Koirinjoki

**Koirinjoki** (, myös Койриноя, *Koirinoja*) on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä ja Pitkärannan piirissä virtaava 22&nbsp;kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkaan Koirinojalla Koirinojanlahteen 7&nbsp;kilometriä Pitkärannasta pohjoiseen.

## Joen kulku
Joki alkaa Vuortanajärven () länsirannasta niin kutsutusta Alajoensuusta. Vuortanajärvi on metsäjärvi, jonka rannat ovat soistuneita eikä siellä ole asutusta. Joki kääntyy pian pariksi kilometriksi kohti etelää ja kääntyy sitten länteen neljäksi kilometriksi. Yläjuoksulla joki virtaa soistuneiden alueiden läpi menettäen korkeutta 14 metriä. Soiden loputtua se saapuu Lemmettiin (), jossa se kääntyy etelään. Samaan karttaan on täällä merkitty nimeksi sekä Koirinjoki että Koirinoja. Joki putoaa kolmen kilometrin matkalla 20 metriä. Siihen yhtyy etelästä Nietoja (), joka on Nietjärven () laskuoja. Samalla kääntyy voimakkaammin meanderoimaan alkanut joki kohti länttä ja alkaa kaartamaan kohti pohjoista. Kolmen kilometrin päässä jokeen yhtyy Lutunoja () pohjoisesta. Parin kilometrin päässä se alittaa rautatien ja kääntyy kohti Laatokan lahtea. Se virtaa nyt syvässä uomassa jyrkkärinteisessä laaksossa ja meanderoi samalla voimakkaasti. Joensuu jää Palosaaren () ja Konnunsaaren ()  suojaan Koiriojanlahdella, joka on pienempi lahti osana laajempaa Pitkänrannanlahtea ().

Koirinjoki (2).jpg|Joen vedet tulvivat Lemmetin niityille
Леметти 1.jpg|Lemmetin koskessa on toiminut vesimylly, jonka jäänteet ovat kuvassa
Леметти 2.jpg|Lemmetin koski
Питкярантский р-н, Леметти, порог на Койринйоки (3).jpg|Lemmetin koski keväällä


## Virkistystoimintaa
Joen alajuoksulla Koirinojan kylän lähellä on kaksi koskea. Alin koski putoaa 6&nbsp;metriä ja se yhteydessä on 1800-luvulla toiminut Pitkärannan kaivoksen sulatto. Koski melojien suosiossa kevättulvan aikaan, kun sen alin 4-metrinen vesiputous on laskettavissa kajakeilla. Ylemmän kosken partaalla on edelleen vanhan 1900-luvun alussa rakennetun suomalaisen vesivoimalaitoksen jäänteitä. Koski putoaa 5&nbsp;metriä ja siinä helpompi meloa kuin alemmassa koskessa. Melomista tosin haittaa entisen voimalan rakenteet. Sulatolla on myös tämän kosken yhteydessä toimintaa. Kummallekin koskelle pääsee autolla lähietäisyydelle.

Водопад Нижняя Койриноя памятный знак.jpg|Muistolaatta kaivoksen ja sulaton toiminnasta
Водопад Нижняя Койриноя сверху.jpg|Alempi koski Koirinojan kylällä
Водопад Нижняя Койриноя снизу.jpg|Alempi koski alajuoksulta nähtynä


## Historiaa
Koirinjoen joensuun ympäristössä on paljon merkkejä eriaikaisista kivikauteen ajoitettavista jäänteistä. Niitä on löydetty aivan joen äyräältä, kauempana metsästä ja Ristimäen päältä löydettyjen metsittyneiden hiekkadyynien joukosta. Asuinpaikat ovat sijainneet Ancylusjärven rannalla Varhaisimmat löydöt ovat mesoliittiselta kaudelta. Löytöaineistossa esiintyy iskoksia, keramiikan kappaleita ja eläinten luita. Muinaiset ihmiset ovat hirvestäneet, kalastaneet sekä pyytäneet majavia ja hylkeitä. Keramiikka on ollut varhaiskampakeramiikkaa, tyypillistä kampakeramiikkaa, asbestikeramiikkaa ja Pöljän keramiikkaa. Monet jäänteet ovat kärsineet pahoin poterojen kaivamisessa toisen maailmansodan aikana.

## Valuma-alue
### Pääuoma
Koirinjoen valuma-alueen pääuoma muodostuu Koirinjoen uomasta Vuortanajärvelle saakka. Joella on vain joitakin lyhyitä sivuojia, joten pääuomaa täytyy hakea Vuortnanajärven itäpuolelta. Siellä voidaan seurata uomaa järveltä järvelle niiden välisiä puroja myöten. Vuortanajärven etelärantaan laskee suuren Pyhäjärven laskupuro . Siihen laskee kaakosta tuleva vesireitti, joka kulkee esimerkiksi Ala-Lavajärven , Rautajärven ja Saarijärven kautta . Pääuomaa on vielä Rautajärven pohjoispuolella kilometrin verran. Kun mitataan järvien kautta kulkevaa vesistöreittiä, saadaan sen pituudeksi 18&nbsp;kilometriä. Koirinjoen pituus on 22&nbsp;kilometriä, joten pääuoman pituudeksi tulee näin 40&nbsp;kilometriä.

### Valuma-alueen piirteitä
Joen valuma-alueen keskivaiheilla sijaitsee laajoja kangasmaastoja, joita joki halkoo. Sellaisia ovat vanhoissa suomalaisissa kartoissa esimerkiksi Lutuniemenkangas ja Pitkäkangas. Pääuomalla ei ole suuria sivu-uomia. Sellainen on Nietoja, jonka lähdejärvenä on Nietjärvi . Joen yläjuoksun lähteillä on paljon järvi ja lampia. Ne sijaitsevat epätasaisen ylänköalueen päällä 80–100&nbsp;metriä mpy. Vuortanajärven lisäksi siellä sijaitsee Lavajärvi, Ruokojärvi, Pyhäjärvi , Ylä-Lavajärvi , Ala-Lavajärvi , Rautajärvi, Saarijärvi , Tervalampi, Salmijärvi, Mustalampi, Ipatinlampi ja Vuorijärvi. Järvien suomalaiset nimet on poimittu vanhoista suomalaisista kartoista. Alimman Vuortanajärven vedenpinta sijaitsee 74&nbsp;metrin korkeudella mpy.

## Huomioita

## Lähteet