open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Siivenisku

**Siivenisku** () on yhdysvaltalaiskirjailija Rebecca Yarrosin kirjoittama fantasiaromaani. Se on *[[Empyreum (kirjasarja)|Empyreum]]*-kirjasarjan ensimmäinen osa, jota seuraa *[[Rautaliekki]]*. Englanninkielinen alkuteos julkaistiin vuonna 2023 ja suomennos seuraavana vuonna.

Romaani sijoittuu kuvitteelliseen Navarren kuningaskuntaan ja kertoo Violet Sorrengailista, joka aloittaa lohikäärmelentäjän koulutuksen Basgiathin sotakorkeakoulussa komentajana työskentelevän äitinsä pakottamana. Koulutus on hengenvaarallinen ja kilpailu paikasta lentäjien eliittijoukossa kovaa. Ongelmia aiheuttaa myös tarinan antagonisti, siivenkomentaja Xaden Riorson, jonka isän Violetin äiti on aikoinaan mestauttanut.

## Julkaisu
Englanninkielinen romaani julkaistiin 2. toukokuuta 2023. Tammikuussa 2024 Yarros julkaisi kotisivuillaan kaksi bonuslukua, joissa kuvataan joitain romaanin tapahtumia Xaden Riorsonin näkökulmasta.

Suomeksi romaanin julkaisi WSOY 3. kesäkuuta 2024. Sen käänsi Laura Haavisto. Suomekielinen teos on julkaistu kovakantisen kirjan lisäksi myös sähkökirjana ja Ronja Keiramon lukemana äänikirjana.  Xadenin näkökulmasta kirjoitetut bonusluvut sisältävä pokkarilaitos ilmestyi suomeksi 24. lokakuuta 2024.

## Vastaanotto

*Siivenisku* on yksi someilmiöksi muodostuneen romantasia-lajityypin edustajista ja saanut huomattavaa suosiota Tiktokissa. Vuoden 2023 aikana kirjaa myytiin maailmanlaajuisesti yli kaksi miljoonaa kappaletta. Lokakuuhun 2024 mennessä sen myynti oli ylittänyt kolme miljoonaa. Romaani nousi *[[The New York Times]]in* julkaisemalla bestseller-listalla myydyimmäksi kaunokirjaksi ja oli marraskuuhun 2024 mennessä ollut listalla yhteensä 68 viikkoa.

Risingshadow-sivuston arvostelussa romaania kuvailtiin ennalta-arvattavaksi, mutta silti koukuttavaksi. Kehuja se sai muun muassa fantasiamaailmalle kehitetystä historiasta, sivuhahmoista ja jännittävyydestä. Heikkoutena pidettiin romaanin ”kuumia kohtauksia”, joita sen mainonnassa on puolestaan ylistetty. *[[Kirkus Reviews]]in* arvostelussa tarinaa luonnehdittiin toiminnantäyteiseksi ja nopeatempoiseksi, mutta kokonaisuutta tarkastellessa juonta ei pidetty toimivana, eivätkä hahmokehitys tai maailmanrakennus vakuuttaneet arvostelijaa. Päähenkilö Violetia kuvailtiin ”kummalliseksi sekoitukseksi silkkaa pätevyyttä ja täyttä passiivisuutta”.

Vuoden 2023 lopussa romaani voitti ensimmäisen jaetun parhaan romantasiakirjan Goodreads Choice -palkinnon. Vuoden 2024 Tiktok Book Awards -palkintoseremoniassa *Siivenisku* palkittiin vuoden parhaana kansainvälisenä kirjana.

## Televisiosovitus
Viikko ennen kirjasarjan toisen osan julkaisua tiedotettiin, että *Siivenisku* sovitetaan televisiosarjaksi ja Yarros ottaa osaa tulevan sarjan tuotantoon. Romaanin oikeudet omistaa Amazon MGM Studios ja sarjan showrunneriksi on nimetty Moira Walley-Beckett. Sarja oli aikaisessa kehitysvaiheessa heinäkuussa 2024.

## Lähteet
Jarmo Viittanen

**Jarmo Viittanen** (s. 18. huhtikuuta 1979 Oulu) on suomalainen pesäpalloilija. Viittanen edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Oulun Lippoa, Puijon Pesistä, Joensuun Mailaa, Pattijoen Urheilijoita ja Kempeleen Kiriä. Viittanen saavutti yhden SM-hopean kaudella 1995 ja kaksi SM-pronssia kaudella 2000 ja kaudella 2006. Hän pelasi lyöjäjokerina. Viittanen pelasi 398 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kymmenen kunnaria ja 527 tavallista juoksua, toi 25 juoksua ja keräsi 995 kärkilyöntipistettä. Viittanen pelasi 58 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja 70 tavallista juoksua, toi neljä juoksua ja keräsi 143 kärkilyöntipistettä. Viittanen pelasi 23 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 44 tavallista juoksua ja keräsi 73 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Rasmus Vuorinen

**Rasmus Mikael Vuorinen** (s. 27. maaliskuuta 2004 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Mestis-joukkue Kokkolan Hermestä.

## Ura
### Seuraura
Vuorinen on Helsingin IFK:n kasvatti. Hän oli kaudella 2019–2020 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa eniten maaleja tehnyt puolustaja kymmenellä osumallaan. C-nuorten SM-sarjassa Vuorinen oli HIFK:n tehokkain puolustaja tehoilla 7+4=11. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen.

Kaudeksi 2023–2024 Vuorinen teki 2+1-vuotisen juniorisopimuksen Saimaan Pallon SM-liigajoukkueen kanssa. Hän aloitti kauden seuran U20-joukkueessa. Vuorinen teki liigadebyyttinsä 9. helmikuuta 2024 Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin SaiPan seitsemänneksi puolustajaksi. Vuorinen sai ottelussa jääaikaa 7.34 minuuttia. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Vuorinen pelasi SM-liigassa loppukauden aikana 11 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.

Vuorinen pelasi myös kauden 2024–2025 suurimmaksi osaksi SaiPan U20-joukkueessa, jonka varakapteenina hän toimi. Vuorinen pelasi kauden aikana yhden SM-liigaottelun.

Kaudeksi 2025–2026 Vuorinen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen.

### Maajoukkueura
Vuorinen pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2021. Hän edusti Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta samana vuonna myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla, jolloin Vuorinen voitti kultaa. Hän jakoi turnauksen tehotilaston voiton Tšekin Filip Krajčíkin ja Adam Dvořákin sekä Venäjän Ilja Kvotškon kanssa. Yhteensä Vuorinen on pelannut kymmenen nuorten ja 13 poikien maaottelua.

## Muuta
Vuorinen valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta keväällä 2024.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Tukholman työväentalo

**Tukholman työväentalo** () on Tukholman Norrmalmilla osoitteessa Barnhusgatan 12–14 sijaitseva työväentalo ja kongressikeskus. Vuonna 1963 valmistuneen rakennuksen suunnitteli arkkitehti Sven Markelius.
## Kuvia

Gamla folkets hus.jpg|Samalla paikalla sijainnut alkuperäinen työväentalo valmistui vuonna 1901.
Lars Peterson talar i Folkets hus.jpg|Ruotsin valtionrautateiden pääjohtaja Lars Peterson puhumassa työväentalon konferenssisalissa vuonna 1970.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Frans Viita

**Frans Viita** (s. 4. joulukuuta 2006 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa U20 SM-sarjaa Oulun Kärpissä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Viita laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Viita on Tapparan kasvatti. Hän toimi kaudella 2021–2022 seuran U16-joukkueen varakapteenina. Viita oli tehoilla 27+19=46 joukkueen paras maalintekijä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin voiton Valtteri Luhtalammen kanssa. Viita jakoi U16 SM-sarjan maalipörssin kahdeksannen sijan neljän muun pelaajan kanssa. Pudotuspeleissä hän oli neljällä osumallaan Tapparan paras maalintekijä Atte Joen kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi U16 SM-pronssia. 

Kaudeksi 2022–2023 Viita siirtyi Oulun Kärppien U18-joukkueeseen. Hän jakoi neljällä osumallaan U18 SM-sarjan pudotuspeleissä joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Arttu Alasiuruan kanssa. Viita voitti kauden päätteeksi U18 Suomen-mestaruuden. Hänet valittiin sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kauden 2023–2024 Viita pelasi suurimmaksi osaksi Kärppien U20-joukkueessa. Hänen kautensa jäi hieman rikkonaiseksi loukkaantumisen vuoksi ja Viita pelasi runkosarjassa vain 28 ottelua, mutta hän teki niissä 35 tehopistettä. Viita vahvisti myös Kärppien U18-joukkuetta, jossa hän voitti SM-pronssia. Viita sai tililleen ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa vain 17-vuotiaana 7. helmikuuta 2024 Porin Ässiä vastaan. Hänet merkittiin Kärppien 13. hyökkääjäksi. Viita jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa.

Viita palasi kaudeksi 2024–2025 kolmivuotisella SM-liigasopimuksella kasvattajaseuraansa Tapparaan. Hän pelasi alkukauden kokonaan seuran U20-joukkueessa, kunnes Viidan sopimus seuran kanssa purettiin jo joulukuussa 2024. Muutamaa päivää myöhemmin hän palasi Kärppien U20-joukkueeseen. Kaudella 2025–2026 Viita oli pudotuspeleissä tehoilla 1+5=6 joukkueen paras syöttäjä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin voiton Nooa Viuhkolan kanssa. 

### Maajoukkueura
Viita on pelannut seitsemän poikien maaottelua.

## Muuta
Viidan isä Kalle pelasi omalla urallaan 22 SM-liigaottelua Tapparassa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Sarah Bonnici

**Sarah Bonnici** (s. 30. toukokuuta 1998 Gozo, Malta) on  maltalainen laulaja. Hän edusti Maltaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan "Loop".

## Varhais- ja yksityiselämä
Bonnici syntyi Maltan Gozon saarella. Hänen isänsä Marcel Bonnici on Mercury Towersin sekä Ħamrun Spartans FC -jalkapalloseuran toimitusjohtaja. Bonnici on suorittanut laskentatoimen maisterin tutkinnon.

## Ura
Maltalainen laulaja Miriam Christine on toiminut mentorina Bonnicille nuoresta iästä lähtien. Vuonna 2009 Bonnici osallitui *Malta Junior Eurovision Song Contest* -kilpailuun, joka toimi Maltan karsintakilpailuna vuoden 2009 lasten Eurovision laulukilpailulle. Kilpailussa Bonnici sijoittui kolmanneksi kappaleellaan "The Mambo Song". Seuraavana vuonna Bonnici voitti *L-Għanja Tal-Maltin Song Festival* -laulufestivaalin 4. tuotantokauden sijoittuen ensimmäiseksi ikäryhmässään Miriam Christinen säveltämällä kappaleella sekä voittaen myös *Best Voice* -kategorian palkinnon samassa kilpailussa. Vuonna 2010 Bonnici osallistui jälleen *Malta Junior Eurovision Song Contest* -kilpailuun, sijoittuen tällä kertaa seitsemänneksi kappaleellaan "Kitty Kitty Cat". Kilpailuun osallistuminen antoi Bonnicille kuitenkin mahdollisuuden toimia taustatanssijana kilpailun voittaneelle Nicole Azzopardille vuoden 2010 lasten Eurovision laulukilpailussa Minskissä.

Teinivuosinaan Bonnici osallistui useisiin kansainvälisiin laulukilpailuihin, kuten muun muassa Bulgarian *Trixie Festival*, Romanian *the Carpathians Star Festival* sekä Unkarin *the Star to Born Festival* -laulukilpailuihin. Bonnici sijoittui ensimmäiseksi omassa kategoriassaan *Ti Amo* -festivaaleilla Romaniassa ja voitti myös alkuperäisen kappaleen kategorian kappaleella "Vivrà ancora". Hän voitti "Uusi lahjakkuus" -osion Maltan *Festival Kanzunetta Indipendenza* -musiikkikilpailussa vuonna 2012 ja vuonna 2018 hän voitti kilpailun pääkategorian kappaleella "Il-Pinna". Tämän jälkeen hän osallistui *X Factor Malta* -kilpailun (Maltan versio X Factor -ohjelmaformaatista) ensimmäiselle tuotantokaudelle. 

Vuonna 2022 Bonnici osallistui Maltan vuoden 2022 euroviisukarsintana toimivaan *Malta Eurovision Song Contest 2022* -kilpailuun Aidan Cassarin säveltämällä kappaleella "Heaven". Kilpailun finaalissa Bonnici sijoittui kahdenneksitoista. 18. lokakuuta 2023 ilmoitettiin, että Bonnici olisi yksi kilpailijoista Maltan vuoden 2024 euroviisukarsintana toimivassa *Malta Eurovision Song Contest 2024* -kilpailussa. Hänen kilpailukappaleensa on nimeltään "Loop". Bonnici kilpaili kilpailun 1. semifinaalissa, josta hän eteni finaaliin asti. 3. helmikuuta 2024 pidetyssä finaalissa Bonnici voitti kilpailun 104 pisteellä, saaden eniten pisteitä raadeilta, ja edusti näin Maltaa vuoden 2024 Euroviisuissa Ruotsin Malmössä.

## Diskografia
### Singlet

## Lähteet
*

### Viitteet
Meänmaan lipun päivä

**Meänmaan lipun päivä** () tai **Meänmaan päivä** tai **Tornionjokilaakson päivä** on Tornionjokilaaksossa 15. heinäkuuta vietettävä juhlapäivä. Perinteen aloitti vuonna 2007 perustettu Meänmaan Tinkerit -yhdistys, joka julkisti tuolloin Meänmaan lipun. Päivä on ollut Ruotsissa almanakkaan merkitty juhlapäivä vuodesta 2015. 

## Päivän tausta

15. heinäkuuta 2017 rajan molemmilta puolilta kokoontui noin 70 ihmisen joukko Ylitornion ja Aavasaksan sillalle. Tapahtuma alkoi sillä, että kello puoli kaksitoista alettiin kantamaan lippuja sekä Ylitorniosta Ruotsin puolelta että Aavasaksasta Suomen puolelta. Ryhmät kohtasivat sillan keskellä, jossa kaadettiin symbolinen rajakivi sillalta jokeen merkiksi maiden rajan ylittävästä yhteistyöstä. Tämän jälkeen laulettiin meänkiellä laulu "Väylä on aina ollu". 

20. heinäkuuta Ylitorniossa järjestettiin myös lipunpäivästä ja seremoniasta seminaari, jossa pystyi myös liittymään Meänmaan Tinkerit -yhdistykseen, jonka jäsenkortti oli suunniteltu näyttämään Meänmaan passilta. Lipunnostopäivästä tuli yhdistyksen järjestämä vuosittainen kansallispäivä. 

Lipulla ja passilla oli myös vastustajansa. Kirjailija Mikael Niemestä lippu, passi ja suomen kielen korostus ovat nationalistisia, eikä hän kaivannut kansallispäivää, jona ihmiset seisovat vartioimassa joen rantaa laulaen kansallismielisiä tornionlaaksolaisia lauluja. Niemen mukaan olisi parempi muistaa lippupäivää nostamalla kauniit räsymatot lipputankoon ja juhlimalla kukin tavallaan.

Päivän vakiinnuttua Meänmaan Tinkerit -yhdistys ehdotti Ruotsin akatemialle päivää kalenteriin, jolloin tornionjokilaaksolaisia edustanut STR-T-yhdistys teki valituksen siitä, että kaikkia alueella asuvia ei ollut kuultu. Asiasta keskusteltiin, ja vuonna 2013 päästiin yhteisymmärrykseen siitä, että heinäkuun 15. päivää juhlitaan tornionlaaksolaisten ja kveenien päivänä. Kun kaikki yhdistykset olivat sopineet yhteisestä lippupäivästä, se tarkoitti, että se oli muidenkin kuin vain meänkielen osaajien päivä. Samalla haettiin mallisuojaa lipulle.

## Katso myös
* Meänkielen päivä
* Ruotsinsuomalaisten lippu

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Meänmaan Tiuku -lehden artikkeli ensimmäisistä Meän Flakun Päivän tapahtumista
Riksrevisjonen

**Riksrevisjonen** (ennen vuotta 1938 *Statsrevisjonen*) on Norjan valtion virasto, joka toimii suurkäräjien alaisuudessa. Sen tehtävänä on valvoa julkisten varojen käyttöä hallinnossa, tutkia sen vaikutuksia kansantaloudelle sekä laatia aiheesta raportteja hallinnon ja kansalaisyhteiskunnan käyttöön. Virastoa johtaa valtakunnantilintarkastaja () yhteistyössä kollegion kanssa. Riksrevisjonen jakautuu seitsemään osastoon ja sillä oli vuonna 2021 noin 450 työntekijää.
## Johtajat

* 1816–1821: Marcus S. Lyng
* 1821–1827: Frederik Motfeldt
* 1827–1834: Lauritz N. Kraft
* 1827–1845: Peter L. Stabel
* 1834–1846: Søren A. W. Sørenssen
* 1848–1854: Johan D. Rye
* 1854–1881: Peter Daniel B. W. Kildal
* 1882–1883: Peder K. Gaarer
* 1883–1898: Hagbard Berner
* 1898–1923: Svend B. H. Vogt
* 1923–1925: Tore E. Aaen
* 1926–1949: Hans T. H. Lütken
* 1949–1950: Saamund O. Bergland
* 1950–1978: Lars Breie
* 1978–1980: Tor Olav Oftedal
* 1981–1990: Petter Furberg
* 1990–2005: Bjarne Mørk Eidem
* 2005–2013: Jørgen Kosmo
* 2013–2021: Per-Kristian Foss
* 2022–: Karl Eirik Schjøtt-Pedersen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viraston verkkosivut ,
Yrkestrafikkforbundet

**Yrkestrafikkforbundet** (lyh. **YTF**; vuosina 1955–1996 *Norsk Rutebilarbeiderforbund*) on norjalainen ammattiliitto, johon kuuluu muun muassa ammattiliikenteessä ja varastoalalla työskenteleviä. Liitto perustettiin vuonna 1955 ja sillä on noin 13&nbsp;000 jäsentä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
Senzangakona

**Senzangakhona kaJama** (noin 1762–1816) oli zulujen päällikkönä 1781–1816.

Hänellä oli kuusitoista vaimoa ja ainakin neljätoista poikaa, tytärten lukumäärästä ei ole tietoa. Hän oli itsenäisen Zulumaan kolmen ensimmäisen kuninkaan isä.

## Katso myös
* Luettelo zulu-heimon kuninkaista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juha Leppälä

**Juha Leppälä** (s. 10. syyskuuta 1983) on suomalainen pesäpalloilija. Leppälä edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Seinäjoen Maila-Jusseja, Pattijoen Urheilijoita, Nurmon Jymyä ja Koskenkorvan Urheilijoita. Leppälä saavutti yhden SM-pronssin kaudella 2004. Hän pelasi ulkokentällä polttolinjassa. Sisäpelissä hänen roolinsa oli etenijävaihtaja. Leppälä pelasi 81 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja kolme tavallista juoksua, toi 37 juoksua ja keräsi 193 kärkilyöntipistettä. Leppälä pelasi 15 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin, toi 15 juoksua ja keräsi 36 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Pasi Rajala

**Pasi Rajala** (s. 28. maaliskuuta 1981 Jyväskylä) on suomalainen pesäpalloilija. Rajala edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Jyväskylän Kiriä ja Haminan Palloilijoita. Hän pelasi sisäpelissä etenijänä tai vaihtajana ja ulkokentällä kakkoskopparina. Rajala pelasi 253 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi neljä kunnaria ja 60 tavallista juoksua, toi 161 juoksua ja keräsi 860 kärkilyöntipistettä. Rajala pelasi 12 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi tavallista juoksua, toi neljä juoksua ja keräsi 36 kärkilyöntipistettä. Rajala pelasi 47 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi neljä kunnaria ja 15 tavallista juoksua, toi 51 juoksua ja keräsi 210 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
12th Fail

**12th Fail** on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen elämäkerrallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut, tuottanut ja kirjoittanut Vidhu Vinod Chopra. Se perustuu Anurag Pathakin vuoden 2019 samannimiseen kirjaan Manoj Kumar Sharmasta, joka voitti äärimmäisen köyhyyden tullakseen Intian poliisiviranomaiseksi. Elokuvassa Vikrant Massey näyttelee Sharmaa yhdessä Medha Shankarin, Anant V. Joshin, Anshumaan Pushkarin ja Priyanshu Chatterjeen kanssa.

Teattereissa 27. lokakuuta 2023 ensi-iltansa saanut *12th Fail* sai laajan kriitikoiden suosion ja nousi hitaan alun jälkeen hitiksi. 69. Filmfare Awards -gaalassa se voitti viisi palkintoa, mukaan lukien paras elokuva, paras ohjaaja ja parhaan miesnäyttelijän kriitikkopalkinto (Massey).

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Eero Pekkola

**Eero Olavi Pekkola** (s. 15. toukokuuta 1953) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Pekkola valmistui insinööriksi Lappeenrannan teknillisestä opistosta 1978. Hän oli Oy Sahamat Ab:n myynti-insinööri Helsingissä 1978–1980, Pohjola-yhtiöiden alueinsinööri 1980–1983, Perusyhtymän konepajan markkinointipäällikkö ja osastopäällikkö Hämeenlinnassa 1983–1987, Rauten markkinointijohtaja Lahdessa 1987–1992, Raute Wood Processing Machinery Oy:n markkinointijohtaja 1992–1993 ja Oilonin, vuosina 2000–2012 Oilon International Oy, varatoimitusjohtaja 1993–1997 ja toimitusjohtaja 1997–2017. Pekkolalla on myös ollut oman alansa ja muita asiantuntija- luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 2012. 
 
## Lähteet
Imatran uimahalli

**Imatran uimahalli** on arkkitehti Einari Teräsvirran suunnittelema ja vuonna 1965 valmistunut uimahalli Imatralla. Rakennus sijaitsee Imatran Pässiniemen kaupunginosassa, Vuoksen rannalla.  

Uimahalli on teräsbetonirunkoinen ja kaarikattoinen. Rakennuksen katemateriaalina on kuparipelti. Ulkoverhoilussa on materiaaleina käytetty kvartsihiekkatiiltä, maalattua betonia ja lasia, ja ulospäin rakennuksen julkisivua hallitsevat valkoinen ja tummanruskea väri. Uimahallin yhteyteen rakennettiin ulkoisesti sitä muistuttava urheilutalo, joka valmistui 1982.  

Uimahalli-urheilutalo muodostaa osan Aatos Issakaisen ja Martti Hakalan 1961 valmistuneesta Mansikkalan keskustasuunnitelmasta.

## Lähteet
Eläinpopulaatio

**Eläinpopulaatio** on eläinkunnan populaatio eli niiden eläinyksilöiden joukko, jotka kuuluvat samaan lajiin ja elävät samanaikaisesti samalla alueella.

Eläinpopulaation koon arvioimiseksi ja kannan vaihtelujen selvittämiseksi käytetään usein yksilöiden merkitsemismenetelmää. Tällöin yksilöitä merkitään metallisilla ja muovisilla merkeillä. Hyönteispopulaatioiden koon ja kantojen tutkiminen on vaikeaa, koska esimerkiksi monet perhoslajit elävät aikuismuodossaan vain muutaman viikon. Eläinlajit ovat aina luonnon kiertokulussa kuluttajia, joten eläinpopulaatioiden koko on aina pienempi kuin kasvipopulaatioiden. Joskus eläinpopulaatiossa toista sukupuolta on palajon vähemmän kuin toista ja tällöin vähälukuisemman sukupuolen yksilöt saavat todennäköisesti enemmän jälkeläisiä kuin runsaslukuisemman sukupuolen yksilöt. Joissakin eläinlajeissa, joissa naaraita on huomattavasti enemmän kuin uroksia, naaraspuoliset jälkeläiset auttavat myöhemmin syntyneiden poikasten hoidossa.

## Lähteet
Karl Wohlfart

**Karl Adrian Wohlfart** (19. marraskuuta 1874 Kindan kunta – 30. huhtikuuta 1943 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä, pianopedagogi, kuoronjohtaja ja urkuri.

Wohlfart opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa ja sai oppiarvon urkujensoitossa vuonna 1895. Kirkkomuusikon ja musiikinopettajan pätevyydet hän sai vuonna 1897. Kontrapunktissa ja sävellyksessä Wohlfartia opettivat Joseph Dente ja Johan Lindegren. Orkestraation opetusta hän sai Ernst Ellbergiltä ja Wilhelm Stenhammarilta sekä pianonsoiton opetusta Richard Anderssonilta. Vuosina 1905–1906 Wohlfart täydensi opintojaan pianonsoitossa Karl Heinrich Barthin ja sävellyksessä Hans Pfitznerin johdolla. Vuonna 1901 hän aloitti työskentelyn pianonsoiton opettajana Richard Anderssonin musiikkikoulussa. Sittemmin hän opetti siellä harmoniaa ja musiikin teoriaa vuoteen 1913. Tämän jälkeen Wohlfart perusti oman yksityisen musiikkikoulunsa. Vuonna 1911 hänestä tuli Sundbybergin kirkon urkuri, ja vuosina 1911–1915 hän toimi Stockholms sångargille -mieskuoron johtajana. Wohlfart oli yli vuosikymmenen ajan Svenska Pianopedagogförbundetia edeltäneen Pianistförbundetin puhemies. Hän kuului Tukholman kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun johtokuntaan vuosina 1932–1940 ja toimi säveltäjien apurahakomitean jäsenenä vuosina 1933–1940. Wohlfart valittiin Ruotsin kuninkaalliseen musiikkiakatemiaan vuonna 1930.

Wohlfartin perustama musiikkikoulu jatkoi toimintaansa hänen kuolemansa jälkeen leski Erin Wohlfartin johdolla. Opisto lopetti toimintansa 1960-luvun puolessavälissä. Siellä opettivat aikoinaan muiden muassa Gustaf Nordqvist ja Erland von Koch. Oppilaiden joukossa oli Greta Erikson. Wohlfart julkaisi lukuisia musiikin oppikirjoja ja nuottivihkoja, jotka otettiin laajalti käyttöön. Hän teki myös revisoituja painoksia Carl Philipp Emanuel Bachin, Muzio Clementin, Carl Czernyn ja Stephen Hellerin sävellyksistä. Wohlfartin sävellystyyli pohjautui romantiikan vaikutteisiin, joihin hän kuitenkin yhdisti ruotsalaisen kansanmusiikin piirteitä. Varsinkin useimmissa Wohlfartin pianosävellyksistä on selkeä pedagoginen luonne. Hän julkaisi pianosävellyksistään ja lauluistaan monia kokoelmia. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu lukuisia yksittäisiä lyhyitä kappaleita. Wohlfartin suurimuotoisempiin teoksiin kuuluvat kaksi pianosonaattia ja yksi viulusonaatti. Hänen ensimmäinen opuksensa on *Konsertstycke* pianolle ja orkesterille (1900). Suurimman menestyksensä säveltäjänä Wohlfart saavutti teoksellaan *Den afvundsvärde*, joka on balladi baritonille ja orkesterille. Se esitettiin orkesterikonsertissa Ruotsin kuninkaallisessa oopperassa vuonna 1911. Samassa yhteydessä esitettiin Franz Berwaldin, Andreas Hallénin, August Södermanin, Wilhelm Stenhammarin ja Hugo Alfvénin teoksia.

Wohlfart oli neurologi Gunnar Wohlfartin isä. Hänet on haudattu Skogskyrkogårdenin hautausmaalle Tukholmaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Dnipron piiri (Zaporižžja)

**Dnipron piiri** () on yksi Ukrainan Zaporižžjan seitsemästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Zaporižžjan luoteisosassa, pääosin Dneprin oikealla rannalla eli joen länsipuolella sijaitsevan kaupunkipiirin pinta-ala on 49,7 neliökilometriä.  

Dnipron piiri on perustettu vuonna 1928. Vuonna 1936 nimeksi vaihdettiin Leninin piiri, ja vuonna 2016 piiri uudelleennimettiin Dnipron piiriksi. Piirin nimi viittaa Dnepriin (ukr. Dnipro). 

Piirin väestöarvio on 135&nbsp;934 (2015), ja aiemmin noin 151&nbsp;900 (VL 2001).

Piirin alueella sijaitsee muun muassa:
* Dneprin vesivoimalaitos


Дніпрогес з висоти.jpg|Dneprin vesivoimalaitoksen pato.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Dnipron piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM)  (openstreetmap.org)
Kasvipopulaatio

**Kasvipopulaatio** on kasvikunnan populaatio. Kasvipopulaatioiden koon ja kannan tutkimista helpottaa eläinpopulaatioihin nähden se, että kasvit pysyvät aina paikoillaan. Koska useat kasvilajit lisääntyvät myös kasvullisesti, kasvipopulaatiossa kaikki yksilöt eivät ole aina geneettisesti erilaisia. Kasvit ovat yleensä luonnonkiertokulussa tuottajia, joten kasvipopulaatioiden koko on yleensä suurempi ja ne ovat tiheämpiä kuin eläinpopulaatiot.

## Lähteet
Real Mari (1700)

**Real Mari** (**Nuestra Señora de Loreto**) oli Espanjan laivaston vuoden 1700 tienoilla vesille laskettu kaksikantinen 64-tykkinen linjalaiva.

## Tausta
Kuningas Felipen ja laivaston komentajan amiraali Gaztañetan kunnianhimoisena suunnitelmana oli palauttaa Espanjan laivaston alusten määrä Espanjan perimyssotaa edeltäneeksi. Suunnitelman mukaan valmistettaisiin 12 uutta 60-tykkistä linjalaivaa. Lisäksi vuokrattaisiin valmiina olevia kaappareita ja tehtävään soveltuvia kauppalaivoja puutteiden täyttämiseksi. Kesäkuussa 1713 Espanja vuokrasi genovalaiselta kaapparilta Stefano Mari Centurionelta kahdeksi vuodeksi kolme linjalaivaa, jotka olivat *Nuestra Señora del Carmen y San Antonio*, *Real Mari* ja *Nuestra Señora de las Viñas y Santa Rosa*.

## Valmistus
Alus valmistui noin vuonna 1700.

## Palvelus
Alus lähti 24. tammikuuta 1714 Genovasta *Príncipe de Asturiasin*, *Infanten* ja *Puerco Espínin* kanssa päällikkönään Esteban Mari Centurione, Marqués de Mari. Alus saapui 26. tammikuuta Touloniin, mistä se lähti 19. helmikuuta Barcelonaan. Alus saapui 24. helmikuuta Barcelonaan. Se saapui 25. huhtikuuta neljän tykkejä ja ampumatarvikkeita kuljettaneen rahtialuksen kanssa Touloniin. Alus palasi 7. toukokuuta saattueen mukana Barcelonaan, mistä se lähti kesäkuussa 1715 de los Rion laivaston mukana Majorcalle.

Alus lähti 21. maaliskuuta 1716 Cádizista *Príncipe de Asturiasin*, *Sorpresan*, *Perlan*, *Volanten* ja *Junon* kanssa Venetsiaan. Se saapui 24. heinäkuuta Genovaan korjaamaan myrskyn aiheuttamia vaurioita. Alus saapui elokuussa laivueen mukana Korfulle. Huhtikuussa 1717 alus saapui del Marin laivueen lippulaivana Cádiziin.

Alus lähti 19. kesäkuuta 1717 Barcelonasta Sardinian sotaretkelle. Alukselta laskettiin 21. elokuuta joukkoja maihin Cagliarilla, mistä se lähti 17. lokakuuta laivueen mukana Algheroon. Alus lähti 18. marraskuuta laivueen mukana Algherosta ja saapui 23. marraskuuta Barcelonaan.

Alus oli 1718 Esteban Mari Centurionen lippulaivana. Se lähti 17. kesäkuuta Barcelonasta Gaztañetan laivaston mukana Sisilian sotaretkelle. Alus lähti 27. kesäkuuta Cagliarilta, mistä se oli noutanut joukkoja. Britannian kuninkaallisen laivaston *HMS Breda* ja *HMS Captain* valtasivat aluksen 11. elokuuta 1718 Cape Passeron taistelussa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Palovene

**Palovene** on palo- ja pelastustoimiin tarkoitettu vene. Sitä käytetään esimerkiksi tulipalojen sammuttamiseen, etsintätöihin merionnettomuuksissa sekä saasteiden poistoon. Paloveneet on yleensä varustettu usealla erilaisella voimanlähteellä ja vesisuihkujärjestelmällä, sekä joskus veneessä itsessään on palonestojärjestelmä. Paloveneet pumppaavat sammutusveden suoraan merestä, järvestä tai joesta. Uusimpien veneiden pumppausjärjestelmät kykenevät pumppaamaan kymmeniä tuhansia litroja vettä minuutissa.

Yhdysvalloissa ensimmäinen palovene valmistui 1800-luvun alkupuolella, mutta niitä ei valmistettu enempää ennen kuin maa alkoi teollistua sisällissodan jäljiltä 1800-luvun lopulla. Aluksi paloveneiksi muutettiin tavallisia höyryhinaajia. Useat satamakaupungit alkoivat vuoron perään tilata itselleen paloveneitä. Esimerkiksi New Yorkin palolaitos sopi itselleen meripelastusyhtiöltä ensimmäisen veneensä, ja muut kaupungit alkoivat seurata perässä seuraavina vuosina.

Suomessa paloveneitä on käytössä jokaisella pelastuslaitoksella.

## Lähteet
Nuestra Señora de las Viñas y Santa Rosa

**Nuestra Señora de las Viñas y Santa Rosa** oli Espanjan laivaston kaksikantinen 60-tykkinen linjalaiva.

## Tausta
Kuningas Felipen ja laivaston komentajan amiraali Gaztañetan kunnianhimoisena suunnitelmana oli palauttaa Espanjan laivaston alusten määrä Espanjan perimyssotaa edeltäneeksi. Suunnitelman mukaan valmistettaisiin 12 uutta 60-tykkistä linjalaivaa. Lisäksi vuokrattaisiin valmiina olevia kaappareita ja tehtävään soveltuvia kauppalaivoja puutteiden täyttämiseksi. Kesäkuussa 1713 Espanja vuokrasi genovalaiselta kaapparilta Stefano Mari Centurionelta kahdeksi vuodeksi kolme linjalaivaa, jotka olivat *Nuestra Señora del Carmen y San Antonio*, *Real Mari* ja *Nuestra Señora de las Viñas y Santa Rosa*.

## Hankinta
Alus ostettiin 1. lokakuuta 1715 Genovassa genovalaiselta kaapparilta Giovanni Lorenzo Vivianolta.

## Palvelus
Alus lähti 14. marraskuuta 1715 Cádizista Cartagena de Indiasiin päällikkönään Nicolás de la Rosa, Conde de Vegaflorida. Se saapui 9. tammikuuta 1716 Cartagena de Indiasiin. Alus palasi 1717 Cádiziin.

Alus osallistui 1717 Sardinian sotaretkeen. Se lähti 19. kesäkuuta 1718 Barcelonasta Sisilian sotaretkelle päällikkönään Antonio González. Kesäkuussa alus saapui Sisiliaan. Britannian kuninkaallisen laivaston *HMS Orford* valtasi aluksen 11. elokuuta 1718 Cape Passeron taistelussa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Santa Isabel -luokka

**Santa Isabel -luokka** oli Espanjan laivaston kuuden kaksikantisen 60-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka.

## Suunnittelu
Alukset suunnitteli Antonio de Gaztañeta y Iturribálzaga, joka myös valvoi kolmen aluksen valmistusta assistenttiinaan Joseph del Llano. Aluksista kolme valmistettiin Pasajesissa ja loput kolme Oriossa, jossa valmistetut alukset siirrettiin vesillelaskun jälkeen Pasajesiin viimeisteltäviksi ja takiloitaviksi. Vaikka alukset luokiteltiin 60-tykkisiksi ja niissä oli 24 tykkiporttia alemmalla tykkikannella, ne varustettiin vain 54 tykillä.

## Alukset

Toinen kuuden linjalaivan tilaus allekirjoitettiin 1717. Sen mukaan Lorenzo de Arzuetan ja Juan Bautista de Buendian piti valvoa kolmen aluksen valmistusta Pasajesissa, Gerónimo de Echevesse Mutiozábalin kahden aluksen valmistusta Oriossa. Kuudennen aluksen valmistusta piti valvoa Felipe de Zelarain Basanoagassa. Seuraavana vuonna allekirjoitettiin sopimus 15 linjalaivan valmistuksesta Santoñassa, missä töitä piti valvoa Carlos Grillon. Sañtonassa työt jaettiin usealle työnjohtajalle kuten Jean-Pierre Boyer ja Ciprián Autrán.

Vuodesta 1717 alkaen lisääntyi huoli telakoiden suojaamisesta, koska erityisesti Pasajes oli lähellä Ranskan rajaa. Tämän vuoksi aloitettiin uuden telakan rakentaminen kauemmas rajasta. Alusten ollessa edelleen telakalla Ranskan joukot hyökkäsivät kesällä 1719 baskimaahan ja polttivat keskeneräiset alukset, runsaasti puutavaraa, tykkejä, takilaköysiä, kangasta ja muita varastoituja tarvikkeita. Sañtonaan tehdyssä hyökkäyksessä poltettiin kaksi 60-tykkistä ja yksi 70-tykkinen lähes valmista linjalaivaa telakoille. Samalla poltettiin varastot, joissa oli loppujen 12 aluksen valmistukseen tarvittava materiaali.

## Lähteet
*

### Viitteet
Santa Isabel (1717)

**Santa Isabel** oli Espanjan laivaston vuonna 1717 vesillelaskettu kaksikantinen 60-tykkinen Santa Isabel -luokan linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Pasajesista. Alus laskettiin vesille 7. syyskuuta 1716 ja otettiin palvelukseen 1717.

## Palvelus
Vuonna 1717 alus lähti Pasajesista *San Felipen* kanssa Cádiziin päällikkönään Gabriel Pérez de Alderete, Marqués de Casinas. Heinäkuussa alus lähti Barcelonasta Sardinian sotaretkelle. Tammikuussa 1718 alus saapui Cádiziin. Britannian kuninkaallisen laivaston *HMS Dorsetshire* valtasi aluksen 11. elokuuta 1718 Cape Passeron taistelussa, jossa aluksen päällikkönä oli Andrés Reggio.

## Lähteet
*

### Viitteet
San Carlos (1717)

**San Carlos** oli Espanjan laivaston vuonna 1717 vesillelaskettu kaksikantinen 60-tykkinen Santa Isabel -luokan linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Oriosta, missä rakennusmestarina oli Lorenzo de Arzueta. Alus laskettiin vesille 1717.

## Palvelus
Heinäkuussa 1717 alus lähti Barcelonasta Sardinian sotaretkelle. Tammikuussa 1718 alus saapui Cádiziin, mistä se lähti toukokuussa Barcelonan kautta Sisilian sotaretkelle päällikkönään Chaloisin ruhtinas. Britannian kuninkaallisen laivaston *HMS Kent* valtasi aluksen 11. elokuuta 1718 Cape Passeron taistelussa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Euroopan metsät

**Euroopan metsät** ovat puuvartisten kasvien vallitsema biotooppi, joka peittää varsinkin maanosan pohjoisia ja vuoristoisia osia. 

Euroopan pinta-alasta (ilman Venäjää) 35 prosenttia eli  227 miljoonaa hehtaaria on metsää.

## Metsätyypit ja puulajit
Havumetsää kasvaa viileillä alueilla pohjoisessa ja vuoristoalueilla, missä on selvä talvi ja vuotuinen sademäärä 250–500 mm. Tyypillisiä valtapuulajeja ovat kuuset, männyt ja euroopanlehtikuusi. Lauhkeammilla alueilla on sekametsiä. Lehtipuuvaltaisia metsiä kasvaa alueilla, missä kuukauden keskilämpötila on yli 10 astetta kuuden kuukauden ajan ja sademäärä noin 400 mm. Siellä missä kasvukauden pituus on 100–200 vuorokautta, menestyvät tammet, jalavat, koivut, vaahterat, pyökit ja haavat.

## Metsien käyttö
Euroopan metsät ovat merkittävä elinkeinoelämän raaka-ainevara. Metsävaroja käytetään metsäteollisuuden ja siihen liittyvien teollisuuden alojen tarpeisiin. Suomen, Ruotsin ja Itävallan liityttyä Euroopan unioniin vuonna 1995 EU:n käytettävissä olevat metsävarat kaksinkertaistuivat. Lukuun ottamatta Venäjän Euroopan puoleista osaa Euroopan maapinta-alasta noin kolmasosa on metsää. Euroopan suurimmat metsäalat ovat Ruotsissa, Suomessa, Ranskassa ja Saksassa. Eteläisen ja keskisen Euroopan metsät ovat olleet yleensä lähinnä pieniä saarekkeita keskiajalta lähtien, koska metsät raivattiin asutuksen tieltä. Myös pohjoisen Euroopan metsät ovat olleet voimakkaasti ihmisen toiminnan vaikutuksen alaisia, vaikka se on kohdistunut yksittäiselle alueelle vain 300–400 vuotta. Pohjois-Euroopassa uudenajan enimpiä metsävarojen käyttömuotoja oli tervanpoltto 1600–1800-luvuilla. Lisäksi metsää kaadettiin kaskipeltoja raivattaessa. Nykyisin keskisessä Euroopassa on metsätalouskäytössä monin paikoin istutusmetsiä. 

1990-luvun jälkeen Euroopan metsät ovat tihentyneet huomattavasti. Euroopan unionissa on pyrkimys metsäalan lisäämiseen. Tässä haasteina ovat rahavarojen puute ja muut tarpeet maankäytön suhteen. 

## Suojelu
Viimeisten 20 vuoden aikana Euroopassa metsien luonnonsuojelualueet ovat lisääntyneet huomattavasti. Noin 15&nbsp;prosenttia Euroopan metsäalasta on sellaisia suojelualueita, joiden suojeluperusteena on luonnon monimuotoisuus ja yhdeksän&nbsp;prosenttia metsäalasta on suojeltu maisemallisin perustein tai muun tarkoituksen vuoksi.

Luonnonmetsien määrän tilastointi on hankalaa, koska eri maat käyttävät eri kriteereitä. Esimerkiksi Ruotsissa metsä katsotaan luonnontilaiseksi, jos sitä ei ole käsitelty 25 vuoteen.

Białowieżan metsä on suurin vielä jäljellä oleva yhtenäinen alavan maan metsäalue Euroopan lehtimetsävyöhykkeellä.  Metsässä on kaksi kansallispuistoa kahden puolen Puolasn ja Valko-Venäjän rajaa. 

Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät ovat Unescon maailmanperintökohde, johon kuuluu Kalkki-Alppien kansallispuisto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.luke.fi/fi/uutiset/euroopan-metsat-2020-raportti-julkaistu-metsien-pintaala-ja-puuston-maara-ovat-kasvaneet-edelleen
* https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/metsa/8ff8740f-db02-58b7-9628-351e0f9d9b4d
Natanael Broman

**Carl Natanael Broman** (11. joulukuuta 1887 Kolsva – 27. elokuuta 1966 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä ja pianisti.

Broman syntyi maanviljelijä Per Johan Bromanin ja Augusta Charlotta Bergströmin perheeseen. Hän opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa pianonsoittoa Hilda Thegerströmin ja Lennart Lundbergin johdolla sekä sävellystä Ernst Ellbergin ja Andreas Hallénin johdolla vuosina 1902–1911. Vuosina 1912–1913 Broman suoritti Berliinissä täydentäviä opintoja pianonsoitossa Ignaz Friedmanin ja sävellyksessä Karl Kämpfin johdolla.

Broman työskenteli Radiotjänstin musiikillisena johtajana vuosina 1925–1951. Pianistina hän tulkitsi varsinkin romanttista ohjelmistoa ja aikansa ruotsalaista musiikkia. Broman teki kiertueita Skandinaviassa ja Saksassa. Hän työskenteli usein myös säestäjänä. Vuonna 1924 Broman perusti Charles Barkelin ja Carl Christiansenin kanssa pianotrion. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 1930. Hän istui Kuninkaallisen musiikkiakatemian hallituksen jäsenenä vuosina 1941–1948 ja kuului myös Tukholman Konserföreningin hallitukseen vuosina 1942–1950.

Broman oli vuodesta 1919 naimisissa Gunhild Maria Lalin-Nilssonin (s. 1896) kanssa. Lalin-Nilsson oli valtiopäiväedustaja Karl August Nilsonin tytär.

## Teoksia
* *Fritiof och Ingeborg* (sävelruno, 1912)
* *Kung Lif och Drottning Död* (balladi baritonille ja orkesterille, 1913)
* yksinlauluja
* soolopianokappaleita, kuten *Rokoko* (äänitetty 1928, julkaistu 1938)
* viulusonaatti, d-molli
* pianosonaatti
* Romanssi viululle ja pianolle

## Lähteet
Dimetyylibentsyyliamiini

**Dimetyylibentsyyliamiini** (C9H13N) tai **bentsyylidimetyyliamiini** on amiineihin kuuluva aromaattinen  orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää esimerkiksi katalyyttinä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa dimetyylibentsyyliamiini on väritöntä tai kellertävää nestettä. Yhdiste liukenee kohtalaisen hyvin veteen ja liukenee lisäksi eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Yhdiste ärsyttää hengitysteitä, ihoa ja silmiä. Dimetyylibentsyyliamiini on useiden muiden amiinien tavoin heikko emäs, ja sen pK<sub>a</sub>-arvo on 8,91.

Dimetyylibentsyyliamiinia valmistetaan joko bentsyylikloridin ja dimetyyliamiinin reaktiolla tai metyloimalla bentsyyliamiinia dimetyylisulfaatilla.

Dimetyylibentsyyliamiiniä käytetään katalyyttinä kovetettaessa epoksihartseja ja valmistettaessa polyuretaaneja tai polyestereitä. Sitä voidaan käyttää myös korroosionestoaineena ja reagenssina proteiinianalytiikassa.

## Lähteet
Pasilan myrkky

**Pasilan myrkky** on suomalainen draamasarja, joka perustuu kirjailija Kale Puonnin samannimiseen dekkarisarjaan. Se on Elisa Viihde -alkuperäissarja, jonka ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Ruutu+-suoratoistopalvelussa 1. tammikuuta 2024. Sarjan päähenkilöä Helsingin huumepoliisin rikosylikonstaapeli Kalle Pesosta esittää Hannu-Pekka Björkman.

Sarja ensimmäinen tuotantokausi *Pasilan myrkky – Manni* kertoo insinööriopiskelija Santeri Mannista (Elias Salonen), joka löytää sattumalta säkillisen amfetamiinia. Auttaakseen alkoholisoitunutta äitiään pääsemään vieroitukseen, Manni päättää pitää huumeet ja ryhtyä myymään niitä. Moni muukin taho moottoripyöräkerhoa ja huumepoliisia myöten on kiinnostunut amfetamiinista, ja pian Manni huomaakin olevansa keskellä jättimäistä rikosvyyhtiä. Kauden ovat ohjanneet Jussi Hiltunen ja Max Ovaska, joka on myös käsikirjoittanut kauden yhdessä Josefina Rautiaisen kanssa. 

Toinen tuotantokausi *Pasilan myrkky – Joni* alkoi Ruutu+-palvelussa 1. tammikuuta 2026. Kauden ovat käsikirjoittaneet Juha Karvanen ja Tiina Tanskanen ja ohjannut Marja Pyykkö.

## Rooleissa
### Pasilan myrkky – Manni
#### Keskeisissä rooleissa

#### Sivurooleissa

## Jaksot

## Lähteet
* Pasilan myrkky - Manni Internet Movie Databasessa.
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sarjan traileri Youtubessa Elisan kanavalla
* Sarjan esittely video ruutu.fi sivulla
* 
* 
*
Vaasan hätäkeskus

**Vaasan hätäkeskus** on yksi Suomen kuudesta hätäkeskuksesta. Sen vastuualueeseen kuuluvat Keski-Suomen, Pohjanmaan, Etelä- ja Keski-Pohjanmaan maakunnista tulevat hätäpuhelut, minkä lisäksi sillä on vastuullaan valtaosa ruotsinkielisistä hätäpuheluista. Toukokuussa 2023 Vaasan hätäkeskuksessa työskenteli 62 ihmistä.

## Lähteet
Ihmispopulaatio

**Ihmispopulaatiolla** tarkoitetaan yleensä maailmanlaajuista ihmiskuntaa, mutta ihmispopulaatiosta puhuttaessa voidaan tarkoittaa myös tietyn alueen väestöä. Maaiman väkiluvun nousu on herättänyt huolta viimeisten vuosikymmenten aikana, mutta tietyillä alueilla väestön liikakasvu on aiheuttanut erityisiä ongelmia. Liikakansoitus joillakin alueilla on aiheuttanut ekologisia ongelmia. Maailmanlaajuisesti väestön kasvu on herättänyt huolta ilmastonmuutoksen sekä ruuan ja veden riittävyyden suhteen.

Ihmispopulaatio ei ole aina ollut liian suuri. On ilmennyt merkkejä siitä, että noin 900&nbsp;000 vuotta sitten ihmiskunta oli vaarassa kuolla sukupuuttoon. Tuolloin ihmisiä oli vain noin 1&nbsp;300. Ihmiskunnan varhaisilta ajoilta on myös löydetty merkkejä eri ihmislajien risteytymisistä. Tälläistä tapahtui 700&nbsp;000 vuotta sitten, jolloin Euraasian mantereen alueella eli neandertalin ihmisiä ja denisovan ihmisiä sekä joku tuntematon ihmispopulaatio.  

## Katso myös
* Maailman väkiluku

## Lähteet
San Pedro (1716)

**San Pedro** oli Espanjan laivaston vuonna 1716 vesillelaskettu kaksikantinen 60-tykkinen Santa Isabel -luokan linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Pasajesista Barrio Vizcayalta, missä töistä vastasi José de Castañeda. Alus laskettiin vesille 23. kesäkuuta 1716 ja otettiin palvelukseen 26. heinäkuuta 1717.

## Palvelus
Alus lähti 11. huhtikuuta 1717 Pasajesista *[[San Luis (1717)|San Luisin]]* ja *[[San Fernando (1717)|San Fernandon]]* kanssa Cádiziin päällikkönään Gaztañeta. Kesäkuussa se lähti Cádizista Marqués de Marin laivaston mukana Barcelonan piiritykseen. Vuonna 1717 alus lähti Barcelonasta Gaztañetan laivaston mukana Sardinian sotaretkelle. Se osallistui 11. elokuuta 1718 Cape Passeron taisteluun päällikkönään Antonio Arizaga. Alus kykeni irtautumaan taistelusta ja vetäytymään Maltalle, jonne se saapui 24. elokuuta fregattien *Perlan*, *Galeran*, *Conde de Tolosan*, *San Juan el Chicon* ja *San Fernando el Chicon* sekä mörssärialuksen ja neljän kuljetusaluksen kanssa. Alus haaksirikkoutui joko Tarantonlahdella 4. joulukuuta 1718 tai Gallipolin edustalla neljä päivää myöhemmin.

## Lähteet
*

### Viitteet
Werteunion

**Werteunion** (suomeksi ’arvounioni’) on saksalainen oikeistokonservatiivinen puolue, joka perustettiin 17. helmikuuta 2024.

Werteunion sai alkunsa vuonna 2017 CDU- ja CSU-puolueiden sisäisenä ryhmänä, joka perustettiin vastustamaan silloisen liittokansleri Angela Merkelin politiikkaa. Ryhmä irtaantui CDU:sta tammikuussa 2024 ja perusti kuukautta myöhemmin puolueen.

Werteunion on avoin yhteistyölle kaikkien puolueiden, myös Vaihtoehdon Saksalle kanssa. Yhdistyksen johtaja on Hans-Georg Maaßen. Maaßenin väitteet CDU:n vasemmistolaistumisesta yhdessä maahanmuuttoon ja siirtolaisuuteen kohdistuneen kritiikin ja muiden poliittisesti epäkorrektien mielipiteiden kanssa oli CDU:n johdolle liikaa, ja se yritti erottaa häntä puolueen jäsenyydestä. Alueosasto esti kuitenkin väliintulollaan päätöksen toimeenpanon.

## Lähteet
Ray Leblanc

**Ray Leblanc** (s. 24. lokakuuta 1964 Fitchburg, Massachusetts) on uransa päättänyt yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi valtaosan urastaan IHL-liigassa ja vain yhden NHL-ottelun. Ainoan NHL-ottelunsa Leblanc pelasi Chicago Blackhawksin maalilla 10. maaliskuuta 1992 Blackhawksin kohdatessa San Jose Sharksin. 

Leblanc edusti myös Yhdysvaltain maajoukkuetta vuonna 1990 Hyvän tahdon kisoissa sekä 1992 Albertvillen Olympiaturnauksessa ja MM-turnauksessa. Hyvän tahdon kisoissa Leblanc epäonnistui pahasti päästäen 10 maalia ainoassa pelaamassaan ottelussa. Sen sijaan kaksi vuotta myöhemmin Olympia- ja MM-turnauksissa hän oli joukkueensa ykkösmaalivahti.

## Lähteet
Bangsund

**Bansgund** on taajama Namsosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 863 vuonna 2023. Bangsund oli vuonna 1964 lakkautetun Klingan kuntakeskus.
## Lähteet
Spillum

**Spillum** on taajama Namsosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,8 neliökilometriä ja asukasluku 1&nbsp;352 vuonna 2023.
## Lähteet
Namsosin lentoasema

**Namsosin lentoasema** () on Namsosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva lentoasema. Se avattiin vuonna 1967.

## Onnettomuudet
Lokakuussa 1993 Widerøen Twin Otter -kone syöksyi maahan Overhallassa lähestyessään Namsosia ja kuusi henkeä menehtyi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Suomen vuoden 1931 presidentinvaalin valitsijamiehistä

Tämä on **luettelo [[Suomen presidentinvaali 1931|Suomen vuoden 1931 presidentinvaalin]] valitsijamiehistä**.

## Presidentin valintaan osallistuneet valitsijamiehet

## Valitsijamiehiksi valitut, jotka eivät osallistuneet presidentin valintaan

## Lähteet
*Pääministerin kirje valtioneuvostolle, asetus 87/1931, *Suomen asetuskokoelma 1931*, s. 205–209.
*Keskuslautakuntien ilmoitukset kustakin vaalipiiristä valituista valitsijamiehistä:
**Uudenmaan läänin vaalipiiri: Kuulutus. Suomen Virallinen Lehti 2.2.1931, s. 1. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Turun läänin eteläinen vaalipiiri: Ilmoitus. Turun Sanomat 7.2.1931, s. 6. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Turun läänin pohjoinen vaalipiiri: Tasavallan presidentin valitsijamiesten vaalista... Satakunnan Kansa 4.2.1931, s. 6. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri: Tiedonanto Hämeen Sanomat 4.2.1931, s. 4. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri: Tiedonanto. Aamulehti 6.2.1931, s. 7. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Viipurin läänin läntinen vaalipiiri: Tiedonanto. Karjalan Sanomat 31.1.1931, s. 4. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Viipurin läänin itäinen vaalipiiri: Kuulutus. Maakansa 31.1.1931, s. 6. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Mikkelin läänin vaalipiiri. Ilmoitus. Länsi-Savo 27.1.1931, s. 2. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Kuopion läänin läntinen vaalipiiri. Valitsijamiehinä Pohjois-Savo 29.1.1931, s. 4. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Kuopion läänin itäinen vaalipiiri: Tiedonanto. Karjalainen 5.2.1931, s. 4. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Vaasan läänin itäinen vaalipiiri: Kuulutus. Keskisuomalainen 1.2.1931, s. 2. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Vaasan läänin eteläinen ja pohjoinen vaalipiiri: Kuulutus. Ilkka 2.2.1931, s. 2. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Oulun läänin eteläinen vaalipiiri: Ilmoitus. Kainuun Sanomat 27.1.1931, s. 1. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
**Oulun läänin pohjoinen ja Lapin vaalipiiri: Ilmoitus. Lapin Kansa 3.2.1931, s. 1. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.
*uutisia valitsijamiehistä puolueittain:
**Tasavallan presidentin valitsijamiehet. Suomenmaa 5.2.1931, s. 6. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 12.2.2024.

### Viitteet
Namsosin kirkko

**Namsosin kirkko** () on Namsosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1960. Sen edeltäjä tuhoutui toisessa maailmansodassa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Santa Isabel

**Santa Isabel** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

## Laivat
* Santa Isabel -luokka, Espanjan laivaston kuuden kaksikantisen 60-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka
* *[[Santa Isabel (1717)|Santa Isabel]]*, Espanjan laivaston vuonna 1717 vesille laskettu linjalaiva
* *[[Santa Isabel (1728)|Santa Isabel]]*, Espanjan laivaston vuonna 1728 vesille laskettu linjalaiva
* *[[Santa Isabel (1767)|Santa Isabel]]*, Espanjan laivaston vuonna 1767 vesille laskettu linjalaiva

## Maantiede
* Santa Isabel, kaupunki Brasiliassa Goiásin osavaltiossa
* Santa Isabel do Pará, kunta Brasiliassa Parán osavaltiossa
* Santa Isabel, kunta Brasiliassa São Paulon osavaltiossa
* Santa Isabel, kunta Kolumbiassa Toliman departmentementissa
* Santa Isabel, tulivuori Kolumbiassa Tolimassa
* Santa Isabel, kaupunki Puerto Ricossa
* Santa Isabel Cholula, kaupunki Meksikossa Pueblan osavaltiossa
* Santa Isabelin saari, Salomonin saaristoon kuuluva saari

## Muut
* Santa Isabel College Manila, oppilaitos Filippiineillä