Baltzar von Platen

**Baltzar Bogislaus von Platen** (29. toukokuuta 1766 Rügen, Ruotsin Pommeri – 6. joulukuuta 1829 Kristiania, Ruotsi–Norja) oli ruotsalainen kreivi, vara-amiraali ja poliitikko. Parhaiten hänet tunnetaan Götan kanavan rakennustöiden johtajana. Hän toimi myös käskynhaltijana Norjassa vuodesta 1827 kuolemaansa asti.

## Elämä ja ura
Baltzar von Platen meni hyvin nuorena upseerikouluun ja sai jo 14-vuotiaana vänrikin arvon laivastossa. Koska laivastoupseereista oli ylitarjontaa, hän hankki merenkäyntikokemusta työskentelemällä kauppa-aluksilla. Palattuaan asevoimien palvelukseen hän osallistui Kustaa III:n sotaan ja haavoittui Suursaaren taistelussa, missä hän joutui venäläisten vangiksi kahden vuoden ajaksi. Ruotsiin palattuaan Platen sai nopeaan tahtiin ylennyksiä, mutta lopulta hän ajautui riitoihin päälliköidensä kanssa, jätti laivaston 1797 ja erosi virallisesti palveluksesta vuonna 1800. Samana vuonna hän meni naimisiin Hedvig Ekmanin kanssa, joka oli göteborgilaisen kauppaneuvoksen tytär. Avioliitto oli onnellinen, ja hän solmi sen avulla myös tärkeitä yhteyksiä liike-elämään.

Platen oli jo sotilasuransa aikana kiinnostunut Trollhätten kanavasta, ja hänet valittiin kanavayhtiön johtokuntaan vuonna 1798. Perehdyttyään löytämiinsä suunnitelmiin koko Ruotsin läpi kulkevasta vesiväylästä hän alkoi ajaa Götan kanavan rakentamista ja onnistui saamaan puolelleen kuningas Kustaa IV Aadolfin, joka myönsi hankkeelle suunnittelurahaa. Valtiopäivillä Platenin ystävän Carl von Rosensteinin aloitteesta perustettiin kanavayhtiö, joka sai valtiollista lainaa. Yhtiön johtoon asetettiin Platen. Kanava oli tarkoitus rakentaa kymmenessä vuodessa, mutta aikataulu venyi ja budjetti paisui useita kertoja. Lopulta kanava avattiin vuonna 1832 – Platenin jo kuoltua. Götan kanavaan liittyi myös konepajan perustaminen Motalaan, josta kasvoi nopeasti kaupunki. Motalan kunnan vaakunassa on vasemmassa yläkulmassa Platenien sukuvaakunan tunnus, kaksi marakattia.

Maaliskuun 1809 vallankaappauksen jälkeen Platen lähetettiin Norjaan suostuttelemaan Kaarle August uudeksi kruununprinssiksi. Samalla Platen tutustui useisiin korkea-arvoisiin norjalaisiin ja alkoi elätellä ajatusta Norjan liittämisestä Ruotsiin. Kaarle Augustin yllättäen kuoltua kruununprinssiksi valittiin ranskalainen Jean-Baptiste Bernadotte (Kaarle XIV Juhana), jolle Platen kirjoitti mahdollisen Ruotsi-Norjan valtioliiton eduista. On epäselvää, missä määrin Platenin kirjoitus vaikutti Bernadotteen, mutta valtioliitto toteutui muutaman vuoden kuluttua – ja Platen oli itse Kristianiassa neuvottelemassa siitä saaden palkkioksi kreivin arvon. Kun Ruotsi oli Haminan rauhassa toisessa ilmansuunnassa menettänyt Suomen, Platen yhdisti kanavahankkeensa myös puolustuspolitiikkaan, sillä samaan aikaan rakennettiin Karlsborgiin uutta varapääkaupunkia, jota vesiväylä voisi palvella.

Vuonna 1827 Platen nimettiin Norjan käskynhaltijaksi. Hän kuitenkin suututti paikalliset kieltäessään Norjan kansallispäivän juhlimisen. Vuonna 1829 hän usutti sotilaat mielenosoittajien kimppuun Kristianiassa, minkä jälkeen itsenäisyysliike piti häntä tärkeimpänä vihollisenaan. Platenin terveys heikkeni tämän jälkeen nopeasti hänen sairastuttuaan syöpään, ja hän kuoli saman vuoden joulukuussa.

## Kuvia

DKoehl Motala Baltzar von Platen familjegrav 2009.jpg|Von Platenien perhehauta Götan kanavan varrella Motalassa.
Wappen mit Schrift 2.jpg|Von Platenin aatelissuvun vaakuna Schaproden kirkossa.
Schaprode Gedenkstein Platen.jpg|Baltzar von Platenin muistomerkki Rügenissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla