1. kaupunginosa (Vaasa)

**1. kaupunginosa** on yksi Vaasan keskustassa sijaitsevista numeroiduista kaupunginosista. Se on keskeinen osa Vaasan ydinkeskustaa, siellä sijaitsee muun muassa Vaasan kauppatori sekä kaupungintalo, jonka vieressä on Vaasan kirkko ja sitä ympäröivä Kirkkopuisto. Ensimmäinen kaupunginosa on rajoiltaan käytävämäinen rajautuen pohjoisessa Hovioikeudenpuistikkoon ja etelässä Vaasanpuistikkoon. Alueen länsiosassa kaupunginosaan kuuluu vielä Hietasaari ja Vaasan hovioikeus puistoineen. Idässä kaupunginosa rajautuu Ratakatuun.

Kaupungin tilastollisessa osa-aluejaossa ensimmäisen kaupunginosan alue muodostaa rajoiltaan vastaavan **Keskusta&nbsp;1** () pienalueen Keskustan suuralueella. Kaupunginosan naapurialueita ovat pohjoisessa toinen ja kolmas kaupunginosa, idässä ja pohjoisessa neljäs kaupunginosa, johon kuuluvat eteläinen Vöyrinkaupunki ja Klemettilä, sekä etelässä kuudes, seitsemäs ja kahdeksas kaupunginosa. Lännessä Vaskiluodon ja keskustan yhdistää Vaskiluodon silta.

Hietasaaren osalta kaupunginosassa on toistaiseksi edelleen voimassa kaupungin ensimmäinen, vuonna 1855 vahvistettu Carl Axel Setterbergin laatima asemakaava.

## Historia ja rakennuskanta
Setterbergin vuoden 1855 asemakaavassa puistikkokadut jakoivat uuden Vaasan eri kaupunginosiin. Vaasanpuistikon ja Hovioikeudenpuistikon välinen alue luotiin keskeiset kaupunkitoiminnot sisältäväksi kokonaisuudeksi. Kaupunginosan alue oli rikkaiden asuttamaa: hovioikeuden ja torin välillä asui tuolloin virkamiehiä, myös kauppiaat asettuivat torin läheisyyteen.

1800-luvun puolivälin jälkeistä rakentamista edustavat kaupungintalo, uusgoottilainen punatiilinen Vaasan kirkko ja uusrenessanssivaikutteinen entinen raatihuone joka toimii nykyään Vasa övningsskolan lukiona.

Varallisuuden ja kuluttamisen lisääntyessä 1900-luvulla kaupungin liiketoiminta kasvoi ja torin lähelle syntyi niin kutsuttu liikekeskusta. Kaupunginosa on säilyttänyt asemansa kaupungin liikekeskuksena, vaikkakin 1900-luvun alun rakennuksista moni on purettu 1970- ja 1980-luvuilla tehokkaampien rakennuksien tieltä. Muun muassa kaupunginosan itäosaan rakennettiin näihin aikoihin muutama kymmenkerroksinen rakennus, jotka ovat koko kaupungin korkeimpia. Vuonna 1911 rakennettu Commercen talo edustaa alueella 1900-luvun alun kivisiä liikekeskuksia.

1960-luvulla keskuskorttelille Ylätorille Viljo Revellin suunnitelman pohjalta rakennettu nykyinen Rewellin kauppakeskus oli aikansa mittavin hanke. Vuonna 2017 kauppakeskus keräsi kävijöitä 4,1 miljoonaa.

## Väestö
Alueen asukasluku oli 691 vuonna 2024. Väkiluku oli 685 vuonna 2015, jolloin kaupunginosan asukkaista äidinkielenään suomea puhui 65,8&nbsp;%, ruotsia 30,4&nbsp;% ja muita kieliä 3,8&nbsp;%. Opiskelijoiden osuus alueen työvoimasta oli 21,6&nbsp;% ja työttömien 7,3&nbsp;% vuonna 2013. Vuonna 2023 kaupunginosassa oli  työpaikkaa.

## Liikenneyhteydet
Kaupunginosan etelärajalla kulkeva Vaasanpuistikko on osa sekä eurooppatietä E12 Uumajan kautta Mo i Ranaan että valtatietä 8 Liminkaan. Pohjois-eteläsuunnassa kaupunginosan poikki kulkee yhdeksän katua, muun muassa Rantakatu ja Raastuvankatu. Kaupunginosassa on kaksi palokatua, Taiteilijankuja ja Kauppamatkustajankuja.

Kaikki Vaasan joukkoliikenteen Liftin keskustaan ajavat linjat kulkevat torin edustalta Vaasanpuistikon kautta tai Rewellin takaa Raastuvankadulta.

## Kuvia

Tiedosto:Vaasan kirkko.jpg | Vaasan kirkko.
Tiedosto:Vaasa Rewell Center.jpg | Kauppakeskus Rewell Vaasan vesitornista nähtynä.
Tiedosto:Vaasanpuistikko 1, Vaasa.jpg | Osoitteessa Vaasanpuistikko 1 sijaitseva kerrostalo, niin kutsuttu Juhonnurkka, on myöskin Viljo Revellin suunnittelema.
Tiedosto:Vaasa market square and Rewell Center 1981.jpg | Kauppakeskus Rewell ja kauppatori vuonna 1981.
Tiedosto:Vaasa hovioikeus 20190603.jpg | Vaasan hovioikeus kesäkuussa 2019.
Tiedosto:Tikanoja art museum.jpg | Tikanojan taidekoti.



## Lähteet