Antoni Cierplikowski

**Antoni Cierplikowski** (24. joulukuuta 1884 Sieradz, Puola – 5. heinäkuuta 1976) oli puolalainen kampaaja josta tuli maailman ensimmäinen julkisuuden henkilöiden muotikampaaja kun hän avasi Pariisiin hiussalonkinsa Antoine de Parisin ja tuli tunnetuksi taiteilijanimellä **Monsieur Antoine**. Hänen asiakkaisiinsa kuuluivat muun muassa Coco Chanel, Romanian kuningatar Marie, Sarah Bernhardt, Greta Garbo, Yhdysvaltain presidentin puoliso Eleanor Roosevelt ja Brigitte Bardot.

Vaatimattomiin oloihin syntyneen Antoni Cierplikowskin isä Antoni oli suutari ja äiti Joanna ompelija. Perheessä oli viisi lasta, joista Antoni osoitti jo varhain luovia kykyjään. Cierplikowski hankki kampaajan ammattitaitonsa työskennellessään 11-vuotiaasta lähtien setänsä Paweł Lewandowskin hiusalongissa Łódźissa. Joulukuussa 1901 hän muutti Puolasta Pariisiin Ranskaan paetakseen Venäjän armeijan kutsuntoja. Hän meni tammikuussa 1909 naimisiin Marie-Berthe Astierin kanssa Lontoossa, missä he kumpikin olivat opiskelemassa englannin kieltä.

Pariisin muutettuaan Cierplikowski työskenteli Galeries Lafayette -tavaratalon yhteydessä toimineessa Monsieur Decoux'n salongissa. Kesäisin hän työskenteli Deauvillessa, jossa Pariisin seurapiirit viettivät kesälomiaan. Vuonna 1904 Cierplikowski teki tyylikkään kampauksen Lily de Mourelle, kun tämä oli kadottanut muodikkaan hattunsa. Kun Lily de Moure esiintyi sitten erään kuninkaallisen prinssin seurassa tukka paljaana ilman hattua muutkin seurapiirien naiset alkoivat hankkia kampauksensa Cierplikowskilta. Oman hiussalonkinsa Cierplikowski avasi Pariisissa vuonna 1910.

Vuonna 1909 Cierplikowski teki Jeanne d'Arcin inspiroimana lyhyestä polkkatukasta muotikampauksen. 1920-luvulla hän loi shingle cut-polkkatukkakampauksen, josta tuli Bloomsburyn ryhmään ja flappereihin kuuluneiden rohkeiden nuorten naisten muotikampaus. Vuonna 1924 Cierplikowski värjäsi koiransa turkin siniseksi. Hänen asiakkaanaan ollut amerikkalainen näyttelijä ja sisustussuunnittelija Elsie de Wolfe värjäytti hiuksensa sinisiksi ja käynnisti uuden muotivillityksen. Cierplikowski loi 1920-luvulla uuden poikamaisen *garçonne*-hiustyylin muun muassa Coco Chanelille, Josephine Bakerille ja Edith Piafille. Hänen kampauksiensa huhuttiin maksaneen jopa 500 frangia. 1930-luvulla Cierplikowski esitteli hiusten vaalean raidoituksen ja ylöspäin kammatun hiustyylin.

Cierplikowski avasi 1924 New Yorkin Saks Fifth Avenue -tavaratalon yhteyteen hiussalongin, josta tuli Yhdysvaltojen muodikkain hiussalonki ja jossa monet muut tunnetut kampaajat, kuten Sydney Guilaroff, hankkivat maineensa. Cierplikowskilla oli 1920-luvulla omistuksessaan yli 60 hiussalonkia Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ranskassa, Englannissa, Puolassa, Ruotsissa, Japanissa ja Australiassa. Hänen ystävänsä, puolalainen kuvanveistäjä Xawery Dunikowski auttoi salonkien sisustuksen suunnittelussa. Cierplikowski lensi 1920- ja 1930-luvuilla Puolaan muutamia kertoja omalla yksityiskoneellaan ja sirotteli tällöin koneesta valkoisia liljoja syntymäkaupunkinsa Sieradzin yllä. Hänen vanhempansa oli haudattu kaupunkiin. Cierplikowskin uran huippukohta oli Ison-Britannian kuninkaan Yrjö VI:n ja kuningatar Elisabethin kruunajaiset toukokuussa 1937 kun hän johti 400 kampauksen tekemistä kruunajaisia edeltäneenä iltana.

Toisen maailmansodan aikana Cierplikowski asui Yhdysvalloissa. Sodan jälkeen hän palasi Pariisiin, jossa hän vietti seuraelämää seurustellen useiden taiteilijoiden, muun muassa Jean Cocteaun, Pablo Picasson ja Maurice Chevalierin kanssa. Hän harjoitti hyväntekeväisyyttä ja julkaisi 1963 ranskankieliset muistelmat. Cierplikowski sai Ranskassa Kunnialegioonan kunniamerkin ja Puolassa Polonia Restituta -ritarikunnan kunniamerkin.

Vaimonsa Marie-Berthen kuoltua 1969 Cierplikowski palasi Puolaan syntymäkaupunkiinsa Sieradziin, jossa hän eli vaatimattomasti ja kuoli heinäkuussa 1976. Hänet on haudattu Sieradzin hautausmaalle, ja haudalle on pystytetty jäljennös Xawery Dunikowskin *Fatum*-veistoksesta. Kaupunkiin on pystytetty myös Antoni Cierplikowskin patsas. Cierplikowskin oikea käsi on haudattu Pariisiin Passyn hautausmaalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mies, joka nukkuu ruumisarkussa. Naisten polkkatukan keksijä, Suomen Kuvalehti, 07.10.1933, nro 41, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot