffen das''” -politiikasta, joka avasi Saksan rajat pakolaisille vuonna 2015, ja Juncker oli samana vuonna Euroopan komission puheenjohtaja.

## Katso myös
* *[[Siionin viisaiden pöytäkirjat]]*

## Lähteet
Kyjivskan metroasema

**Kyjivska** (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen itäpuolella on Akademika Barabašovan metroasema ja länsipuolella Puškinskan metroasema.

## Galleria

Kuva:Bustu na Kievskoy.jpg
Kuva:Naimenovanie stanzii 2.jpg


## Lähteet
Monte Carlo -ralli 1985

**Monte Carlo -ralli 1985** (viralliselta nimeltään *53. Rallye Automobile de Monte-Carlo*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 26. tammikuuta &ndash; 1. helmikuuta 1985 Monte Carlossa. Kilpailu oli kauden ensimmäinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

Vatanen ja Harryman voittivat kilpailun viiden minuutin ja 17 sekunnin aikaerolla siitä huolimatta, että saivat kilpailussa kahdeksan minuutin aikarangaistuksen tultuaan aikakontrolliin liian aikaisin. Harryman käytti vanhaa lähtöaikaa kun erikoiskokeen lähtö viivästyi ja lähtöaika muuttui. Aikasakon myötä Vatanen ja Harryman olivat toisena neljä minuuttia ja 41 sekuntia Walter Röhrlin takana. Vatanen kutisti eron kahteen minuuttiin ennen kilpailun viimeistä osuutta. Rengasvalinnan myötä Vatanen ajoi kaksi minuuttia ja kolme sekuntia Röhrliä nopeammin ja ajoi kilpailun voittoon. Kilpailun aikana teillä oli lunta, jäätä ja loskaa sekä kuivaa ja märkää asfalttia.

Kilpailu oli lähellä peruuntua ennen sen alkua rallin järjestäjien ja FISA:n välisen kiistan vuoksi. Järjestäjät ehtivät ilmoittaa rallin perumisesta, mutta ilmoittivat rallin järjestämisestä vuorokauden päästä.

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rally-Maps.com
Jaroslava Mudrohon metroasema

**Jaroslava Mudroho** (, ; ennen vuotta 2024 **Puškinska**, , ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen itäpuolella on Kyjivskan metroasema ja länsipuolella Universytetin metroasema. Aseman läheisyydessä sijaitsevat muun muassa Jaroslav Mudryin kansallinen oikeustieteellinen yliopisto, Ukrainan kansallinen oikeustieteellinen akatemia ja Harkovan kansallinen kasvatustieteellinen yliopisto. Asema oli aiemmin nimetty Aleksandr Puškinin mukaan, nykyään Jaroslav I Viisaan mukaan.

## Galleria

Kuva:Pushkin Frieze at Pushkinskaya Metro Station - Kharkiv (Kharkov) - Ukraine (43275993254).jpg|Reliefejä asemalla.
Kuva:Bust pushkinu.jpg|Aleksandr Puškinia esittävä rintakuva.
Kuva:Naimenovanie stanzii.jpg|Aseman venäjänkielinen nimi tyyliteltynä.


## Lähteet
Universytetin metroasema (Harkova)

**Universytet** (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan asema. Sen itäpuolella on Puškinskan metroasema ja eteläpuolella Istorytšnyi muzein metroasema. Asema sijaitsee Harkovan Vapaudenaukion () alla. Vuoteen 1991 asti aseman nimi oli Dzeržynska (, ) Feliks Dzeržinskin mukaan. Asema nimettiin uudelleen sen läheisyydessä sijaitsevan Harkovan kansallisen yliopiston mukaan. Asema on yhteydessä Oleksijivska-linjan Deržpromin metroasemaan.

## Lähteet
Istorytšnyi muzein metroasema

**Istorytšnyi muzei** (, ) on Harkovan metron Saltivska-linjan läntinen pääteasema. Sen pohjoispuolella on Universytetin metroasema. Asema on nimetty sen läheisyydessä sijaitsevan M. F. Sumtsovin Harkovan historiallisen museon mukaan. Asema on yhteydessä H’olodnohirsko-Zavodska-linjan Maidan Konstytutsijin metroasemaan.

## Galleria

Kuva:Barelef na istoricheskom muzee.jpg|Reliefi asemalla.
Kuva:Istorichesky muzei 3.jpg|Asemalaituria.
Kuva:Istorychnyi Muzei 2018.jpg|Asemalaituri vuonna 2018.
Kuva:Nadpis v perechode metro.jpg|Saltivska-linjan käyttöönottoa juhlistava venäjänkielinen teksti: ”Metron toinen linja otettu käyttöön 11. elokuuta 1984”.


## Lähteet
Mackayjärvi

**Mackayjärvi** on Isolla Hiekka-aavikolla sijaitseva suolajärvi. Mackayjärvi on Australian neljänneksi suurin järvi. Se sijaitsee Länsi-Australian ja Pohjoisterritorion rajalla. Aboriginaaliheimo pintupit kutsuvat sitä nimellä *Wilkinkarra*.

Järvi on Länsi-Australian suurin, ja sen pinta-ala on 3&nbsp;494 neliökilometriä. Järven korkeus vaihtelee alueen mukaan.

Mackayjärvi on nimetty australialaisen tutkimusmatkailijan Donald George Mackayn mukaan.

## Lähteet
Patruuna-Areena

**Patruuna-Areena** on Lapualla sijaitseva n. 6&nbsp;500 neliömetrin kokoinen harjoitushalli, jossa on mahdollista harjoitella jalkapalloa, pesäpalloa ja yleisurheilua.  Patruuna-Areena valmistui vuonna 2011.

## Tilat
Patruuna-Areenassa suurin kenttä on tekonurmella päällystetty jalkapallokenttä, jonka pinta-ala on 4500 m². Se on jaettavissa kahdeksi juniorikentäksi. Jalkapallokentän vieressä on 4-ratainen 60 m juoksurata, josta on mahdollisuus suorittaa pituushyppy. Patruuna-Areenassa on 5 pukuhuonetta, joista yhdessä on invavarustus, ja sen lisäksi 2 vessaa, kuntosali, kioski ja aulatila.

## Lähteet
Luonas sun

**Luonas sun** on Ilkka ”Petri” Petterssonin neljäs sooloalbumi vuodelta 1987. Sen on M&T Productionille tuottanut Veikko Samuli ja sovittanutkin salanimellä Sauli Ylämaa. Levyn tyyli on Petterssonin aiempia laulelmatyyppisiä sooloalbumeja iskelmällisempi, ja taustat on toteutettu muusikkojen sijaan ajalle ominaisesti rumpukonein ja syntetisaattorein. Tällä albumilla Pettersson käyttää artistinimestään pelkkää alkuosaa Petri.

## Kappaleet
### A-puoli
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#

## Lähteet
*Petri – Luonas Sun, discogs.com. Viitattu 17.1.2023.
### Viitteet
Gustav Adolfs torg

**Gustav Adolfs torg** (suom. *Kustaa Aadolfin tori*) on Tukholman Norrmalmilla Norrbron pohjoispäädyssä sijaitseva aukio, joka on peräisin 1700-luvun lopulta. Torin keskellä on Pierre Hubert L'Archevêquen veistämä Kustaa II Aadolfia esittävä ratsastajapatsas vuodelta 1796. Torin laidalla sijaitsevat muun muassa Perintöruhtinaan palatsi ja Ruotsin kuninkaallinen ooppera. Torin pohjoislaidalla on entisiä pankkitaloja.

Torilta lähtevät pohjoiseen Malmtorgsgatan ja Regeringsgatan, itään Strömgatan, etelään Norrbro ja torin pohjoislaidalla kulkee Fredsgatan.

Syyskuussa 1881 liikemies Ludvig Fredholm sytytti Gustav Adolfs torgilta Norrbron kautta Mynttorgetille ulottuvalla alueella Tukholman ensimmäiset sähköiset katulamput.

## Kuvia

Norrmalms Torg i Stockholm.jpg|Vuodelta 1790 olevassa maalauksessa näkyy vasemmalla vanha oopperatalo, jonka julkisivu oli identtinen Perintöruhtinaan palatsin kanssa.
Hotel rydberg.jpg|Torin pohjoislaidalla sijaitsi aikoinaan Hotell Rydberg.
NMA.0033487 Bondetåget.jpg|Vuoden 1914 talonpoikaismarssi. 
Gustav Adolfs torg 1922.jpg|Torin liikennettä vuonna 1922.
Gustav Adolfs torg 1924.jpg|Raitiovaunu auraa lunta talvella 1924.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Göran Kropp

**Lars Olof Göran Kropp** (11. joulukuuta 1966 Jönköping, Ruotsi – 30. syyskuuta 2002 Yhdysvallat) oli ruotsalainen vuorikiipeilijä ja seikkailija. Kropp oli avoliitossa vuorikiipeilijä ja seikkailija Renata Chlumskan kanssa. Kroppin elämästä on tehty kirja nimeltä *8000+*.

Kropp kuoli 30. syyskuuta 2002 lähellä Vantagea Washingtonissa, Yhdysvalloissa. Hän kuoli päävammoihin pudotessaan 18 metriä.
Korsikan ralli 1987

**Korsikan ralli 1987** (viralliselta nimeltään *31. Tour de Corse - Rallye de France*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1987. Kilpailu järjestettiin 7. &ndash; 9. toukokuuta 1987 Ajacciossa. Kilpailu oli kauden viides, ja erikoiskokeiden yhteispituus oli .

Kilpailun aikana kartanlukija Jean-Michel Argenti sai surmansa Jean Marchinin Peugeot 205 GTI:n kyydissä, kun auto suistui tieltä. Argenti lensi autosta kun auto putosi 50 metriä rotkoon. Edeltävänä vuonna Henri Toivonen ja Sergio Cresto kuolivat Korsikan rallissa ja Attilio Bettega sitä edellisenä vuonna.

## Tulokset

## Lähteet
Lapuan jäähalli

**Lapuan jäähalli** (sponsorinimeltään Lapuan Energia Areena) on Lapualla sijaitseva jäähalli. Halli sijaitsee urheilutalon, uimahallin ja yleisurheilukentän ja pesäpallokentän läheisyydessä. Kentän koko on 58 m × 26 m.

## Lähteet
Sanremon ralli 1983

**Sanremon ralli 1983** (viralliselta nimeltään *25. Rallye Sanremo*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1983. Kilpailu järjestettiin 2. &ndash; 7. lokakuuta 1983 Sanremossa. Kilpailu oli kauden kymmenes ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com
The Queen’s Medical Center

**The Queen’s Medical Center** on Honolulun keskustassa toimiva sairaala. Se on koko osavaltion suurin yksityinen sairaala. Sen katsotaan kuuluvan Yhdysvaltain 50 parhaimman sairaalan joukkoon. Sairaala on toiminut voittoatavoittelemattomana yrityksena (virallisesti *501 (c) (3) non-profit corporation*) vuodesta 1935 lähtien. Vuonna 2020 sen liikevaihto oli hieman reilu 1,27 miljoonaa dollaria.

Sairaala perustettiin vuonna 1859 Havaijin kuninkaan Kamehameha IV:n ja hänen vaimonsa kuningatar Emman aloitteesta. Alkujaan se tunnettiin nimellä **Queen’s Hospital** ja nykyisen nimensä se sai vuonna 1967.

Sairaala tekee yhteistyötä mm. Havaijin yliopiston, Mānoan kampuksen, kanssa sairaanhoitajien kouluttamisessa.

## Lähteet
Ruotsin ralli 1985

**Ruotsin ralli 1985** (viralliselta nimeltään *35. International Swedish Rally*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 15. &ndash; 17. helmikuuta 1985 Karlstadissa. Kilpailu oli kauden toinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

## Tulokset

## Lähteet
Portugalin ralli 1985

**Portugalin ralli 1985** (viralliselta nimeltään *19. Rallye de Portugal - Vinho do Porto*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 6. maaliskuuta &ndash; 9. maaliskuuta 1985 Estorilissa. Kilpailu oli kauden kolmas ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Poikani Joel

**Poikani Joel** on Elisa Viihde Viaplay -suoratoistopalvelussa 17. huhtikuuta 2022 julkaistu kaksiosainen suomalainen minisarja. Sarja perustuu brittiläiseen, Chris Langin käsikirjoittamaan, *[[A Mother’s Son]]* -sarjaan vuodelta 2012. Suomeen lokalisoidun käsikirjoituksen on tehnyt Kati Royle. Sarjan on ohjannut Saara Cantell.

*Poikani Joel* -sarjassa perheen äiti Roosa (es. Laura Malmivaara) elää uusioperheessä uuden puolisonsa Laurin (es. Ilkka Villi) ja heidän lapsiensa kanssa. Roosalla on huolia poikansa Joelin (es. Alex Laine) vuoksi, joka murjottaa, kapinoi ja sulkeutuu. Samoihin aikoihin lähistöltä löytyy perheen lasten koulutoveri puukotettuna. Roosa saa Joelin kiinni valheista ja alkaa epäillä poikansa osallisuutta puukotukseen.

Sarjan tapahtumat sijoittuvat Tampereen Pispalaan.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Safari-ralli 1985

**Safari-ralli 1985** (viralliselta nimeltään *33. Marlboro Safari Rally*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 4. &ndash; 8. huhtikuuta 1985 Nairobissa. Kilpailu oli kauden neljäs. Kilpailu ajettiin avoimilla tieosuuksilla, joilla oli 99 aikatarkastuspistettä, ja koko reitin pituus oli . Kilpailun voitti Juha Kankkunen, jolle voitto oli ensimmäinen rallin MM-sarjassa. Kankkunen voitti kilpailun ensiyrittämällä.

Audilla oli kilpailussa uusia kuusivaihteisia vaihdelaatikoita, joissa ilmeni vikoja. Peugeoteissa turboahtimen putkien liitokset olivat liian jäykkiä ja murtuivat. Mikkolan auto syttyi palamaan tankkauksen aikana, mutta se saatiin sammutettua ja konepelti vaihdettiin Stiq Blomqvistin autosta, josta oli hajonnut vaihdelaatikko. Aaltosen autossa öljyä valui kytkimeen, joka alkoi luistamaan ja lopulta se oli vaihdettava, jonka jälkeen vaihteistoon ilmeni ongelmia.

## Tulokset

## Lähteet
Oleksi Arestovytš

**Oleksi Mykolajovytš Arestovytš** (, ; s. 3. elokuuta 1975) on ukrainalainen tiedustelu-upseeri. Hän toimi Ukrainan, Venäjän ja ETYJin kolmikantatyöryhmän puheenjohtajana Itä-Ukrainan konfliktin yhteydessä.

Arestovytš tunnetaan Ukrainan presidentin Volodymyr Zelenskyin neuvonantajana ja tiedottajana Ukrainan sodan aikana. Virallisesti hän oli presidentin kansliapäällikön Andri Jermakin riippumaton neuvonantaja, jolla ei ollut valtiollista asemaa.

Ukrainalaisen Kyiv Independent -lehden (Arestovytšin eron jälkeen kirjoitetun artikkelin) mukaan Arestovytš liittyi 2005 äärioikeistolaiseen Bratstsvo-puolueeseen, jolla oli yhteyksiä Viktor Medvedtšukiin, ja hän oli antanut kiistanalaisia lausuntoja ukrainalaisesta kulttuurista, LGBT-ihmisistä sekä naisista Ukrainan armeijassa. Edelleen lehden mukaan monet hänen lausuntonsa osoittautuivat valheellisiksi tai harhaanjohtaviksi.

Arestovytš on kirjoittanut some-kommenttejaan venäjäksi, mikä on herättänyt suuttumusta joissakin ukrainalaisissa. Arestovytš antoi myös lausunnon, jonka mukaan taistelut Ukrainassa päättyisivät 2–3 viikossa. Vuonna 2017 Arestovytš sanoi ATO-operaatiota "poikien kesäretkeksi".

## Ohjusisku Dniproon ja ero
15. tammikuuta 2023 venäläinen H-22-ohjus osui kerrostaloon Dniprossa. Arestovytš sanoi julkisesti, että Ukrainan ilmatorjunta ampui ohjuksen alas ja se osui kerrostaloon. Arestovytš sanoi myöhemmin YouTube-lähetyksessään tehneensä vakavan virheen. Ukrainan ilmavoimat korosti, ettei sillä ollut mahdollisuuksia ampua alas H-22-ohjuksia, ja vaati lisää aseita länsimailta. Venäjän viralliset tahot toistivat Arestovytšin sanoja. Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov sanoi, ettei Venäjä iske asuinrakennuksiin, ja sanoi iskun olleen Ukrainan ilmapuolustuksen syytä, ”kuten eräät Ukrainan edustajat ovat sanoneet”.

Arestovytš sanoi luottaneensa tuntemaltaan ilmapuolustuksen kontaktilta saamaansa tietoon. Ukrainalaisen Holos-puolueen edustajat vetosivat Ukrainan turvallisuuspalveluun ja syyttivät Arestovytšia huijariksi ja agentiksi. Myös Petro Porošenkon Euroopan solidaarisuus -puolueen edustajat valmistelivat vetoomusta. Ukrainan television Oksana Sokolova vaati Arestovytšin rankaisemista tämän kommenttien vuoksi.

Arestovytš jätti eronpyynnön 17. tammikuuta ja julkaisi sen myös Facebookissa ja Telegram-kanavallaan.

18. tammikuuta Arestovytš lisättiin puoliviralliselle Myrotvorets-”tappolistalle” Ukrainan valtion vihollisista syynä ”PR-sabotaasi venäläisten hyökkääjien hyväksi, osallistuminen aggressioon Ukrainaa vastaan, tietoinen osallistuminen Ukrainan puolustuksen heikentämiseen demoralisaatiolla ja valtion valta- ja hallintorakenteiden heikentäminen”.

## Lähteet
Keijo Puhakka

**Keijo Kalervo Puhakka** (s. 29. lokakuuta 1947, Helsinki) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelasi SM-sarjassa aikana 1967–1975 sekä kauden 1975–1976 SM-liigassa. "Keka" Puhakka voitti SM-hopean ja Suomen Cup -mestaruuden HJK:n riveissä. Muita hänen edustamia seuroja olivat Upon Pallo ja Jokerit. Ennen jääkiekkouraa Puhakka pelasi pesäpalloa Riihimäen Pallonlyöjissä.

## Tilastot

* SM-hopea (HJK, 1972)
* Suomen Cup -mestaruus (HJK, 1970)

## Galleria

Tiedosto:Keijo Puhakka, Esa Peltonen.jpg|Keijo Puhakka (23) ja Esa Peltonen.
Tiedosto:Juha Rantasila, Räshid Hakimsan, Keijo Puhakka 1972.jpg|Erotuomari Räshid Hakimsan rauhoittelemassa tilannetta HIFK:n Juha Rantasilan ja HJK:n Keijo Puhakan välissä (1972).


## Lähteet
Oleksa Novakivskyi

**Oleksa Novakivskyi** (; 14. maaliskuuta 1872 Slobodo-Obodivka, Olhopilin piirikunta, Podiljan kuvernementti – 29. elokuuta 1935 Lwów (Lviv), Puola) oli ukrainalainen taidemaalari ja opettaja.

Novakivskyi opiskeli maalausta 1888–1892 Odessassa sekä 1892–1893 ja 1895–1900 Krakovan taideakatemiassa, jossa hänen opettajanaan oli muun muassa Jan Stanisławski. Hän sai valmistuttuaan kultamitalin. Hän asettui asumaan Krakovan lähelle Mogiłaan (nykyisin Nowa Huta) ja teki lähinnä maisemamaalauksia. Hän piti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Krakovassa 1911. Hän sai suojelijakseen metropoliitta Andrei Šeptytskyin ja siirtyi vuonna 1913 Lviviin, jossa hän piti näyttelyt 1920 ja 1921. Hän perusti vuonna 1923 nimeään kantavan taidekoulun.

Krakovassa asuessaan Novakivskyi maalasi naturalismin ja impressionismin tyyliin maisemien lisäksi muotokuvia, asetelmia ja laatukuvia puolalaisten aikalaisten tapaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana hänen tyylinsä kehittyi symbolismin ja ekspressionismin suuntaan, esimerkkeinä *Sotamadonna* (1916), *Pyhän Yrjön katedraali* (1916), josta hän vuosien mittaan maalasi useita versioita, kuten täyttä ekspressionismia edustavan version (1921–1922), ja *Kuoleman enkeli* (1919). Hän maalasi monien tunnettujen aikalaisten muotokuvia. 1920-luku toi hänen väreihinsä eloisuutta ja viivoihin liikettä. Ekspressionismia edustavat maisemamaalaukset *Pyhän Yrjön katedraali* (1921–1922), *Satu Hutsulin alueesta* (1927) ja *Grehitvuori* (1934), *Sodan Moolok* (1919), omakuva vuodelta 1918 sekä muotokuvat *Dovbush* (1931) ja *O. Barvinskyi* (1932).

Novakivskyin tuotanto käsittää yli 500 öljytyötä, osa keskeneräisiä. Lvivissä avattiin vuonna 1972 hänen tuotantoaan esittelevä museo.


Novakivsky - Still life 1916.jpg|Asetelma 1916
Oleksa Novakivsky 17.jpg|*Pyhän Yrjön katedraali* 1932
Oleksa Novakivsky 28.jpg|Leda
Oleksa Novakivsky 08.jpg|Kuoleman enkeli (1923)


## Lähteet

## Aiheesta muualla
As It Was

**As It Was** on brittilaulaja Harry Stylesin kappale tämän kolmannelta studioalbumilta *[[Harry’s House]]*. Se julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 1. huhtikuuta 2022 Columbia Recordsin kautta. ”As It Was” saavutti sekä Yhdysvaltain että Britannian singlelistojen ensimmäisen sijan ja oli vuoden 2022 myydyin kappale Britanniassa.

Kappaleen kirjoittivat Styles, Kid Harpoon ja Tyler Johnson. Kid Harpoon ja Johnson myös tuottivat sen. Kappaleen alussa puhuu Ruby Winston, joka on Ben Winstonin tytär ja Stylesin kummilapsi.

Vuoden 2023 Brit Awardseissa ”As It Was”  voitti vuoden kappaleen palkinnon. Emma-gaalassa se palkittiin edellisen vuoden striimatuimpana ulkomaisena biisinä. Saman vuoden Grammy-gaalassa kappale oli ehdolla vuoden lauluksi, vuoden levytykseksi ja parhaaksi pop-sooloesitykseksi. Sen musiikkivideo oli ehdolla parhaaksi musiikkivideoksi. Kappale ei kuitenkaan voittanut yhtäkään kategorioista. 

## Kaupallinen menestys

”As It Was” oli maailmanlaajuisesti musiikkipalvelu Spotifyn soitetuin kappale ja Apple Musicin toiseksi suosituin kappale vuonna 2022.

Kappale nousi yhdysvaltalaisen Billboard Hot 100 -singlelistan ensimmäiselle sijalle ja oli listan kärjessä yhteensä 15 viikkoa. Se oli vuoden 2022 toiseksi menestynein kappale Yhdysvalloissa Glass Animalsin kappaleen ”Heat Waves” jälkeen. Vuoden 2022 kesäkuuhun mennessä single oli myynyt kaksinkertaista platinaa Yhdysvalloissa, mikä vastaa 2 miljoonaa myytyä singleä.

Official Charts Companyn mukaan ”As It Was” oli vuoden 2022 suurin hitti Britanniassa. Britannian singlelistan huipulla kappale vietti 10 viikkoa. Se oli 180 miljoonalla striimauksella ja 65 tuhannella myydyllä singlellä sekä vuoden myydyin että striimatuin kappale. Syyskuuhun 2022 mennessä kappale oli ylittänyt platinalevyrajan kaksinkertaisesti.

Suomessa kappale sijoittui parhaimmillaan toiseksi sekä virallisella singlelistalla että radiolistalla.

## Musiikkivideo
Kappaleen kanssa samaan aikaan julkaistiin sen musiikkivideo. Videon on ohjannut ukrainalainen Tanu Muino ja se kuvattiin Lontoossa. Toisena kuvauspäivänä Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, mikä Muinon mukaan vaikutti suuresti kuvaustunnelmaan.

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*