Nihti (Helsinki)

**Nihti** () on saari Kruunuvuorenselällä itäisessä kantakaupungissa Helsingissä. Yhdessä viereisen Sompasaaren kanssa se muodostaa Sörnäisten kaupunginosaan kuuluvan Sompasaaren osa-alueen. Sompasaaren tavoin Nihti yhdistettiin aikoinaan täyttömaalla mantereeseen, jolloin siitä tuli osa Sörnäisten satamaa. Sataman poistuttua alueelta sekä Nihti että Sompasaari kuitenkin erotettiin kanavilla mantereesta. Nihti rakentuu noin 3&nbsp;000 asukkaan asuinalueeksi, ja sen on tarkoitus valmistua kokonaisuudessaan vuonna 2030. Esirakennusvaihe alkoi heinäkuussa 2021.

Vuodesta 2027 alkaen Nihdin kautta kulkee keskustasta Laajasaloon johtava Kruunusillat-raitiotie; Nihdistä on tuolloin raitiotielle, jalankululle ja pyöräilylle tarkoitettu siltayhteys sekä Merihakaan että Korkeasaareen. Koska Kalasatama–Pasila-raitiotien päätepysäkki on sijoitettu Nihtiin, yhdessä Kruunusiltojen kanssa se tekee alueesta raitioliikenteen solmukohdan. Nihdin ja Merihaan välinen Merihaansilta avattiin jalankululle ja pyöräilylle kesäkuussa 2025, ja Nihdin ja Korkeasaaren välisen Finkensillan on määrä avautua alkusyksyllä 2025.

## Historia

Nihdissä asui 1900-luvun alussa Sörnäisten satamamestari W. A. Svensson, joka oli myös innokas puutarhuri. Saarella kasvatettiin kukkia ja hedelmiä torilla myytäviksi. Nihtiin pääsi kesäisin höyryaluksilla, jotka poikkesivat muissakin läheisissä saarissa. Talvisin siellä oli suosittu meren jäälle ulottuva kelkkamäki, ja sieltä sai maksua vastaan vuokrata kelkan, johon samanaikaisesti mahtui neljä laskettelijaa. Vuonna 1913 saaren vanha huvila siirtyi Helsingin Pursiseuran käyttöön.

Nihdissä sijainnut Suomalaisen Pursiseuran ravintola- ja kerhopaviljonki tuhoutui tulipalossa vapunaattona 30. huhtikuuta 1939. Paviljonki oli juuri kunnostettu vapunvastaanottajaisia varten. Palossa tuhoutui myös pursiseuran arvokas palkintokokoelma.

Nihti yhdistettiin mantereeseen 1960-luvulla, jolloin siitä tuli osa Sörnäisten satamaa. Satamakentän laajentuessa maantäyttöjä tehtiin useaan suuntaan, joista suurin osa 1970-luvulla ja Korkeasaaren puoleisella reunalla vielä 1980-luvulla. Maata täytettiin niin soralla, hiekalla, louheella kuin jätteilläkin. Satama suljettiin marraskuussa 2008, kun Vuosaaren satama otettiin käyttöön.

Satamatoimintojen poistuessa alueella järjestettiin erilaista väliaikaiskäyttöä, kuten veneiden talvisäilytystä ja maamassojen välivarastointia.  Vuosina 2011–2021 Nihdin kärjessä sijaitsi Helsingin kulttuuriteko -tunnustuksen saanut Sompasauna. Rakennustyömaan laajennuttua saunomisesta tuli kuitenkin alueella turvallisuusriski, minkä vuoksi se siirrettiin pohjoisemmaksi Hermanninrantaan kesäkuussa 2021. Nihdissä toimi kymmenen kesän ajan myös Ihana Kahvila -niminen ulkoilmakahvila.


Sörnäinen Harbour in Helsinki, Finland, 1931.jpg|Ilmakuva Sörnäisten satamasta vuonna 1931, jolloin Sompasaarta ja Nihtiä ei ollut vielä liitetty satamaan.
Sörnäisten satama 1999 HKMS000005 km002mjw.jpg|Satama-alue vuonna 1999. Nihti oli osa Sompasaarta, ja alueella oli paljon kontteja ja logistiikkarakennuksia. Satamarata ulottui Nihdin eteläkärkeen saakka.
Sörnäisten satama, Sompasaari, Nihti, nähtynä Korkeasaaresta - G5969 - hkm.HKMS000005-km0000mgbi.jpg|*[[M/S Inowrocław]]* Nihtilaiturissa lokakuussa 2008, kuukautta ennen sataman muuttoa Vuosaareen. 
Sompasauna November 2018 03.jpg|Sompasauna pystytettiin luvattomasti Nihdin eteläkärkeen kesällä 2011. Vuonna 2013 tontista solmittiin kaupungin kanssa vuokrasopimus.
Ihana Kahvila outdoor cafe in Sompasaari, Helsinki, Finland, 2020.jpg|Ihanassa Kahvilassa järjestettiin elokuuhun 2020 saakka kahvilatoiminnan lisäksi tapahtumia, kuten livemusiikki- ja DJ-keikkoja.
Kalasatamaa rakennetaan + Eira Hanasaaren edustalla.jpg|Nihdin aluetta kesällä 2020. Taustalla Hanasaari ja sen voimalaitos, oikealla rakentuva Sompasaari.


### Nimen alkuperä

Nihdin nimenä oli 1600-luvulla Starholmen. Nykyistä ruotsinkielistä nimeä Knekten, aikaisemmin myös muodossa Kneckten tai Knecktholm, on käytetty 1700-luvulta saakka. Virallisen vahvistuksen nimi sai vuonna 1908. Samalla vahvistettiin myös sen suomenkieliseksi nimeksi Knihti, joka vuonna 1928 muutettiin muotoon Nihti. Nimi johtuu vartijaa tarkoittavasta ruotsin kielen sanasta *knekt*, joka uusmaalaisissa murteissa esiintyy myös muodossa *knikt*.

## Rakentaminen 2020-luvulla
### Asemakaava

Alueen asemakaava vahvistettiin vuonna 2019. Sen mukaisesti Nihti on erotettu kanavalla Sompasaaresta, joka myös erotettiin kanavalla mantereesta, joten nykyisin molempien voidaan katsoa olevan jälleen saaria. Nihdistä tuli Helsingin ensimmäinen alue, jonka kaava ei velvoittanut rakentamaan pysäköintipaikkoja, vaan jossa sovelletaan niin kutsuttua markkinaehtoista pysäköintipaikkaperiaatetta. Nihdin kaavaratkaisun toteuttaminen maksaa kaupungille 75–80 miljoonaa euroa, ja alueen tonttitulot ovat noin 120 miljoonaa.

### Rakentaminen

Nihdin rakentaminen alkoi heinäkuussa 2021, ja esirakentamisvaihe kesti elokuuhun 2022. Rakentamisen alkaessa saari suljettiin jalankulkijoilta ja henkilöautoilta. Esirakentamisen aikana valmisteltiin tulevia talonrakennushankkeita sekä katujen ja Kalasatama–Pasila-raitiotien rakentamista. Alueella muun muassa purettiin jäljelle jääneitä satamarakenteita, rakennettiin uusia rantarakenteita ja tehtiin ruoppaustöitä. Vanhoja rantamuureja purettiin louhimalla ja räjäyttämällä. Syvätiivistys ja louhinta aiheuttivat alueella melua vuoden 2022 aikana. Alueella todettiin maaperän pilaantuneisuutta sekä merenpohjan ja pohjaveden haitta-ainepitoisuuksia, ja niitä kunnostettiin edellytysten mukaan. Vain osa nykyisestä Nihdistä on vanhaa kalliosaarta, ja täytettyjen alueiden kohdalle rakennettavat talot joudutaan perustamaan tukipaaluille.

Katujen ja kunnallistekniikan rakentaminen aloitettiin kesällä 2022, ja urakan tiedotettiin jatkuvan loppuvuoteen 2023. Kesällä 2022 alkoi myös ensimmäinen asuntorakentaminen kahdella tontilla. Ensimmäiset asukkaat muuttivat Nihtiin vuoden 2024 alkupuolella. Tammikuussa 2025 alueelle avautui päiväkoti.

### Korttelit ja laiturit
Nihdin kymmeneen uuteen asuinkortteliin mahtuu lopulta noin 3&nbsp;000 asukasta. Kuusikerroksisista umpikortteleista tulee kantakaupunkimaisia, ja niiden lisäksi rakennetaan muutama 12–19-kerroksinen tornitalo. Alueelle rakennetaan myös hotelli- ja ravintolakortteli, toimistoja ja pienvenesatama.

Alueen itärannalle on varattu satama-alue suuremmille aluksille. Länsirannalle ei sijoiteta veneitä, koska Nihdin ja Merihaan välisen Merihaansillan alikulkukorkeus on varsin matala. Siltaan on toteutettu nosturien avulla avattava osuus, jota voidaan käyttää vain poikkeustapauksissa. Sompasaarenlaiturin rantakävelyalueelta Nihdin länsirannalla voi laskeutua alas rantaterassille, niin kutsutulle oleskeluerkkelille.

### Nimistö
Kuten Sompasaaressa ja Kalasatamassa, myös Nihdissä katunimistö perustuu alueen satamahistoriaan: rakentuvien katujen nimiksi on luotu muun muassa Konttisatamankatu, Manttelimiehenkuja ja Satamamestarinlaituri. Myös korttelien nimet, kuten Brygga (laituri), Rahtikirja, Spaaki (vipuvarsi) ja Tihtaali pohjautuvat satamaan ja merenkäyntiin.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Nihdin asemakaavakartta (pdf)