Atšerjok

**Atšerjok** (, rinnakkaisnimi **Atša** ) on Venäjällä Kuolan niemimaalla eteläkaakkoon päin virtaava  Ponoijoen sivujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on . Ponoi laskee Vienanmeren Voronkaan.

## Nimi
Nimen etymologia on saamelainen, mutta joella on muitakin nimivariantteja. T. I. Itkonen kirjasi joen saamelaisen nimen muodossa ”Aččerok” eli ”Aatscher(j)ok” tai ”Atšerjok”. Nimen alkumääre tarkoittaa Itkosen sanakirjassa vanhempaa naista, äitiä tai isoäitiä jossakin mielessä (akk). Venäläisten käyttämässä nimimuodossa ”Atšareka” (Ачарека) ilmenee tietämys, että loppumääre ”ok” eli ”jok” tarjoittaa jokea (река). Vuonna 1918 julkaistussa kartassa ”Suomi, Kaukokarjala ja Kuolan niemimaa” on joen nimi kirjoitettu muotoon ”Patsherjok”. Sen varrelle on merkitty ”Lymbes-sijt”, joka on Itkosen sanakirjassa mainittu talvikylä. Patsherjoella on samassa kartassa myös ”Patsckelian”-niminen sivujoki. Suomalainen voinee ymmärtää joen nimen muodossa ”Akkajoki”.

## Maantietoa
Atšerjok sijaitsee Kuolan niemimaan itäosassa ja se saa alkunsa Keivojen ylänköalueen etelärinteiltä ja laaksoista. Joki ja sen sivuhaarat virtaavat pääsääntöisesti kohti kaakkoa. Atšerjokin alkulähde sijaitsee 298,6 metriä mpy. Yläjuoksulla joki virtaa purona yli 280 metrin korkeudella mpy., mutta suiston lähellä enää 200–230 metrin korkeudella mpy. Joki on 80 kilometriä pitkä ja sen ylä- ja keskijuoksu on voimakkaasti soistunutta seutua. Alempana joki saapuu harvahkoon metsämaastoon. Koska joki on kallistunut keskimäärin 1,8 metriä kilometrille, esiintyy sen uomassa runsaasti koskia, vesiputouksia ja pieniä jokisaaria, jotka jakavat joen rinnakkaisiin uomiin. Alajuoksulla on joen leveys paikasta riippuen 35–60 metriä. Atšerjok yhtyy Ponoijokeen vasemmalta puolelta neljä kilometriä Kanevkan kylästä itään päin. Yhtymäkohta sijaitsee 109 kilometriä Ponoin suistosta ja se sijaitsee jokien Patmangan (Патманьга) ja Kolmakin (Колмак) joensuiden välissä. Joenvarsi on asumaton.

## Atšerjokin valuma-alue
Atšerjok kerää vetensä Keivojen ylä- ja alarinteiltä. Suurin osa sivu-uomista ovat pieniä ja alle on koottu taulukkoon viisi suurinta sivujokea tai -puroa. Viimeinen latvahaara on Atšerjokin pääuomaa ja se on siksi merkitty lihavoituna. Taulukon lähteet on mainittu taulukon alla ja lähteet on yksilöity kunkin sivu-uoman kohdalla oikeassa sarakkeessa.

Lähteet: 1&nbsp;= luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2&nbsp;= katsottu Venäjän valtion vesistötietokannasta .

Alajuoksulla on pieniä sivupuroja Jagelnyi (Ягельный), Sannyi (Санный) ja Lopatnyi (Лопатный). Seuraavaksi tulee Siljev ja Denisov (Денисов), jotka ovat myös pieniä puroja. Pattilem on Atšerjokin suurin sivujoki. Sen toinen nimi on Panteleika (Пантелейка), jonka vanha karttanimi on saattanut olla ”Patsckelian” . Sen sivu-uomista ei ole tietoa. Seuraava on puro Podmanjuk (Подманюк), ja suuremmalla Keivinalla on mainittu nimetön sivupuro, jonka pituus on 17 kilometriä . Joen latvoilla sijaitsee nimetön ja 14 kilometriä pitkä sivujoki, jonka karttanimi on Tundrovaja . Viimeinen mainittu sivuhaara on Taivei, jolla on pituutta 12 kilometriä. Valuma-alueen järvet ovat pieniä lampia, joille ei ole edes nimiä.

## Huomioita

## Lähteet