open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pajulampi (Joutsa)

**Pajulampi** tai **Keronlampi** on Keski-Suomessa Joutsassa Pajumäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Pajulampi on 1,8 kilometriä pitkä, 620 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 61 hehtaaria. Se sijaitsee alavassa metsämaastossa korkean Pajumäen juurella. Mäen huippu kohoaa yli 80 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Mäen itärinne laskeutuu Pajulammen luoteisrantaa. Rinteen kivikkoa kutsutaan Pajuriutaksi. Lammella on kartan mukaan 6&nbsp;saarta, joita ei ole nimetty karttaoihin. Saarista neljä ovat luonnonsuojelualueita. Pajulammen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Riutan alle on lohkottu neljä, etelämpänä länsirantaa vielä neljä ja itärannalle seitsemän tonttia, joille on rakennettu vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet Pajumäen kylälle johtavilta teitlä.

## Vesistösuhteet
Pajulampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Pajupuron valuma-alueeseen (14.953) se kuuluu. Pohjoispuolella sijaitseva Pieni Pajulampi laskee Pajulammen pohjoisrantaan Pihlaspurun purona. Muut lampeen johdetut ojat ovat metsäojia. Pajulammen eteläpäästä alkaa laskuoja Pajupuru, joka yhtyy 1,2 kilometrin päässä Kälkäjokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,0 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* kartta Digi-arkistosta (Pajulampi)
Elena Leușteanu

**Elena Leușteanu** (myöh. **Teodorescu, Popescu **, 4. heinäkuuta 1935 Cernăuți – 16. elokuuta 2008 Bukarest) oli romanialainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti.

Leușteanu voitti Melbournen kesäolympialaisissa 1956 pronssia permannolta ja joukkuekilpailusta ja sijoittui lisäksi ottelussa neljänneksi, yhteisvoimistelussa viidenneksi, hypyssä ja puomilla kuudenneksi sekä eritasonojapuilla kymmenenneksi. Rooman kesäolympialaisissa 1960 hän voitti jälleen pronssia joukkuekilpailussa ja sijoittui ottelussa 11:nneksi. Tokion kesäolympialaisissa 1964 hän oli joukkuekilpailussa kuudes ja ottelussa 20:s.

Moskovan MM-kilpailuisssa 1958 Leușteanu voitti pronssia joukkuekilpailusta. EM-kilpailuista hän saavutti viisi hopeamitalia: Bukarestista 1957 ottelusta, permannolta ja eritasonojapuilta sekä Krakovasta 1959 ottelusta ja eritasonojapuilta.

## Lähteet
* 
* Profiili Romanian olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Partinlampi (Joutsa, Lapinkylä)

**Partinlampi** tai **Partilampi** on Keski-Suomessa Joutsassa  Lapinkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 210 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (14.954) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy.

## Lähteet
Rahujärvi

**Rahujärvi**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Vehmaskylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (14.954) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy.

## Lähteet
Kankaanpään keskustaajama

**Kankaanpään keskustaajama** on Kankaanpään kunnan kuntakeskus Satakunnan maakunnan koillisosassa, linnuntietä runsas 47 kilometriä maakuntakeskus Porista koilliseen.  Kankaanpään keskustaajama sijaitsee Karvianjoen vesistöön kuuluvan Ruokojärven pohjoisrannalla kahden harjumuodostelman päässä: Hämeenkankaan länsipuolella ja Pohjankankaan eteläpuolella.

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2020 lopussa Kankaanpään keskustaajaman pinta-ala oli 16,11 neliökilometriä ja väkiluku 7&nbsp;735. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta. 

Kankaanpää mainitaan kirjallisissa lähteissä vuonna 1603 (Canganpää). Kankaanpäähän perustettiin vuonna 1756 Ikaalisten seurakunnan saarnahuonekunta ja 1759 kappeliseurakunta. Itsenäiseksi seurakunnaksi Kankaanpää tuli 1841. Kauppala perustettiin 1967, ja kaupungiksi se muuttui 1972.  

## Lähteet
Haisevanlampi (Kangasniemi)

**Haisevanlampi**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Kuivasmäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 680 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,9 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (14.954) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,3 metriä mpy.

## Lähteet
Pahalampi (Pieksämäki)

**Pahalampi**  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Siikakosken lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 170 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Härkäjärven lähi-alueeseen (14.961) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.

## Lähteet
Härkäjärvi (Kangasniemi)

**Härkäjärvi**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Pieksämäellä Alajoen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 6,1 kilometriä pitkä, 3,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 590 hehtaaria eli 5,9 neliökilometriä. Sillä on 37 saarta, joiden yhteispinta-ala on 194,63&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 26,40&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,02640&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,5&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 31,7&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 47,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Härkäjärven lähi-alueeseen (14.961) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,7 metriä mpy.

## Lähteet
Pieni Kirilampi

**Pieni Kirilampi**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Kutemajärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 810 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Härkäjärven lähi-alueeseen (14.961) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.

## Lähteet
Ylemmäinen (Kangasniemi)

**Ylemmäinen**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Pölläkän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,2 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 342 hehtaaria eli 3,4 neliökilometriä. Sillä on 24 saarta, joiden yhteispinta-ala on 23,68&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,70&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00970&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 14,9&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 19,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Ylemmäisen valuma-alueeseen (14.963) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Takkalampi

**Iso Takkalampi**  on Keski-Suomessa Hankasalmella ja Kangasniemellä Haukiselän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 560 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Ylemmäisen valuma-alueeseen (14.963) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy.

## Lähteet
Voivo

**Voivo**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Hankasalmella Murtoisten lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 620 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 44 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Ylemmäisen valuma-alueeseen (14.963) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy.

## Lähteet
Paihmaa (Kangasniemi)

**Paihmaa**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Pieksämäellä Halkokummun lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 880 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 94 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 6&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Kurrilanjoen valuma-alueeseen (14.964) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy.

## Lähteet
Asonlampi

**Asonlampi**  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Pieksämäellä Halkokummun lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 880 metriä pitkä, 640 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Kurrilanjoen valuma-alueeseen (14.964) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.

## Lähteet
Petkellampi (Mäntyharju)

**Petkellampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Varpuniemen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Petkellampi on 550 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 49&nbsp;200&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 1,9&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Petkellampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,5 metriä mpy.

## Lähteet
Sikolampi (Mäntyharju)

**Sikolampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Töpönkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Sikolampi on 340 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Sikolampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,8 metriä mpy.

## Lähteet
Penttilänlampi (Mäntyharju)

**Penttilänlampi** tai **Pentinlampi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla sen asemanseudulla sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Penttilänlampi on 1,2 kilometriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Kyseessä on metsälampi, vaikka se sijaitseekin aivan Mäntyharjun asemanseudun taajaman lähettyvillä. Se jää Savon radan itäpuolelle, mikä ilmeisesti eristää alueen rakentamiselta. Lammella on kartan mukaan yksi luotomainen saari, mutta aikaisemmin sillä oli vielä toinenkin luoto länsiosassa. Lammen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Ainoa kosteikko sijaitsee Vuoriniemestä tulevan ojan suulla. Lammella on neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee ajopolut.

## Luontoarvoja
Vuonna 2007 tehdyn vesistömittauksen perusteella lammen vesi on virkistystarkoitusta ajatellen laatultaan hyvää. Mittausten mukaan lampi on ravinnetyypiltään karu. Vesi oli vedenväriltään ruskeaa ja lievästi hapanta. Lammen alusvedessä esiintyy happivajausta, kun pohjan läheltä mitattiin happikylläisyydeksi 21%. Vedenlaatu oli vuonna 2020 samanlainen.

## Historiaa
Savonradan Mäntyharjun osuus on rakennettu vuosina 1886–1889. Vuonna 1940 julkaistussa Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa näkyy pieniä peltopalstoja, jotka ulottuvat rantaan saakka. Vuoden 1969 peruskartassa on taajaman asuinalueet kaavoitettu lammen läheisyyteen, mutta lammella on edelleen metsäinen ilme. Kartassa on rantaan rakennettu kolme pientä rantamökkiä. Vuoden 1986 kartassa on länsirantaan rakennettu myös asuintalo. Lammen karttanimi muuttui Pentinlammesta Penttilänlampeen vuosien 1969 ja 1986 välissä.

## Vesistösuhteet
Penttilänlampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Lampeen on johdettu yksi lyhyt metsäoja. Lampi laskee luoteessa sijaitsevaan Kurkilampeen tai Kurkilahteen, joka muodostaa Pyhävedessä pienen lahden. Laskuoja alittaa rautatien rinnakkaiset raiteet ja seututien 368. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. ja Pyhäveden 81,5 metriä, joten ojalla on pudotusta 2,8 metriä.

## Lähteet
Korvamnondopuu

**Korvamnondopuu** (*Julbernardia magnistipulata*) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon ja mnondopuiden (*Julbernardia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta puuvartinen kasvi, joka kasvaa tavallisesti 10–25 metriä korkeaksi puuksi, mutta jää joskus vain noin 2,5 metriä korkeaksi pensaaksi.

Korvamnondopuu kasvaa sademetsissä, jokivarsien metsissä sekä rannikon ainavihannissa metsissä ja leimupuumetsissä merenpinnan tasosta aina 1150 metrin korkeuteen saakka. Korvamnondopuu kasvaa luonnossa Itä-Afrikan trooppisissa osissa Kenian eteläosista Tansanian pohjoisosiin. Pienen luontaisen levinneisyysalueensa vuoksi laji on luokiteltu vaarantuneeksi (VU) lajiksi.

Korvamnondopuuta on kerätty paikallisesti luonnosta siitä saatavan kuidun sekä puuaineksen vuoksi. Puun kuituisesta kaarnasta voi valmistaa kuitua köysiä varten. Puuainesta on käytetty erilaisten tarve-esineiden valmistamiseen sekä polttopuuna ja puuhiilen valmistuksessa. Joskus korvamnondopuuta on myös istutettu varjoa tuovaksi koristepuuksi.

## Lähteet
* Useful Tropical Plants: ''Julbernardia magnistipulata'' 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* JSTOR Global Plants: ''Julbernardia magnistipulata'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Julbernardia magnistipulata''
Vuorijärvi (Mäntyharju)

**Vuorijärvi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla sen asemanseudun eteläpuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Vuorijärvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 77 hehtaaria. Se on V-kirjaimen muotoinen, joten sen suurin poikittainen leveys on vain 650 metriä. Järven etelärannat kohoavat jyrkkinä rinteinä takana kohoavalle ylänköalueelle. Järvi katkaisee leveytensä takia Kallaveteen ja Pyhäveteen sijoittuvan niemimaan niin, että järven itäpuolelle jää 700 metriä ja itäpuolelle 350 metriä leveä kannas. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven eteläpäässä sijaitsee kapea Mustalahti ja pohjoisessa on kaksi lahdenpohjukkaa. Läntinen lahti haarautuu Kiiskinlahdeksi ja Kolkkalanlahdeksi, joiden väliin työntyy Voiheinäniemi. Itäinen lahti on Kallalahti, jonka katkaisee sen pengertienä ylittävä seututie 381. Tien taakse jää lyhyt lahdenperä. Vuorijärven rantaviivan pituus on 8,3 kilometriä. Pohjoispuolella sijaitsee Mäntyharjun asemanseutu ja lähinnä järveä Kolkkalan asuin- ja teollisuusalue. Järven rannoilla sijaitsee kolmisenkymmentä asuin- ja vapaa-ajan asuntoa. Kiiskinlahden perällä on yleisessä käytössä oleva laavu, jonne tulee urheilupuistosta polku.

## Historiaa
Vuonna 1940 julkaistussa Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa on järven rannat piirretty lähes autioiksi. Kolkkalanlahden ja Kiiskinlahden pohjoisrantaan ulottuu pienet peltopalstat ja Mustajärveltä Vuorijärveen olevassa laaksossa sijaitsee kapea peltopalsta. Varpaseen kulkeva maantie kiertää järven Kallalahden. Vuorijärven pohjoispuolella sijaitsee kaksi maatilaa. Vuoden 1969 peruskartassa on tilanne pääosin sama, mutta Kallalahden rennoille on rakennettu viisi omakotitaloa. Tässä kartassa tulevaa Kiiskinlahtea kutsutaan vielä nimellä Tikkataipaleenlahti. Seuraava kartta on julkaistu vuonna 1986. Siinä näkyy asemanseudun kehityksen, joka tuo asutusta lähemmäksi Vuorijärveä. Järven rantaan on rakennettu muutama asuin- ja vapaa-ajan asunto. Varpasesta tuleva seututie 381 on nyt oikaistu Kallalahden yli. Vuoden 1998 kartassa on asuntoalueet laajentuneet lisää, mutta taajama-alueen palvelut sijaitsevat edelleen kauempana järvestä. Pohjoispuolella toimineen maatilan peltoala pienenee jokaisella kartalla eikä peltomaita ole enää olemassa.

## Vesistösuhteet
Vuorijärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Vuorijärveen on johdettu joitakin pieniä metsäojia. Niiden lisäksi pohjoisesta laskee Kolkkalanlahteen Pekkolanlammen laskuoja, etelästä syvää laaksoa myöten Mustalahteen Mustajärven ja Kalattoman laskuoja ja idästä Kallanlahteen Ison Haukilammen ja Pienen Haukilammen yhteinen laskuoja. Kallalahdesta alkaa 400 metriä pitkä laskuoja, joka laskee Kallaveden Kallalahteen. Järven vedenpinnan korkeus on 83,0 metriä mpy. ja Kallaveden 81,5 metriä, joten ojalla on pudotusta 1,5 metriä.

## Lähteet
Pekkolanlampi

**Pekkolanlampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla sen asemanseudulla sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Pekkolanlampi on 1,0 kilometriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,8 hehtaaria. Se sijaitsee Mäntyharjun asemanseudun taajama-alueen sivulla pitkittäisessä notkossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Länsirannat ovat paria taloa lukuun ottamatta autiot, mutta lammen koillisrannalla on kymmenen omakotitaloa ja kolme rivitaloa. Itärannan eteläosassa on urheilupuisto, josta tulee rantaan kävelypolkuja. Koulukeskus sijaitsee lähistöllä lammen koillispuolella. Taajama-alueen seututie 368 ylittää notkon lammen pohjoispuolelta ja Kolkkalan ja Siirilahden välinen tie ohittaa lammen eteläpään. Länsipuolella on pieni metsäalue, jossa ei juurikaan esiinny asutusta.

## Luontoarvoja
Vuonna 2011 tehdyssä vesistötutkimuksessa todettiin Pekkolanlampi olevan hyvässä virkistyskäyttöluokassa. Järvi todettiin samalla olevan rehevöityneessä tilassa, mikä selitettiin johtuvan vanhasta terveyskeskuksesta johdetun viemärin aiheuttamaksi. Lammen veden happitilanne oli päällysvedessä hyvä, mutta alusvedessä ilmeni jo hapenvajetta. Itärannalla sijaitsee uimaranta.

## Historiaa
Vuonna 1940 julkaistussa Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa näkyy lammen keskivaiheilla kummallakin rannalla peltopalstat. Länsipuolella peltoalue ulottuu kirkolle asti. Vuoden 1969 peruskartassa on länsipuolen rannan läheiset pellot metsitetty ja itäpuolinen pelto on lohkottu tonteiksi, joihin jo rakennettu omakotitaloja. Rantaan tulee tie, jossa on ilmeisesti uimaranta. Lammen eteläpäässä on kesämökkejä. Tämän jälkeen on kaakkoispuolelle rakennettu liikunta-alue, joka näkyy valmiina vuoden 1986 kartassa. Vuoden 1998 kartassa on edelliseen muutoksina vain muutaman talon rakentaminen rannan lähelle.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy. ja sen eteläpäästä alkaa lyhyt oja Vuorijärven Kolkkalanlahteen, jonka vedenpinta sijaitsee 83,0 metriä mpy. Laskuojassa on puolimatkassa pieni lammikko. Pekkolanlammen valuma-alue on pieni ja siihen laskee vain muutama oja.

## Lähteet
Iso Haukilampi (Mäntyharju, Kolkkala)

**Iso Haukilampi** tai **Haukilampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla sen asemanseudulla Kolkkalan lähellä sijaitseva lampi. Lammen eteläpuolella sijaitsee vielä Pieni Haukilampi.

## Maantietoa
Iso Haukilampi on 590 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Se on Vuorijärven itäpuolella sijaitseva metsälampi, jonka itärannalla sijaitsee vain yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Sen länsirantaa seuraa Varpasesta tuleva Savonrata. Mökkitien lisäksi järvelle tulee vain kaksi polkua. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.

## Historiaa
Savonradan Mäntyharjun osuus on rakennettu vuosina 1886–1889. Vuonna 1940 julkaistussa Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa Haukilampien karttanimenä on Haulalammet. Ison Haukilammen pohjoispuolella sijaitsi pieni peltopalsta, jota ei ole enää vuoden 1969  peruskartassa. Lammelle tulee kuitenkin vielä kärrypolku. Itärantaan ilmaantuu vapaa-ajan asunto ennen vuoden 1987 karttaa. Tässä karttaversiossa järven laskuoja mutkittelee luontaisesti, mutta nykyään sen laskuoja on perattu suoraksi ojaksi.

## Vesistösuhteet
Iso Haukilampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Siihen laskee etelästä tuleva Pieni Haukilampi ja sen laskuoja laskee pohjoisessa Vuorijärveen, joka vuoristaan laskee Kallaveteen. Haukilammen vedenpinnan korkeus on 90,5 metriä mpy. ja Vuorijärvellä 83,0 metriä, joten laskuojan pudotuksesta tulee 7,5 metriä.

## Lähteet
Halssinlampi

**Halssinlampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla sen asemanseudulla sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Halssinlampi on 200 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lampi sijaitsee taajaman läpi kulkevan seututien 368 varrella Ruutinmäen ja Kompanmäen välissä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat itärantoja lukuun ottamatta soistuneita. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen koillisrannoilla rivitaloja ja omakotitalo.

## Historiaa
Vuoden 1940 Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa lammen ympäristö on lähes samanlainen kuin vuoden 1969 peruskartassa. Ainoa muutos on pienten omakotitonttien lohkominen pienien peltojen alueelta. Niihin rakennetaan myöhemmin rivitalot, jotka näkyvät seuraavassa vuoden 1986 kartassa. Lammen rannat säilyvät koko ajan soistuneina.

## Vesistösuhteet
Halssinlampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lampeen ei tule ympäristön ojia, mutta sillä on pohjoiseen virtaava laskuoja, joka laskee Pyhäveden Syvälahteen. Halssinlammen vedenpinnan korkeus on 87,0 metriä mpy. ja Pyhäveden 81,5 metriä, joten laskuojalle tulee pudotusta 5,5 metriä.

## Lähteet
Mustajärvi (Mäntyharju, Varpanen)

**Mustajärvi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Varpasen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Mustajärvi on 1,0 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Se sijaitsee Mäntyharjun asemanseudun ja Vuorijärven eteläpuolella kahden laakson kohtaamispaikassa. Toinen laaksoista suuntautuu pohjoiseen Vuorijärvelle ja toinen koilliseen päin. Järvi haarautuu kahdeksi lahdeksi kumpaankin laaksoon muodostaen V-kirjaimen muotisen järvialtaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Sen lähellä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Varpasesta tuleva Savonrata saapuu järvelle etelästä ja jatkaa Mäntyharjulle koilliseen suuntautuvaa laaksoa pitkin. Rautatie on rakennettu järven yli niin, että se erottaa eteläpäästä oman lammen.

## Historiaa
Savonradan Mäntyharjun osuus on rakennettu vuosina 1886–1889. Vuonna 1940 julkaistussa Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa ulottuvat pohjoispuolisen maatilan pellot järvenrantaan asti ja ne seuraavat laskuojan laaksoa Vuorijärvelle asti. Vuoden 1969 peruskartassa on tilanne samanlainen, kun myös länsipuolisen maatilan pellot ulottuvat länsirannalle asti. Peltojen viljely vähenee ja ensimmäisenä viljelystä luovutaan pohjoisen maatilan osalta, jonka ympärillä on vuonna 1987 peltomaata enää vähän. Myöhemmin myös läntinen maatila lopettaa viljelyn.

## Vesistösuhteet
Mustajärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, joista itärantaan tulevan valuma-alueella sijaitsee pieni lampi Kalaton. Järven laskuoja seuraa laaksoa Vuorijärveen, joka vuorostaan laskee Kallaveteen. Mustajärven vedenpinnan korkeus on 90,2 metriä mpy. ja Vuorijärven 83,0 metriä, joten laskuojalle tulle pudotusta 7,2 metriä.

## Lähteet
Haapapauni

**Haapapauni** tai **Pauninlampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpaisten lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 270 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,2 metriä mpy.

## Lähteet
Haapajärvi (Mäntyharju)

**Haapajärvi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Tainan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,3 metriä mpy.

## Lähteet
Sammalisenlampi

**Sammalisenlampi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Paasolanmäen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Sammalisenlampi on 800 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Sammalisenlampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy.

## Lähteet
Dumitru Pârvulescu

**Dumitru Pârvulescu** (myös **Pîrvulescu**, 14. kesäkuuta 1933 Bukarest – 9. huhtikuuta 2007) oli romanialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.

52 kilogramman painoluokassa kilpaillut Pârvulescu voitti olympiakultaa Roomassa 1960, olympiapronssia Tokiossa 1964 ja MM-hopeaa Jokohamassa 1961. Melbournen kesäolympialaisissa 1956 hän sijoittui neljänneksi ja Helsingin kesäolympialaisissa 1952 hän putosi kolmannella kierroksella. Vuoden 1953 MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi ja vuoden 1958 MM-kilpailuissa viidenneksi.

## Lähteet
* 
* Pirvulescu, Dumitru (ROU) International Wrestling Database 
* Profiili  Romanian olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Vapahtajan ritarikunta

**Vapahtajan ritarikunta** () on kreikkalainen ritarikunta, joka on perustettu 1829. Se nykyisen Kreikan tasavallan korkein mahdollinen kunnianosoitus. Ensimmäinen kunniamerkin saaja oli kuningas Oton isä, Ludvig I vuonna 1833. Kunnianosoitusta jaetaan nykyään kiitollisuudenosoituksena erityisen asiokkaista teoista Kreikan valtion tai sen intressien eteen mm. hallinnon, elinkeinoelämän, diplomatian tai armeijan saralla. Ulkomaisille valtionpäämiehille myönnetään usein suurristin arvo.

Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:

*  suurristi
*  suurupseeri
*  komentaja
*  kultainen risti
*  hopeinen risti

## Lähteet
Feeniksin ritarikunta

**Feeniksin ritarikunta** () on kreikkalainen ritarikunta, joka on perustettu vuonna 1926. Ritarikunta korvasi Kreikan kuningaskunnassa jaetun Yrjö I:n ritarikunnan ja sitä jaettiin aluksi vain Kreikan intressejä puolustaneille ulkomaalaisille. Ritarikunta säilyi monarkian palauttamisen jälkeen vuonna 1935 ja sen kaatumisen vuonna 1973.

Nykyään kunniamerkkiä jaetaan sellaisille henkilöille, jotka ovat ansioituneet muun muassa taiteen, tieteen, julkishallinnon, merenkulun, kaupan ja elinkeinoelämän saralla. Saajan ei tarvitse olla Kreikan kansalainen.

Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:

*  Suurristi
*  Suurkomentaja
*  Komentaja
*  Kultainen risti
*  Hopeinen risti

## Lähteet
Kieluvainen (Mikkeli)

**Kieluvainen** tai **Suuri-Kieluvainen** on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kuomiokosken lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 900 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 6&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy.

## Lähteet
Ala-Kuhanen

**Ala-Kuhanen**  on Etelä-Savossa Mikkelissä ja Mäntyharjulla Sydänmaanpohjan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 2,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 176 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä. Sillä on 9 saarta, joiden yhteispinta-ala on 2,14&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8,71&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00871&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,0&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 27,2&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 14,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuhasen valuma-alueeseen (14.973) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,5 metriä mpy.

## Lähteet
Kaitalampi (Mikkeli, Sopenkylä)

**Kaitalampi**  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Sopenkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 240 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuhasen valuma-alueeseen (14.973) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,7 metriä mpy.

## Lähteet
Lietjärvi

**Lietjärvi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla asemanseudun Simunan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 730 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 55 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,1 metriä mpy.

## Lähteet
Rokkalampi (Mäntyharju)

**Rokkalampi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Simunan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 480 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy.

## Lähteet
Lovas (järvi Mäntyharjulla)

**Lovas** tai **Levaksenjärvi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Simunan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 870 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.

## Lähteet
Manuela Schwesig

**Manuela Schwesig** (23. toukokuuta 1974 Frankfurt an der Oder) on saksalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on ollut Mecklenburg-Etu-Pommerin ministeripresidentti vuodesta 2017 lähtien ja oli tässä virassa ensimmäinen nainen. Tätä aikaisemmin hän toimi liittovaltion perheasian-, vanhus-, nais- ja nuorisoministerinä Angela Merkelin kolmannessa hallituksessa vuosina 2013–2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut (saksaksi)
Särkämänjärvi

**Särkämänjärvi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Särkemäen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 93 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 10&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Sormusjoen valuma-alueeseen (14.975) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy.

## Lähteet
Ala-Ruotimo

**Ala-Ruotimo**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Ollikkalan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 420 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,2 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ruotimonojan valuma-alueeseen (14.976) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,7 metriä mpy.

## Lähteet
Ruotimo

**Ruotimo** tai **Suuri-Ruotimo** on Etelä-Savossa Mikkelissä ja Mäntyharjulla Ollikkalan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,5 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 211 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 21&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 15,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ruotimonojan valuma-alueeseen (14.976) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.

## Lähteet
Ala-Kuomio

**Ala-Kuomio**  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kuomiokosken lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 2,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 204 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 14&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 21,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuomion valuma-alueeseen (14.977) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy.

## Lähteet
Ylä-Kuomio

**Ylä-Kuomio**  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Tuhkalaisenkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 4,0 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 368 hehtaaria eli 3,7 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 7&nbsp;saarta.  Sen rantaviivan pituus on 19,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuomion valuma-alueeseen (14.977) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,2 metriä mpy.

## Lähteet
Tainavesi

**Tainavesi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla ja Mikkelissä Tainan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 5,0 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 189 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,02&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 10,14&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,01014&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 30,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 16,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.

## Lähteet
Kolmisopenlampi (Mäntyharju, Taina)

**Kolmisopenlampi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Tainan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 620 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,3 metriä mpy.

## Lähteet
Kierjärvi

**Kierjärvi**, tai joskus myös **Kierlampi**, on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpaisten lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,8 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.

## Lähteet
Saarijärvi (Mikkeli, Sydänmaanpohja)

**Saarijärvi**  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Sydänmaanpohjan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 500 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108 metriä mpy.

## Lähteet
Humalalampi (Kouvola)

**Humalalampi**  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Hiilloksensalmen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 540 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,4 metriä mpy.

## Lähteet
Olhavanlampi

**Olhavanlampi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuiston lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 5&nbsp;aaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Järven itärannasta kohoaa Olhavanvuoren kallioseinämä.

## Luontoarvoja
Lampi sijaitsee Repoveden kansallispuiston yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella. Sen rantametsät kuuluvat suojelualueeseen mutta sen vesialue ei. Lammen eteläpäässä sijaitsee vapaasti käytettävä leiriytymisalue, jonka yhteydessä on myös laavu, nuotiopaikka, käymälä ja kaivo. Leiripaikalle johtaa metsäautotie. Järven itärannan kalliojyrkänteitä käytetään kalliokiipeilyyn. Myös kallion alla on nuotiopaikka. Järven ympäri kulkee retkeilypolku, joka nousee myös Olhavanvuoren laelle ja jossa on merkittynä hieno näköalapaikka.

## Historiaa
Olhavanvuoren kallioseinämässä sijaitsee Olhavanlammen kalliomaalaus.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,2 metriä mpy. Sen 250 metriä pitkä laskupuro laskee Repoveden Kuutinlahteen.

## Lähteet
Valkjärvi (Kouvola, Repoveden kansallispuisto)

**Valkjärvi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuistossa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.

## Luontoarvoja
Järvi sijaitsee Repoveden kansallispuistossa ja sen yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella. Sen läntiset rantametsät kuuluvat suojelualueeseen ja itäiset kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei kuulu kumpaankaan. Järvi sijaitsee retkeilyn kannalta katsoen keskiössä. Valkjärvelle tulee polkuja lännestä, koillisesta, idästä ja etelästä. Niitä kulkee rantametsässä järven länsi- ja eteläpuolella ja muualla kauempana järvestä. Länsirannan eteläosassa sijaitsee leiriytymisalue, jonka paikat tulee varata etukäteen. Pohjoispäässä sijaitsee nuotiopaikka, jonka yhteydessä on käymälä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,8 metriä mpy. Sen laskuopuro laskee 200 metrin päässä Mustalampeen.

## Lähteet
Katajajärvi (Kouvola)

**Katajajärvi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuiston lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,7 hehtaaria. Se sijaitsee kallioalueen alavassa laaksossa. Itärannasta kohoaa 30 metriä ylemmäksi pieni kalliomäki, josta laskee järveen jyrkkä rinne. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rantoja seuraa polut, jotka ovat kansallispuiston retkeilijöiden kulkuttamia.

## Luontoarvoja
Järvi sijaitsee Repoveden kansallispuiston yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella. Sen rantametsät kuuluvat suojelualueeseen mutta ei sen vesialue. Retkeilypolkujen reitistö kiertää järven eteläosan ympäri ja haarautuu etelään Kapiaveden rantaan, kaakossa Tervajärven suuntaan ja lännessä se kiertää Katajavuoren huipun kautta. Vuorella on hieno näköalapaikka. Järven koillisrannassa on nuotiopaikka ja käymälä.

## Todisteita varhaisesta viljelystä
Vuonna 2004 otettiin Katajajärven pohjasedimentistä kairausnäyte, jonka tutkimuksissa paljastui järven ympäristössä kaksi varhaisen viljelytoiminnan aikakautta. Vaikka todisteet koskevatkin vain Katajajärven lähialueita, voidaan ilmiö laajentaa koskemaan koko Repoveden kansallispuiston länsialueita. Ensimmäinen viljelykausi alkoi noin 4&nbsp;000 vuotta sitten ja kesti noin 900 vuoden ajan. Kaskiviljelyyn viittavien kasvien siitepöly kuului suolaheinälle ja nokkoselle, mutta yksittäisiä ohran siitepölyäkin löytyi. Seuraava viljelykausi alkoi 660 eaa., jolloin viljeltiin varmuudella ainakin ohraa ja vuonna 470 eaa. myös ruista. Avomaiden suuresta määrästä kertoo taas suolaheinän, nokkosen ja heinäkasvien suuret siitepölymäärät. Näiden määrä alkoi vähentyä 260 eaa., mutta ohraa ja hamppua on viljelty vähäisemmässä määrin 190 jaa. asti. Viimeinen viljelyjakso alkoi keskiajalla 1200-luvulla ja se jatkuu edelleen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 77,5 metriä mpy. Järven laskuoja alkaa järven pohjoispäästä ja laskee Repoveden Kuutinlahteen.

## Lähteet
Alimmainen Terrilampi

**Alimmainen Terrilampi** tai **Terrilampi** on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuiston lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 280 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

## Luontoarvoja
Lampi sijaitsee Repoveden kansallispuiston yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella. Sen rantametsät kuuluvat suojelualueeseen mutta ei sen vesialue eikä sen saari. Lammen itärannan ohittaa metsäautotie ja sen länsipuolelta kulkee retkeily polku, mutta lammella ei ole retkeilijöille palvelupistettä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,3 metriä mpy. Lammen etelärannasta alkaa laskuoja, joka laskee Kapiaveteen.

## Historiaa
Vuoden 1955 peruskartassa on lammen karttanimenä Ala-Teerilampi. Lampeen oli kaivettu suon kuivatusoja ja siitä laski Teerilahteen (eli nykyiseen Terrilahteen) kaivettu oja.

## Lähteet
Vääräjärvi (Kouvola, Vekaranjärvi)

**Vääräjärvi**  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Vekarajärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 61 hehtaaria. Sillä on 6 saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,37&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,35&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00235&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,8&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 12,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.

## Lähteet
Valkialampi (Mäntyharju, Vekaranjärvi)

**Valkialampi**  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Vekarajärven lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on 870 metriä pitkä, 520 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.

## Lähteet
Mercus-Garrabet

**Mercus-Garrabet** () on kunta Ranskan eteläosassa Ariègen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Ariègejoen varrella noin 12 kilometriä Foix’n kaupungista etelään.

Kunta koostuu viidestä keskiaikaisesta kylästä: Mercus, Garrabet, Amplaing, Croquié ja Jarnat. Kunnan pohjoisosassa Ariègejoen ylittää todennäköisesti 1200-luvulla rakennettu Paholaisen silta, *Pont du Diable*. Silta on linnoitettu molemmista päistään. Se oli erittäin vilkas maksullinen silta, joka lyhensi Foix’n ja Tarascon-sur-Ariègen välistä matkaa.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vekaranjärvi (järvi Kouvolassa)

**Vekaranjärvi**  on Kymenlaaksossa Kouvolassa Vekaranjärven kaupunginosassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 2,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 164 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,69&nbsp;hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 7,10&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00710&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,3&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 14,1&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 11,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy.

## Lähteet
Matala-Sarkanen

**Matala-Sarkanen**  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Vainikan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 940 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 77 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,13&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,00113&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,5&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 4,7&nbsp;metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy.

## Lähteet