open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palomarin observatorio

**Palomarin observatorio** on tähtitieteellinen observatorio Etelä-Kalifornian San Diegon piirikunnassa Palomar-vuorella.

Observatorion omistaa ja sitä hallinnoi Kalifornian teknillinen korkeakoulu Caltech. Observatoriota saavat käyttää Caltechin lisäksi sen yhteistyökumppanit, joihin kuuluu mm. Jet Propulsion Laboratory, Yalen yliopisto ja Kiinan tiedeakatemian kansalliset observatoriot (NAOC).

Palomarin observatoriossa on useita teleskooppeja, mm. 200 tuuman (5,1 m) Hale-teleskooppi, 48 tuuman (1,2 m) Samuel Oschin Telescope, ja Palomarin 60 tuuman (1,5 m) teleskooppi. Observatorio on myös tarjonnut tiloja muille havaintolaitteille ja projekteille, kuten Palomar Testbed -interferometrille, ja historialliselle 18 tuuman (46 cm) Schmidt-kameralle vuodelta 1936, joka oli observatorion ensimmäinen teleskooppi. Vuonna 2021 observatorio isännöi Zwicky Transient Facility (ZTF)- ja Gattini-IR -projekteja.

## Historia

Palomarin observatorio sai alkunsa yhdysvaltalaisen tähtitieteilijä George Ellery Halen kampanjasta 200 tuuman peilikaukoputken rakentamiseksi. Hän julkaisi aiheesta artikkelin 1928, ja kääntyi sen jälkeen Rockefeller-säätiön puoleen hankkeen rahoittamiseksi. Säätiö hyväksyi suunnitelman ja myönsi Caltechille kuuden miljoonan dollarin apurahan.

Useiden vuosien etsinnän jälkeen 1867 m korkea Palomar-vuori valittiin tulevan observatorion paikaksi v. 1934. Seuraavana vuonna Corning Glass Works sai valmistettua hyväksyttävän 200-tuumaisen pyrex-aihion. 20 tonnin aihio kuljetettiin rautateitse New Yorkin osavaltiosta Etelä-Kaliforniaan, missä se hiottiin ja kiillotettiin Caltechissä.

Tuhannen tonnin painoisen pyörivän kupolin, kaukoputken ekvatoriaalisen ripustuksen ja peilin monimutkaisten tukirakenteiden rakentaminen alkoi 1936. Sitä johti joukko tähtitieteilijöitä, fyysikoita ja insinöörejä Caltechistä ja Mount Wilsonin observatoriosta. Toinen maailmansota viivästytti kaukoputken valmistumista vuoteen 1948. 

Kaukoputki oli valmistuessaan maailman suurin, ja keräsi neljä kertaa niin paljon valoa kuin maailman seuraavaksi suurin kaukoputki, Mount Wilsonin 100 tuuman (254 cm) peilikaukoputki. Se otettiin käyttöön 26. tammikuuta 1949. Sen ensimmäinen kohde oli muuttuva tähtisumu NGC 2261.

## Tutkimus
Palomarin observatorio on edelleen aktiivisessa tutkimuskäytössä. Siellä tehtyjä löytöjä ja merkittäviä tutkimuksia ovat olleet mm. kvasaarien optinen havaitseminen, *Palomar Observatory Sky Survey I*- ja *II* -tähtivalokuvausprojektit v. 1948-1958 ja 1980-90-luvuilla, tähtien nukleosynteesin tutkimukset, galaksienvälisten etäisyyksien määrittäminen, ja Hubblen lain mukaisen maailmankaikkeuden laajenemisnopeuden määrittäminen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chlomó

**Chlomó** () on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on  metriä.

Chlomó-vuori sijaitsee Fthiotiin ja Boiotian alueyksiköiden rajalla pohjoiseen Boiotian pohjoisemmasta tasangosta eli Kopaḯdan tasangosta. Sen luoteispuolella sijaitsee Kallídromo-vuori. Vuoren pohjoispuolella sijaitsee Atalántin kaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Galátsi (vuori)

**Galátsi** () eli **Asími** (Ασήμι, myös *Asiménio Vounó*, Ασημένιο Βουνό) on vuori läntisessä Ágrafa-vuoristossa Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Kardítsan alueyksikössä.

## Lähteet
Knimída

**Knimída** (, ), antiikin **Knemis** (, ), on vuori Fthiotiissa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 945 metriä (toisen lähteen mukaan 938 metriä).

Knimída sijaitsee lähellä Pohjoisen Euboianlahden rantaa ja voidaan nähdä Kallídromo-vuoren itäisenä jatkeena. Sen ja rannikon välissä sijaitsevat Kaména Voúrlan ja Ágios Konstantínoksen kaupungit. Vuoren korkeimman huipun nimi on Agía Paraskeví (Αγία Παρασκευή) siellä olevan Pyhälle Paraskevalle omistetun kappelin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kókkini Ráchi

**Kókkini Ráchi** () eli **Kastrí** (Καστρί) on vuori Kefalonián saarella Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee saaren itärannikolla pohjoiskoilliseen saaren korkeimmasta kohdasta Aínos-vuoresta, noin kahdeksan kilometriä kaakkoon Sámin kylästä ja noin seitsemän kilometriä luoteeseen Póroksen kylästä.

## Lähteet
Mélissa (vuori)

**Mélissa** () on vuori Ikarían saarella Kreikassa. Se on saaren toiseksi korkein vuori ja sen korkeus on  metriä (tai toisen lähteen mukaan  metriä). Vuori sijaitsee Ikarían lounaisosassa. Sen korkeimman huipun nimi on Provatokefálas (Προβατοκεφάλας).

## Lähteet
Messápio

**Messápio** ()  eli **Ktypás** (Κτυπάς), antiikin **Messapion** (, ), on vuori ja vuorijono Keski-Kreikassa. Sen korkeus on  metriä.

Antiikin aikana vuori sijaitsi Boiotian koillisosassa. Se erotti Khalkiin poliksen mantereella sijainneen alueen Boiotiasta. Myös nykyisin vuori on Boiotian ja Euboian alueyksiköiden rajalla. Messápion länsipuolella sijaitsevat Paralímni- ja Ylíki-järvet.

## Lähteet
Óneia

**Óneia** (,  tai ) eli ”Xylokérizan vuori” (Βουνά Ξυλοκέριζας, *Vouná Xylokérizas*) on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 581 metriä.

Óneia-vuorten jono kulkee Peloponnesoksen koillisosassa Korintin kannaksen ja Kórinthoksen kaupungin eteläpuolella itä-länsisuuntaisesti ja päättyy itäpäässään Saroninlahden rantaan. Vuorijonon pituus on noin kahdeksan kilometriä. Sen korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας) siellä olevan profeetta Elialle omistetun kappelin mukaan. Vuoren pohjoispuolella sijaitsee sille toisen nimen antanut Xylokérizan kylä ja itäpäässä Loutrá Oraías Elénisin kylä. Vuorijonon läpi kulkee kaksi solaa, lännempänä Marítsa (Μαρίτσα) ja idempänä Stanotópi (Στανοτόπι).

Vuori on ollut historiassa aina merkittävässä roolissa Peloponnesoksen suojaamisessa pohjoisesta kannaksen kautta tulevia hyökkäyksiä vastaan. Se muodosti ikään kuin toisen, luonnollisen puolustuslinjan kannasta pitkin kulkeneen Heksamilion-muurin jälkeen. Vuoren pohjoisrinteessä on jäänteitä kahdesta hellenistisellä kaudella rakennetusta linnoituksesta sekä kahdesta venetsialaisvallan aikaisesta linnoituksesta. Kummassakin vaiheessa linnoitukset oli tehty suojaamaan vuorijonon kahta solaa. Venetsialaisaikaisten linnoitusten etäisyys toisistaan on noin 1,7 kilometriä. Ne rakennettiin Peloponnesoksen toisella venetsialaisella kaudella vuosina 1685–1715.

Óneian luoteispuolella sijaitsee antiikin Korintin kaupungin akropolis eli linnavuori Akrokorintti, joka sekin on ollut käytössä linnoituspaikkana myös myöhemmin. Se voidaan nähdä osana samaa puolustuslinjaa.

## Lähteet
Psíloma

**Psíloma** () eli **Sorós** (Σωρός) eli **Moustafádes** (Μουσταφάδες), antiikin **Teumessos** (, ), on vuori ja vuorijono Boiotiassa Keski-Kreikassa. Sen korkeimman huipun korkeus on 612 metriä.

Psíloma-vuorijono kulkee Thívan tasangon poikki itä-länsisuunnassa ja jakaa tasangon näin pohjoisempaan ja eteläisempään osaan. Jälkimmäinen on Asopós-joen laaksoa. Vuorijono saa alkunsa Elikónas-vuoren itäpäästä ja ulottuu lähelle Eteläisen Euboianlahden rantaa. Antiikin aikaisen nimensä vuorijono sai sen pohjoispuolella sijainneesta erillisestä, pienemmästä kukkulasta, jolla sijaitsi Teumessoksen kaupunki. Kreikkalaisessa mytologiassa esiintyy Teumessoksen kettu, joka liittyi seutuun.

## Lähteet
Sagmatás

**Sagmatás** (), antiikin **Hypatos** (, ), on vuori Boiotiassa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 746 metriä.

Antiikin aikana Hypatos-vuori rajasi Theban tasankoa etelästä. Vuorella oli Zeukselle omistettu temppeli Zeuksen kuvapatsaineen.

## Lähteet
Sfíngio

**Sfíngio** (; myös Βουνό Σφίγγας, *Vounó Sfíngas*) eli **Fagás** (Φαγάς), antiikin **Fikion/Fikeion** (, ) ja **Sfingion** (, ), on vuori Boiotiassa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 565 metriä.

Sfíngio-vuori sijaitsee Kopaḯdan tasangon eli entisen Kopais-järven paikan ja Ylíki-järven välissä noin seitsemän kilometriä itään Alíartoksesta ja noin 12 kilometriä länsiluoteeseen Thívasta. Se yhdistää Ptóo-vuoren Elikónas-vuoreen.

Antiikin aikana Fikion ja Sfingion olivat saman nimen kaksi eri muotoa, sillä *Fiks* () oli aiolialainen muoto nimestä *Sfinks* (). Vuoren yläosassa oli kivi, jonka katsottiin muistuttavan Kopais-järvelle katsovaa naisen päätä. Tästä syntyi myytti, jonka mukaan sfinksi heitti paikalla uhrinsa järveen. Strabonilla vuoren nimi esiintyy muodossa *Foinikion* (, lat. *Phoenicium*), mutta tätä muotoa ei tunneta mistään muista lähteistä, ja se on oletettavasti virheellinen muoto nimestä *Fikion*.

## Lähteet
Teumessos

**Teumessos** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:

* Teumessos, kaupunki Boiotiassa
* Teumessos, nykyinen Psíloma, vuori Boiotiassa

## Katso myös

* Teumessoksen kettu, eläin kreikkalaisessa mytologiassa
Projekti 641B

**Projekt 641B "Som"** (, "monni", ) oli Neuvostoliiton laivaston 18 dieselkäyttöisen sukellusveneen muodostama alusluokka.

## Suunnittelu
Luokan suunnittelu alkoi 1965 TsKB-18:ssa Juri Kormilitsinin johdolla. Luokka oli paranneltu versio projekti 641:stä (). Luokassa  oli uudelleen suunniteltu virtaviivaisempi runko ja suurempi akkukapasiteetti, mikä mahdollisti suuremman vedenalaisen toimintamatkan. Lisäksi alusten kaikuluotain oli kytketty torpedojen laukaisujärjestelmään, mikä mahdollisti nopeamman tulitoiminnan. Veneitä rakennettiin 18 kappaletta vuosina 1971&ndash;1982 Krasnoje Sormovossa Gorkissa. Luokan valmistus lopetettiin, kun parannettu projekti 877 () otettiin tuotantoon.

## ALukset
Suurin osa aluksista sijoitettiin Mustanmeren laivastoon ja neljä Pohjoiseen laivastoon.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* http://www.fas.org/man/dod-101/sys/ship/row/rus/641B.htm 
* http://www.deepstorm.ru/DeepStorm.files/45-92/dts/641b/list.htm
Asími

**Asími** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Asími, kylä Kreetan saarella Górtynan kunnassa Iraklionin alueyksikössä
* Galátsi eli Asími, vuori Thessaliassa
Yleisurheilun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut 1965

**Kolmannet yleisurheilun PM-kisat** järjestettiin Helsingissä 15.–17. elokuuta 1965. Kilpailupaikkana oli Helsingin olympiastadion.

## Miehet

## Naiset

## Mitalitaulukko
### Miehet


### Naiset


### Yhteensä


## Lähteet
*
*
*
Roúdi

**Roúdi** () eli **Gioúpari** (Γιούπαρη) on vuori Kefalonián saarella Kreikassa. Se on saaren kolmanneksi korkein vuori ja sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee saaren keskiosissa pohjoiseen saaren korkeimmasta kohdasta Aínos-vuoresta ja linnuntietä noin seitsemän kilometriä etelään Sámin kylästä.

## Lähteet
Suha Bishara

**Suha Bishara** (ranskalaisittain *Souha Bechara*, s. 1967) on libanonilainen kristitty nainen, joka ampui 7. marraskuuta 1988 Israelin tukeman Etelä-Libanonin armeijan kenraali Antoine Lahadia. Hänet vangittiin kymmeneksi vuodeksi ilman syytteitä Israelin Khiamin vankileirille.

Bishara syntyi samassa kylässä kuin Lahd. Hän liittyi 1982 Israelin miehittäessä Etelä-Libanonin 15-vuotiaana Libanonin kommunistiseen puolueeseen ja neljä vuotta myöhemmin sen sotilaalliseen siipeen. Hän opetti vuoden Lahdin lapsille matematiikkaa ja luonnontieteitä ja ampui tätä kolme kertaa 7. marraskuuta 1988 kello 20. Lahd selvisi henkissä ja palasi työhönsä kuukauden kuluttua. Bishara vangittiin. Hän sai lähettää kirjeen perheelleen 1995 ja tavata myöhemmin äitiään kerran kuukaudessa. Bishara vapautettiin 3. syyskuuta 1998.

Bisharasta tuli Libanonissa kansallissankari ja Israelin miehityksen vastustuksen symboli.

## Lähteet
* 'I will return to the south', Al-Ahram Weekly On-line
Arttu Paaso

**Arttu Matias Paaso** (s. 10. tammikuuta 2002 Oulu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä.

## Ura
### Seuraura
Paaso aloitti jääkiekkoilun Haukiputaan Ahmoissa, mutta hän siirtyi jo varhain juniorina varsinaiseen kasvattajaseuraansa Oulun Kärppiin. Kaudella 2017–2018 Paaso voitti C-nuorten SM-hopeaa. Hänet valittiin C-nuorten SM-sarjan tähdistökentälliseen. Kaudella 2019–2020 Paaso edusti Kärppien A-nuoria Junior Club World Cupissa, joka päättyi pronssiin. Kaudella 2020–2021, helmikuussa 2021 seura lainasi hänet Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, jossa Paaso pelasi kaksi ottelua tehopistein 1+2=3.

Huhtikuussa 2021 Paaso teki Kärppien kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kauden 2021–2022 seuran U20-joukkueessa, jonka varakapteeniksi Paaso nousi. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan kymmenennellä kierroksella 8. lokakuuta 2021 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Paasolle avautui paikka Kärppien kokoonpanosta, kun Miihkali Teppo joutui sivuun vain hetki ennen ottelun alkua. Hänet merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Paaso sai ottelussa jääaikaa 13 minuuttia. Kuuden pelaamansa ottelun jälkeen hän joutui yli kuukaudeksi sivuun loukkaantumisen vuoksi. Kuntouduttuaan Paaso teki liigauransa avausmaalin toisessa paluuottelussaan eli kaikkiaan kahdeksannessa liigaottelussaan 10. joulukuuta 2021 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hän keräsi ottelusta teholukeman +2. Pete Suonpää valitsi Paason ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Kaikkiaan hän pelasi SM-liigassa tulokaskautensa aikana 31 runkosarjaottelua tehopistein 4+4=8.

Kauden 2022–2023 Paaso pelasi lähes kokonaan SM-liigassa, jossa hän pelasi 51 runkosarjaottelua tehden kymmenen syöttöpistettä ja kolme pudotuspeliottelua tehden yhden maalin. Paaso pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Hermeksen Mestis-joukkueessa lokakuussa 2022. Kaudella 2023–2024 Paaso pelasi pääasiassa Kärppien ykköspuolustajaparissa Atte Ohtamaan kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Hermeksessä. Paaso voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Toukokuussa 2024 hänen sopimuksensa kerrottiin jatkuvan kahdella vuodella, samalla kun Kärpät uutisoi Ville Heikkalan jatkosopimuksesta.

Paaso teki kaudella 2024–2025 SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+9=13. Hän edusti Kärppiä kauden aikana myös Spengler Cupissa.

Lokakuussa 2025 Paaso teki Kärppien kanssa kolmivuotisen kevääseen 2029 asti ulottuvan jatkosopimuksen. *[[Kaleva (sanomalehti)|Kalevan]]* hän pelasi vahvan alkusyksyn, jonka jälkeen Paason taso kuitenkin notkahti ja hän teki liikaa virheitä sekä kiekollisena että kiekottomana. Paaso onnistui tekemään kuitenkin SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+13=17.

### Maajoukkueura
Paaso on pelannut kolme nuorten ja 27 poikien maaottelua.

## Muuta
Paaso valmistui ylioppilaaksi Kastellin lukiosta keväällä 2022.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Philippe Pinel

**Philippe Pinel** (20. huhtikuuta 1745 Tarn, Ranska – 26. lokakuuta 1826 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen lääkäri. Häntä pidetään mielisairashoidon uudistajana ja tieteellisen psykiatrian tienraivaajaana. Pinelin maine perustuu siihen, että hän oli ensimmäisten joukossa aloittamassa mielisairaiden inhimillistä hoitoa.   

## Elämä

Pinel opiskeli Lavaurissa ja sen jälkeen Toulousen yliopistossa, jossa hän väitteli tohtoriksi vuonna 1773. Montpellieristä hän muutti vuonna 1778 Pariisiin ja keskittyi siellä pääasiassa ammattialaansa liittyvään kirjoittamiseen. Hänen ensimmäinen julkaisunsa oli William Cullenin *Nosologyn* ranskankielinen käännös (1785). Sitä seurasi Giorgio Baglivin teosten laitos (1788). Vuonna 1791 Pinel julkaisi teoksensa *Traite medico-philosophique de l'alienation mentale*. Vuonna 1792 hänestä tuli Bicêtren sairaalan ylilääkäri, ja kaksi vuotta myöhemmin hän sai vastaavan nimityksen Pitié-Salpêtrièren sairaalaan, jossa hän alkoi pitää lääketieteellisiä luentoja. Nämä luennot muodostivat perustan hänen teokselleen *Nosographie philosophique* (1798), jota hän kehitti edelleen teoksessa *La Medecine clinique* (1802). Pinelistä tehtiin Ranskan instituutin jäsen vuonna 1803, ja pian sen jälkeen hänet nimitettiin patologian professoriksi Pariisin yliopistoon.

Pinel kuoli Pariisissa 26. lokakuuta 1826.

## Lähteet
Eemeli Virtanen

**Eemeli Juha Antero Virtanen**  (s. 4. syyskuuta 2002 Pori) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa.

## Ura
Virtanen on Porin Ässien kasvatti. Kaudella 2017–2018 hän oli joukkueensa eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä C-nuorten SM-karsinnoissa kuudella osumallaan Arttu Syystön kanssa että C-nuorten SM-sarjassa viidellä osumallaan Ralfs Bergmanisin ja Syystön kanssa.

Harjoituskaudella 2021–2022 Virtanen pelasi kahdeksan ottelua Ässien SM-liigajoukkueessa ilman tehopisteitä. Kauden kynnyksellä syyskuussa 2021 hän teki seuran kanssa 2+1-vuotisen liigasopimuksen. Virtanen aloitti sarjakautensa kuitenkin Ässien U20-joukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 8. lokakuuta 2021 vieraissa SaiPaa vastaan. Virtanen merkittiin joukkueensa kolmospuolustajapariin Nikolas Matinpalon viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.03 minuuttia. Hän pelasi alkukaudella SM-liigassa neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä sekä kahdeksan ottelua U20-joukkueessa, kunnes Virtasen kausi päättyi loukkaantumisen vuoksi jo lokakuussa 2021.

Kauden 2022–2023 Virtanen pelasi suurimmaksi osaksi Ässien U20-joukkueessa. Hän pelasi SM-liigassa kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kauden jälkeen huhtikuussa 2023 Ässät uutisoi, että Virtasen sopimuksessa ollutta optiota ei käytetä, eikä hän jatka seurassa.

Virtanen siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon. Hänen kautensa jäi rikkonaiseksi loukkaantumisten vuoksi ja Virtanen pelasi runkosarjassa 21 ottelua tehden neljä syöttöpistettä. Pudotuspeleissä hän pelasi seitsemän ottelua ilman tehopisteitä. Huhtikuussa 2024 Virtanen teki RoKin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, kuten taas huhtikuussa 2025.

## Muuta
Virtasen isoisä Anto Virtanen pelasi hyökkääjänä SM-sarjaa Porin Karhuissa ja Ässissä yhteensä 315 ottelua vuosina 1961–1975. Hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta. Eemelin setä Jaakko Virtanen pelasi Ässissä hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien 167 SM-liigaottelua vuosina 1983–1989. Hän on nykyään seuran hallituksen jäsen. Eemelin serkku ja Jaakon poika Jami Virtanen pelaa hyökkääjänä Mestis-joukkue Jokereissa. Serkukset ovat pelanneet aiemmin kahtena kautena joukkuetovereina Ässissä.

Eemeli Virtanen valmistui ylioppilaaksi Porin suomalaisen yhteislyseon lukiosta keväällä 2021.

Virtanen on maininnut esikuvikseen Kimmo Timosen ja Sami Vatasen.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Projekti 56

**Projekti 56 Spokoinyi** (, ) oli Neuvostoliiton laivaston 27 hävittäjän muodostama alusluokka, jonka alukset rakennettiin  vuosina 1954&ndash;1961. Se oli viimeisiä ainoastaan tykein, torpedoin ja syvyyspommein varustettu hävittäjäluokka. Myöhemmin osaan aluksista lisättiin ilmatorjuntaohjusaseistus. Edelleenkehitetystä projektista 56M tuli ohjushävittäjiä.

## Suunnittelu
Alusten aseistuksena oli neljä 130 mm/58 tykkiä asennettuna kahteen torniin. Ilmatorjunta-aseistuksena oli neljä neliputkista 45 mm SM-20 tornia ja neljä 25 mm tykkiä. Lisäksi aluksella oli kymmenen 533 millimetrin torpedoputkea ja kuusi syvyyspomminheitintä ja kaksi kiskoa, joissa oli yhteensä 48 syvyyspommia. Myöhemmin 11 alusta modernisoitiin sukellusveneentorjuntaan korvaamalla syvyyspomminheittimet RBU-6000-heittimellä. Kansipainon keventämiseksi poistettiin puolet torpedoista (Projekti 56PLO, ).

Vuonna 1962 yhteen alukseen asennettiin kokeellinen meriversio S-125-ilmatorjuntaohjuksesta (), joka asennettiin toisen tykkitornin paikalle. Samalla aluksen muuta ilmatorjuntatykkiaseistusta vähennettiin. Kaikkiaan yhdeksän alusta modernisoitiin ilmatorjuntaohjuksilla (Projekti 56A, ).

## Alukset

## Lähteet
*
* http://www.fas.org/man/dod-101/sys/ship/row/rus/56.htm 

### Viitteet
Hoikkahirvenjuuret

**Hoikkahirvenjuuret** (*Pentanema*) on asterikasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 34 lajia. Niitä esiintyy alkuperäisenä Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Suurin osa suvun lajeista on sijoitettu hirvenjuuriin (*Inula*) ennen 2010-lukua.

## Lajeja
* vanukehirvenjuuri (*Pentanema britannicum*, syn. *Inula britannica*)
* piennarhirvenjuuri (*Pentanema squarrosum*, syn. *Inula conyzae*)
* miekkahirvenjuuri (*Pentanema ensifolium*, syn. *Inula ensifolia*)
* etelänhirvenjuuri (*Pentanema hirtum*, syn. *Inula hirta*)
* sädehirvenjuuri eli kristuksensilmä (*Pentanema oculus-christi*, syn. *Inula oculus-christi*)
* idänhirvenjuuri (*Pentanema orientale*, syn. *Inula orientalis*)
* rantahirvenjuuri (*Pentanema salicinum*, syn. *Inula salicina*)

Suomessa esiintyvät rantahirvenjuuri ja vanukehirvenjuuri paikoitellen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Hoikkahirvenjuuret (''Pentanema'')
Robert Recorde

**Robert Recorde** (n. 1510 Tenby, Pembrokeshire, Wales – 1558 Lontoo, Englanti) oli walesilainen lääkäri ja matemaatikko. Recorden tärkein panos matematiikan kehitykseen oli algebran merkintätapojen systematisointi, esimerkiksi yhtäsuuruusmerkin (=) luominen ja käyttöönotto.

## Elämä
Recorde polveutui arvostetusta perheestä Tenbystä Walesista. Hän pääsi Oxfordin yliopistoon noin vuonna 1525, ja hänet valittiin All Souls Collegen jäseneksi vuonna 1531. Valittuaan lääketieteen ammatikseen hän siirtyi Cambridgen yliopistoon, jossa hän suoritti tohtorin tutkinnon vuonna 1545. Sen jälkeen hän palasi Oxfordiin, jossa hän luennoi matematiikasta, kuten hän oli tehnyt ennen Cambridgeen siirtymistään. Tämän jälkeen hän ilmeisesti lähti Lontooseen ja toimi Edvard VI:n ja kuningatar Marian lääkärinä, joille jotkut hänen kirjoistaan on omistettu. Hän kuoli vankilassa Southwarkissa Lontoossa, jonne hänet oli vangittu velkojen vuoksi, vuonna 1558.

## Matemaattinen tuotanto
Recorde julkaisi useita matemaattisia aiheita käsitteleviä teoksia, jotka olivat pääasiassa mestarin ja oppilaan välisen vuoropuhelun muodossa:  *The Grounde of Artes, teachinge the Worke and Practise of Arithmeticke, both in whole numbers and fractions* (1540), *The Pathway to Knowledge, containing the First Principles of Geometry. ... bothe for the use of Instrumentes Geometricall and Astronomicall, and also for Projection of Plattes* (1551), *The Castle of Knowledge, containing the Explication of the Sphere both Celestiall and Materiall, &c.* (1556), ja *The Whetstone of Witte, which is the second part of Arithmetike, containing the Extraction of Rootes, the Cossike Practice, with the Rules of Equation, and the Woorkes of Surde Numbers* (1557). Tämä oli ensimmäinen englanninkielinen algebraa käsittelevä kirja. Hän kirjoitti myös lääketieteellisen teoksen *The Urinal of Physic* (1548), josta otettiin myöhemmin usein uusia painoksia. 

## Lähteet
Eemeli Saari

**Eemeli Saari** (s. 14. tammikuuta 2003 Aura) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureita.

## Ura
### Seuraura
Saari on Turun Palloseuran kasvatti. Kaudella 2018–2019 hän toimi seuran C-nuorten kapteenina. Saari oli C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 8+20=28 joukkueen paras syöttäjä Lucas Pirjetän kanssa sekä tehokkain puolustaja. Hän jakoi koko sarjan puolustajien pistepörssin viidennen sijan Kärppien Arttu Kuivaksen kanssa. Kaudella 2019–2020 Saari oli TPS:n B-nuorten tehokkain puolustaja Elmeri Laakson kanssa tehoilla 10+15=25, joilla he jakoivat koko B-nuorten SM-sarjan puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan.

Kaudeksi 2021–2022 Saari teki TPS:n SM-liigajoukkueen kanssa kaksivuotisen juniorisopimuksen. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-pronssia. Saari teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan kuudennella kierroksella 12. lokakuuta 2021 vieraissa ruotsalaista Växjö Lakersia vastaan. Hänelle avautui paikka TPS:n kokoonpanosta, kun Aleksi Anttalainen joutui sivuun. Saari merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 5.47 minuuttia. Saarelle merkittiin teholukema –1 ja hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. SM-liigadebyyttinsä Saari teki 1. joulukuuta 2021 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Hänet merkittiin TPS:n kolmospuolustajapariin Johan Ivarssonin viereen. Saari sai ottelussa jääaikaa 7.27 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1. Kaikkiaan Saari pelasi TPS:n liigajoukkueessa kauden aikana viisi runkosarja- ja yhden CHL-ottelun ilman tehopisteitä.

Kaudella 2022–2023 Saari pelasi SM-liigassa kaksi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi myös yhden Mestarien liigan ottelun, alkulohkon päätöskierroksella 12. lokakuuta 2022 vieraissa saksalaista Grizzlys Wolfsburgia vastaan, jolloin Saari teki ensimmäisen miesten pääsarjamaalinsa. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin TPS:n U20-joukkueessa, jonka tehokkain puolustaja Saari oli tehoilla 8+13=21. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-pronssia.

Saari siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Tapparaan. Hän siirtyi ensisijaisesti seuran U20-joukkueeseen, jonka eniten maaleja tehnyt puolustaja Saari oli kuudella osumallaan Jesper Kotajärven kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-pronssia. Saari ei pelannut kauden aikana otteluakaan SM-liigassa, mutta hän pelasi yhden Mestarien liigan ottelun.

Kaudeksi 2024–2025 Saari siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Hän oli osan kaudesta sivussa terveydellisistä syistä ja pelasi runkosarjassa 28 ottelua tehopistein 1+10=11. Pudotuspeleissä Saari pelasi neljä ottelua tehden yhden syöttöpisteen.

Kaudeksi 2025–2026 Saari palasi SM-liigaan ja siirtyi 1+2-vuotisella sopimuksella Mikkelin Jukureihin. Marraskuussa seura käytti hänen sopimuksessaan olleen option. Saari teki liigauransa avausmaalin 21. marraskuuta 2025 Porin Ässiä vastaan. Kaikkiaan hän pelasi SM-liigassa varsinaisen tulokaskautensa aikana 50 runkosarjaottelua tehopistein 3+3=6.

### Maajoukkueura
Saari on pelannut 14 poikien maaottelua.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Venezuelan kriisi

**Venezuelan kriisi** oli 1800-luvun lopulla tapahtunut kansainvälinen kriisi, joka liittyi rajanvetoon brittien siirtomaan Guayanan ja Venezuelan välillä. Yhdysvallat asettui tukemaan Venezuelaa Monroen opin mukaisesti.

Guayana oli brittien ainoa siirtomaa Etelä-Amerikassa. Britit olivat saaneet sen 1814 Alankomaiden kanssa tehdyn sopimuksen seurauksena.
Sen länsiraja oli arvotonta viidakkoa. Tästä huolimatta Venezuela väitti brittien vuoden 1841 rajalinjauksen, ns. Schomburgkin linjan (komissaari Robert Schomburgkin mukaan), vievän heiltä heidän ominaan pitämiään maita. Venezuelan mukaan sen raja ulottui Essequibo-joelle, mikä käsitti 2/3 Guayanan alueesta. Kun alueelta löytyi kultaa, Iso-Britannia ulotti vaatimuksensa vieläkin kauemmas ja vaati 33&nbsp;000 neliömailia Schomburgkin linjan länsipuolelta. Venezuela katkaisi diplomaattiset suhteet Britanniaan 1876 ja pyysi Yhdysvalloilta apua. Presidentti Grover Cleveland ulkoministeri Thomas F. Bayard aloitti neuvottelut, mutta asia jäi ratkaisematta.

Vuonna 1895 Yhdysvaltain ulkoministeri Richard Olney tulkitsi Monroen doktriinia laajemmin ja vaati välitystä. Pääministeri Robert Salisbury myöntyi luopumaan osasta alueesta, mutta kieltäytyi luovuttamasta brittiläisiä asutuksia. Presidentti Cleveland julisti 17. joulukuuta 1895 kongressille, että oli Yhdysvaltain velvollisuus vetää raja ja vastustaa Britannian aggressiota määrätyn rajalinjan yli. Kongressi tuki presidenttiä ja sodastakin puhuttiin, mutta kumpikaan maa ei ollut siihen oikein halukas. Tuolloin Euroopan tilanteen ja Etelä-Afrikan buurien vaivaama Salisbury tunnusti Yhdysvaltain oikeuden, ja uusi raja vedettiin 1899 välimiesmenettelyn jälkeen Schomburgkin linjaa pitkin, jolloin se edelleen suosi Britanniaa.

Vuonna 2023 Venezuela järjesti kansanäänestyksen vaatimansa alueen palauttamisesta.

## Lähteet
* Venezuela Boundary Dispute The Columbia Encyclopedia, Sixth Edition.  2001-05.
* Venezuela Boundary Dispute, 1895–1899, Milestones: 1866–1898, history.state.gov
Saint-Benin-d’Azy

**Saint-Benin-d’Azy** on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 19 kilometriä Neversin kaupungista itään.

Kunnan alueella oleva 1200-luvulla rakennettu talo *Manoir de Valotte* tuli tunnetuksi vuonna 1983, jolloin Julian Lennon sävelsi siellä kappaleita ensimmäiseen albumiinsa nimeltä *Valotte*.

## Tunnettuja kuntalaisia
*Rosa Bonheur (1822–1899), ranskalainen taidemaalari. Hän asui kaupungissa, ja siellä on hänen mukaansa nimetty puisto. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iivari Säkkinen

**Lauri Iivari Säkkinen** (s. 21. maaliskuuta 2002 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa II-divisioonajoukkue Utajärven Urheilijoita. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

## Ura
### Seuraura
Säkkinen aloitti jääkiekkoilun Muhoksen Jääklubissa. Hän siirtyi juniorina sittemmin Oulun Kärppin. Säkkinen toimi kaudella 2017–2018 seuran B-nuorten kapteenina. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudeksi 2019–2020 Säkkinen siirtyi Rauman Lukon A-nuoriin. Kaudella 2020–2021 hän voitti U20 Suomen-mestaruuden.

Kaudeksi 2021–2022 Säkkinen teki Lukon kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kautensa seuran U20-joukkueessa, jonka varakapteeniksi Säkkinen nousi. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-sarjan mestaruuden. Säkkinen sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 8. lokakuuta 2021 vieraissa Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin Lukon 13. hyökkääjäksi. Säkkinen jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Hän sai ensimmäiset jääaikansa miesten pääsarjatasolla Mestarien liigan alkulohkon päätöskierroksella 13. lokakuuta 2021 vieraissa walesilaista Cardiff Devilsia vastaan, jolloin jo jatkopaikkansa varmistanut Lukko peluutti useita U20-joukkueensa pelaajia. Säkkinen merkittiin joukkueen kakkosketjun oikeaan laitaan Sami Päivärinnan ja Mikko Petmanin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.23 minuuttia. Ensimmäiset peliaikansa SM-liigassa Säkkinen sai kolmannessa ottelussaan 16. lokakuuta 2021 KalPaa vastaan. Hänet merkittiin Lukon 13. hyökkääjäksi. Säkkinen sai ottelussa jääaikaa 1.33 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 28. joulukuuta 2021 KooKoota vastaan. Toni Koivisto valitsi Säkkisen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän pelasi lopulta suurimman osan kaudestaan SM-liigassa, jossa Säkkinen pelasi tulokaskautensa aikana 36 runkosarjaottelua tehopistein 1+5=6 ja kolme playoff-ottelua ilman tehopisteitä. CHL:ssä hän pelasi kolme ottelua ilman tehopisteitä. Kauden 2022–2023 Säkkinen pelasi suurimmaksi osaksi Lukon U20-joukkueessa. Hän pelasi kauden aikana yhden SM-liigaottelun.

Säkkinen siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin.

Kaudeksi 2024–2025 Säkkinen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella II-divisioonajoukkue Utajärven Urheilijoihin.

### Maajoukkueura
Säkkinen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Säkkinen on pelannut viisi nuorten ja 26 poikien maaottelua.

## Muuta
Säkkinen valmistui ylioppilaaksi Rauman Lyseon lukiosta syksyllä 2021.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Kaj Sveholm

**Kaj Gunnar Sveholm** (6. tammikuuta 1933 Helsinki – 26. huhtikuuta 2021 Seinäjoki) oli suomalainen jalkapalloilija, jääkiekkoilija ja keilaaja.

Jalkapallossa Sveholm voitti Suomen-mestaruuden KIF:ssä vuonna 1955. Suomen Cupin KTP:ssa 1958.

Jääkiekon SM-sarjassa Sveholm pelasi vuosina 1950–1964 edustaen KIF:ää, Töölön Vesaa, HIFK:ta ja Turun Palloseuraa. Hän pelasi 119 ottelua, teki 17 maalia ja antoi 9 maalisyöttöä sekä saavutti yhden SM-pronssin.

Keilailussa Sveholm saavutti joukkuekilpailun (5 × 3 + 3 sarjaa) maailmanmestaruuden vuonna 1975. Joukkueessa keilasivat Sveholmin lisäksi Tapio Vuorinen, Reijo Rasijärvi, Matti Nieminen ja Leo Hilokoski.

## Lähteet
Liam Neesonin filmografia

Tämä on näyttelijä **[[Liam Neeson]]in filmografia**.

## Elokuvat

## Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Keski-Afrikan tasavallan kielet

**[[Keski-Afrikan tasavalta]]** on pienestä väkiluvustaan (noin 5,4 milj.) huolimatta melko monikielinen maa. Ethnologuen mukaan maassa on 72 elävää kieltä. Maan viralliset kielet ovat ranska ja sango. 

Huolimatta virallisesta asemasta ainoastaan 22,5 % maan asukkaista osaa ranskaa. Sitä käytetään kaikissa valtion virallisissa asiakirjoissa ja muussa viestinnässä. Sango on ollut virallinen kieli vuodesta 1991, ja arviolta 92 % maan asukkaista käyttää sitä *[[Lingua franca|lingua francana]]*..

Useat maassa tavattavat kielet ovat uhanalaisia.

## Lähteet
Panan kieli

**Pana** on atlantinkongolaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan pääsääntöisesti Keski-Afrikan tasavallan alueella. Kielen katsotaan olevan uhanalainen ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat mm. kare ja kuo. Vuonna 2009 puhujämääräksi arvioitiin 85 980.

Panaa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

## Lähteet
Karan kieli

**Kara** (tai **fer**) on keskisudanilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Keski-Afrikan tasavallan alueella. Vuonna 2009 karalla arvioitiin olevan 4800 puhujaa.. Kieli jakautuu kahteen päämurteeseen.

Kielellä ei ole kirjallista muotoa.

## Lähteet
Antonio Blanco

**Antonio Blanco Conde** (s. 23. heinäkuuta 2000 Montalbán de Córdoba, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Cádizia ja on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

## Seurajoukkueura
Blanco teki ensiesiintymisensä Real Madridin edustusjoukkueessa 18. huhtikuuta 2021 ottelussa Getafea vastaan. Ensimmäistä kertaa edustusjoukkueen avauskokoonpanossa hän pelasi kolme päivää myöhemmin ottelussa Cádizia vastaan.

18. elokuuta 2022 Blanco siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella Cádiziin.

## Maajoukkueura
Blanco pelasi ensimmäisen maaottelunsa aikuisten tasolla Liettuaa vastaan 8. kesäkuuta 2021. Espanja pelasi tuon ottelun alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanolla, kun aikuisten maajoukkueeseen kuulunut Sergio Busquets antoi positiivisen COVID-19 näytteen ennen ottelua ja sen johdosta osa joukkueesta joutui eristykseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Antonio Blancon tilastot Soccerway-sivustolla
Safiirikorumarja

**Safiirikorumarja** (*Symplocos paniculata*) on Symplocaceae-heimoon, korumarjojen (*Symplocos*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Safiirikorumarja on kausivihanta ja kasvaa tavallisesti 3–6 metriä korkeaksi. Se voi kasvaa monirunkoiseksi pensaaksi tai pieneksi puuksi. Lehdet voivat kasvaa noin 8 cm pitkiksi ja ovat tummanvihreitä, soikeita tai puikeita sekä hienosahalaitaisia. Kukat kehittyvät edellisen vuoden versoihin ja sijaitsevat 5–8 cm pitkissä tertuissa. Kukat ovat väriltään kermanvalkoisia. Safiirikorumarja kukkii myöhään keväällä ja syksyllä kukista kehittyy safiirinsinisiä marjoja, jotka ovat erityisesti lintujen mieleen.

Safiirikorumarjaa voi kasvattaa myös puutarhakasvina esimerkiksi pensasaitana. Se kasvaa keskikosteassa, hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa. Safiirikorumarjaa on syytä istuttaa vähintään kolmen kappaleen ryhmiin hyvän ristipölytyksen ja marjojen tuoton varmistamiseksi.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Symplocos paniculata'' 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Safiirikorumarja (''Symplocos paniculata'')
* Trees and Shrubs Online: ''Symplocos paniculata'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Symplocos paniculata'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Symplocos paniculata'' 
* Flora of North America: ''Symplocos paniculata''
Theroux

**Theroux** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Justin Theroux (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
* Louis Theroux (s. 1970), brittiläinen televisiotoimittaja
* Paul Theroux (s. 1941), yhdysvaltalainen matkakirjailija
John Frederic Daniell

**John Fredric Daniell** (12. maaliskuuta 1790 Lontoo – 13. maaliskuuta 1845 Lontoo) oli englantilainen kemisti ja fyysikko.

## Elämä
Daniell syntyi Lontoossa 12. maaliskuuta 1790. Vuonna 1831 hänestä tuli ensimmäinen kemian professori vastaperustetussa King's Collegessa Lontoossa. Hänet tunnetaan parhaiten hänen keksimästään Daniellin parista (1836), jota käytettiin laajalti lennättimissä ja muihin tarkoituksiin. Hän keksi myös hänen nimellään tunnetun kastepistemittarin (1820) ja lämpömittarin (1830), ja vuonna 1830 hän pystytti Royal Societyn saliin vesibarometrin, jolla hän teki lukuisia havaintoja. Hänen kehittämänsä menetelmä valokaasun valmistamiseksi tärpätistä ja hartsista oli jonkin aikaa käytössä New Yorkissa. 

Daniellin julkaisuihin kuuluvat *Meteorological Essays* (1823), *Essay on Artificial Climate considered in its Applications to Horticulture* (1824), joka osoitti kostean ilmakehän tarpeellisuuden trooppisille kasveille tarkoitetuissa kasvihuoneissa, ja *Introduction to the Study of Chemical Philosophy* (1839). Hän kuoli äkillisesti aivoinfarktiin 13. maaliskuuta 1845 Lontoossa osallistuessaan Royal Societyn neuvoston kokoukseen, jonka jäsen hänestä tuli jäsen vuonna 1813 ja ulkoasiainsihteeri vuonna 1839.

## Lähteet
Geomytologia

**Geomytologia** on geologiaa ja uskontotiedettä yhdistelevä tieteenala, joka tutkii geologisten tapahtuminen vaikutusta myyttien syntyyn ja muotoutumiseen.

Geologi Dorothy Vitaliano kehitti geomytologian käsitteen työskennellessän Indianan yliopistossa vuonna 1973 ja geomytologia on kehittynyt omaksi tieteenalakseen vasta 1900-luvun lopulla tai 2000-luvulla. Geomytologian tutkimuskohteita ovat muun muassa vedenpaisumusmyytti ja tulivuorenpurkausten tai meteoriittien vaikutus myyttien syntyyn.

## Lähteet
August Wilhelm von Hofmann

**August Wilhelm von Hofmann** (8. huhtikuuta 1818 Gießen, Hessenin suurherttuakunta – 5. toukokuuta 1892 Berliini, Saksan keisarikunta) oli saksalainen kemisti. Häntä pidetään 1800-luvun yhtenä vaikuttavimmista kemiantutkijoista ja -opettajista. 

## Elämä
Hofmann oli Justus von Liebigin oppilas, tuli vuonna 1845 professoriksi Bonniin ja vuonna 1848 Royal College of Chemistry -kouluun Lontoossa, muutti vuonna 1864 uudestaan Bonniin, mutta kutsuttiin jo seuraavana vuonna professoriksi Berliinin yliopistoon, Eilhard Mitscherlichin seuraajaksi. Siellä hän rakensi suuren ajanmukaisen opetuslaboratorion, ensimmäisen laatuansa Saksan pääkaupungissa. Erittäin etevänä opettajana hän kokosi ympärilleen suuren joukon oppilaita kaikista sivistysmaista. Saksan lisäksi hän luennoi sujuvasti englanniksi, ranskaksi ja italiaksi. Tässä "Hofmannin koulussa" on moni myöhemmistä johtavista kemian tutkijoista sai tieteellisen kasvatuksensa. 

Hofmann työskenteli etupäässä orgaanisen kemian alalla, tutkien muun muassa typpiperäisiä emäksiä ja aniliini-väriaineita. Viimemainittujen tutkimusten kautta hänestä tuli sittemmin Saksassa myöhemmin suureksi kehittyneen tervaväriteollisuuden varsinainen perustaja. Hänen vuonna 1858 aloittamat fuksiinia koskevat tutkimuksensa olivat ensimmäinen osa väriaineita koskevasta tutkimussarjasta, joka päättyi vasta kinoliinin punaiseen vuonna 1887. 

Kirjailijana Hofmann oli erittäin tuottelias ja julkaisi useita arvokkaita teoksia, muun muassa *Die modernen Theorien der Chemie* ja *Erinnerungen an vorangegangenen Freunden*, jotka sisältävät elämäkertoja 1800-luvun kuuluisammista kemiantutkijoista Vuonna 1868 Hofmann perusti saksalaisen kemiallisen seuran, joka kehittyi suurimmaksi ja vaikuttavimmaksi seuraksi tällä alalla. Hofmann oli sen esimiehenä ja johtajana kaksikymmentä vuotta.

## Lähteet
Pukkilan kunnanvaltuusto

**Pukkilan kunnanvaltuusto** on Pukkilan kunnan ylintä päätösvaltaa käyttävä elin. Kunnanvaltuustossa on 13 jäsentä.

Vuoden 2025 kuntavaaleissa äänestysprosentti oli 50,9&nbsp;%. Keskusta sai seitsemän paikkaa, kokoomus viisi paikkaa ja SDP yhden paikan.

## Koostumus vaaleittain

## Kunnanvaltuutetut 2025–2029
* Robert Almiala, Kokoomus
* Leena Clewer, Keskusta
* Lasse Haaranen, Kokoomus
* Katri Kakkuri, Kokoomus
* Roosa Lehtimäki, Keskusta
* Kaisa Levälampi, Keskusta
* Jyrki Loijas, Kokoomus
* Jesse Mustonen, Keskusta
* Matti Pirhonen, Keskusta
* Esa Seppälä, Keskusta
* Jerry Sjöblom, Kokoomus
* Marja Suomela, Keskusta
* Merja Ylipulli, SDP

## Kunnanvaltuutetut 2021–2025

### Kunnanvaltuusto

### Kunnanhallitus
Pukkilan kunnanhallitukseen kuuluu seitsemän kunnanvaltuutettua.

## Pukkilan kunta [[Itä-Uudenmaan hyvinvointialue]]ella

Pukkilan kunta kuuluu Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä vaalissa yksi pukkilalainen valittiin aluevaltuustoon. Pukkilassa oli 1499 äänioikeutettua Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen 79 249:stä äänioikeutetusta eli 1,89% äänioikeutetuista. Aluevaltuutetuista pukkilalaiset saivat 1/59 eli 1,69%.

 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pukkilan kunnanvaltuusto
*Pukkilan kunnanhallitus
Tevfik Fikret

**Tevfik Fikret**, oik. **Mehmed Tevfiq** (1867 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 1915 Konstantinopoli, Turkki) oli turkkilainen runoilija. Hän toimi useissa korkeakouluissa turkin kielen ja turkkilaisen kirjallisuuden opettajana. Hän oli Servet-i Fünûn -kaudella keskeisiä hahmoja puolustamassa edistyksellistä, länsimaista kirjallisuussuuntaa vanhoillista itämaista suuntausta vastaan. Hän oli avantgardistisen  *[[Servet-i Fünûn]]* -kirjallisuuslehden päätoimittaja vuodesta 1896. Hänen ympärilleen kerääntyi keskeinen uuden suuntauksen kirjailijoiden ryhmä. Hän kehitti runoissaan ranskalaisesta impressionismista vaikutteita saaneen tyylin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tuoksustoraksi

**Tuoksustoraksi** (*Styrax obassia*) on storaksikasvien (Styracaceae) heimoon, storaksien (*Styrax*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pieni, pystykasvuinen puu tai suuri pensas.

Tuoksustoraksi kasvaa tavallisesti 6–10 metriä korkeaksi. Vanhempien versojen sileä, harmaa kuori hilseilee paljastaen oranssin sisäkerroksen. Kukat kehittyvät varsien päissä sijaitseviin terttuihin, jotka voivat olla noin 20 cm pitkiä. Kukat ovat kellomaisia, hauraita ja valkoisia, mutta niiden näyttävät heteet ovat keltaisia. Tuoksustoraksi kukkii touko–kesäkuussa eli puuksi melko myöhään. Kukista kehittyviä hedelmiä voi esiintyä kasvissa myöhäiseen syksyyn asti.

Tuoksustoraksia käytetään koristekasvina muun muassa pensasaidoissa. Se kasvaa parhaiten keskikosteassa, happamassa, runsasravinteisessa sekä hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Viileämmillä alueilla laji on syytä istuttaa suojaisaan paikkaan.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Styrax obassia'' 

## Aiheesta muualla
* Trees and Shrubs Online: ''Styrax obassia'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Styrax obassia''
Søren Ulrik Thomsen

**Søren Ulrik Thomsen** (s. 8. toukokuuta 1956 Kalundborg) on tanskalainen runoilija ja esseisti, 1980-luvun tanskalaisen modernistisen runoilijasukupolven johdonmukaisimpia. Hän on kokeilija ja muodon uudistaja. Hänen tyylinsä on kehittynyt huomattavasti teoksesta toiseen. Thomsenin läpimurto oli esseekokoelma *Mit lys brænder* (1985), jota on luonnehdittu 1980-luvun kirjallisuuden manifestiksi.

## Suomennoksia
* Olen niin kyllästynyt rockmusiikkiin. (Kokoelmasta *Nye digte*, 1987. Suomentanut Senta Teräsalmi.) *80–90: pohjoismainen antologia*. Toimittaneet Jørgen Aabenhus ym. Laatusana 1990. .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Søren Ulrik Thomsen. *Den Store Danske.*
Projekti 644

**Projekti 644** () oli Neuvostoliiton laivaston kuuden dieselkäyttöisen sukellusveneen muodostama alusluokka.

## Suunnittelu ja valmistus
Suunnittelusta vastasi TsKB-18. Alusten kaikuluotaimena olivat Tamir-5P ja MG-10. Vuosina 1958–1960 kuuteen projekti 613:n veneeseen lisättiin kaksi ohjussäiliötä.

## Alukset
Muutetut alukset olivat *S-44*, *S-46*, *S-69*, *S-80*, *S-158* ja *S-162*.
 
## Lähteet
*

### Viitteet
Suomen Terveystuotekauppiaiden Liitto

**Suomen Terveystuotekauppiaiden Liitto**  on Suomen luontaistuote- ja terveyskauppojen yhteistoimintajärjestö, johon kuuluu noin 200 luontaistuotealan erikoiskauppaa.

Järjestö on perustettu vuonna 1967. Sen  tavoitteena on parantaa luontaistuotealan erikoiskaupan toimintaedellytyksiä ja kannustaa kuluttajia terveellisiin elämäntapoihin. 

Suomen Terveystuotekauppiaiden Liitto on Suomen Yrittäjien, Tuote- ja palvelukaupan yhdistys Etu ry:n  ja Kaupan Liiton jäsen.

### Liiton syntyhistoria
Suomen Terveysravintokauppiaitten Liitto ry perustettiin 1960-luvun lopulla, jolloin terveyskauppoja on vasta kourallinen ja tukkuyrityksiä muutama. Haluttiin yhteinen liitto yhdyssiteeksi yrittäjien välille ja kehittämään ravintouudistusasiaa Suomessa. Terveyskaupat kokivat, että Suomi on vielä monessa suhteessa takapajulla esim. Ruotsiin ja Saksaan verrattuna. Järjestö on sen jälkeen vaihtanut nimeään kahdesti.

## Lähteet
Þórbergur Þórðarson

**Þórbergur Þórðarson** (1889 Suðursveit, Islanti – 1974 Reykjavík, Islanti) oli islantilainen kirjailija. Hän työskenteli merimiehenä ja opettajana. Hän oli näkemyksiltään sosialisti. Hänen matkakertomuksensa Neuvostoliitosta ilmestyi 1935. Prosaistina hän kirjoitti 1924 ilmestyneen teoksen *Bréf til Láru*, joka oli hänen läpimurtoteoksensa ja vaikutti käänteentekevästi islantilaiseen kirjallisuuteen. Se, kuten usein muutkin teokset, on omaelämäkerrallinen, ja sitä kautta hän luo kriittistä kuvaa islantilaisesta yhteiskunnasta.

## Lähteet
Mónika Császár

**Mónika Császár** (s. 17. marraskuuta 1954 Budapest) on unkarilainen telinevoimistelija. Hän kuului Unkarin olympiapronssia voittaneeseen joukkueeseen Münchenin kesäolympialaisissa 1972 naisten joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisessa moniottelussa hän oli 14:s, ja yksittäisillä telineillä hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi. Varnan MM-kilpailuissa 1974 Császárin edustama Unkari voitti joukkuekilpailussa pronssia.

## Lähteet
Piia Keto

**Piia Keto** (s. 1978 Jaala) on suomalainen tekstiilisuunnittelija ja kuvittaja. Hän on suunnitellut Arabian Piilopaikka-astiaston kuvitukset. 

Piia Keto toimi vaatemerkki Kaksitvån toisena suunnittelijana yhdessä Marjo Kuusisen kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Piia Keto, kotisivut
Carl Fredrik Bunæs

**Carl Fredrik Bunæs** (16. lokakuuta 1939 Drammen, Norja – 6. lokakuuta 2022) oli norjalainen pikajuoksija, jonka huippuvuodet olivat 1957-1966.

Bunæs voitti Norjan mestaruuden henkilökohtaisilla matkoilla kaikkiaan 18 kertaa eli 100 metrin juoksun Norjan mestaruuden 100 metrillä vuosina viisi kertaa vuosina 1959-1963, 200 metrillä yhdeksän kertaa vuosina 1957, 1959-1966 ja 400 metrillä neljä kertaa vuosina 1963-1966. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti neljä mestaruutta eli 100 metrillä vuosina 1961 ja 1963, 200 metrillä 1963 ja 400 metrillä 1965. Bunæs osallistui vuoden 1960 Rooman olympialaisiin, mutta putosi neljännesvälierissä jatkosta niin 100 kuin 200 metrillä ajoilla 10,5 ja 21,4. Hän kilpaili vuoden 1966 EM-kisoissa Budapestissä, mutta jäi alkueriin ajalla 47,8.

Bunæsin ennätys 100 metrillä oli 10,4 (1957), 200 metrillä 20,9 (1960) ja 400 metrillä 47,3 (1960). Hän edusti Norjaa kaikkiaan 41 maaottelussa. Hänet valittiin vuoden yleisurheilijaksi vuonna 1960 eli kuninkaanpokaalin saajaksi.

Urheilu-uransa jälkeen hän työskenteli johtavissa tehtävissä graafisella alalla. Ennen eläkkeelle siirtymistään hän työskenteli Norsk Scanian pääkonttorissa Skøyenissä Oslossa.

## Lähteet
Surusilmäinen kauneus

**Surusilmäinen kauneus** on Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani -yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin 21. lokakuuta 2016. 
## Kappaleet
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Kaihon karnevaali

**Kaihon karnevaali** on TuureKilpeläinen ja Kaihon Karavaani -yhtyeen kokoelma-albumi. Se julkaistiin 3. marraskuuta 2016.
## Kappaleet
### CD1
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
# 

### CD2
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  

## Lähteet
Þorsteinn frá Hamri

**Þorsteinn frá Hamri** (1938 Borgarfjörður, Islanti – 2018) oli islantilainen runoilija. Hän hyödynsi vanhaa islantilaista runoperinnettä ja kehitti omaperäisen tyylin, johon hän yhdistää modernia.

## Suomennettuja runoja
Maj-Lis Holmbergin suomentamia Þorsteinn frá Hamrin runoja on julkaisussa *[[Ja tunturin takaa kuulet –|Ja tunturin takaa kuulet –: Islannin sodanjälkeistä lyriikkaa]]*, suom. ja toim. Maj-Lis Holmberg, Espoo: Weilin+Göös 1977 
* Eläin
* Ihmisverta
* Kireä talvi
* Myötätuntoa
* Omatunto
* Runo
* Sieltä sattuu meihin valo
* Tulee hetkiä
* Valkeus: VIII
* Vieras

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*