Kaveton

**Kaveton** on Uudellamaalla Hyvinkäällä Hallberginmäen ja Ihanaisen puolivälissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Kaveton on 1,1&nbsp;kilometriä pitkä, 200&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11&nbsp;hehtaaria. Se on muodoltaan pitkänomainen ja melkein tasalevyinen, se on asemoitunut luoteis-koillissuuntaan Hirvijärven etelärannasta kilometrin etelään päin. Se on muodostunut laaksoon, joka jää kallioisen mäkimaaston painanteeseen. Järven ympärillä mäet kohoavat 6–17&nbsp;metriä vedenpinnan yläpuolelle. Keskivaiheilla kohoaa Punamultakallio ja siitä lounaaseen Lasikallio. Sen kaakkoisrannat ovat jyrkkiä ja siellä onkin veteen aukeava jyrkänne. Järvi on 11,5&nbsp;metriä syvä eikä siinä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4&nbsp;kilometriä. Rantaviivaa seuraa kapea turvepohjainen kasvillisuusvyöhyke. Järven rannasta on erotettu viisi mökkitonttia, joista yhdellä on ollut vapaa-ajan asunto kymmeniä vuosia ja yhdelle on rakennettu yksinäinen rakennus myöhemmin. Kummallekin tonttialueille tulee tiet metsäautoteiltä.

## Luontoarvoja
### Natura-alue
Suolampi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura&nbsp;2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66&nbsp;km²). Suojelualueeseen kuuluvat järven veteen viettävät rinnemetsät kaakkoisrannikolla, etelässä ja eteläosan länsirannikolla, sekä molempien Kirjavien ympäristö vesialueineen.

### Vedenlaatu
Kavettoman vedenlaatua on tutkittu aikaisemmin ainakin vuonna 1984, talvella 1986 ja kesällä 1997, sekä vuonna 2006 aloitetun seurantaohjelman mukaisesti kuuden vuoden välein ainakin vuosina 2006, 2012 ja 2018 . Vuoteen 2018 mennessä ei järvellä ole tapahtunut merkittäviä muutoksia ja sen laatuluokitus oli edelleen hyvä. Vuonna 2018 otettiin vesinäytteet maaliskuussa ja elokuussa. Vesi oli silloin selvästi hapanta ja humuspitoista, ja sen näkösyvyys oli maaliskuussa 0,90&nbsp;metriä ja elokuussa parempi. Maaliskuussa se oli happamuustaso pH&nbsp;5,2–5,6 ja elokuussa se oli päällysvedessä kohonnut arvoon pH&nbsp;6,1. Veden alkaliteetti vaihteli 0,033–0,051&nbsp;mmol/l eli se oli huono, jolloin vaara happamoitumiselle oli kohonnut. Vedenväri vaihteli 110–200&nbsp;mg&nbsp;Pt/l. Veden rautapitoisuus oli päällysvedessä 140–410&nbsp;μg/l ja alusvedessä 600–830&nbsp;μg/l. 

Järven vesi lämpötilakerrostuu kesäisinkin, mutta sopivilla lounaisilla tai koillisilla tuulilla sen vesi sekoittuu huomattavasti. Harppauskerros alkoi elokuussa 2018 kolmen metrin syvyydessä. Veden happipitoisuus oli elo- ja lokakuussa päällysvedessä (suluissa happikylläisyys) 7,8–9,9&nbsp;mg/l (70–91&nbsp;%) ja alusvedessä elokuussa 2,9&nbsp;mg/l (23&nbsp;%) ja maaliskuussa 0,6&nbsp;mg/l (5&nbsp;%). Pohjan hapettomuus talvella johtunee pohjalla olevasta bakteerien hajotustoimminnasta, joka kuluttaa happea. Järvi oli ravinteisuudeltaan mesotrofinen. Päällysvedessä oli kokonaisfosforipitoisuus 11–12&nbsp;μg/l, mutta pohjan lähellä se oli 17–18&nbsp;μg/l. Tämä voi johtua alusveden sisäisestä kuormituksesta. Kokonaistyppipitoisuus oli maaliskuussa päällysvedessä 620&nbsp;μg/l ja alusvedessä 690&nbsp;μg/l, ja elokuussa päällysvedessä 450&nbsp;μg/l ja alusvedessä 560&nbsp;μg/l. Klorofylli-a-pitoisuus oli 7,9&nbsp;μg/l.

## Vesistösuhteet
Kaveton sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Kytäjärven alueella&nbsp;(21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen&nbsp;(21.033) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 139 hehtaaria. Siihen tulee metsäojia etelästä ja kaakosta sekä lännestä itäisen Kirjavan laskuojana. Sen laskuoja alkaa järven luoteisrannasta ja se laskee 1,7&nbsp;kilometrin jälkeen Hirvijärveen Rantaniitunsaaren edustalle. Järven vedenpinnan korkeus on 118,5&nbsp;metriä mpy&nbsp;(N2000), joten laskuojalle kertyy pudotusta 14,9&nbsp;metriä. Veden laskennallinen viipymä on yli vuosi.

## Historiaa
Vuoden 1916 Riihimäen seudun taloudellisessa kartassa Kaveton on autio metsäjärvi, jonne ei ole merkitty tietä. Vuoden 1936 kartassa tilanne on sama, vaikka Pahanojanlammilla on maatila laajentunut. Vuoden 1965 peruskartassa se esiintyy ”Kavettomanlammen” nimellä.Se on edelleen autio, mutta Pahanojanlammin ja kaakossa Urikanlammen välillä kulkee polku, joka seuraa Kavettoman luoteisrantoja. Vuoden 1979 kartassa näkyy alueen metsiin rakennettuja metsäautoteitä. Yksi niistä ohittaa Kavettoman sen pohjoispuolelta. Punamultakallion juurelle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne ei tule tietä. Lammen karttanimi on nyt ”Kaveton”. Metsäalueella on nyt metsäojia, joista yksi on johdettu järveen. Vuoden 1987 tilanne on säilynyt samana kuin edellisessä kartassa.

## Lähteet