open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Solhem (Lohja)

**Solhem** on Lohjalla, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1885 rakennettu huvila. Huvilan rakennutti Helsingin yliopiston kasvitieteen professori Sextus Otto Lindberg ja rakennus edustaa tyylisuunnaltaan ajalleen tyypillistä uusrenessanssia runsaine koristeluineen ja yksityiskohtineen.

Solhem sijaitsee  mäen päällä Karstuntien varrella . Rakennus on säilynyt ulkoasultaan melko hyvin alkuperäisenä.

## Historia ja arkkitehtuuri
Solhemin rakennutti professori Lindberg kesäasunnokseen vuonna 1885. Perhe muutti huvilaan vakituisesti S. O. Lindbergin kuoleman jälkeen vuonna 1890. Tuolloin huvilan eteläpäätyyn lisättiin myös matala lisäsiipi, jossa sijaitsi kaksi huonetta piioille. Solhemin ikkunat ovat T-puitteiset ja niiden päällä on voimakkaasti korostetut otsikot. Rakennukseen tehtiin peruskorjaus 1990-luvulla jolloin muun muassa ikkunoita uusittiin, lisättiin sähkölämmitys ja terassin kaiteita uusittiin. Myös yläkerta otettiin kokonaan asuinkäyttöön. Länsisivulle lisättiin terassi. Huvilassa on säilynyt jäljellä yksi alkuperäinen kaakeliuuni.

### Lohjan Taimistot Oy
Professori S. O. Lindbergin poika, pomologi Brjön Lindberg, perusti vastapäätä Solhemiä yhden Suomen ensimmäisistä taimitarhoista vuonna 1889. Taimistoa varten ostettiin 1,5 hehtaaria maata, jolla jo ensimmäisenä toimintavuotena varrennettiin 1000 hedelmäpuuta. Taimiston aluetta laajennettiin vuosina 1891, 1900 ja 1939. Vuonna 1909 taimitarha siirtyi Eric von Rettigin omistukseen. Von Rettigin aloitteesta siitä muodostettiin osakeyhtiö *Lohjan Taimistot Oy - Lojo Trädskolor Ab* vuonna 1912. 1950-luvun vaihteessa taimiston pinta-ala oli 12,5 hehtaaria. Vuoteen 1966 asti toimineen taimiston tuotteita olivat muun muassa hedelmäpuut, marjapensaat, koristepuut ja -pensaat sekä perennat.

## Lähteet
People’s National Party

**People's National Party** (lyh. **PNP**; suom. *Jamaikan kansanpuolue*) on jamaikalainen keskusta-vasemmistolainen puolue ja toinen maan pääpuolueista. Sen perusti Norman Manley vuonna 1938.

Vuoden 2020 vaaleissa PNP sai 14 paikkaa edustajainhuoneen 63:sta ja on toista kautta peräkkäin oppositiossa.

PNP on jäsenenä sosialistisessa internationaalissa.
## Historia
Puolueen perusti Norman Manley vuonna 1938. Vuonna 1944 pidetyissä maan ensimmäisissä vaaleissa se sai vain neljä paikkaa 32:sta. Vuonna 1955 se nousi hallitusvaltaan, kunnes se hävisi juuri ennen Jamaikan itsenäistymistä 1962 päävastustajalleen Jamaikan työväenpuolueelle (*Jamaican Labour Party*, JLP). Tällä ensimmäisellä hallituskaudellaan PNP muun muassa avasi toisen asteen koulutuksen köyhille.

Vuonna 1972 puolue nousi uudelleen hallitusvaltaan perustajansa pojan Michael Manleyn johdolla. PNP pyrki jälleen laajentamaan hyvinvointivaltiota ja ajoi ulkopolitiikassaan köyhän etelän asiaa. Maan jouduttua taloudellisiin ongelmiin JLP voitti vuoden 1980 vaalit ja PNP joutui takaisin oppositioon. Se boikotoi vuoden 1983 ylimääräisiä vaaleja ja oli yli viisi vuotta kokonaan poissa parlamentista.

PNP palasi hallituspuolueeksi vuonna 1989. Michael Manley eläköityi politiikasta vuonna 1992 ja hänet korvasi P. J. Patterson. Tämän johdolla PNP voitti kolmet seuraavat vaalit ja puolue pysyi vallassa vuoteen 2007. Vuonna 2006 puolueen puheenjohtajaksi vaihtui Portia Simpson-Miller, josta tuli maan ensimmäinen naispuolinen pääministeri. Seuraavana vuonna pidetyissä vaaleissa PNP kärsi tappion, mutta nousi jälleen valtaan vuonna 2012. Vuodesta 2016 PNP on jälleen ollut oppositiossa.
## Puheenjohtajat

Michael Manley.jpg|Michael Manley (1969–1992)
PJPatterson.jpg|P. J. Patterson (1992–2006)
Portia Miller Shoot.Jpeg|Portia Simpson-Miller (2005–2017)


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puolueen kotisivut
Lost Cause

**The Lost Cause of the Confederacy**, lyhyemmin **Lost Cause**, on yhdysvaltalainen näennäishistoriallinen mytologia, joka väittää, että Konfederaation syyt ja motiivit Yhdysvaltain sisällissodan aikana olivat oikeudenmukaisia ja kunniallisia, eivätkä ne johtuneet pyrkimyksistä orjuuden säilyttämiseksi.

Lost Causen kannattajat ylistävät tyypillisesti eteläisen Yhdysvaltain perinteistä kunnia- ja ritarikulttuuria. He väittävät, että orjuutettuja ihmisiä kohdeltiin hyvin, ja kiistävät, että heidän olotilansa olisi ollut sodan keskeinen syy. Sen sijaan he näkevät sodan ”osavaltioiden oikeuksien” puolustamisena suojellakseen maataloustalouttaan ”pohjoiselta aggressiolta”. Unionin voitto selitetään siten sen suuremman koon ja teollisen vaurauden seurauksena, kun taas konfederaation puolestaan kuvataan olleen moraalisesti ylempi ja omanneen sotilaallisesti paremmat taidot.

## Lähteet
Kymmenes uhri

**Kymmenes uhri** (, ) on vuonna 1965 valmistunut Elio Petrin ohjaama tieteiselokuva. Elokuva pohjautuu Robert Sheckleyn tarinaan.

Elokuva sijoittuu 2000-luvun yhteiskuntaan, jossa murhista on tehty laillista tositelevisioviihdettä. Elokuvan päähenkilöt pelaavat selviytymispeliä sekä metsästäjänä että metsästettynä.

Elokuvan on tulkittu käsittelevän mediatirkistelyä ja kulutusyhteiskuntaa, toisaalta myös avioliittoinstituutiota.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Lifestyles of the Sick & Dangerous

**Lifestyles of the Sick & Dangerous** on Blind Channelin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2022. Albumi tehtiin ilman ulkopuolista tuottajaa.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Inferno: 
* Kaaoszine: 
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet
Borovskoje šossen metroasema

**Borovskoje šosse** () on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 30. elokuuta 2018.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lohjan seurakuntakeskus

**Lohjan seurakuntakeskus** (ruots. *Lojo församlingscentrum*) on Lohjan seurakunnan omistama, vuonna 1951 valmistunut seurakuntakeskus. Seurakuntakeskuksen on suunnitellut arkkitehti Aarne Ervi. Rakennus edustaa tyyliltään 1940-luvun romantiikkaa ja on yksi tyylisuunnan merkittävimpiä edustajia Suomessa.

## Arkkitehtuuri ja historia
Lohjan seurakuntakeskuksessa sijaitsee seurakuntasali, kappelikirkko Pikku-Lauri, päiväkerhotilat, diakoniatoimisto, keittiö ja vuokra-asuntoja. Rakennuksessa on ennen toiminut Lohjan kirkkoherranvirasto. Rakennuksen yksiä huomattavimpia piirteitä on seiniin upotetut liuskekivilaatat. Seurakuntakeskuksta laajennettiin vuosina 1997-1999 arkkitehti Vuokko Jouhikaisen piirustusten mukaan. Tällöin lisättiin muun muassa siipi laitoskeittiötä varten. Seurakuntakeskuksen asuntosiivessä sijaitsee kolme kaksiota ja kaksi viiden huoneen asuntoa.
Tiedosto:Lojo föramlingscentrum.jpg|Kappeli Pikku-Lauri sivulta.
Tiedosto:Lojo församlingscentrum Finland.jpg|Lohjan seurakuntakeskus syksyllä 2023


## Lähteet
Dieue-sur-Meusen kantoni

**Dieue-sur-Meuse** on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää 62 kuntaa ja sen alueella asui vuoden 2015 alussa 12 624 ihmistä. Dieue-sur-Meusen kantonin keskustoimisto on Dieue-sur-Meusen kunnassa.

## Kunnat
Dieue-sur-Meusen kantonin kunnat:

* Ambly-sur-Meuse
* Ancemont
* Autrécourt-sur-Aire
* Bannoncourt
* Baudrémont
* Beaulieu-en-Argonne
* Beausite
* Belrain
* Bouquemont
* Brizeaux
* Courcelles-en-Barrois
* Courouvre
* Dieue-sur-Meuse
* Dompcevrin
* Evres
* Foucaucourt-sur-Thabas

* Fresnes-au-Mont
* Génicourt-sur-Meuse
* Gimécourt
* Heippes
* Ippécourt
* Julvécourt
* Kœur-la-Grande
* Kœur-la-Petite
* Lahaymeix
* Landrecourt-Lempire
* Lavallée
* Lavoye
* Lemmes
* Levoncourt
* Lignières-sur-Aire
* Longchamps-sur-Aire

* Ménil-aux-Bois
* Les Monthairons
* Neuville-en-Verdunois
* Nicey-sur-Aire
* Nixéville-Blercourt
* Nubécourt
* Osches
* Pierrefitte-sur-Aire
* Pretz-en-Argonne
* Rambluzin-et-Benoite-Vaux
* Récourt-le-Creux
* Rupt-devant-Saint-Mihiel
* Rupt-en-Woëvre
* Saint-André-en-Barrois
* Sampigny

* Senoncourt-les-Maujouy
* Seuil-d'Argonne
* Sommedieue
* Les Souhesmes-Rampont
* Souilly
* Thillombois
* Tilly-sur-Meuse
* Les Trois-Domaines
* Vadelaincourt
* Ville-devant-Belrain
* Villers-sur-Meuse
* Ville-sur-Cousances
* Villotte-sur-Aire
* Waly
* Woimbey

## Lähteet
Anne Tolvanen

**Anne Tolvanen** (s. 1965) on suomalainen kasvitieteilijä, joka on toimii Luonnonvarakeskuksessa metsien monikäytön ekologian professorina ja ohjelmajohtajana. Hän on Suomen kestävyyspaneelin jäsen (2019-2021).

Tolvanen valmistui Oulun yliopistosta valmistui filosofian maisteriksi (pro gradu 1989 *Avohakkuun ja maanmuokkauksen vaikutus lakialueen lämpöoloihin Kuusamossa*) ja edelleen filosofian tohtoriksi. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1994) oli otsikoitu *Recovery ability and plant architecture : a comparison of two Ericaceous dwarf shrubs*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Anne Tolvasen Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
Solkulla

**Solkulla** on Lohjalla, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1916 rakennettu huvila. Huvilan rakennutti virolainen paroni E. von Unger-Sternberg asuinrakennuksekseen. Solkulla edustaa varhaista 1920-luvun klassismia. Von Unger-Stenbergien perhe asui Solkullassa 1950-luvulle asti, jolloin rakennus myytiin Lohja Oy:lle. Huvila on ollut yksityisomistuksessa vuodesta 1997 lähtien.

## Arkkitehtuuri
Solkullan asuinrakennuksessa on mansardikatto, joka on päistään aumattu. Rakennuksen kellarissa sijaitsee juures- ja talouskellarit. Solkullan ulkoasussa huomaa vaihtelevan suuntaisen vuorilaudoituksen ja risti-ikkunat. Alkuperäiset uunit on purettu 1960-luvulla, jolloin asennettiin ölykeskuslämmitys. Rakennuksen yläkertaan rakennettiin samalla sauna.

Solkulla on säilynyt ulkoasultaan erittäin hyvin alkuperäisessä muodossaan. Rakennuksen alkuperäinen puuleikkauksin koristeltu pääovi on kunnostettu ja ympäröivässä puutarhassa on jäljellä paljon vanhoja puutarhakasveja. Talon eteläpuolella sijaitsee maakellari, jota on käytetty viini- ja jääkellarina. Solkullan koillispuolella sijaitsee autotalli.

## Lähteet
Lohjan työväentalo

**Lohjan työväentalo** on vuonna 1906 rakennettu työväentalo Lohjalla, Uudellamaalla. Rakennuksen on rakennuttanut Lohjan työväenyhdistys talkootyönä kamariherra Hjalmar Linderiltä vuokratulle tontille. Vuokra oli viisi markkaa vuodessa sekä käymälään kertynyt lanta, joka vietiin Hakaskytän pelloille.

## Historiaa
Lohjan ensimmäinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1899, mutta neljä vuotta myöhemmin se joutui lopettamaan toimintansa. Uusi Lohjan työväenyhdistys perustettiin 20.7.1905.

Taloa on laajennettu ensimmäisen kerran vuonna 1908 ja sen kivijalka on tehty Liessaaren graniitista. Seuraavan kerran työväentaloa laajennettiin vuonna 1922, jolloin rakennus sai nykyisen muotonsa. Työväentalossa on juhlasali, kahvio ja keittiö, sekä kokoustila yläkerrassa. Lohjan työväentalo sijaitsee alkuperäisellä paikallaan Lohjan kauppatorin kaakkoislaidalla.

## Lähteet

||Työn ja aatteen talot Työväentalojen historiaa Uudellamaalla. Olavi Hurri- Vuokko Marttala-Hurri. Uudenmaan Sosialidemokraattinen piiri. Vihdin painorasteri Oy 1997.||
Kiinan rauhanomaisen jälleenyhdistymisen edistämisyhdistys Suomessa

**Kiinan rauhanomaisen jälleenyhdistymisen edistämisyhdistys Suomessa** (, lyh. **FAPPRC**) on suomalainen yhdistys, jolla on yhteyksiä kiinalaiseen Yhteisrintaman työosastoon ja sitä kautta lopulta Kiinan kommunistiseen puolueeseen.

FAPPRC on perustettu loppuvuodesta 2016, ja se merkittiin yhdistysrekisteriin alkuvuodesta 2017. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki.

Yhdistys sai huomiota alkuvuodesta 2020, kun Yle julkaisi laajan reportaasin yhdistyksen harjoittamasta vainosta Suomessa sekä sen silloisen varapuheenjohtajan Jenni Chen-Yen kytköksistä politiikkaan. Chen-Ye istui tuolloin Vantaan kaupunginvaltuustossa kokoomuksen valtuustoryhmässä. Kokoomus erotti hänet, minkä jälkeen Chen-Ye siirtyi vihreisiin, josta hän erosi helmikuussa 2021.

FAPPRC:n toimintaan kuuluu muun muassa vastamielenosoituksien järjestäminen Hongkongin demokratiamielisiä mielenosoituksia ja muita kokoontumisia vastaan. FAPPRC tekee myös niin sanottua pakolaisvakoilua, jossa se vakoilee ja pyrkii vaikuttamaan Suomessa väliaikaisesti asuviin tai Suomeen pysyvästi muuttaneisiin kiinalaistaustaisiin ihmisiin. Tämän kohteena ovat muun muassa Falun Gongin harjoittajat.

## Katso myös
* Operaatio Kettujahti

## Lähteet
La La Love

**La La Love** on kyproksenkreikkalaisen laulaja Ívi Adámoun kappale, jolla hän edusti Kyprosta Eurovision laulukilpailussa 2012. Kappale valittiin Kyproksen euroviisuedustuskappaleeksi 25. tammikuuta 2012 pidetyssä karsinnassa, jossa Adámou esitti kaikki kolme kappaletta. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 22. toukokuuta, sijoittui semifinaalissa seitsemänneksi ja pääsi finaaliin. 26. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 16:nneksi.

## Singlejulkaisun kappaleet
***CD-single**
# "La La Love" – 3:03
# "La La Love (instrumentaaliversio)" - 3:03
***Digitaalinen lataus**
# "La La Love" – 3:02
***iTunes Remix EP**
#"La La Love" (Rico Bernasconi Remix Edit) - 2:56
#"La La Love" (Rico Bernasconi Remix) - 5:07
#"La La Love" (Arovia Remix Radio Edit) - 3:35
#"La La Love" (Arovia Remix Club Version) - 5:29
#"La La Love" (Duomo Remix) - 4:43

## Listasijoitukset

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/ivi-adamou
And Just Like That...

**And Just Like That...** on yhdysvaltalainen suoratoistosarja, jonka on kehittänyt Michael Patrick King. Sarjan ensimmäinen kausi ilmestyi HBO Max -palvelussa joulukuun 2021 ja helmikuun 2022 välisenä aikana. Sarja pohjautuu vuosina 1998–2004 esitettyyn *[[Sinkkuelämää]]*-draamakomediaan ja sitä seuranneisiin kahteen elokuvaan. Sarjan pääosissa ovat Sarah Jessica Parker, Cynthia Nixon ja Kristin Davis.

*And Just Like That...* -sarjan tapahtumat sijoittuvat 11 vuoden päähän edellisestä *Sinkkuelämää*-tuotannosta, *[[Sex and the City – Sinkkuelämää 2]]* -elokuvasta (2010). Sarjassa seurataan *Sinkkuelämää*-sarjasta tuttujen Carrie Bradshaw'n, Miranda Hobbesin ja Charlotte York Goldblattin elämää keski-iässä. Sarjassa nähdään myös sarjasta tutut Kiho (Chris Noth), Anthony Marentino (Mario Cantone), Steve Brady (David Eigenberg), Stanford Blatch (Willie Garson) ja Harry Goldenblatt (Evan Handler). Uusia hahmoja ovat muun muassa Che Diaz (Sara Ramirez) ja Seema Patel (Sarita Choudbury). Aiemmista *Sinkkuelämää*-kausista ja -elokuvista poiketen *And Just Like That...* -sarjassa ei nähdä Samantha Jonesia (Kim Cattrall). Cattrall on kertonut julkisesti ettei palaa sarjaan hänen ja Parkerin huonojen välien takia, mutta tekee lyhyen vierailun toisella kaudella. 

Sarja nousi HBO Max -palvelun katsotuimmaksi sen julkaisun jälkeen. Se sai kuitenkin varsin kielteistä palautetta kriitikoilta; esimerkiksi Rotten Tomatoes -sivustolla sen keskiarvio on vain 5,60 asteikolla nollasta kymmeneen. Vaisuista arvosteluista huolimatta sarjaa jatkettiin toiselle kaudelle. Elokuussa 2023 toisen kauden viimeisen jakson julkistuksen aikaan, sarjan virallisella instagram sivulla kerrottiin, että sarja on uusittu kolmannelle tuotantokaudelle.

## Lähteet
Michael Patrick King

**Michael Patrick King** (s. 14. syyskuuta 1954) on yhdysvaltalainen ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. King tunnetaan parhaiten *[[Sinkkuelämää]]*-, *[[The Comeback]]*-, *[[Tyhjätaskut]]*-, *[[AJ and the Queen]]*- sekä *[[And Just Like That...]]* -sarjojen ohjaajana ja käsikirjoittajana.

King on voittanut kaksi Emmy-palkintoa Sinkkuelämää-sarjasta.

King aloitti uransa stand-up-koomikkona vuonna 1975. Hän omistaa Arcade Productions -tuotantoyhtiön. Pennsylvanian Scrantonista kotoisin oleva King on avoimesti homoseksuaali ja hän asuu New Yorkin Greenwich Villagessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* ‘And Just Like That’ Boss Michael Patrick King Explains Why He ‘Destroyed’ Carrie’s World *Variety*
Aphrodisiac

**Aphrodisiac** on kreikkalais-kyproslaisen laulaja Elefthería Eleftheríoun esittämä kappale, jolla hän edusti Kreikkaa Eurovision laulukilpailussa 2012. Kappale valittiin Kreikan edustuskappaleeksi sen voitettua kreikkalaisen *Ellinikós Telikós 2012* -laulukilpailun 12. maaliskuuta 2012. Kappale kilpaili 22. toukokuuta Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksi ja pääsi finaaliin. 26. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 17:nneksi. Kyseessä oli ensimmäinen kerta sitten vuoden 2003, kun Kreikka sijoittui kilpailussa kärkikymmenikön ulkopuolelle. Pelkällä puhelinäänestyksellä kappale olisi sijoittunut yhdeksänneksi ja pelkällä raatiäänestyksellä 18:nneksi.

## Listasijoitukset

## Lähteet
*https://eurovision.tv/participant/eleftheria-eleftheriou

### Viitteet
Väinö Korolainen

**Väinö Vilho Korolainen** (17. heinäkuuta 1909 Kerimäki – 21. huhtikuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen rakennusmestari, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Korolaisen vanhemmat olivat rautatieläinen Ville Korolainen ja Anna Loviisa Konttinen ja puoliso vuodesta 1936 Elvi Elina Henttonen. Korolainen valmistui rakennusmestariksi Helsingin teknillisestä koulusta 1931 ja työskenteli valmistuttuaan rakennusmestarina useilla eri paikkakunnilla Keski-Suomessa.  

Oman rakennusliikkeen Korolainen perusti 1951, toimittuaan sitä ennen työpäällikkönä Valtionrautateiden palveluksessa Hyvinkäällä. Osakeyhtiö yrityksestä tuli 1972. Yritys oli merkittävä urakoitsija, joka toteutti asuin-, liike-,  teollisuus- ja julkisia kiinteistöjä kuten koulujen, tutkimuslaitosten ja sairaaloiden tiloja. Sen suurimpia kohteita oli Alvar Aallon suunnittelema Teknillisen korkeakoulun päärakennus Otaniemessä Espoossa. Otaniemeen yritys rakensi myös muita Teknillisen korkeakoulun sekä VTT:n tiloja.

Korolainen, jolla oli myös useita alansa luottamustehtäviä,  sai teollisuusneuvoksen arvonimen 1969. Hän oli yrityksensä toimitusjohtaja vuoteen 1972 ja sitten sen hallituksen puheenjohtaja vuoteen 1984, jolloin hän luopui sen omistuksesta. Molempiin sotiin osallistunut Korolainen oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti.

## Lähteet
Szob

**Szob** (; ) on kaupunki Pestin läänissä, Szobin piirin keskiosassa. Se on Pestin läänin toiseksi pienin kaupunki Visegrádin jälkeen. 

## Maantiede
Szob sijaitsee Tonavan rannalla, maantieteellisesti erittäin suotuisalla paikalla.

## Historia
Szobin nimi mainitaan ensi kerran Simon Kézain kronikassa vuonna 1280.  Sen nimi oli tuolloin Terra Sob.

Turkkilaisaikana kaupungin väkiluku väheni jyrkästi, mutta 1700-luvulla slovakit asettuivat Nitran ympärille.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennassa 85,2% väestöstä ilmoitti olevansa unkarilaisia, 0,9% saksalaisia, 0,2% romanialaisia ja 0,3% slovakialaisia (14,8% ei ilmoittanut; päällekkäisten indentiteettien vuoksi lopullinen määrä voi olla suurempi kuin 100%). Uskonnollinen jakautuminen oli seuraava: roomalaiskatolisia 46,8%, reformaatteja 5,3%, luterilaisia 1,4%, kreikkalaiskatolilaisia 0,3%, uskontokuntiin kuulumattomia 12,1%. 

## Talous
Kaupungissa aiemmin sijainnut *Szobi Szörp Rt.:n* tehdas jalosti alueella kasvatettuja marjoja, pääasiassa vadelmia, ja myi ne sitten siirapin ja mehun muodossa. Tehdas suljettiin vuonna 2007.

## Nähtävyydet

* Gregersenin linna
* Luczenbacherin linna. Nykyään toimii paikallisena poikien lukiona ja luostarina.
* Pyhän Lászlón roomalaiskatolinen kirkko
* Kálvária-kukkula, josta on näkymät Tonavalle ja Zebogenylle

## Kuuluisia szobilaisia

* **János Érdy** (1796-1871): historioitsija ja arkeologi
* Säveltäjä Zoltán Kodályn isä **Frigyes Kodály** toimi Szebin asemapäällikkönä vuosina 1883-1885
* Friewald Ruben: kirjailija ja kulttuuripoliitikko

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Szobin kunnan verkkosivut
* Szob.lap.hu
* Szobi Public Space: uutisia, kuvia Szobista
Iisaku

**Iisaku** on pienkauppala Itä-Virumaan maakunnassa ja Alutagusen kunnan keskustaajama. Sen väkiluku oli 652 vuonna 2022.

Paikkakunnan koulu täytti 230 vuotta vuonna 2018. Iisakun lukio tarjoaa mahdollisuuden harrastaa monenlaista urheilua opintojen ohessa. Lukion yhteydessä toimii Iisakun taiteiden koulu, jossa opetetaan musiikkia, kuvataidetta ja tanssia. Iisaku tavoitteli suomalais-ugrilaisen kulttuuripääkaupungin arvonimeä vuodelle 2023, mutta kilpailun voitti Kuhmo.

## Lähteet
Operaatio Kettujahti

**Operaatio Kettujahti** () on vuonna 2014 Xi Jinpingin valtakaudella käynnistetty operaatio, jossa Kiina palauttaa kansalaisjärjestö Safeguard Defendersin mukaan ulkomaille muuttaneita kiinalaisia takaisin Kiinaan. Palautettuja on ainakin 10&nbsp;000. Osa palautetuista on ollut jonkin muun maan kuin Kiinan kansalaisia. Operaation nimellisenä tarkoituksena on korruptiosta epäiltyjen viranomaisien palauttaminen Kiinaan tuomittaviksi. Palautuksen metodina käytetään suostuttelua, mutta käytännössä kyse on usein uhkailusta, esimerkiksi Kiinassa asuviin sukulaisiin kohdistuvista toimista. Ihmisiä on myös siepattu. Kiinalaisia ja kiinalaistaustaisia henkilöitä voidaan myös pysäyttää lentokentillä, minkä jälkeen Kiinan maahanmuuttoviranomaisten mukaan heitä ei päästetä lähtemään maasta, koska heitä tai heidän sukulaisiaan epäillään jostakin rikoksesta (esim. kavallus tai korruptio).

Yhdysvaltojen viranomaiset ovat vastanneet operaatioon pidättämällä ja asettamalla syytteeseen siihen osallistuvia henkilöitä. Vuonna 2024 Teksasin kuvernööri Greg Abbott määräsi osavaltion yleisestä turvallisuudesta vastaavan ministeriön pidättämään henkilöitä, jotka osallistuvat mielipidevaikuttamiseen, jonka tarkoituksena on palauttaa kiinalaisia toisinajattelijoita Kiinaan. Liikemies Quanzhong An tuomittiin maaliskuussa 2025 liittovaltion oikeudessa 20 kuukauden vankeuteen osallisuudestaan operaatio Kettujahtiin.

## Lähteet
Helena Ranta – Sodan viimeinen sana

**Helena Ranta – Sodan viimeinen sana** on Elli Rintalan ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.

Elokuva on dokumentti Kosovon sodasta ja sen tapahtumien selvittämisestä. Sen päähenkilönä on suomalainen oikeushammaslääkäri Helena Ranta, joka johti sotaa tutkivaa suomalaista oikeuslääketieteellistä tutkijaryhmää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Yle Areena: Helena Ranta - Sodan viimeinen sana (2022)
Kultamikinpensas

**Kultamikinpensas** (*Ochna inermis*) on mikinpensaskasvien (Ochnaceae) heimoon, mikinpensaiden (*Ochna*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pyöreä pensas tai harvoin pieni puu. Sen oksat ovat harmahtavia tai lähes valkoisia ja niissä on valkoisia korkkihuokosia. Lehdet ovat leveänsoikeita, lähes pyöreitä ja enintään 5 cm pitkiä. Lehdet laidat ovat pienesti, mutta terävästi hammaslaitaiset. Kukat sijaitsevat lehtihangoissa yksittäin tai pareittain. Yksittäiset kukat ovat halkaisijaltaan noin 2 cm, kullankeltaisia ja lyhytikäisiä. Hedelmä on noin senttimetrin kokoinen ja kypsänä lähes musta. Punaiset verholehdet säilyvät hedelmän ympärillä.

Kultamikinpensas kasvaa kuivissa, akaasioita, mirhapuita tai mopanepuita kasvavissa pensaikoissa ja kivikoissa. Lajia tavataan Afrikassa sekä eteläisessä Arabiassa. Lajin pohjoisempi kanta kasvaa Jemenissä, Etiopiassa, Eritreassa, Kenian pohjoisosissa sekä Ugandassa. Lajin eteläisempi kanta kasvaa puolestaan Mosambikissa, Botswanassa, Zimbabwessa sekä Etelä-Afrikan pohjoisosissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kultamikinpensas (''Ochna inermis'')
* JSTOR Global Plants: ''Ochna inermis'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Ochna inermis''
Thorns (Tony Martinin albumi)

**Thorns** on Tony Martinin kolmas sooloalbumi, joka julkaistiin 14. tammikuuta 2022.

Albumilla esiintyvät rumpali Danny Needham, basisti Magnus Rosen, basisti Greg Smith sekä sävellystyössä mukana ollut kitaristi Scott McClellan.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## kokoonpano
* Tony Martin - laulu
* Scott McClellan - Kitara
* Danny Needham - rummut
* Magnus Rosen - basso
* Greg Smith - basso

## Arvostelut
* Imperiumi: 6½/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 

## Lähteet
Elämä kantaa mua

**Elämä kantaa mua** on laulaja Tommi Läntisen single, joka julkaistiin 19. tammikuuta 2022. Hän osallistui kappaleella Uuden Musiikin Kilpailuun ja kilpaili paikasta Suomen edustajana Eurovision laulukilpailussa 2022. Kappale sijoittui kilpailussa seitsemänneksi.

Kappaleen ovat kirjoittaneet Haloo Helsinki! -yhtyeestä tunnetut Elli Haloo, Jere Marttila ja Leo Hakanen. Sen tuotannosta vastaa Erno Laitinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kappaleen lyriikkavideo YouTubessa
Etelä-Savon hyvinvointialue

**Etelä-Savon hyvinvointialue** eli **Eloisa** on Etelä-Savon maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

## Kunnat
Hyvinvointialueeseen kuuluu 11 kuntaa, joista kolme on kaupunkeja:

*  Enonkosken kunta
*  Hirvensalmen kunta
*  Juvan kunta
*  Kangasniemen kunta
*  **[[Mikkeli|Mikkelin kaupunki]]**
*  Mäntyharjun kunta
*  **[[Pieksämäki|Pieksämäen kaupunki]]**
*  Puumalan kunta
*  Rantasalmen kunta
*  **[[Savonlinna|Savonlinnan kaupunki]]**
*  Sulkavan kunta

Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 131&nbsp;310 asukasta.

## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

### Sosiaalihuolto
Savon erityishuoltopiirin muodostanut Vaalijalan kuntayhtymä siirtyi 1.1.2023 osaksi Etelä-Savon ja Pohjois-Savon hyvinvointialueita. Vaalijalan osaamis- ja tukikeskus jatkaa toimintaansa Etelä-Savon hyvinvointialueella omana alabrändinään, avopalvelut puolestaan siirtyivät kokonaisuudessaan sekä Etelä-Savon että Pohjois-Savon hyvinvointialueille.

### Terveydenhuolto

Alueella toimii kaksi keskussairaalaa, joista yksi toimii Mikkelissä ja toinen Savonlinnassa.  

Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä Islab.

### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Etelä-Savon pelastuslaitoksen toimialueeseen.

## Aluevaltuusto
Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Etelä-Savon hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.

## Lähteet
Kymenlaakson hyvinvointialue

**Kymenlaakson hyvinvointialue** on Kymenlaakson maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

## Kunnat
Hyvinvointialueeseen kuuluu 6 kuntaa.

*  **[[Hamina]]**
*  **[[Kotka (kaupunki)|Kotka]]**
*  **[[Kouvola]]**
*  Miehikkälä
*  Pyhtää (ruots. Pyttis)
*  Virolahti

Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 160 757 asukasta.

## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

### Terveydenhuolto

Alueen keskussairaalana toimii Kymenlaakson keskussairaala Kotkassa. Alueella toimii myös Kymenlaakson psykiatrinen sairaala ja Ratamokeskus.

Laboratoriopalvelut tuottaa HUS Diagnostiikkakeskus.

### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Kymenlaakson pelastuslaitoksen toimialueeseen.
FinnHEMSin pelastus / lääkäri- ja ensihoito helikopterin tukikohta sijaitsee Utissa.

## Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Kymenlaakson hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.

Aluevaltuuston puheenjohtajana toimii Jouko Leppänen (Kok.) Kouvolasta ja aluehallituksen puheenjohtajana toimii Nina Brask (sd.) Kotkasta.

## Katso myös
* Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Kymsote)

## Lähteet
Jouko Korpivaara

**Jouko Juhani Korpivaara** (16. lokakuuta 1920 Helsinki – 3. lokakuuta 2000 Lhasa, Tiibet) oli suomalainen insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Korpivaaran vanhemmat olivat kauppaneuvos Juhani Korpivaara ja Aune Heleena Niemistö ja puoliso vuodesta 1944 Anna-Liisa Stavenhagen. Kauppaneuvos Paavo Korpivaara oli Jouko Korpivaaran veli. Jouko Korpivaara lopetti keskikoulun käynnin 1933 ja tuli töihin isänsä johtamaan Korpivaara-yritykseen. Vuonna 1937 hän meni Saksaan opiskelemaan insinööriksi, mutta sota keskeytti opinnot 1939. Sotien jälkeen 1945 Korpivaara valmistui kuitenkin insinööriksi Tukholmassa.

Korpivaarasta tuli 1946 Korpivaara-yhtiön tuotantotoiminnan osastopäällikkö ja 1948 yrityksen maatalouskoneiden maahantuontia varten perustaman erillisen Farming-yhtiön myyntipäällikkö. Vuonna 1954 hänestä tuli Farmingin toimitusjohtaja ja Korpivaara-yhtiön hallituksen jäsen ja vuonna 1961 Korpivaara-yhtiön teknillinen johtaja. Hänen vastuullaan oli muun muassa yrityksen harjoittama  teollisuustoiminta. Farming-yhtiön toimitusjohtaja Korpivaara oli vuoteen 1962, Kone-Dieselin 1960–1974 ja Hydorin 1966–1974 sekä Korpivaara-yhtiön hallituksen jäsen vuoteen 1979.

Kauniaisissa asuessaan Korpivaara osalistui kunnallispolitiikkaan, toimien kauppalanvaltuustossa 1954–1961. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1973. Korpivaara hankki liike-elämän jätettyään Linnan kartanon Keimolasta ja kunnostutti ja otti sen asunnokseen. Hän harrasti muun muassa historiallisia höyrylaivoja ja avomeripurjehdusta. Sotilasarvoltaan Korpivaara oli reservin kapteeni.

## Lähteet
Hockey Dreams

**Hockey Dreams** on Oskari Pastilan ja Janne Niskalan ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2022. Se tehtiin suomalais-eteläkorealais-tšekkiläis-norjalaisena yhteistuotantona.

Elokuva käsittelee Etelä-Korean jääkiekkomaajoukkuetta, joka sai kisojen isäntämaan roolissa Pyeongchangin talviolympialaisiin automaattisen kisapaikan. Maajoukkue ei tätä aiemmin ollut koskaan pelannut jääkiekon arvokisoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Etelä-Karjalan hyvinvointialue

**Etelä-Karjalan hyvinvointialue** on Etelä-Karjalan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

Hyvinvointialueella työskentelee noin 5 000 henkilöä noin 250 eri ammattinimikkeellä. Toimipisteitä on noin 100.

* **[[Imatra|Imatran kaupunki]]**
* **[[Lappeenranta|Lappeenrannan kaupunki]]**
* Lemin kunta
* Luumäen kunta
* Parikkalan kunta
* Rautjärven kunta
* Ruokolahden kunta
* Savitaipaleen kunta
* Taipalsaaren kunta

Huhtikuussa 2022 hyvinvointialueella asui 125 661 asukasta.

## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

#### Sosiaalihuolto
Hyvinvointialueen tehtävänä on:

# Järjestää kaikkien jäsenkuntien puolesta erikoissairaanhoitolaissa (1062/89) ja terveydenhuoltolaissa (1326/2010) tarkoitettu erikoissairaanhoito ja kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977) tarkoitettu erityishuolto sekä järjestää jäsenkuntien puolesta
# kansanterveyslaissa (66/72) ja terveydenhuoltolaissa (1326/2010) tarkoitettu perusterveydenhuolto ja
# sosiaalihuoltolaissa (1301/2014) tarkoitettu sosiaalihuolto sekä sosiaalihuoltoasetuksessa tarkoitettu ehkäisevä työ

lukuun ottamatta ympäristöterveydenhuoltoa ja eläinlääkintähuoltoa, jotka jäävät jokaisen kunnan itsensä hoidettavaksi. 

#### Terveydenhuolto

Alueen keskussairaalana toimii Etelä-Karjalan keskussairaala Lappeenrannassa. Alueella toimii myös Honkaharjun sairaala.

Laboratoriopalvelut tuottaa HUS Diagnostiikkakeskus.

#### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen toimialueeseen.

## Hallinto ja päätöksenteko
Hyvinvointialueella ylin päätösvalta on aluevaltuustolla. Operatiivisesta johtamisesta vastaa valtuuston valitsema hyvinvointialuejohtaja.

Hyvinvointialueen toimielimet ovat aluevaltuusto, aluehallitus, yksilöasioiden jaosto, henkilöstöjaosto, osallisuus- ja demokratiajohtokunta, tarkastuslautakunta, turvallisuuslautakunta ja aluevaalilautakunta. Lisäksi hyvinvointialueelle asetetaan vaikuttamistoimielimiä.

### Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Etelä-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etelä-Karjalan hyvinvointialueen verkkosivut
Gaspard Théodore Mollien

**Gaspard Théodore Mollien** (29. elokuuta 1793 tai 1796 Pariisi – 28. kesäkuuta 1872 Nizza) oli ranskalainen tutkimusmatkailija ja diplomaatti.

Gaspard Théodore Mollien syntyi lakimiehen perheeseen. Hän sai klassisen sivistyksen ja työskenteli laivaston virkailijana. Mollien lähti vuonna 1816 ensimmäiselle merimatkalleen Méduse-laivalla, joka haaksirikkoutui Arguinin matalikolla. Mollien pelastautui veneellä Mauritanian rannikolle ja jatkoi matkaa Saint-Louisiin ja Goréen saarelle.

Välillä Ranskaan palannut Mollien lähti tammikuussa 1818 Saint-Louisista kuvernööri Aimé-Benjamin de Fleuriaun määräämänä tutkimusmatkalle Fouta Djallonin fulbevaltioon. Hän eteni tukuloritulkin kanssa Kayorin, Djolofin ja Ferlon läpi Senegaljoelle Kaneliin ja sieltä etelään Bundun ja Bambukin kautta Fouta Djallonin ylängölle. Mollien löysi Gambia- ja Corubaljokien lähteet sekä tutki Falémé- ja Bafingjokien yläjuoksuja. Päästyään Fouta Djallonin pääkaupunkiin Timboon hän joutui kuitenkin luopumaan aikeesta jatkaa matkaa Nigerjoelle.

Mollien oli ensimmäinen Fouta Djallonin tutkija. Tieteellisen koulutuksen puutteesta huolimatta hän teki joukon arvokkaita havaintoja alueen maaperästä, kasvillisuudesta ja yhteiskunnasta. Mollien pääsi kesäkuussa 1818 portugalilaisten kauppa-asemalle Gebaan ja palasi Goréen ja Saint-Louisin kautta Ranskaan vuonna 1819. Hän julkaisi seuraavana vuonna matkakertomuksensa, joka käännettiin saksaksi ja englanniksi.

Vuonna 1822 Mollien matkaili Kolumbiassa, josta hän kirjoitti värikkään matkakuvauksen. Vuonna 1824 hän siirtyi Ranskan ulkoministeriön palvelukseen. Vuonna 1828 hänet nimitettiin konsuliksi Haitiin, josta hän kirjoitti vasta myöhemmin julkaistun historiateoksen. Vuodesta 1831 lähtien hän toimi 17 vuoden ajan konsulina Havannassa.

Ranskan toinen tasavalta laittoi Mollienin eläkkeelle vuonna 1848. Hän kävi vuonna 1856 Intiassa tapaamassa veljeään ja jatkoi sieltä Kiinaan. Hän kävi myös useita kertoja Yhdysvalloissa.

## Teoksia
* *Voyage dans l’intérieur de l’Afrique, aux sources du Sénégal et de la Gambie, fait en 1818, par ordre du gouvernement français*. Paris, 1820 (1822). Digitoitu teos: tome 1, tome 2
** *Travels in the interior of Africa, to the sources of the Senegal and Gambia*. London, 1820. Digitoitu teos
** Uusi laitos: *L’Afrique occidentale en 1818 vue par un explorateur français*. Paris: Calman-Lévy, 1967.
* *Voyage dans la République de Colombie en 1823-1824*. Paris, 1824.
* * Histoire et moeurs d’Haïti*. Paris: Le Serpent de mer, 2001.

## Lähteet
Pohjois-Karjalan hyvinvointialue

**Pohjois-Karjalan hyvinvointialue (Siun sote**) on Pohjois-Karjalan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Se oli tosin olemassa kuntayhtymänä jo ennen hyvinvointialueuudistusta vuodesta 2017.

Hyvinvointialueen vuosibudjetti (2023) on noin 820 miljoonaa euroa. 

## Kunnat
Hyvinvointialueeseen kuuluu 13 kuntaa, joista viisi on kaupunkeja.

*  Heinäveden kunta
*  Ilomantsin kunta 
*  **[[Joensuu|Joensuun kaupunki]]**
*  Juuan kunta 
*  **[[Kitee|Kiteen kaupunki]]** 
*  Kontiolahden kunta 
*  **[[Lieksa|Lieksan kaupunki]]**
*  Liperin kunta 
*  **[[Nurmes|Nurmeksen kaupunki]]**
*  **[[Outokumpu|Outokummun kaupunki]]**
*  Polvijärven kunta
*  Rääkkylän kunta
*   Tohmajärven kunta

Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 162 907 asukasta.

## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

### Sosiaalihuolto

### Terveydenhuolto

Alueen keskussairaalana toimii Pohjois-Karjalan keskussairaala Joensuussa. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä ISLAB. 

### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen toimialueeseen.

## Aluevaltuusto
Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.

## Lähteet
Tiiamari Mikkola

**Tiiamari Mikkola** on suomalainen ääninäyttelijä. Hän on työskennellyt vuodesta 1999 ja antanut äänensä lukemattomille eri animaatiohahmoille (tunnetuimmat roolit lueteltuna alla).

## Tunnetuimpia rooleja

* Teletapit : Pai + (Teletaaperot)
* Alvin ja pikkuoravat : Tero
* Winx Club : Layla (Myös Aisha nimellä) + (sivuhahmot)
* Winx – Salaisuuksien Linna : Layla (myös Aisha nimellä) https://fi.m.wikipedia.org/wiki/Winx_%E2%80%93_Salaisuuksien_linna
* Nalle-etsivät : Toby + (sivuäänet) (Wikipedia englanti)
* Luna Petunia : Karoo & Zoom + (sivuäänet) (Wikipedia englanti)
* Bottersnikes and Gumbles : Willi (Wikipedia englanti)
* Bratz : Kaycee + (sivuäänet)
* Bratz - Tähtiä ja Tyyliä
* Bratz: The Movie
* Bratz - Passion 4 Fashion Diamondz
* Bratz - Rock Enkelit (Rock Angelz)
* Bratz - Fashion Pixiez
* Bratz - Genie Magic
* Bratz Girlz Really Rock
* Bratz Desert Jewelz: Genie Magic 2
* Bratz Pampered Petz - Lemmikkiongelmia
* Bratz Kids - Sleepover adventure
* Bratz Kids Fairy Tale
* Bratz Babyz: the movie
* Bratz: Super Babyz 
* Bratz - Erilainen Joulu
* Transformers : Sari Sumdac
* Pablo (animaatiosarja): Paola
* Pikku Haamut: Juuli, sivuroolit
* Kasperin kauhukoulu 
* Niksi-Nella(2005-2015): Salli
* Bakugan: Runo Misaki + (sivuäänet)
* Dinosaur King : Zoe Drake + (sivuäänet)
* Pinkkupoppoo - Ozie Boo!) : Nelly ”Nelli” (Wikipedia englanti)
* Iggy Arbuckle : Zoop + (sivuäänet) (Wikipedia englanti)
* Mansikka-Marja : Kinkeri (Wikipedia englanti)
* Trollz : Onyx
* Tom ja Jerry
* Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (Turtles)
* Avengers : Janet Van DyneWasp
* PopPixie
* Code Lyoko : Elisabeth ”Sissi” Delmas 
* Invader Zim: Enter the Florpus : Gaz Membranes (Wikipedia englanti)
* Jessin kanssa - Guess with Jess (Wikipedia englanti)
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue

**Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue** eli **Pohde** on Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

## Kunnat
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen kuuluu 30 kuntaa, joista 11 on kaupunkeja. Kunnat on jaettu Oulua lukuun ottamatta viiteen osa-alueeseen:
 **[[Oulu|Oulun kaupunki]]**

**Oulunkaari:**
*  Iin kunta
*  **[[Pudasjärvi|Pudasjärven kaupunki]]**
*  Utajärven kunta
*  Vaalan kunta
**Oulun eteläinen**:
*  Alavieskan kunta
*  **[[Haapajärvi|Haapajärven kaupunki]]**
*  **[[Haapavesi|Haapaveden kaupunki]]**
*  Kärsämäen kunta
*  **[[Nivala|Nivalan kaupunki]]**
*  **[[Oulainen|Oulaisten kaupunki]]**
*  **[[Pyhäjärvi|Pyhäjärven kaupunki]]**
*  Pyhännän kunta
*  Reisjärven kunta
*  Sievin kunta
*  Siikalatvan kunta
*  **[[Ylivieska|Ylivieskan kaupunki]]****Koillismaa**:
*  **[[Kuusamo|Kuusamon kaupunki]]**
*  Taivalkosken kunta
**Lakeus**:
*  Hailuodon kunta
*  Kempeleen kunta
*  Limingan kunta
*  Lumijoen kunta
*  Muhoksen kunta
*  Tyrnävän kunta
**Rannikkoseutu**:
*  **[[Kalajoki|Kalajoen kaupunki]]**
*  Merijärven kunta
*  Pyhäjoen kunta
*  **[[Raahe|Raahen kaupunki]]**
*  Siikajoen kunta

Vuonna 2024 hyvinvointialueella asui 418 331 asukasta.

## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

### Sosiaalihuolto
### Terveydenhuolto

Alueen keskussairaalana toimii Oulun yliopistollinen sairaala, Oulaskankaan sairaala ja Raahen aluesairaala. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvoitiyhtymä NordLab.

### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen palvelut tuottaa Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitos.

## Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 79 valtuutettua.

## Lähteet
Pohjois-Savon hyvinvointialue

**Pohjois-Savon hyvinvointialue** on Pohjois-Savon maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

Pohjois-Savon hyvinvointialueen talous vuonna 2024 tulee jäämään 96 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Vastaavia ongelmia on myös Varsinais-Suomen, Lapin, Pirkanmaan ja Keski-Suomen hyvinvontialueilla. Myös Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyspalvelut tulevat tuottamaan ennakoitua suuremman alijäämän vuonna 2024. Alijäämä voi vaikeuttaa esimerkiksi uusia rakennusinvestointeja. 

## Kunnat
Hyvinvointialueeseen kuuluu 19 kuntaa, joista viisi on kaupunkeja.

*  **[[Iisalmi|Iisalmen kaupunki]]**
*  Joroisten kunta
*  Kaavin kunta
*  Keiteleen kunta
*  **[[Kiuruvesi|Kiuruveden kaupunki]]**
*  **[[Kuopio|Kuopion kaupunki]]**
*  Lapinlahden kunta
*  Leppävirran kunta
*  Pielaveden kunta
*  Rautalammin kunta
*  Rautavaaran kunta
*  Siilinjärven kunta
*  Sonkajärven kunta
*  **[[Suonenjoki|Suonenjoen kaupunki]]**
*  Tervon kunta
*  Tuusniemen kunta
*  **[[Varkaus (kaupunki)|Varkauden kaupunki]]**
*  Vesannon kunta
*  Vieremän kunta

Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 247 984 asukasta.

## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

### Sosiaalihuolto

### Terveydenhuolto

Alueella toimii Kuopion yliopistollinen sairaala, jonka pääsairaala on Puijon sairaala. 

Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä ISLAB.

### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Pohjois-Savon pelastuslaitoksen toimialueeseen.

## Aluevaltuusto ja hyvinvointialueen johto
Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois-Savon hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 69 valtuutettua.

### Hyvinvointialuejohtaja
Pohjois-Savon ensimmäisenä hyvinvointialuejohtajana toimii (2023-) yhteiskuntatieteiden tohtori Marko Korhonen, joka johti maakuntajohtajana aiemmin Pohjois-Savon liittoa (2018-2022).

## Lähteet
Satakunnan hyvinvointialue

**Satakunnan hyvinvointialue** (lyh. *Sata*) on Satakunnan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

Syyyskuussa 2024 kunta- ja alueministeri Anna-Kaisa Ikonen ilmoitti, että ministeriö ottaa Lapin, Keski-Suomen, Vantaan ja Keravan, Itä-Uudenmaan, Kanta-Hämeen ja Satakunnan hyvinvointialueet tarkempaan ohjaukseen näiden taloudellisten haasteiden johdosta.

Hyvinvointialueen johtajana toimi huhtikuusta 2022 tammikuuhun 2025 Kirsi Varhila.

## Kunnat
Hyvinvointialueeseen kuuluu 16 kuntaa, joista seitsemän on kaupunkeja.

* Euran kunta
* Eurajoen kunta
* **[[Harjavalta|Harjavallan kaupunki]]**
* **[[Huittinen|Huittisten kaupunki]]**
* Jämijärven kunta
* **[[Kankaanpää|Kankaanpään kaupunki]]**
* Karvian kunta
* **[[Kokemäki|Kokemäen kaupunki]]**

* Merikarvian kunta
* Nakkilan kunta
* Pomarkun kunta
* **[[Pori|Porin kaupunki]]**
* **[[Rauma|Rauman kaupunki]]**
* Siikaisten kunta
* Säkylän kunta
* **[[Ulvila|Ulvilan kaupunki]]**

Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 213 685 asukasta.

## Palvelut
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

### Sosiaali- ja terveydenhuolto

### Erikoissairaanhoito

Alueen keskussairaalana toimii Satasairaala Porissa. Alueella toimivat myös Rauman sairaala ja Porin kaupunginsairaala.

### Pelastustoiminta
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Satakunnan pelastuslaitoksen toimialueeseen.

## Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Satakunnan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 69 valtuutettua.

## Lähteet
Pižinjoki

**Pižinjoki** ( ) on Venäjällä karjalan tasavallan Aunuksen kansallinen piirissä 26&nbsp;kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkaan.

## Joen kulku
Joki alkaa Segežanjärven luoteisrannasta. Järvi sijaitsee Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan rajalla Syvärin ja Pižinjoen valuma-alueiden vedenjakajalla. Järven itäiseltä rannalta alkaa toinen laskujoki Segežanjoki, joka on Syvärin sivu-uoma. Pižinjoen ympäristö on alavaa soistunutta metsäaluetta. Alueen suot on ojitetut ja joella on lukuisia  sivu-uomia, jotka ovat suo-ojien valtaojia. Joki virtaa luodetta kohti ja saapuu puolivälin jälkeen pieneen Pižin kylään, jonka läpi se virtaa. Kylästä on enää viisi kilometriä Laatokan rantaan. Joen alajuoksun maasto on suota. Joen uoma putoaa 20&nbsp;metriä noin 26&nbsp;kilometrin matkalla, jolloin kaltevuudeksi tulee 76&nbsp;senttimetriä kilometriä kohti.

## Valuma-alue
Joen valuma-alue on lähinnä asumatonta soistunutta ja ojitettua metsämaata, jonka kiinteä asutus keskittyy Pižin kylään. Valuma-alueen pinta-ala on 230&nbsp;neliökilometriä . Valuma-alueen etelä- ja itäpuolella sijaitsee Syvärin valuma-alue ja idässä ja pohjoisessa Alavoisenjoen valuma-alue.

USSR_map_NP_35-15_Shuvalovo.jpg|Alavoisenjoen valuma-alueen alaosa vuoden 1954 kartassa
USSR_map_NP_35-16_Lodeynoye_Pole.jpg|Alavoisenjoen valuma-alueen yläosa vuoden 1954 kartassa


## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koponinjoki

**Koponinjoki**  ( ) on Venäjällä Leningradin&nbsp;alueen Olhavan ja Korotkan piireissä virtaava 45&nbsp;kilometriä  pitkä joki, joka laskee Laatokan lounaisrannikolla Petrokrepostin lahteen.

## Joen kulku
Joen ympäristössä seutu on maalaismaisemaa, joka luetaan haja-asutusalueeksi. Joen varressa on kuitenkin useita pieniä kyliä, jotka mainitaan alla esiintymisjärjestyksessä. Joki alkaa pelto-ojana Goltovon () kylän läheltä Olhavan piirin puolella. Se virtaa aluksi pohjoiseen ja ylittää Kuolan valtatien. Siellä se käy kääntymässä Lužan kylällä () ja jatkaa loppumatkan kohti luodetta. Kylien ympärillä on pieniä peltoaukeita, joita erottavat metsämaat. Joen pohjoispuolella ovat kylät Ostrov, Gulkovo, Gavsar ja Sandela (), ja sitten eteläpuolella Suhojen kylä, jonka vastarannalla sijaitsee Lomsarin () kylä. Joenvartta seuraa paikallinen tie, joka ylittää joen useita kertoja. Se käy pohjoisrannalla sijaitsevissa Borin () ja Mostovajan () kylissä ja etelärannalla sijaitsevassa Nizovon () kylässä. Joki painuu täällä rotkomaiseen uomaan. Laatokan rannikolla se leikkaa ensin Vanhan Laatokan kanavan () ja sitten uuden Laatokan kanavan. Se laskee Laatokkaan Kobonan kylässä.

Wikimeetup in Kobona 2020-08-22 boat.jpg|Jokimaisemaa Kobonassa
School building view from Road of Life stele in Kobona 2021.jpg|Koulurakennus keskustassa
Кобона, каменный мост01.jpg|Kobonan kivisilta
Новоладожский канал у пересечения с р. Кобоной.jpg|Vanhan Laatokan kanavan "risteys"


## Etymologiaa
Joki on nimetty kylän mukaan, jonka läpi se virtaa. Kylän nimi on venäjäksi Kobona (), mutta suomeksi se on Koponi . Joen vanhentunut venäläinen nimi on Kabona (). Kylän nimi on alun perin ollut suomalais-ugrilainen, josta sen venäläinen muoto on johdettu. Sen muodoksi on sanottu ”Hapana” (eli suomeksi haapa), josta se on johdettu muotoon ”Gabana”. Lisävakuudeksi huomautetaan myös, että seudulla kasvaa runsaasti haapoja.

## Valuma-alue
Joen valuma-alueen pinta-ala on 219&nbsp;neliökilometriä . Valuma-alueen eteläpuolella sijaitsee Lavajoen valuma-alue ja itäpuolella Olhavanjoen valuma-alue. Pohjoispuolella on niemimaa, jonka pienet purot ja ojat muodostavat pieniä valuma-alueita.

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sekret

**Sekret** on albanialaisen laulajan ja lauluntekijän Ronela Hajatin kappale, joka julkaistiin singlenä omakustannaisesti 5. maaliskuuta 2022. Kappaleen on kirjoittanut ja säveltänyt Ronela Hajati itse ja tuottanut Marko Polo. Hajati edusti Albaniaa Eurovision laulukilpailussa 2022.

Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.

## Lähteet
M. Laakso – Vol. 1: The Gothic Tapes

__NOTOC__

**Vol. 1: The Gothic Tapes** on suomalaisen death/doom metal -yhtye Kuolemanlaakson pääasiallisen kappaleenkirjoittajan M. Laakson ensimmäinen sooloalbumi. Se julkaistiin 26. elokuuta 2016 levymerkillä Svart Records.

## Kokoonpano

;Yhtye
* M. Laakso – laulu, kosketinsoitin, kitara
* Tiera - rummut
* Usva - basso

;Vierailevat muusikot
* Mikko Kotamäki - laulu
* Helena Haaparanta - laulu (kappale 7)
* Jaani Peuhu - laulu
* Tomi Henttunen - kitara (kappale 8)

;Tuotanto
* V. Santura – kitara, tuottaja, äänittäjä, miksaaja, masteroija

## Arvostelut

* Imperiumi.net: 
* Metalliluola: 
* Savon sanomat: 
* LouderSound: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* [Albumi ''M. Laakso - Vol. 1: The Gothic Tapes'' [discogs.com] -sivustolla] 
* [Albumi ''M. Laakso - Vol. 1: The Gothic Tapes'' [Bandcamp] -sivustolla]