open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pitkäjärvi (Raasepori)

**Pitkäjärvi** on luonnonsuojelualueen ympäröimä metsäjärvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 40,2 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on kahdeksantoista kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Pitkäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,7 kilometriä. Järvi on kapea ja sokkeloinen, sen länsiosassa on kolme pientä saarta. Pitkäjärven pohjois- ja koillispuolella on pienten järvien ja lampien mosaiikki, johon kuuluu muun muassa Ahvenjärvi, Sipulijärvi, Teinipussi, Valkojärvi ja Masmestar. Pitkäjärven ekologinen tila on hyvä.

Pitkäjärvi (82.006.1.012) kuuluu Kullaanjärven valuma-alueeseen (82.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Pitkäjärvi on Kullaanjärven alueen neljänneksi laajin vakavesi, seuraavaksi laajimmat ovat Sahajärvi ja Hemträsket. Pohjanpitäjänlahden luoteispuolelle levittäytyvään Kullaanjärven alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista järveä.

## Lähteet
Margaret Laurence

**Margaret Laurence**, s. **Wemyss**, (1926 Neepawa, Manitoba, Kanada – 1987) oli kanadalainen kirjailija.

Laurence asui miehensä kanssa 1950-luvulla Afrikassa, 1962–1972 hän asui Britanniassa ja palasi sen jälkeen Kanadaan, jossa hän asui viimeiset vuotensa Ontariossa. Kun hänellä todettiin pitkälle edennyt keuhkosyöpä, hän teki itsemurhan.

Laurence käänsi somalinkielisiä tekstejä. Fundamentalistikristityt saivat aikaan, että Laurencen romaaneja ei saanut luetuttaa kouluissa. Hän kirjoitti myös lastenkirjoja.

## Lähteet
Maskin alta

**Maskin alta** on tamperelaisen rap-yhtyeen Mansesterin vuonna 2017 julkaisema albumi. Albumi on striimannut kultaa. Lisäksi albumin kappale ”Prinsessoja ja putkimiehiä” on striimannut kultaa ja albumin viimeinen kappale ”Saravon Pekka” platinaa.

## Kappaleet
#Katso mua
#Downshiftataan feat. Juju
#CVII
#Legenda
#Kuumottaa
#Pahat pojat feat. Läski Salonen & Sarkastinen
#ARB
#HippiHoppiRokkari
#Kermaa
#Pintaa syvempään feat. Assi Ilona
#Déjà-Vu
#Personal trainer feat. Melu
#Prinsessoja ja putkimiehiä
#Manifesti
#Aitoo paskaa feat. Sarkastinen, Methodi & Aladdin
#Ennen valopilkkuu feat. Mitja Lepistö
#Oliko wörttii?

** Bonus **
#Taka-Töölö Remix feat. Henriguez, Pasanen, Zankie & Sarkastinen
#Ykköset feat. Costello Hautamäki & Jussi Aaltonen
#Saravon Pekka feat. TFC & SO11

## Lähteet
Esimerkkejä

**Esimerkkejä** () eli **Esimerkkien kirja** (*Exemplorum libri*) oli Cornelius Nepoksen kirjoittama anekdoottikokoelma, joka kokosi yhteen merkillisiä tapauksia ja ilmiöitä historian ja luonnontieteen alalta. Nepos julkaisi sen joskus vuoden 44 eaa. jälkeen. Teos ei ole säilynyt nykyaikaan.

*Esimerkkejä*-teos käsitti ainakin viisi kirjaa. Se noudatti kreikkalaisen paradoksografia-kirjallisuuden luomia esikuvia, ja toi teostyypin latinankieliseen kirjallisuuteen. Suuri osa Nepoksen teoksen sisällöstä perustui oletettavasti suoraan kreikkalaisiin teoksiin. Roomaa koskevat kohdat Nepos poimi roomalaisesta kirjallisuudesta.

Teostyyppi muodostui suosituksi, koska se oli hauskaa luettavaa ja samalla tarjosi anekdoottiaineistoa puhujien käyttöön. Niin se sai runsaasti seuraajia. Myöhemmässä latinankielisessä kirjallisuudessa sitä muistuttavat muun muassa Valerius Maximuksen *[[Factorum ac dictorum memorabilium libri IX]]* sekä Aulus Gelliuksen *[[Attikan öitä]]* (*Noctes Atticae*), jotka käyttivät myös sen aineistoa hyväkseen. Sitä hyödynsi myös muun muassa Plinius vanhempi teoksessaan *[[Naturalis historia]]*.

## Lähteet
Kronikka (Nepos)

**Kronikka** () oli Cornelius Nepoksen kirjoittama kronikkamuotoinen maailmanhistorian tiivistelmä. Se ei ole säilynyt nykyaikaan.

Nepos kirjoitti *Kronikka*-teoksen joskus ennen vuotta 54 eaa. Catullus sanoo runojensa esipuheessa, jossa omistaa teoksensa Nepokselle, tämän olleen ensimmäinen roomalainen, joka laati oppineen maailmanhistorian. Nepoksen teos perustui kreikkalaisiin esikuviin.

Teos koostui kolmesta kirjasta ja ulottui taruajasta oletettavasti aina Nepoksen omaan aikaan saakka. Elämäkertateostensa, kuten *[[Kuuluisia miehiä (Nepos)|Kuuluisia miehiä]]* -teoksen, tavoin Nepos käsitteli siinä valtiohistorian lisäksi myös muun muassa kirjallisuuden historiaa. Teoksen sisällöstä saa jonkinlaisen kuvan Ausoniuksen, Aulus Gelliuksen ja Solinuksen tekemistä lainauksista.

Cicero ja muut aikalaiset käyttivät teosta paljon hyväkseen. Se sai myös lukuisia jäljittelijöitä, joihin kuuluvat muun muassa Atticus ja joku Scribonius Libo -nimisistä henkilöistä.

## Lähteet
Rudolf G. Binding

**Rudolf Georg Binding** (13. elokuuta 1867 Basel Sveitsi &ndash; 4. elokuuta 1938 Starnberg Saksa) oli saksalainen kirjailija ja runoilija.

Binding osallistui vuoden 1928 Amsterdamin olympialaisiin, joissa hänet palkittiin hopeamitalilla lyriikassa teoksellaan "Reitvorschrift für eine Geliebte".

Binding ei kuulunut kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen, mutta hän omaksui siitä muutamia kansallisia näkökulmia kuten menemättä Nürnbergin lakien vuoksi naimisiin saksanjuutalaisen sihteerinsä Elisabeth Jungmannin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uluotsin hallitus

**Jüri Uluotsin hallitus** oli 12. lokakuuta 1939 – 21. kesäkuuta 1940 toiminut Viron hallitus, jota johti pääministeri Jüri Uluots. Edeltävän Kaarel Eenpalun hallituksen aikana oli solmittu Viron ja Neuvostoliiton avunantosopimus, joka mahdollisti Neuvostoliiton puna-armeijalle tukikohtia Viron tasavallan alueella. Uluotsin hallitus toimi niin sanotun tukikohtakauden hallituksena Virossa.

Hallitus erotettiin Neuvostoliiton vaatimuksesta 21. kesäkuuta 1940 sen jälkeen, kun Neuvostoliiton joukot olivat miehittäneet Viron 17. kesäkuuta. Miehityksen seurauksena presidentti Konstantin Päts joutui nimittämään Johannes Varesin johtaman niin sanotun kansanhallituksen. Uluotsin hallituksen seuraajana Viron tasavallan laillisena hallituksena voi pitää Otto Tiefin hallitusta, joka astui virkaansa saksalaisten miehitysjoukkojen poistuessa Tallinnasta 18. syyskuuta 1944. 

Neuvostoliiton miehitysviranomaiset pidättivät kaikki Uluotsin hallituksen jäsenet lukuun ottamatta Jüri Uluotsia, joka onnistui piiloutumaan pidättäjiltään.

## Lähteet
* Viron hallituksen sivusto 

### Viitteet
Buddhalaisuus Saksassa

**Buddhalaisuus** alkoi nousta valtavirran tietoisuuteen Saksassa 2010-luvun alussa, ja syyksi tähän on katsottu olevan buddhalaisuuden maine rauhallisena ja ääripäitä välttelevänä uskontona. Myös dalai-laman vierailut Saksassa ovat auttaneet tuomaan uskontoa esiin positiivisessa valossa.

## Historia
Buddhalaisuudella on Saksassa hieman yli 150 vuoden mittainen historia: buddhalaisuus on vaikuttanut muun muassa Arthur Schopenhauerin ajatteluun.

Saksalainen Anton Gueth (1878–1957) oli yksi ensimmäisistä mannereurooppalaisista, jotka ovat antaneet täyden munkkilupauksen. Hänet vihittiin theravada-munkiksi vuonna 1903 ja hän käänsi muun muassa ''Milinda Panhan'' saksaksi.

Vuonna 1924 Berliiniin perustettu Das Buddhistische Haus on Euroopan ensimmäinen buddhalainen temppeli.

Saksan buddhalainen unioni () perustettiin vuonna 1955, kun Berliinin, Hampurin ja Münchenin buddhalaiset perustivat yhteisen järjestön. Nykyisen nimensä unioni sai vuonna 1958, ja tätä ennen se toimi nimellä "Saksan buddhalainen yhteisö" ().

## Nykytilanne
Saksan buddhalainen unioni toimii maan eri koulukuntiin kuuluvien buddhalaisten yhdyskuntien edustajana koko maan tasolla. Unioni tunnustettiin vuonna 1981 voittoatavoittelemattomaksi järjestöksi.

Saksan valtio ei kerää tietoa kansalaisten uskonnollisesta vakaumuksesta. Vuonna 2004 buddhalaisten määräksi arvioitiin 220 000, joista 100 000 on taustaltaan saksalaisia ja 120 000 ulkomaalaistaustaisia. Näkyviä buddhalaisia ovat Saksassa asuvat thaimaalaiset ja vietnamilaiset. Buddhalaisten järjestöjen määrä on myös ollut kasvussa, mikä kertoo uskonnon suosiosta.

## Lähteet
Korusirkunjyvät

**Korusirkunjyvät** (*Hackelia*) on lemmikkikasvien suku, jossa on 54 lajia. Niitä esiintyy Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa, Euroopassa, Aasiassa ja Australiassa. Kalliosirkunjyvä (*Hackelia deflexa*) on ainoa laji Euroopassa. Suomessa se on harvinainen, uhanalainen ja rauhoitettu kivikoissa ja kallioilla kasvava laji.

## Lajeja
* *[[Hackelia californica]]*
* kalliosirkunjyvä (*Hackelia deflexa*, aiemmin *Lappula deflexa* sirkunjyvien eli keräsirkunjyvien suvussa)
* *[[Hackelia floribunda]]*
* *[[Hackelia mundula]]*
* virginiansirkunjyvä (*Hackelia virginiana*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Korusirkunjyvät – ''Hackelia''
Taarot

**Taarot** (*Colocasia*) on vehkakasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 13 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Intiassa, Etelä-Kiinassa, Indokiinassa ja Indonesiassa. Tunnetuin laji on ympäri tropiikkia vihanneksena viljelty mukulakasvi vihannestaaro.

## Lajeja
* vihannestaaro eli taaro (*Colocasia esculenta*)
* jättitaaro (*Colocasia gigantea*) → myös nimellä *Leucocasia gigantea* yksilajisessa suvussa *Leucocasia*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Colocasia''
* Suomen Lajitietokeskus: Taarot – ''Colocasia''
Kaakaotaarot

**Kaakaotaarot** (*Xanthosoma*) on vehkakasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 197 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Meksikossa, Karibialla, Keski- ja Etelä-Amerikassa. Ne ovat ainavihantia ruohoja tai kausittaisia, ajoittain kuivuvilla kasvupaikoilla kasvavia ruohoja. Tällöin kasvin maanpäälliset osat vetäytyvät maanalaiseen juurakkoon epäsuotuisaksi kaudeksi.

## Lajeja
* Isokaakaotaaro (*Xanthosoma undipes*)
* Sinikaakaotaaro (*Xanthosoma sagittifolium*, syn. *X. violaceum*)

Lajeja voidaan hyödyntää ravintokasveina ja huonekasveina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kaakaotaarot (''Xanthosoma'')
* Suomen Lajitietokeskus: Kaakaotaarot (''Xanthosoma'')
* iNaturalist: Suku ''Xanthosoma''
* ITIS: ''Xanthosoma'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Xanthosoma'', elephant's ear 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Xanthosoma''
CDH1

**CDH1** on ihmisen kromosomin 16 geeni, joka tuottaa E-kadheriiniproteiinin. Se toimii kasvunrajoitegeeninä.

Tunnetaan yli 120 periytyvää CDH1-geenin mutaatiota, jotka aiheuttavat perinnöllistä diffuusia mahasyöpää. Nämä mutaatiot aiheuttavat 56–70 %:n elinikäisen riskin sairastua mahasyöpään. Näitä mutaatioita kantavilla naisilla on myös 40–50 %:n riski sairastua lobulaariseen rintasyöpään. Ennakoivaa mahalaukun poistoa eli gastrektomiaa on suositettu henkilöille, joilla on mahasyövälle altistava CDH1-geenin mutaatio. Jo nuorilla mutaation kantajilla on korkea mahasyöpään sairastumisen riski. Noin 1–3 % mahasyövistä johtuu mutatoituneesta CDH1-geenistä.

## Lähteet
Lohikäärmevehkat

**Lohikäärmevehkat** (*Dracunculus*) on kaksilajinen kasvisuku vehkakasvien heimossa. Ne esiintyvät luonnonvaraisena Etelä-Euroopassa, Turkissa, Algeriassa, Kanarialla ja Madeiralla. Lohikäärmevehkat ovat maanalaisesta mukulajuurakosta kasvavia ruohoja, joiden kukintona on pitkä pysty puikelo ja sitä ympäröi suuri värikäs suojuslehti.

## Lajit
* kanarianlohikäärmevehka (*Dracunculus canariensis*)
* rassilohikäärmevehka (*Dracunculus muscivorus* → *Helicodiceros muscivorus*)
* kreikanlohikäärmevehka (*Dracunculus vulgaris*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lohikäärmevehkat (''Dracunculus'')
* Suomen Lajitietokeskus: Lohikäärmevehkat – ''Dracunculus''
Neidonpeilit

**Neidonpeilit** (*Legousia*) on kellokasvisuku, jossa on seitsemän lajia. Niitä esiintyy Euroopassa, Afrikassa ja Aasiassa, Keski-Euroopassa, Välimeren ja Mustanmeren alueella. Venuksenpeili, joka on yksivuotinen, kirkkaan sinikukkainen ruoho, on aiemmin esiintynyt satunnaistulokkaana Suomessa.

## Lajeja
* Sirppipeili (*Legousia falcata*)
* Muusanpeili (*Legousia hybrida*)
* Amppelipeili (*Legousia pentagonia*)
* Venuksenpeili (*Legousia speculum-veneris*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Neidonpeilit (''Legousia'')
* Suomen Lajitietokeskus: Neidonpeilit (''Legousia'')
* iNaturalist: Neidonpeilit (''Legousia'')
* ITIS: ''Legousia'' 
* UniProt: Taxonomy – ''Legousia'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Legousia''
Claus Harms

**Claus Harms** (25. toukokuuta 1778 Fahrstedt Schleswig-Holstein – 1. helmikuuta 1855 Kiel) oli saksalainen luterilainen pappi ja teologi.

Harms syntyi vuonna 1778 Fahrstedtissa Schleswig-Holsteinissa. Hän opiskeli teologiaa Meldorfissa ja Kielissä. Hän vaikuttui Friedrich Schleiermacherin teoksesta *Über die Religion*. Kielissä opiskellessaan hän siirtyi rationalismista luterilaiseksi. Vuonna 1806 hänestä tuli diakoni Lundeniin ja vuonna 1816 Kielin Pyhän Nikolain kirkon arkkidiakoni. Vuonna 1817 hän julkaisi yhdessä Martti Lutherin 95 teesin kanssa omat 95 teesiään, joissa hän vastusti rationalismia ja ehdotettua Preussin unionia. Vuonna 1835 hänestä tuli Nikolainkirkon pääpastori sekä rovasti. Vuonna 1841 hänestä tuli korkean konsistorin neuvonantaja.

## Teokset
Lähde:
* *Pastoral-Theologie*
* *Winter- und Sommer-Postille*
* *Dr. Claus Harms, gewesenen Predigers in Kiel, Lebensbeschreibung verfasset von ihm selber*
* *Das sind die 95 theses oder Streltsätze Dr. Luthers, theuren Andenkens. Zum besondern Abdruck besorgt und mit andern 95 Sätzen als mit einer Uebersetzung aus Ao. 1517 in 1817 begleitet*
* *Briefe zu einer nähern Verständigung über verschiedene meine Thesen betreffnde Puncte. Nebst Einem namhaften Briefe, an den Herrn Dr. Schleiermacher*.

## Lähteet
Morfotaksi

**Morfotaksi** tutkii morfeemien keskinäistä järjestystä sanoissa (vrt. fonotaksi fonologiassa). Tätä varten morfeemit on ensin luokiteltava.

Esimerkiksi suomen kielessä substantiivien morfeemiluokkien järjestys on kanta + johtimet + luku + sija + possessiivisuffiksi + liitepartikkeli (talo-llis-i-lta-mme-ko).

## Lähteet
* Karlsson, Fred: *Yleinen kielitiede*. Gaudeamus, 2012.
Juho Alasaari

**Juho Daniel Alasaari** (s. 29. syyskuuta 2003 Laihia) on suomalainen seiväshyppääjä, joka edustaa Laihian Lujaa. Hänen valmentajanaan on toiminut Mikko Latvala vuodesta 2020. Aiemmin häntä valmensi Mikael Westö. 

Alasaari saavutti hopeaa Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Bakussa 2019 tuloksella 490. Hän sijoittui neljänneksi Tallinnan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021 tuloksella 534. Hän saavutti saman ikäluokan MM-hopeaa Nairobissa 2021 tuloksella 535 ja Calissa 2022 ennätyksellään ja ikäluokan Suomen ennätystä sivunneella tuloksella 560. Hän karsiutui loppukilpailusta Münchenin EM-kilpailuissa 2022. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Espoossa 2023 hän voitti kultaa ennätyksellään ja ikäluokan Suomen ennätystä sivunneella tuloksella 571. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 Alasaari jäi karsintaan tuloksella 535. Hän karsiutui loppukilpailusta myös Rooman EM-kilpailuissa 2024. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2025 hän oli seitsemäs.

Alasaari kilpaili aikuisten maajoukkuekilpailuissa ensimmäisen kerran pohjoismaisessa hallimaaottelussa 2022. Hän on voittanut Pohjoismaiden-mestaruuden 2023 ja Suomi–Ruotsi-maaottelun 2024.

Alasaari on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa kultaa 2023 ja 2025, jolloin hän hyppäsi alle 23-vuotiaiden sisäratojen Suomen ennätyksen 562, hopeaa 2024 ja 2026 sekä pronssia 2022. Kalevan kisoissa hän voitti ensimmäiset mitalinsa, kultaa, vuosina 2023 ja 2024. Hän sai hopeaa Kalevan kisoissa 2025.

Alasaari hyppäsi toukokuussa 2021 alle 20-vuotiaiden sisäratojen Suomen-ennätyksen 540 cm. Hän sivusi ennätystä tammikuussa 2022 ja paransi sitä kahdesti (551&nbsp;cm ja 552&nbsp;cm) helmikuussa 2022. Ulkoradoilla hänen ennätyksensä on 571 cm.

## Yksityiselämä
Alasaari kihlautui joulukuussa 2023 ja avioitui syyskuussa 2024 nelisen vuotta aiemmin tapaamansa urheilija Siiri Lithoviuksen kanssa. Alasaari on julkisesti kertonut olevansa uskovainen.

## Lähteet
Selki (Vihti)

**Selki** () on kylä Vihdin itäosassa. Selin kylän raittia hallitsevat vierivieressä sijaitsevat vanhojen kantatilojen tilakeskukset. Nykyisin kylällä on myös jonkin verran yritystoimintaa ja muun muassa kirpputori. Tärkeä keskus kylän elämässä on kylätoimikunnan hoidossa oleva satavuotias monitoimitalo, joka on siirtymässä kunnalta kylätoimikunnan omistukseen. Tämä entinen koulu on jokapäiväisessä käytössä ja käyttäjiä tulee myös ympäristöstä. Talossa toimivat niin seurakunnan kerhot, 4H-kerho, atk-kerho, lasten- ja nuorten liikuntakerhot kuin kansalaisopiston kudontapiirikin. Torstaisin siellä järjestetään torstaitupa, jossa kyläläisillä on mahdollisuus ruokailuun. Yksi kylän perinteistä on ollut isänpäivän lounas. Kesäkautena keskiviikkoisin kesäkahvila. Toinen kylän vanhoista kokoontumispaikoista, Nuorisoseuran talo, on kesäkäytössä.

## Historiaa
Selin kylän asutus on lähtöisin neljästä kantatilasta ja niistä lohkotuista pienemmistä tiloista.
Selissä oli aikoinaan viisi kulmakuntaa; pääkylä, Gesterby, Kalmankallio, Kiviniemi ja
Nummi. Hangasjoen latvahaarojen maaperä oli sangen sopivaa maanviljelyyn. Selin kyläkeskus oli ennen rautatien tuloa Siltamäessä, nykyisen Nummenpääntien varrella Lepsämäntien risteyksen jälkeen. Hanko–Hyvinkää-radan valmistumisen myötä palvelut
alkoivat siirtyä Selin rautatieaseman ympärille. Kylässä oli noihin aikoihin oma sähkölaitos ja vesimylly.

Kansakoulu perustettiin vuonna 1903 ja toimi alkuun vuokratiloissa Hemmin talossa. Ensimmäinen opettaja Juho Einar Kumpulainen siirtyi pian Ouluun ja tilalle saatiin Jyväskylän seminaarista vasta valmistunut Juho Jooseppi Kyttälä, joka teki koko työuransa Selin koulussa ja jäi eläkkeelle 1945. Yhden luokkahuoneen ja opettajanasunnon sisältävä koulurakennus nousi kylään 1926–1927, jota laajennettiin 1941 omalla keittolalla ja 1949 yläkerran käsityö- ja voimisteluluokalla. Selin kansakoulu lakkautettiin vuonna 1968. Rakennus oli sen jälkeen ensin vuokralla ja myytiin sitten monitoimitaloksi Selin kyläyhdistykselle,

1910-luvulla rakennettiin nuorisoseurantalo Seppola ja sen viereen urheilukenttä, jota pidettiin 1950-luvulla Vihdin parhaana. Nyt taloa käytetään pääasiassa kesäisin.

1970-luvulla kylä teollistui ja radan liepeille nousi suuria teollisuushalleja. Nyt suurin yritys Seilissä on betonivalumuotteja ja niiden tukirakenteita valmistava kansainvälinen Doka.

1980-luvulla Selki tuli tunnetuksi Pauli Rantasen perustamasta tekstiilikierrätyslaitoksesta Rejtex Oy:stä, jossa valmistettiin 1990-luvun puoleenväliin asti muun muassa öljyvahinkojen torjuntamattoja. Samaa perua on yhä toimiva Pisara-kirpputori Selissä ja Nummelassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Selin kylän verkkosivusto
Comte de Lautréamont

**Comte de Lautréamont**, oik. **Isidore Lucien Ducasse** (1846 Montevideo, Uruguay – 1870 Pariisi, Ranskan kolmas tasavalta) oli uruguaylaissyntyinen ranskalainen kirjailija.

Lautréamont muutti Ranskaan vuonna 1860. Hän aloitti kirjailijana vuonna 1868, mutta muuten tiedot hänen elämästään ovat vähäiset. Nimi *Comte de Lautréamont* on peräisin Eugène Suen romaanin henkilöltä eikä todellinen aatelisarvo.

## Maldororin laulut
Lautréamontin merkitys perustuu proosarunoelmaan *[[Maldororin laulut]]*, joka kertoo pahan palvonnasta. Teos ehdittiin painaa vuonna 1869, mutta belgialainen kustantaja ei päästänyt sitä myyntiin, koska pelkäsi saavansa syytteitä sisällön vuoksi. 

*Maldororin laulut* julkaistiin lopulta vuonna 1870, mutta jäi vähälle huomiolle. 1920-luvulla sen kuitenkin löysivät surrealistit, joiden tiennäyttäjä siitä tuli. Teos kertoo satanismin valtaan joutumisesta ja kapinasta Jumalaa vastaan, mutta merkittävintä siinä on karmeita ilmaisuja sisältävä kieli.

## Suomennetut teokset
* *Maldororin laulut* (*Les chants de Maldoror*), suom. Marko Pasanen, Helsinki: Like 2000 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Otto Alfred von Fieandt

**Otto Alfred von Fieandt** (3. elokuuta 1853 Savonlinna – 26. heinäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen maanmittari ja virka- ja valtiopäivämies.

Von Fieandtin vanhemmat olivat Otto Karl ja Alexandra Lovisa von Fieandt ja puoliso Elin Hilma Charlotta Hjelmman. Hovineuvos von Fieandt kävi Kuopion lyseon ja tuli maanmittausauskultantiksi 1879, Mikkelin lääniin varamaanmittariksi 1882, Kuopion lääniin vanhemmaksi komissionimaanmittariksi 1888 ja maanmittaushallitukseen insinööriksi 1891. Hän toimi ennen maanmittaushallituksen virkatehtäviään myös kaupungininsinöörinä ja vakaajana Savonlinnassa 1882–1891. Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen von Fieandt oli 1883–1891.

Von Fieandt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897 ja 1900.

## Lähteet
Karl August Magnus Henrik Granfelt

**Karl (Carl) August Magnus Henrik (Henric) Granfelt** (22. heinäkuuta 1842 Hiitola – 22. huhtikuuta 1910) oli suomalainen insinööri ja virka- ja valtiopäivämies.

Granfeltin vanhemmat olivat kapteeni Carl Gustaf Granfelt ja Ulrika Wilhelmina Grönhagen ja puoliso Valesca Ida Sidonia Qvistorp-Wegner. Granfelt oli valtionrautateiden ratajohtaja. Hän tuli kouluopinnot suoritettuaan insinöörioppilaaksi 1859, mutta oli sitten postitoimen palveluksessa virkailijana 1863. Suoritettuaan insinööriopinnot Zürichissä 1872 Granfelt palasi tekniselle alalle. Hän toimi ratainsinöörinä Venäjällä ja tuli kotimaahan palattuaan Vaasaan rautateiden toimistoinsinööriksi 1879. Granfelt osallistui ratojen suunnitteluun ja vaikka hän tuli 1884 rautatiehallituksen ratajohtajan avustajaksi, hän hoiti silti ratasuunnittelutehtäviä. Valtionrautateiden ratajohtajaksi hänet nimitettiin 1898.

Granfelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1900.

## Lähteet
Alfred Michael von Haartman

**Alfred Michael von Haartman** (20. joulukuuta 1839 Helsinki – 28. maaliskuuta 1907 Kioto, Japani) oli suomalainen metsänhoitaja, maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies.

Von Haartmanin vanhemmat olivat lääkäri, ylijohtaja Carl Daniel von Haartman ja Maria Helena Rosina Franzén (1800–1840). Hänen äitinsä oli runoilija ja piispa Frans Mikael Franzénin tytär. 

Hänen puolisonsa oli Elma Kempe. Valtioneuvos Fridolf Rafael von Haartman oli hänen kaksoisveljensä. He olivat vanhempiensa nuorimmat lapset. Alfred Michael von Haartman tuli metsäkonduktööriksi 1861 ja oli metsähallituksen palveluksessa vuoteen 1874, jolloin hän siirtyi maanviljelijäksi. Hän omisti Tuorlan kartanon Piikkiössä ja muutettuaan Ruotsiin toimi sielläkin maanviljelijänä. Von Haartman oli myös liikemies, joka harjoitti muun muassa voin ja lihan vientiä ulkomaille. Hän kuoli matkalla Japanissa kevättalvella 1907.

Von Haartman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878, 1894, 1897, 1899 ja 1900.

## Lähteet
Pohjois-Haagan kirjasto

**Pohjois-Haagan kirjasto** on Helsingin Lassilan osa-alueella toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
 
Pohjois-Haagan kirjasto on perustettu ja sen tilat rakennettu vuonna 1981.


Pohjois-Haagan kirjasto - Kaupintie 4, Helsinki - 2.jpg
Pohjois-Haagan kirjasto - Kaupintie 4, Helsinki - 1.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjois-Haagan kirjaston sijainti (Helsingin karttapalvelussa) (hel.fi)
* Haagalainen ilta (Haagalainen, 5/2006, s. 3) (haagalainen.com)
Jättiluuhauki

**Jättiluuhauki** (*Atractosteus tristoechus*) on luuhaukiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kuubasta.

## Koko ja ulkonäkö
Jättiluuhauki kasvaa tavanomaisesti noin metrin mittaiseksi, mutta voi suurimmillaan saavuttaa kahden metrin pituuden. Ruumiinmuodoltaan laji on pitkänomainen ja virtaviivainen. Kalan kuono on pitkä ja leveähkö, mutta ei yhtä pitkä kuin muilla luuhauilla. Jättiluuhauen selkä- ja peräevät ovat lähellä pyrstöevää. Suomut ovat suuret ja muodoltaan vinoneliömäiset luusuomut. Väritykseltään laji on selästään tumman ruskea ja vatsastaan vaalea.

## Levinneisyys ja elintavat
Jättiluuhauki elää Kuuban länsiosissa ja mahdollisesti Isla de la Juventud -saarella. Lajin elinympäristöä ovat joet, suot ja murtovesilaguunit, joissa on runsaasti vesikasveja. Jättiluuhauki kykenee selviytymään vähähappisissa vesissä, koska se kykenee hengittämään happea ilmasta. Sen ravintoa ovat muut kalat ja myös vesilinnut. Kala kutee kasvillisuuden joukkoon, ja sen myrkylliset munat takertuvat kasveihin.

Jättiluuhauki luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kantaa uhkaavat saaliskalojen ylikalastus, elinympäristön saastuminen ja vieraslajit kuten jättikonnamonni ja isobassi.

## Lähteet
Amyrtaios

**Amyrtaios** (, ) eli **Amenirdisu** oli saislainen prinssi, joka toimi lyhyt aikaisen Egyptin 28. dynastian hallitsijana vuosina 404–399 eaa. Amyrtaios oli käynyt sissisotaa Persiaa vastaan monen vuoden ajan. Persian kuninkaan Dareios II:n kuoltua hän onnistui julistamaan itsensä faaraoksi, Artakserkses II:n ollessa virallisesti vallassa. Amyrtaioksen valta ulottui etelässä Assuaniin asti. Hänen valtakaudesta tiedetään hyvin vähän. Hän ei kirjoittanut nimeään kartussiin.

## Lähteet
Gonfalonieeri

**Gonfalonieeri** (, ’lipunkantaja’) oli keskiajan Italian kaupunkivaltioiden korkean virkamiehen arvonimi.

Firenzessä komppanioiden gonfalonieerit () toimivat 1250-luvulta lähtien kansanmiliisin komentajina. 1280-luvulla perustettiin uusi virka, oikeuden gonfalonieeri (*gonfaloniere di giustizia*), puolustamaan kansan etuja hallitsevaa luokkaa vastaan. Viran haltijasta tuli myöhemmin *[[signoria]]n* eli Firenzen ylimmän kaupunginneuvoston merkittävin jäsen ja siviilihallinnon muodollinen johtaja. Muissa Italian kaupungeissa gonfalonieerien rooli oli samanlainen kuin Firenzessä. Gonfalonieerit johtivat eri kaupunginosien miliisiä, kun taas oikeuden gonfalonieeri oli yleensä kiltaneuvoston puheenjohtaja.

Ranskan kuninkaiden yhtenä tittelinä oli St. Denisin gonfalonieeri. Paavit myönsivät 1200–1600-luvuilla kirkon gonfalonieerin () arvonimen hallitsijoille ja muille merkittäville henkilöille.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Malminkartanon kirjasto

**Malminkartanon kirjasto** on Helsingin Malminkartanon osa-alueella toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
 
Malminkartanon kirjasto on perustettu vuonna 1986. Kirjastosiiven on suunnitellut arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas osana Malminkartanon monitoimitalo Puustellia. Rakennus on valmistunut rakennuksen Puustellinaukion puoleisen sisäänkäynnin viereen kiinnitetyn seinälaatan mukaan vuonna 1984 (kirjasto toisen lähteen mukaan 1985). Suurin osa tästä monitoimitalosta on Malminkartanon ala-asteen koulun käytössä. 


Malminkartanon kirjasto - Puustellintie 6 (Puustellinaukio) - Helsinki - 1.jpg|Monitoimitalo Puustellin kirjastosiipi sijaitsee Puustellinaukion puolella.
Malminkartanon kirjasto - Puustellintie 6 (Puustellinaukio) - Helsinki - 3.jpg|Kirjaston sisänäkymä kesäkuussa 2021.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Malminkartanon kirjaston sijainti (Helsingin karttapalvelussa) (hel.fi)
Motherwell

**Motherwell** (, ) on Skotlannin Pohjois-Lanarkshiressä sijaitseva kaupunki. Sen asukasluku on 32 590 (2016).

Motherwell sijaitsee Clyde-joen itärannalla parikymmentä kilometriä Glasgowista. Sen nimi tarkoittaa äidin lähdettä, ja tulee Neitsyt Marialle pyhitetystä lähteestä, jonka sijainti on edelleen merkitty kaupungin pääkadulle. 

Kaupungin kehitykseen on vaikuttanut sen sijainti kulkureittien risteyksessä, varsinkin sen jälkeen kun sinne rakennettiin rautatie 1830-luvulla. Liikenneyhteydet toivat rauta- ja terästehtaita ja  useita muita raskaita konepajayrityksiä. 1970-luvun puolivälissä British Steel Corporation työllisti 13&nbsp;000 henkeä eri tehtaissaan Motherwellin itäpuolella.

Tehtaat lakkautettiin 1990-luvun loppuun mennessä, ja entisestä tehdasalueesta ollaan kehittämässä uutta aluekeskusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Katrin Nabholz

**Katrin Nabholz** (s. 3. huhtikuuta 1986 Basel) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä. Hän saavutti Sveitsin maajoukkueessa olympiapronssia Sotšissa 2014 ja MM-pronssia Yhdysvalloissa 2012. Sotšin olympiaturnauksessa hän toimi joukkueen varakapteenina. Nabholz edusti Sveitsiä myös Vancouverin olympialaisissa 2010. MM-kilpailuissa hän pelasi vuoden 2012 turnauksen lisäksi vuosina 2007 Kanadassa, 2008 Kiinassa, 2009 Suomessa, 2011 Sveitsissä sekä joukkueensa varakapteenina Kanadassa 2013.

Nabholz pelasi Sveitsin naisten pääsarjassa 14 kautta edustaen pääasiassa ZSC Lionsia. Hän voitti sarjan mestaruuden viidesti vuosina 2011–2013 sekä 2016 ja 2017.

## Lähteet
Bryggholmen

**Bryggholmen** on Mälarenin saari Ruotsissa Enköpingin kunnassa, joka sijaitsee Uppsalan läänissä.

## Maantietoa
Saari sijaitsee Mälarenin keskiosassa Arnöfjärdenissä ja sen pituus on 3,7 kilometriä ja leveys on 1,4 kilometriä. Sen pinta-ala on 297 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä. Saaren erottaa mantereesta 300–500 metriä leveä salmi, joka jää Enköpingin Vallbyn puolelle. Vesi virtaa Mälarenin länsipuolelta saaren ohitse Stabyfjärdeniin. Bryggholmenin eteläpuolella ovat Oknönin ja Arnön asutut saaret. Saaren eteläosassa on niemi, jonka kainaloon jää Hästskoviken. Se työntyy kapenevana lahtena saaren sisälle ja lahden jatkeena on kapea kosteikko. Aikaisempi kiinteä asutus sijaitsee saaren pohjoisrannassa Hornötä vastapäätä ja Ängsholmenin päässä on joitakin entisiä torppia. Saaren luoteispäässä on kaavoitettu suuri joukko vapaa-ajan asuntoja. Saarelle ei tule tietä tai lossia, vaan yhteydet mantereella hoidetaan omalla veneellä tai käytetään kesäkaudella yhteysalusta. Saarella asuu noin 10 asukasta ympäri vuoden.

## Virkistystoimintaa
Saaren ainoaa maatilaa hoiti yhdistys *Stiftelsen Bryggholmen*, mutta sen toiminta päättyi 2014 maakauppaan, jossa tila siirtyi yksityiselle. Nykyinen omistaja hoitaa tilaa kuitenkin yhdistyksen aloittamassa hengessä, eli se ylläpitää hostellia, mökkimajoitusta ja vierassatamaa. Kesäkaudella se pitää kahvilaa ja huolehtii yhteysaluksesta.

## Luontoarvoja
Ihmisen vaikutus maisemaan on ollut voimakasta viimeiset 1&nbsp;000 vuotta, jolloin maata on viljelty, raivattu ja hakattu laitumeksi. Joutomaat on valloittanut lehtipuut, joita ovat vaahtera, tammi, lehmus ja vuorijalava. Kosteikoissa on korpimetsää ja mäillä mäntymetsää. Saaren keskiosaan on merkitty yhtenäinen alue maisema- ja luonnonsuojelualueeksi (Bryggholmens naturreservat, 172 hehtaaria), Natura 2000-ohjelmassa, perustettu 2005).

## Historiaa
Saaren matalin kohta on Torpängen, jonka kaakkoispuolella kohoaa Ängsholmen. Se on saattanut olla oma saarensa, mutta maankohoaminen on tehnyt salmesta matalan ja se on lopulta maatunut kiinni Bryggsholmeniin. Samaa on tapahtumassa kaakkoispuolella Flatgarnin saarelle.

Saarta on asutettu viikinkiajalta saakka. Saaren nimi mainitaan vuonna 1551 muodossa *Bryttieholmen*. Sana *bryte* on ollut käytössä kauan ennen keskiaikaa ja se tarkoitti muun muassa talonpoikaa, joka omisti maatilansa. Juhana III sai saaren läänityksenä ja vieraili saarella usein. Saarella toimi 1500-luvulla lasiruukki, jolla oli saksalainen lasimestari. Ruukki toimi 1630-luvulle asti. Vuonna 1939 osti Enköpingin kunta saaren tarkoituksenaan kehittää sitä vapaa-ajantoiminnalle soveltuva alue. Kunta kaavoitti saaren länsiniemelle 102 tonttia vapaa-ajan asunnoille. Osa asunnoista on ympärivuotisessa käytössä, mikä tuli mahdolliseksi, kun saarelle tuotiin vesiliittymät ja saari liitettiin kunnan viemäriverkostoon. Vuonna 2012 asui saarella 10 vakituista asukasta.

## Katso myös
* Luettelo Mälarenin saarista

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Asian ytimessä

**Asian ytimessä** (alkujaan *Asian ytimessä Jaakko Loikkanen*) on tammikuussa 2019 MTV3-kanavalla alkanut toimittaja Jaakko Loikkasen keskusteluohjelma, jossa hän haastattelee ajankohtaisia vieraita.

Keväällä 2023 ohjelmaa juontaa Jan Andersson Loikkasen ollessa vanhempainvapaalla.  Vuodesta 2025 uudistettua ohjelmaa ovat juontaneet Andersson, Maija Lehmusvirta sekä Kirsi Alm-Siira Loikkasen siirrytttyä päällikkötehtäviin.

## Lähteet
Viiden jälkeen

**Viiden jälkeen** on syksyllä 2019 MTV3-kanavalla alkanut ajankohtaisohjelma, jota juontavat muun muassa Ripsa Koskinen-Papunen, Lauri Kottonen ja Mikko Suursalmi. Puolitoistatuntinen suora lähetys esitetään joka arkipäivä kello 16.55–18.25, ja siinä käsitellään päivän puheenaiheet studiovieraiden kera. Lisäksi ohjelmassa lähetetään uutisia puolen tunnin välein.

## Lähteet
Stefanie Wyss

**Stefanie Wyss** (s. 19. lokakuuta 1985 Bern) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelasi puolustajana. Hän edusti Sveitsin maajoukkuetta Vancouverin olympiaturnauksessa 2010 sekä kolmissa MM-kilpailuissa vuosina 2007 Kanadassa, 2008 Kiinassa ja 2011 Sveitsissä.

Wyss pelasi Sveitsin naisten pääsarjassa kahdeksan kautta edustaen pääasiassa EV Bomo Thunia. Kaudella 2007–2008 hän pelasi Clarksonin yliopistossa NCAA-yliopistosarjassa.

## Lähteet
Dounen linna

**Dounen linna** on yksi suurimmista ja parhaiten säilyneistä 1300-luvun linnoista Skotlannissa. Paikalla on luultavasti ollut aiempi linna, nykyinen rakennettiin vuosina 1380–1400. Se on suunniteltu ja rakennettu yhdessä vaiheessa, toisin kuin useat Skotlannin linnoista, joita on aikojen kuluessa muunneltu.

1500-luvun lopulta alkaen linnaa alettiin käyttää vankilana ja varuskuntana. Siellä on suoritettu myös teloituksia. Vuoden 1745 jakobiittikapinan aikan linna oli Charles Edward Stuartin hallussa ja siellä pidettiin Falkirkin taistelussa vangiksi joutuneita hallituksen sotilaita.

## Arkkitehtuuri
Kehämuuriin lisättiin 1500-luvulla kulmatornit etelä- ja itäsivuille.

## Fiktiossa
Elokuva Monty Pythonin hullu maailma kuvattiin linnan alueella. Game of Thrones -sarjan Winterfelliin sijoittuvia kohtauksia kuvattiin linnassa.

## Lähteet
Oulunkylän kirjasto

**Oulunkylän kirjasto** on Helsingin Oulunkylän kaupunginosan Patolan osa-alueella, Liikekeskus Ogelin länsipuolella sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
 

Oulunkylän kirjasto on perustettu vuonna 1946. Nykyisen, vuonna 1987 valmistuneen kirjastorakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Simo Järvinen & Co.

Kirjasto on toiminut ennakkoäänestyspaikkana suomalaisissa yleisissä vaaleissa, esimerkiksi kuntavaaleissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oulunkylän kirjaston sijainti (Helsingin karttapalvelussa) (hel.fi)
PME Recordsin diskografia

**[[PME Records]]** -levy-yhtiön julkaisuista luettelo. 

PME:n artisteja ovat: Alma, AHO, Avionin Prinssi, Babel, Bizi, Cavallini & Shrty, DeezyDavid, Elias Gould, Etta, Handshaking, Gettomasa, Gracias, JVG, Kalle Kinos, Lauri Haav, LILBRO, Pajafella, Pykäri, Reino Nordin, Stepa, TIPPA, Töölön Ketterä, YSI ja WYK.

## Albumit

## EP't

## Singlet
Steven Berghuis

**Steven Berghuis** (s. 19. joulukuuta 1991 Apeldoorn) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on kotimaassaan edustanut Twenteä, lainasopimuksella VVV-Venloa, AZ Alkmaaria, kausina 2016–2021 Feyenoordia ja kaudesta 2021–2022 alkaen Ajaxia. Kaudella 2015–2016 hän edusti englantilaisseura Watfordia. Hän on pelannut kauden 2021–2022 loppuun mennessä Eredivisiessa pudotuspelit mukaan lukien 287 ottelua ja tehnyt niissä 104 maalia.

Berghuis teki Eredivisiessä 18 maalia kausilla 2017–2018 ja 2020–2021 ja oli molempina kausina sarjan kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudella 2019–2020 hänen tekemänsä 15 maalia riittivät maalintekijätilaston jaettuun kärkipaikkaan. Englannin Valioliigassa hän pelasi yhdeksän ottelua. Hän voitti Alankomaiden-mestaruuden vuonna 2017 Feyenoordin ja vuonna 2022 Ajaxin joukkueessa sekä Alankomaiden cupin vuonna 2013 AZ Alkmaarin ja vuonna 2018 Feyenoordin joukkueessa. Berghuis on pelannut Mestarien liigassa 20  ottelua, joissa hän on tehnyt kuusi maalia, ja Eurooppa-liigassa 25 ottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia.

Berghuis pelasi Alankomaiden alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Alankomaiden A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran toukokuussa 2016 ystävyysottelussa Irlantia vastaan. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa ottelussa. MM-kilpailuissa 2022 Berghuis pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa ensimmäisessä ottelussa ja tuli vaihdosta kentälle kolmessa ottelussa. Puolivälieräottelun Argentiinaa vastaan päättäneessä rangaistuspotkukilpailussa hän oli joukkueensa toinen laukoja, ja Argentiinan maalivahti Emiliano Martínez torjui hänen laukauksensa. Argentiina voitti rangaistuspotkukilpailun ja pudotti Alankomaat jatkosta.

Berghuis on jouluun 2022 mennessä pelannut 43 maaottelua, joissa hän on ollut 23 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt kaksi maaottelumaalia: maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Latviaa vastaan ja kolme päivää myöhemmin MM-karsintaottelussa Gibraltaria vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Owen Wijndal

**Owen Wijndal** (s. 28. marraskuuta 1999 Zaandam) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 176-senttimetrinen. Hän edustaa Eredivisiessä pelaavaa Ajaxia.

Wijndal nousi AZ Alkmaarin junioreista edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran helmikuussa 2017. Hän pelasi kauden 2021–2022 loppuun mennessä Eredivisiessä 105 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän pelasi Eurooppa-liigassa 14 ottelua ja teki yhden maalin joulukuussa 2020 HNK Rijekaa vastaan. Konferenssiliigassa hän pelasi kahdeksan ottelua.

Wijndal siirtyi kesällä 2022 Ajaxiin. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Eredivisiessä 20 ottelua, Mestarien liigassa kaksi ottelua ja Eurooppa-liigassa yhden ottelun. Alankomaiden cupissa Wijndal pelasi neljä ottelua Ajaxin yltäessä loppuotteluun, jonka se hävisi PSV Eindhovenille. Wijndal aloitti seuraavan kauden Ajaxissa ja ehti pelata kaksi Eredivisie-ottelua ja kaksi Eurooppa-liigan karsintaottelua mutta siirtyi syyskuussa loppukauden kestäneelle lainalle belgialaisseura Royal Antwerpiin. Hän pelasi Jupiler Pro Leaguessa 29 ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän pelasi viisi ottelua Belgian cupissa, jossa Antwerp ylsi loppuotteluun mutta hävisi sen Union SG:lle. Mestarien liigassa Wijndal pelasi kuusi ottelua.

Wijndal on pelannut Alankomaiden eri nuorisomaajoukkueissa yhteensä 48 ottelua. Hän pelasi Alankomaiden A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Meksikoa vastaan. Hän on elokuun 2024 loppuun mennessä pelannut 11 maaottelua. Hän on viimeksi pelannut maajoukkueessa kesällä 2021 käydyissä EM-kilpailuissa, joissa hän pääsi vaihdosta kentälle Alankomaiden kahdessa ensimmäisessä alkulohko-ottelussa.

## Lähteet
Stephen Leacock

**Stephen Leacock** (30. joulukuuta 1869 Swanmore, Hampshire, Britannia – 28. maaliskuuta 1944 Toronto, Kanada) oli brittiläissyntyinen kanadalainen kirjailija.

Leacock muutti perheensä kanssa kuusivuotiaana Kanadaan. Hän oli Montrealissa McGillin yliopistossa kansantaloustieteen professori 1903–1936. Tutkimuksen alalla hänen merkittävin työnsä on *Elements of Political Science* (1906). Hänen maineensa perustuu kuitenkin ensisijaisesti humoristisiin teoksiin. Hän aloitti kirjoittajana montrealilaisessa *Star*-lehdessä lyhyillä sketseillä, jotka myöhemmin 1912 ilmestyivät kirjana *Sunshine Sketches of a Little Town*. Hänen omaelämäkertansa *The Boy I Left Behind Me* (1946) jäi kesken.

Leacockin nimeä kantaa The Stephen Leacock Medal for Humour, jota jakaa The Leacock Associates kirjallisesta huumorista.

## Suomennetut teokset
* *Pukinsorkka* (*Nonsense Novels*), suom. Uuno Kailas, Jyväskylä: Gummerus 1923
* *Naurua naamion takaa : uusia romaaniparodioja*, suom. Leo Anttila, Jyväskylä: Gummerus 1926

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Joan Moreno

**Joan Antoni Moreno** (s. 4. huhtikuuta 2000) on espanjalainen ratameloja. Hän saavutti Poznańin EM-kilpailuissa 2021 Euroopan-mestaruuden 200 metrin kanadalaisyksikössä ajalla 40.770. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan-mestaruuden kanadalaiskaksikon 500 metrillä. MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa kanadalaisnelosen 500 metrillä ja hopeaa -yksikön 200 metrillä. Pariisin olympialaisissa 2024 hän sai pronssia kanadalaiskaksikon 500 metrillä.

## Lähteet
Sabrina ja Saarten tyttäret

**Sabrina ja Saarten tyttäret** on vuonna 2015 perustettu laulukollektiivi. Yhtye koostuu noin 20:sta musiikin ammattilaisesta ja kokeneesta harrastajasta. Kollektiivin esityksissä yhdistyvät laulu, kehollinen ilmaisu, tanssi ja teatteri. Kollektiivin musiikki pohjautuu yhtyeen perustajan, musiikin maisteri Sabrina Ljungbergin (s. 1989) Kantelettaren runoihin luomiin sävellyksiin. Myös laulajat osallistuvat musiikin sävellys- ja sovitusprosessiin.

Vuonna 2018 yhtyeeltä ilmestyi EP Lemmennosto ja 2019 *Saaren neito*. Keväällä 2020 julkaistiin *Armottoman osa* -single, joka on osa lokakuussa 2021 ensi-iltansa saavaa *Ainon tarinaa*.

Vuonna 2019 Sabrina ja Saarten tyttäret sijoittui Aarhus Vocal Festivalin kuorokilpailussa toiseksi ja sai erikoispalkinnon innovatiivisimmasta esityksestä.

## Diskografia

* *Saaren neito*, EP (2019)
* *Lemmennosto*, EP (2018)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sabrina ja Saarten tytärten kotisivu
* Sabrina ja Saarten tyttäret Facebookissa
Suomimakkara

**Suomimakkara** on perinteinen suomalainen lenkkimakkara, jonka suosio oli suurimmillaan 1950-luvulta 1970-luvulle. Sitä valmistavat yhä ainakin Hakalan Lihavalmisteet Oy Forssassa (ollut tuotannossa 1920-luvulta alkaen), Kivikylän Kotipalvaamo Raumalla, Teivon Liha Nokialla ja Lihajaloste Korpela Huittisissa. Uudempiin lenkkimakkaroihin kuten HK:n Siniseen verrattuna suomimakkara on tummempaa ja vahvemman makuista. Siihen on perinteisesti käytetty hevosenlihaa, ja niin tekevät yhä ainakin Kivikylä ja Teivon Liha. Makkara kypsennetään savustamalla. Edullinen hinta perustui halvempien ruhonosien käyttöön. Mausteisiin kuuluvat muun muassa korianteri ja inkivääri.

Suomimakkaraa voi syödä kylmänä tai käyttää ruoanlaitossa. SOK:hon kuulunut Karjakunta mainosti sitä vuonna 1949 näin: ”Tuskinpa voi ajatella sopivampaa retkievästä kuin suomimakkara on. Sitä voi syödä jo sellaisenaan, ja käristämällä siitä saa tuokiossa lämpimän aterian. Kotona se on myös mainio ruoan aines: kastikkeet, paistokset, laatikot ja monet muut ruoat syntyvät siitä nopeasti ja vaivatta.” Suosionsa aikoina suomimakkara oli myös yleisimpiä grillikioskituotteita nakkimakkaroiden ohella.

Suomimakkaraa on kutsuttu myös lempinimillä "hampuusin makkara", ”hampparinkäyrä”, ”hampparinväärä”, ”hamppari”, ”jätkän makkara” ja ”halpamakkara”, joka oli kuitenkin oma lenkkimakkaralaatunsa. Vuoden 1968 hintasääntelytiedoissa halpamakkaran ylin sallittu myyntihinta oli 2,90 markkaa, suomimakkaran 4 mk, erikoissuomimakkaran 4,60 ja saunalenkin 6,05 markkaa kilolta.

## Lähteet
Eva Arndt-Riise

**Eva Johanne Riise** (o.s. **Arndt**, 27. marraskuuta 1919 Aarhus – 18. kesäkuuta 1993 Gjesing) oli tanskalainen uimari, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Riise saavutti 4×100 metrin vapaauintiviestissä olympiahopeaa Lontoossa 1948. Hän kilpaili jo Berliinin kesäolympialaisissa 1936. 4×100 metrin vapaauintiviestissä Riise, tuolloin vielä Arndt, voitti myös Euroopan mestaruuden Lontoossa 1938. Lontoon EM-kilpailujen viestivoiton aika oli maailmanennätys, joka kesti vuoteen 1952 saakka.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Miklós Barcza

**Miklós Barcza** (7. tammikuuta 1908 Budapest – 11. heinäkuuta 1948 Budapest) oli unkarilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi Unkarin pääsarjassa 17 kautta edustaen BKE Budapestia ja BBTE Budapestia. Hän pelasi Unkarin maajoukkueessa Sankt Moritzin olympiaturnauksessa 1928 ja Garmisch-Partenkirchenin olympiaturnauksessa 1936. MM-kilpailuissa hän edusti Unkaria vuosina 1930 Ranskassa, Itävallassa ja Saksassa, 1934 Italiassa, 1935 Sveitsissä, 1937 Isossa-Britanniassa, 1938 Tšekkoslovakiassa ja 1939 Sveitsissä.

## Lähteet
Ratakatu

**Ratakatu** (ruots. *Bangatan*) on katu Helsingin kantakaupungissa. Katu alkaa Korkeavuorenkadulta ja kulkee Fredrikinkadulle, jonka toisella puolella sijaitsee Fredrikintori.&nbsp;Kadun alkupää Korkeavuorenkadun ja&nbsp;Yrjönkadun välillä kuuluu Kaartinkaupungin kaupunginosaan ja loppuosa&nbsp;Punavuoreen. Yrjönkadun ja Laivurinrinteen välisellä osuudella katu on Punavuoren ja Ullanlinnan kaupunginosien raja.

Katu on saanut nimensä tehtailija Erik Röön 1800-luvun puolivälissä Ruoholahteen siirretyn köydenpunontaradan mukaan. Kadun alkuperäinen ruotsinkielinen kirjoitusasu vuodesta 1842 lähtien oli *Ban Gatan*, vuoden 1866 karttaliitteen mukainen suomenkielinen nimi oli *Paanakatu*. Jo vuonna 1881 käytössä ollut *Ratakatu* lisättiin karttaan 1890-luvulla. Nykyiset kirjoitusasut *Ratakatu–Bangatan* vahvistettiin virallisesti vuonna 1909.

## Poikkikadut koillisesta luoteeseen
* Korkeavuorenkatu
* Yrjönkatu
* Annankatu
* Laivurinrinne (etelään)
* Fredrikinkatu
## Lähteet
Monoterpeenit

**Monoterpeenit** ovat terpeenejä, jotka koostuvat kahdesta isopreeni-yksiköstä. Niiden molekyylikaava on siis C10H16. Monoterpeenit voivat olla suoraketjuisia, tai niissä voi olla yksi tai kaksi rengasrakennetta. Monoterpeenijohdannaiset, joissa on muutakin kuin pelkkää hiiltä ja vetyä, ovat monoterpenoideja. Monoterpeeneillä ja monoterpenoideilla on käyttöä mm. lääketeollisuudessa, kosmetiikassa, ja elintarviketeollisuudessa.

## Esimerkkejä

Myrcen.png|Myrseeni on suoraketjuinen monoterpeeni
Menthol_skeletal.svg|Mentoli on yksirenkainen monoterpeeni
Limonene-2D-skeletal.svg|Limoneeni on yksirenkainen monoterpeeni
Carvone.svg|Karvoni on monoterpenoidi
Beta-thujaplicin.png|Hinokitioli on monoterpenoidi ja tropolonin johdannainen
Linalool_skeletal.svg|Linaloli on suoraketjuinen monoterpenoidi
Alpha-pinen.svg|α-pineeni on kaksirenkainen monoterpeeni


Kaksirenkaisia monoterpeenejä ovat mm. kareeni, sabineeni, kamfeeni ja tujeeni. Kamferi, borneoli, eukalyptoli ja askaridoli ovat kaksirenkaisia monoterpenoideja, joissa on (tässä järjestyksessä) ketoni-, alkoholi-, eetteri- ja peroksidisiltaryhmä.

## Esiintyminen
Monoterpeenejä esiintyy monissa kasveissa, mm. havupuissa, vihanneksissä, hedelmissä ja yrteissä. Useimmat eteeriset öljyt sisältävät runsaasti monoterpeenejä. Metsistä vapautuvat monoterpeenit muodostavat aerosoleja, jotka saattavat toimia pilvien tiivistymiskeskuksina, ja lisätä pilvien heijastavuutta, näin viilentäen ilmastoa.

Useilla monoterpeeneillä ja -terpenoideilla on voimakas, luonteenomainen tuoksu ja maku. Esim. sabineeni on tärkeä osa mustapippurin makua, 3-kareeni antaa kannabikselle luonteenomaista makua ja tuoksua, sitraali on tärkeä osa sitrushedelmien tuoksua, ja tujeeni ja karvakroli antavat kesäkyntelille ja oreganolle niiden mausteisen maun.

Monilla monoterpeeneillä on allelopaattisia ominaisuuksia.

## Käyttö
Useat monoterpeenit ovat herkästi haihtuvia, ja osa niistä on tärkeitä kasvien haju- ja makuaineita. Mm. kamferia, sitraalia, sitronellolia, geraniolia, eukalyptolia, okimeenia, myrseeniä, limoneenia, linalolia, mentolia, kamfeenia, tymolia ja pineenejä käytetään parfyymeissa ja kosmetiikkatuotteissa, elintarviketeollisuudessa, hammastahnoissa ja suuvesissä, ym. 

## Lähteet