open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iso-Äiniö

**Iso-Äiniö** on kylä Asikkalassa. Se sijaitsee kunnan läntisissä osissa laajojen metsäalueiden ympäröimänä ja on yksi Äinään seudun muodostavista kylistä. Iso-Äiniön noin 3&nbsp;800 hehtaarin pinta-alasta suurin osa on metsää. Kylän läpi kulkee valtatie 24, jonka ympärille sen asutus ja viljelys ovat keskittyneet.

Vanhin Iso-Äiniötä koskeva merkintä on säilynyt vuodelta 1488. Hämeen ensimmäisessä maakirjassa (1539) tunnetaan 19 Iso-Äiniössä sijainnutta taloa. Aiemmin alue oli tiheästi rakennettu, mutta nykyään se on lähinnä haja-asutusaluetta. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 1998 Iso-Äiniön alueella oli 109 erillistä taloutta. Iso-Äiniön kylän keskellä sijaitsee luontokeskus, jonka Äinään seudun kyläyhdistys rakennutti vuosina 2011–2012. Keskus sai Asikkalan ympäristöpalkinnon vuonna 2015. Keskuksessa on 0,8 kilometrin pituinen luontopolku, ja siellä on uimapaikka Äiniönjoen varrella.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Knut Reiersrud

**Knut Reiersrud** (s. 12. helmikuuta 1961 Oslo) on norjalainen kitaristi, säveltäjä ja laulaja. Hän tuli alun perin tunnetuksi bluesmuusikkona, mutta on kehittänyt musiikillisen ilmaisun, joka yhdistelee monia eri genrejä.

Reiersrud varttui Oslossa ja Bærumissa. Bluesmuusikkona hän toimi muun muassa yhtyeissä Hartvik & The Heartbreakers ja Four Roosters. Reiersrud on julkaissut monia albumeita omalla nimellään; näistä *Pretty Ugly* (2004) toi hänelle Spellemannprisenin. Hän on tehnyt levyjulkaisuja myös yhdessä urkuri Iver Kleiven kanssa; näistä *Blå koral* (1991) johti myös Spellemannprisenin myöntämiseen. Albumilla *Den signede dag* (2000) mukana ovat kaksikon lisäksi myös Povl Dissing ja Nikolai Grundtvig. Reiersrud ja Kleive yhdessä sävelsivät musiikin Lillehammerin vuoden 1994 talviolympialaisten avajaisseremoniaan.

Reiersrudin kanssa yhteistyötä ovat tehneet myös eri puolilta maailmaa tulleet muusikot, kuten gambialaiset perinnemuusikot omalla debyyttialbumilla *Tramp* (1993) ja seuraajalla *Klapp* (1995). Albumi *Himalaya Blues* (2004) äänitettiin Nepalissa muiden norjalaisten ja nepalilaisten muusikoiden kanssa. Knut Reiersrud Band on julkaissut jazz- ja soulvaikutteisen albumin *Voodoo Without Killing Chicken* (2008). Vuonna 2012 kokoonpano soitti Franz Schubertin ja Johannes Brahmsin musiikkia TrondheimSolistenen kanssa levyllä *Infinite Gratitude*. Vuonna 2018 yhtye teki paluun albumilla *Heat*, ja vuotta myöhemmin seurasi *Life – Live at Røverstaden*.

Reiersrud teki yhdysvaltalaisen R&B-laulaja Mighty Sam McClainin kanssa albumin *One Drop Is Plenty* (2011). Tämän jatko-osa *Tears of the World* (2015) johti jälleen Spellemannprisenin myöntämiseen, ja saman palkinnon ehdokkuus tuli sooloalbumilla *Aftonblues* (2013). Ehdokkuuden toi myös albumi *Ballads And Blues From The 20's vol. 1* (2020). Vuonna 2021 Knut Reiersrud Band ja Kringkastingsorkestret julkaisivat Antonín Dvořákin ja Ludwig van Beethovenin musiikin tulkintoja albumilla *A New World* (2021).

## Lähteet
All Jucci

__NOTOC__
**All Jucci** on Kuben studioalbumi, joka julkaistiin 16. helmikuuta 2018 Monsp Recordsin kautta. Albumista ilmestyi 300 kappaleen rajoitettu vinyylipainos, jonka mukana tuli latauskoodi.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Wilbur Soot

**William Gold** (s. 14. syyskuuta 1996), tunnettu paremmin nimellä Wilbur Soot, on brittiläinen internet-persoona, Twitch-striimaaja ja laulaja-lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi vuonna 2017, kun hän oli mukana YouTube-kanavalla SootHouse. Hän perusti oman kanavansa, Wilbur Sootin, 29. maaliskuuta 2019.

## Ura
Gold tuli tunnetuksi, kun hän editoi videoita YouTube-kanavalle SootHouse, jonka Gold ja pari hänen kaveriaan perustivat. He tekivät suurimmaksi osaksi reaktiovideoita.

Gold perusti oman kanavansa, Wilbur Sootin, 29. maaliskuuta 2019. Marraskuussa 2022 kanavalla oli 6,4 miljoonaa tilaajaa. Hän tekee pelivideoita, suurimmaksi osaksi Minecraftista. Gold myös striimaa Twitchissä, jossa hänellä oli 4,6 miljoonaa seuraajaa marraskuussa 2022. Hän on yksi seuratuimmista ihmisistä Twitchissä.

Vuonna 2020 Gold liittyi roolipelaamiseen keskittyneeseen Minecraft-palvelimeen, Dream SMP:hen, jonka Dream omistaa. Gold perusti fiktiivisen valtion L'Manbergin, joka myöhemmin räjäytettiin. Hänestä tuli myöhemmin yksi juonen pääkirjoittajista.

Gold on ollut mukana monessa Minecraft-turnauksessa, mukaan lukien MCC (Minecraft Championships) ja Minecraft Monday. 

3. huhtikuuta 2021 Gold perusti podcastin *Hey and Stuff*.

## Musiikkiura
Gold julkaisi ensimmäisen singlensä, "The 'Nice Guy' Ballad", tammikuussa 2018. Hänen kuudes singlensä, "Your New Boyfriend", nousi sijalle 65 Ison-Britannian singlelistalla. Hänen uusin kappale, "Soft Boy", julkaistiin 26. syyskuuta 2022. Hän on myös englantilaisen indie rock -yhtyeen Lovejoyn jäsen. Wilbur julkaisi albumin "Mammalian sighing reflex" 30. marraskuuta 2023 joka nousi nopeasti spotifyin viikon kuunelluimpiin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Wilbur Sootin kanava YouTubessa
*Wilbur Soot Twitchissä
Oskari Heikkilä

**Oskari Heikkilä** (s. 18. lokakuuta 1997) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Suomen miesten maajoukkueessa kymmenen ottelua. Niissä hän on tehnyt kuusi maalia ja saanut kaksi syöttöpistettä. Hän on edustanut Suomea alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2015 ja pelaa miesten MM-kilpailuissa 2021.

Heikkilä on edustanut Salibandyliigassa Classicia kaudesta 2014–2015 alkaen. Hän on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2016, 2017, 2018, 2019 ja 2021. Kausi 2019–2020 keskeytettiin koronavirusepidemian vuoksi.. Heikkilä on ennen kauden 2021–2022 alkua pelannut liigassa 146 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 71 maalia ja antanut 45 maalisyöttöä, sekä 67 pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt 25 maalia ja saanut 13 syöttöpistettä.

## Lähteet
Eetu Sikkinen

**Eetu Sikkinen** (s. 28. heinäkuuta 1997) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Suomen miesten maajoukkueessa yhdeksän ottelua ilman tehopisteitä. Hän edustaa Suomea miesten MM-kilpailuissa 2021.

Sikkinen on edustanut Salibandyliigassa Classicia kaudesta 2015–2016 alkaen. Hän on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2016, 2017, 2018, 2019 ja 2021. Kausi 2019–2020 keskeytettiin koronavirusepidemian vuoksi.. Sikkinen on ennen kauden 2021–2022 alkua pelannut liigassa 145 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 41 maalia ja antanut 56 maalisyöttöä, sekä 61 pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt seitsemän maalia ja saanut kymmenen syöttöpistettä.

## Lähteet
Tobias Foss

**Tobias Svendsen Foss** (s. 25. toukokuuta 1997 Vingrom, Lillehammer) on norjalainen maantiepyöräilijä, aika-ajon maailmanmestari.

Foss aloitti ammattilaisuransa harjoittelijana Joker-tallissa syksyllä 2016, ja jatkoi samassa joukkueessa seuraavan kauden. Vuodet 2018−2019 hän edusti Uno-X Norwegian Development Teamia. Kausina 2020–2023 hän ajoi UCI World Tour -tason Team Jumbo-Vismassa ja vuodesta 2024 lähtien Ineos Grenadiers -joukkueessa. Hän voitti aika-ajon maailmanmestaruuden vuonna 2022 kolmen sekunnin erolla Stefan Küngiin.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling archives
;2014
:EM-kilpailut, nuorten aika-ajossa pronssia
;2015
:Nuorten maantieajon ja aika-ajon Norjan-mestaruus
:EM-kilpailut, nuorten aika-ajossa hopeaa
;2017
:Norjan ympäriajo, nuorten kilpailun voitto
;2018
:Okolo Slovenska, nuorten kilpailun voitto
:MM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa kuudes
;2019
:Volta ao Alentejo, nuorten kilpailun voitto
:Tour de l'Avenir, kokonaiskilpailun voitto
:MM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa kuudes
;2021
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs, 1. etapilla (aika-ajo) kolmas
:Maantieajon ja aika-ajon Norjan-mestaruus
;2022
:Aika-ajon Norjan-mestaruus
:MM-kilpailut, aika-ajossa kultaa
;2023
:MM-kilpailut, aika-ajossa yhdestoista
;2024
:Tour of the Alps, pistekilpailun ja 1. etapin voitto
:Olympialaiset, aika-ajossa 13:s
:MM-kilpailut, aika-ajossa seitsemäs
;2025
:Aika-ajon Norjan-mestaruus

## Lähteet

¨
Daniel Martínez

**Daniel Felipe Martínez Poveda** (s. 25. huhtikuuta 1996 Soacha) on kolumbialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Colombia-joukkueessa 2015, edusti Southeast Venezuela / Willier Triestina -tallia 2016−2017, EF Education Firstiä 2018−2020, Ineos Grenadiersia 2021–2023 ja on vuodesta 2024 ajanut Red Bull–Bora–Hansgrohe -joukkueessa.

Martínez voitti vuonna 2020 Critérium du Dauphinén kokonaiskilpailun 29 sekunnin erolla Thibaut Pinot'hin. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän voitti Pas de Peyroliin päättyneen 13. etapin. Hän sijoittui viidenneksi Italian ympäriajossa 2021. Hän voitti vuoden 2022 Baskimaan ympäriajon 11 sekuntia ennen Jon Izagirreä. Hän sijoittui Italian ympäriajossa 2024 toiseksi yhdeksän minuuttia ja 56 sekuntia Tadej Pogačarille hävinneenä.

Martínez on voittanut Pan-Amerikan kisoissa kultaa aika-ajossa 2019. Kolumbian aika-ajomestaruuden hän voitti 2019, 2020, 2022 ja 2024.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2013
:Nuorten Pan-Amerikan-mestaruuskilpailut, aika-ajossa kultaa, maantieajossa hopeaa
:Maantieajon nuorten Kolumbian-mestaruus
;2014
:Aika-ejon nuorten Kolumbian-mestaruus
;2015
:Route du Sud, mäkikirikilpailun voitto
:Tour of Utah, nuorten kilpailun voitto
;2017
:Presidential Cycling Tour of Turkey, nuorten kilpailun voitto
;2018
:Kalifornian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas
:Colorado Classic, nuorten kilpailun voitto
;2019
:Aika-ajon Kolumbian-mestaruus
:Tour Colombia, kokonaiskilpailussa kolmas
:Pariisi–Nizza, 7. etapin voitto
:Pan-Amerikan kisat, aika-ajossa kultaa
:Tour of Guangxi, kokonaiskilpailussa toinen
;2020
:Aika-ajon Kolumbian-mestaruus
:Tour Colombia, kokonaiskilpailussa toinen, 6. etapin voitto
:Critérium du Dauphiné, kokonaiskilpailun ja nuorten kilpailun voitto
:Ranskan ympäriajo, 13. etapin voitto
;2021
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, nuorten kilpailussa kolmas, 20. etapilla kolmas
;2022
:Aika-ajon Kolumbian-mestaruus
:Volta ao Algarve, kokonaiskilpailussa kolmas
:Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa kolmas
:Baskimaan ympäriajo, kokonais- ja pistekilpailun sekä 4. etapin voitto
:La Flèche Wallonne, viides
:Liège–Bastogne–Liège, neljäs
:Coppa Sabatini, voitto
;2023
:Volta ao Algarve, kokonaiskilpailun voitto
;2024
:Aika-ajon Kolumbian-mestaruus
:Volta ao Algarve, kokonaiskilpailussa toinen, mäkikirikilpailun sekä 2. ja 5. etapin voitto
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, 2. ja 8. etapilla toinen, 16. ja 20. etapilla kolmas
;2025
:Liège–Bastogne–Liège, seitsemäs
;2026
:Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa toinen

## Lähteet
Ari Lehkosuo

**Ari Lehkosuo** (s. 26. syyskuuta 1960) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti SM-sarjassa Helsingin Jalkapalloklubia kausina 1978–1984. Hän pelasi 99 SM-sarjaottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän voitti Suomen-mestaruuden kausilla 1978 ja 1981. Kausina 1985–1986 hän pelasi I divisioonassa Finnairin Palloilijoiden joukkueessa. Hän pelasi kolme nuorten ja viisi poikien maaottelua.

Ari Lehkosuon lapsista Lilli Lehkosuo on cheerleadingin MM-mitalisti ja Otto Lehkosuo salibandyn maajoukkuepelaaja. Arin pikkuveli Mika Lehkosuo on pelannut jalkapalloa maajoukkueessa ja menestynyt myös jalkapallovalmentajana.

## Lähteet
Kivijärvi (Kuhmo, Kaihlajoen valuma-alue)

**Kivijärvi** on metsäjärvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 81 hehtaaria. Etäisyys Kajaanista on 79 kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Kivijärven pituus kaakosta luoteeseen on kolme kilometriä. Järvi on melko kapea ja saareton. Noin kolmannes Kivijärvestä on vähintään 10 metriä syvä ja kymmenesosa vähintään 15 metriä syvä. Syvin kohta, 31 metriä, sijaitsee järven keskiosassa.

Kivijärveen laskee Mertajärvi (190,6 metriä mpy) Heinilammen kautta. Kivijärven luusua sijaitsee järven matalassa kaakkoisosassa, josta lähtee Kivijoki Kaihlalampeen (168,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 800 metriä kaakkoon. Kaihlalampi laskee Lentuaan.

Kivijärven vesitilavuus on 6&nbsp;031&nbsp;000 kuutiometriä.

Kivijärvi (59.924.1.002) kuuluu Kaihlajoen valuma-alueeseen (59.924), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Lentuan alue (59.92) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Kivijärvi on Kaihlajoen valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Mertajärvi. Alueeseen kuuluu 15 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Kuhmon laajin Kivijärvi sijaitsee noin 30 kilometriä Kaihlajoen valuma-alueen Kivijärveltä pohjoiseen. Kaikkiaan Suomessa on noin 120 vähintään hehtaarin laajuista Kivijärveä.

## Lähteet
Otto Lehkosuo

**Otto Lehkosuo** (s. 31. joulukuuta 1996) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Suomen miesten maajoukkueessa 15 ottelua. Niissä hän on tehnyt seitsemän maalia ja saanut yhdeksän syöttöpistettä. Hän on edustanut Suomea alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2015 ja pelaa miesten MM-kilpailuissa 2021 noustuaan varamiehen paikalta joukkueeseen pois jääneen Krister Savosen tilalle.

Lehkosuo on edustanut Salibandyliigassa espoolaista Westend Indiansia kaudesta 2014–2015 alkaen. Hän on ennen kauden 2021–2022 alkua pelannut liigassa 155 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 53 maalia ja antanut 51 maalisyöttöä, sekä 30 pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt kahdeksan maalia ja saanut 11 syöttöpistettä.

Otto Lehkosuon sisko Lilli Lehkosuo on cheerleadingin MM-mitalisti. Heidän isänsä Ari Lehkosuo ja setänsä Mika Lehkosuo ovat pelanneet jalkapalloa, ja jälkimmäinen on menestynyt myös jalkapallovalmentajana.

## Lähteet
Kivijärvi (Kuhmo, Kivijoen valuma-alue)

**Kivijärvi** on matala ylänköjärvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 96 kilometriä itäkoilliseen.

## Maantiede
Kivijärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,2 kilometriä. Järvi levenee pohjoista kohden. Koillisrannan länteen työntyvän Haverisenniemen pohjoispuolella sijaitsee Kotilahti, jonka rannalla on Kivijärven kylä. Vain neljä hehtaaria Kivijärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin kohta, 10 metriä, sijaitsee itärannan Kiviniemen läheisyydessä.

Kivijärven kolmestatoista saaresta laajin on noin neljän hehtaarin laajuinen Venäläissaari järven luoteiskolkassa. Sen eteläpuolella sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Mustikkasaari.

Kivijärveen virtaa useita laskuojia ympäröiviltä soilta. Kivijärvi laskee järven lounaisrannalta alkavaa Välijokea Alajärveen (218,1 metriä mpy), joka sijaitsee noin 800 metriä lounaaseen.

Kivijärven vesitilavuus on 6&nbsp;643&nbsp;000 kuutiometriä.

Kivijärvi (59.934.1.013) kuuluu Kivijoen valuma-alueeseen (59.934), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Änättijärven valuma-alue (59.93) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Kivijärvi on Kivijoen valuma-alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Alajärvi. Alueeseen kuuluu 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Kivijoen valuma-alueen Kivijärvi on kuudenneksi laajin Suomen Kivijärvistä, joita on yli 120.

## Lähteet
Technician fourth grade

**Technician Fourth Grade**  (lyh. **Tec 4** tai **T/4**) on toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain asevoimissa käytetty sotilasarvo.  Arvolle ei ole vastinetta Suomen puolustusvoimien sotilasarvoissa. 

Arvo otettiin käyttöön tammikuussa 1942 yhtenä erikoisarvoista, joita annettiin teknisissä ja tukevissa tehtävissä palveleville sotilaille, kuten esimerkiksi mekaanikoille, pioneereille, kuljettajille, kokeille, huoltomiehille ja radisteille. *Technician fourth grade* oli kersantin lailla neljännessä palkkaluokassa, mutta arvon ei kantaja toiminut kersantin tapaan komentotehtävässä. Komentojärjestyksessä T/4 sijoittui korpraalin alapuolelle. Saman vuoden syyskuussa Yhdysvaltain sotaministeriö antoi käskyn, jonka mukaan tekniset sotilaat tuli erottaa saman palkkaluokan aliupseereista arvomerkkeihin lisättävällä T-merkinnällä. Arvo oli käytössä vuoteen 1948, jolloin se yhdistettiin samanarvoiseksi kersantinarvon kanssa. Ainoana ulkoisena erotuksena varsinaiseen kersanttiin oli teknisen sotilaan tunnusmerkkien nauhojen tai taustan erilainen väritys. Yhdistäminen teki kersantinarvosta hyvin yleisen, millä oli negatiivinen vaikutus komentotehtävissä olleiden ja arvonsa usein taisteluissa ansainneiden kersanttien arvovaltaan. 

Yhdysvaltain merijalkaväessä arvo otettiin käyttöön jo 1925 ja lakkautettiin 1958, kun muilta samassa palkkaluokassa olevilta arvoilta oli alettu odottamaan vastaavanlaista teknistä osaamista.

Tavallisesti arvon omaavaa kutsuttiin tekniseksi kersantiksi (*Tech Sergeant*), kersantiksi (*Sergeant*) tai lyhennelmillä Tec 4 ja T/4. Monissa yksiköissä heitä kohdeltiin tasavertaisina kersanttien kanssa.

Muut T-kirjaimella merkityt teknisten sotilaiden erikoisarvot olivat alempiarvoinen *[[Technician fifth grade]]*, joka oli samassa palkkaluokassa korpraalin kanssa, ja ylempiarvoinen *[[Technician third grade]]*, joka oli samassa palkkaluokassa ylikersantin (*Staff Sergeant*) kanssa.

## Viitteet
Valtasenjärvi-Raudanjärvi

**Valtasenjärvi-Raudanjärvi** on kaksialtainen, kirkasvetinen järvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 115 kilometriä itään.

## Maantiede
Valtasenjärvi-Raudanjärvi sijaitsee Suomen ja Venäjän rajavyöhykkeen tuntumassa. Etäisyys Raudanjärven kaakkoisrannalta Valtasenjärven luoteisrannalle on 5,1 kilometriä. Saaria ei ole. Järviä yhdistää matala Jutkutus-salmi. Noin seitsemäsosa Valtasenjärvi-Raudanjärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Raudanjärvellä on 15–16-metrisiä syvänteitä, Valtasenjärven keskellä on 22-metrinen syvänne. Luusua sijaitsee Valtasenjärven luoteiskolkassa, josta virtaa Raudanpuro Korkananjärveen (186,6 metriä mpy).

Valtasenjärvi-Raudanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Pientaloja on harvakseltaan. Valtasenjärven eteläpuolisen Karhuvaaran korkeustaso on noin 225 metriä merenpinnan yläpuolella.

Valtasenjärvi-Raudanjärven vesitilavuus on 11&nbsp;523&nbsp;000 kuutiometriä.

Valtasenjärvi-Raudanjärvi (59.936.1.014) kuuluu Säynäjoen valuma-alueeseen (59.936), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Änättijärven valuma-alue (59.93) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Valtasenjärvi-Raudanjärvi on Säynäjoen valuma-alueen laajin vakavesi. Sitä seuraa Kuusijärvi, Korkananjärvi ja 15 muuta vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Oihonna

**Oihonna** on kelttiläisperäinen naisen etunimi. Se esiintyy skotlantilaisen James Macphersonin runoelmassa *[[Ossianin laulut]]* sekä J.&nbsp;L.&nbsp;Runebergin teoksessa *[[Kuningas Fjalar]]*.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2021 mennessä tilastoitu noin 20–40 Oihonna-nimistä naista.

## Nimipäivä
Oihonna-nimi oli mukana Suomen almanakassa vuosina 1908–1928. Nimipäivä oli  14.&nbsp;marraskuuta.

## Tunnettuja Oihonnia
*Elin Oihonna Kallio (1859–1927), suomalainen naisvoimistelun uranuurtaja

## Lähteet
Naarajärvi (Kuopio)

**Naarajärvi** on rantaviivaltaan mutkainen, valtaosin matala järvi Kuopiossa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,8 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 20 kilometriä länteen.

## Maantiede
Naarajärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 5,5 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista ja salmista. Vain 13 hehtaaria järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Järven luoteinen osa on matalaa, kaakkoisosassa on noin kolmen hehtaarin laajuinen alue, jonka syvyys on vähintään 20 metriä. Naarajärven huomattavimmat niemet ovat Suottaniemi, Naaranniemi ja Käänniänniemi, jotka jakavat järveä kapeisiin kaakkois–luoteissuuntaisiin lahtiin.

Naarajärven yhdeksästä saaresta laajin on järven luoteisosan yli nelihehtaarinen Matosaari. Järven kaakkoisen syvänteen pohjoispuolella sijaitsee Makuusaaret. Naarajärven rannoilla on haja-asutusta, kaakkoisen syvänteen kohdalla ranta on melko jyrkkää.

Naarajärvi saa vettä Salinjokea pitkin kaakosta Iso Salinjärvestä (128,4 metriä mpy) ja luoteesta Pieni-Naarasta (121,0 metriä mpy). Naarajärven luusua sijaitsee Käänniänlahden pohjoisrannalla, josta vesi virtaa Ruhtoman ja Kaislasen kautta Suuri-Palonen-Pieni-Paloseen (119,4 metriä mpy).

Naarajärven vesitilavuus on 8&nbsp;622&nbsp;000 kuutiometriä.

Naarajärven länsipuolella sijaitsee Kymijoen päävesistöön kuuluva Saittajärvi. Järvien välinen kannas on kapeimmillaan alle kilometrin.

Naarajärvi (04.284.1.025) kuuluu Suovunjärven valuma-alueeseen (04.284), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden yläosan alue (04.28) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Suovunjärven alueeseen kuuluu 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Naarajärvi, Suuri-Palonen-Pieni-Palonen, Iso Salinjärvi ja Rääpys-Rytky. Alueen järvistä seitsemäntoista on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Lähteet
Islannin ilmailumuseo

**Islannin ilmailumuseo** () sijaitsee suuressa lentokonehallissa Akureyrin lentoasemalla. Museo esittelee Islannin lentohistoriaa kuvin, videoin, esinein ja ilma-aluksin.

Museo on perustettu 1999 ja avattiin yleisölle kesäkuussa 2000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Museon nettisivut
Rannikkovesikuusi

**Rannikkovesikuusi** (*Hippuris lanceolata*) on ratamokasveihin kuuluva monivuotinen vesikasvi. Sillä on pitkä vaakasuora juurakko, josta kasvaa pystyjä haarattomia ilmaversoja, joiden korkeus on 15–40 senttimetriä. Pienet lehdet kasvavat versossa säteittäisinä kiehkuroina; verson keskivaiheilla yhdessä kiehkurassa on tavallisesti kuusi lehteä. Lehtien muoto on kapeansuikea-kapeanvastapuikea, kärki on tylpähkö, pituus 1–2 cm ja leveys 1,5–3 millimetriä. Vähäisiksi surkastuneet kukat kasvavat lehtihangoissa. Vesikuusten määrittäminen on perustunut lehtituntomerkkeihin, joissa rannikkovesikuusi on kahden muun lajin, lamparevesikuusen (*Hippuris vulgaris*) ja nelilehtivesikuusen (*Hippuris tetraphylla*), välimuoto. Se on usein tulkittu näiden risteymäksi, mutta voidaan luokitella myös lajiksi.

Suomessa rannikkovesikuusta kasvaa koko rannikon matkalla. Se elää merenrantojen lahdissa matalassa vedessä. Kasvi luokitellaan Suomessa silmälläpidettäväksi (NT).

## Lähteet
* 
* Luontoportti: Vesikuusi (''Hippuris vulgaris'')

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Rannikkovesikuusi – ''Hippuris lanceolata''
* Kasviatlas 2020: Rannikkovesikuusen (''Hippuris lanceolata'') levinneisyys Suomessa
Junno Laanti

**Junno Laanti** (13. lokakuuta 1925 Suursaari – 26. huhtikuuta 2003 Suonenjoki) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Laannin vanhemmat olivat kalastaja Arvo Johannes Laanti ja Lyyli Lempi Dagmar Naski ja puoliso vuodesta 1950 Maija Inkeri Leskinen. Laanti osallistui ryhmänjohtajana jatkosotaan 1943–1944 ja tuli ylioppilaaksi sodan jälkeen 1945. Diplomi-insinööriksi hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1951. Laanti työskenteli jo opiskeluaikanaan Keskuslaboratoriossa ja meni 1950 töihin Veitsiluoto-yhtiön puoliselluloosatehtaalle Kemiin. Apulaisinsinöörin tehtäviensä ohella Laanti toimi tehtaan ammattikoulun sivutoimisena opettajana ja oli myöhemmin myös koulun rehtori. Tehtaan käyttöinsinööri hänestä tuli 1954, sulfiittiselluloosatehtaan suunnitteluinsinööri 1957, tehtaan teknillinen johtaja 1959 ja tehtaanjohtaja 1965. Koko Veitsiluoto-yhtiön teknilliseksi johtajaksi hän eteni 1968, tuotantojohtajaksi 1972 ja perusteollisuuden johtajaksi 1974. Laanti oli yhtiön johtokunnan jäsen vuodesta 1968. Vuonna 1983 teollisuusneuvoksen arvonimen saanut Laanti jäi tehtävistään eläkkeelle 1990. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kersantti (1977). 

## Lähteet
Hjalte

**Hjalte** on miehen etunimi. Se on muinaispohjoismainen nimi, jonka merkitys on ’mies Shetlandinsaarilta’ (vrt. *Hjaltland*, Shetlandinsaarten nimi islanniksi).

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2021 mennessä tilastoitu noin 20–40 Hjalte-nimistä miestä.

## Nimipäivä
Hjalte-nimi sisältyi suomenruotsalaiseen almanakkaan vuosina 1929–1949. Nimipäivä oli 18.&nbsp;kesäkuuta.

## Lähteet
Gustaf Konttinen

**Gustaf Edvard Konttinen** (17. maaliskuuta 1879 Varkaus – 5. elokuuta 1943) oli suomalainen Viipurissa, Siperiassa ja Vaasassa vaikuttanut liikemies ja konsuli.

Gustaf Konttisen vanhemmat olivat tehtaantyöläinen Olli Konttinen ja Ulla Kosunen. Hän kävi Raahen Porvari- ja Kauppakoulun vuonna 1900 ja teki opintomatkoja Saksaan 1900–1901, Tanskaan, Ruotsiin sekä Englantiin 1910–1911. Vuonna 1904 Konttinen tutustui valtion stipendin turvin viljakauppaan Venäjällä. 

Konttinen oli konttorioppilaana Paul Wahl & Co:n tehtaalla Varkaudessa vuodesta 1892, Häkli, Lallukka ja Kumppanien kirjeenvaihtajana Viipurissa 1901–1907 ja viipurilaisen agentuuriliikkeen Konttinen ja Karsikko osakkaana ja johtajana 1907–1910. Konttinen muutti sitten Siperiaan ja oli 1911–1914 siellä prokuristina ja johtajana Carl Jörgensenin voinvientiliikkeessä. Hän oli perustamisensa lihanjalostustehtaiden ja vientiliikkeen johtajana Bijskissä Länsi-Siperiassa 1914–1919. Kun neuvostohallitus otti nämä laitokset haltuunsa Konttinen siirtyi Venäjän Kaukoitään jossa hän oli eri toimissa sekä mantereella että Japanissa 1919–1923. Palattuaan Suomeen 1923 Konttinen oli perustamassa Viipuriin *Konttinen ja Karsikko Oy*:tä ja oli liikkeen osakkaana ja johtajana Viipurissa 1923–1928. Vuonna 1928 Konttinen muutti Vaasaan jossa hän oli *Kauppiaitten Oy*:n toimitusjohtajana 1928–1934. Konttinen oli Vaasassa myös Latvian kunniavarakonsuli 1931–1935. Vuonna 1934 Konttinen muutti Helsinkiin, jossa hän toimi *Maakauppiaitten Oy*:n johtokunnan varapuheenjohtajana ja yhtiön toisena johtajana.

Konttinen oli Kauppiaiden keskuskaupan hallintoneuvoston jäsenenä 1929–1934 sekä Kesko Oy:n johtokunnan jäsenenä 1941–1943.

Gustaf Konttinen oli naimisissa vuodesta 1913 Else Auguste Adolfine Pfeiferin (1889–1937) kanssa.

## Lähteet
Halvdan

**Halvdan** on skandinaavinen miehen etunimi, jonka merkitys on ’puoliksi tanskalainen’. Nimi on ollut käytössä jo keskiajalla muodoissa *Halfdanr*, *Haldan* ja *Halden*. Halvdan-nimestä on kehittynyt englantilainen sukunimi *Haldane*.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä tilastoitu alle 15 Halvdan-nimistä miestä.

## Nimipäivät
Halvdan-nimi sisältyi suomenruotsalaiseen almanakkaan vuosina 1929–1949. Nimipäivä oli 30.&nbsp;syyskuuta.

Norjassa Halvdanilla on nimipäivä 20.&nbsp;marraskuuta. Halvdan-nimi otettiin nimipäiväkalenteriin 1980-luvun lopussa, kun sikäläinen nimipäiväluettelo uudistettiin. Uusi nimipäivälista julkaistiin vuonna 1989, ja alun perin se oli itsenäinen, almanakasta erillinen nimipäiväkalenteri. Vuonna 1994 siitä tuli osa Norjan virallista almanakkaa.

## Tunnettuja Halvdaneja
* Halvdan Musta (n. 810–860), Norjan kuninkaan Harald Kaunotukan isä
* Halfdan Ragnarsson (n. 850–877), viikinkipäällikkö ja Jorvikin kuningas, mahdollisesti Ragnar Lodbrokin poika 
* Halvdan Koht (1873–1965), norjalainen historioitsija, professori ja poliitikko
* Halvdan Holbø (1907–1995), norjalainen taidemaalari
* Halvdan Sivertsen (s. 1950), norjalainen muusikko

## Lähteet
Jalkaväkirykmentti 15 (talvisota)

**Jalkaväkirykmentti 15** oli Hämeen reserviläisistä koottu rykmentti talvisodassa. Sen I pataljoonan miehet tulivat Ypäjältä, Jokioisista, Tammelasta, II pataljoona Forssasta, Kalvolasta, Hattulasta ja Tammelasta sekä III pataljoona Lopelta, Rengosta ja Janakkalasta.

Rykmentti perustettiin Hämeenlinnassa ja Turengissa 7. – 11. lokakuuta 1939.

Joukot siirtyivät Kannakselle tapahtui junakuljetuksella 12. - 14. lokakuuta 1939. Purkamispaikkana oli Leipäsuon asema Viipurista 30 kilometriä Pietarin suuntaan  lähtevän radan varrella. 

## Keskittäminen
Rykmentti keskitettiin 15. lokakuuta 1939 Summan alueelle, jossa se oli 15. lokakuuta - 29. marraskuuta 1939 linnoitustöissä. Talvisodan JR 15 kuului 5. divisioonaan, jonka muut rykmentit olivat JR 13 ja JR 14. 

## Taistelut
Rykmentti taisteli joulukuussa 1939 Summan kylässä ja Lähteen (Munasuon) lohkolla sekä helmikuussa 1940 Summassa Suokannassa talvisodan ratkaisutaisteluissa. II armeijakunnan vetäytyessä väliasemaan JR 15 taisteli Näykkijärvellä ja myöhemmin taka-asemassa Viipurin koillisosassa Tammisuolla.

*30.11.1939 - 04.01.1940 - Summan taistelut
*13.02.1940 - 16.02.1940 - Taistelu Summan Suokannassa
*17.02.1940 - 27.02.1940 - Taistelu Näykkijärvellä
*29.02.1940 - 13.03.1940 - Tammisuon taistelu

Rauhan jälkeen JR 15 oli reservissä:
*14.03.1940 - 17.03.1940 - Reservissä Kananojalla
*18.03.1940 - 15.04.1940 - Reservissä Luumäellä

## Komentajat

*everstiluutnantti Lauri Gulin 13. joulukuuta 1939 asti
*everstiluutnantti Ilmari Karhu 13. joulukuuta 1939 alkaen

## Pataljoonat

* Ensimmäinen pataljoona (I/JR 15) komentajanaan jääkärikapteeni Auno Kuiri.
* Toinen pataljoona (II/JR 15) komentajanaan kapteeni Frans-Julius Jansson.
* Kolmas pataljoona (III/JR 15) komentajanaan jääkärikapteeni Yrjö Nahi.

## Lähteet
Kivijärvi (Kuopio, Kukkamäki)

**Kivijärvi** on Pohjois-Savossa Kuopiossa Kukkamäen lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Kuopion keskustasta on 24 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Kivijärvi on 5,0 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 187 hehtaaria. 
Kivijärven pituus kaakosta luoteeseen on viisi kilometriä. Sen keskiosassa sijaitsee länteen työntyvä Pitkäniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee usean hehtaarin laajuinen Aittosaari. Järvellä on kartan mukaan 6&nbsp;saarta, joita ovat esimerkiksi Myhkyri ja Laiskiaiskallionsaari.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 11,74 miljoonaa kuutiometriä eli 0,012 kuutiokilometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 6,3 metriä. Sen syvimmässä syvänteessä on 27 metriä vettä ja se sijaitsee Laiskijaiskallion edustalla . 
Erityisesti järven eteläosa on syvä. Siellä sijaitsee noin viisi hehtaaria laaja pitkänomainen vähintään 20 metriä syvä vyöhyke, jonka sisällä on kaksi 27-metristä syvännettä. Pitkäniemen pohjoispuolella on 15-metrisiä syvänteitä. Luoteeseen kuljettaessa järvi madaltuu voimakkaasti.

Järven rantaviivan pituus on 18,4 kilometriä.Kivijärven itärannalla ja Pitkäniemellä on useita pientaloja. Eteläisillä rannoilla ja Pitkäniemen rannoilla on jyrkkiä kohtia. Kivijärvenvuori järven länsipuolella kohoaa noin 180 metriä merenpinnan yläpuolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,2 metriä mpy. Järven laskujoki on Kaijanjoki, joka laskee Kaijaan&nbsp;(29&nbsp;ha). Joelle kertyy pudotusta tällä osuudella 3,3 metriä. Se on yläjuoksu pidemmästä jokireitistä, joiden alenevat osuudet ovat Kaijan jälkeen Myllyjoki, Koskinen&nbsp;(19&nbsp;ha) ja Kivijoki, joka laskee Kuttajärveen&nbsp;(1&nbsp;066&nbsp;ha). Kivijoen valuma-alueeseen kuuluu 37 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista 14 on yli kymmenen hehtaarin laajuisia. Suurin tulojoki on Saaristesta&nbsp;(35&nbsp;ha) alkava Saarisenjoki. Sen valuma-alueella sijaitsee myös Kakkisenjärvi&nbsp;(193&nbsp;ha). Lounaisrantaan laskee myös Taskisenlammen&nbsp;(4&nbsp;ha) laskuoja, kaakkoispäähän Hoikanlammen&nbsp;(4&nbsp;ha), Ukon Salmisten&nbsp;(8&nbsp;ha) ja Päälammen&nbsp;(4&nbsp;ha) laskuojat, ja pohjoisrannikon Kannaslahteen Kortteisen&nbsp;(29&nbsp;ha) Kortteisenpuro.

## Lähteet
Einiosaurus

**Einiosaurus** oli keskikokoinen sarvinaamojen osalahkoon kuulunut dinosaurus. Sen kaulassa oli kaulus, jossa oli aaltomainen reunus. Kauluksessa oli kaksi pitkää ylöspäin osoittavaa sarvea. Se eli metsissä ja söi kasveja. Sarvet olivat luultavasti puolustautumista että koristautumista varten. Vuonna 1985 löydettiin viisitoista Einiosaurus-fossiilia samasta paikasta Yhdysvalloissa. Niiden arveltiin kuuluneen samaan laumaan ja kuolleen yhdessä.

## Aiheesta muualla
* https://dinosaurpictures.org/Einiosaurus-pictures
Jalkapallon Suomen Cup 2021

Suomen Cup järjestettiin 67. kertaa kaudella 2021. Cupissa ei pelattu karsintakierroksia kolmatta kertaa peräkkäin, vaan Ykkösen ja Liigan joukkueet sijoitettiin omiin alueellisiin lohkoihin, joista kaksi parhaiten sijoittautunutta joukkuetta eteni jatkopeleihin.

Helsingin olympiastadionilla pelattu finaali päättyi rangaistuspotkukilpailujen jälkeen KuPSin 0–1 (4–5) voittoon. Ratkaisevan maalin teki KuPSin Iiro Järvinen. Finaali pelattiin koronarjoitusten vuoksi ilman yleisöä.

## Lähteet
Amerikanviisisoppi

**Amerikanviisisoppi** (*Penthorum sedoides*) on viisisoppien (*Penthorum*) sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji. Se on monivuotinen ja kasvaa tyypillisesti noin 30–60 cm korkeaksi. Varsi voi olla haaraton tai haaroa jonkin verran yläosistaan. Varren väri vaihtelee vaaleanvihreästä punertavaan ja se voi olla kalju tai hieman karvainen. Lehtiasento on kierteinen. Lehdet ovat enintään 10 cm pitkiä, 2,5 cm leveitä ja muodoltaan soikeita tai kapeanpuikeita. Kukat sijaitsevat viuhkoissa tai viuhkomaisissa tertuissa, jotka ovat halkaisijaltaan noin 2–8 cm. Yksittäisten kukkien halkaisija on noin 0,6 cm ja niiden väri vaihtelee kellanvihreästä valkoiseen. Kussakin kukassa on viisi vihreää verholehteä, kymmenen hedettä sekä viisi emiä. Kukissa ei yleensä ole terälehtiä. Kukinnan jälkeen kehittyvissä kotamaisissa hedelmissä on tavallisesti paljon pieniä siemeniä.

## Lähteet
* Illinois Wildflowers: Ditch Stonecrop 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Amerikanviisisoppi (''Penthorum sedoides'')
* JSTOR Global Plants: ''Penthorum sedoides'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Penthorum sedoides'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Penthorum sedoides'' 
* Flora of North America: ''Penthorum sedoides''
Fritiof Flodin

**Fritiof Flodin** (10. maaliskuuta 1828 Vaasa – 7. joulukuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri ja todellinen valtioneuvos.

Fritiof Flodinin vanhemmat olivat Vaasan läänin lääninrahastonhoitaja Johan Ulrik Flodin (1789-1834) ja Gustava Sofia Thitz. Hän kävi triviaalikoulua Vaasassa ja Helsingissä ja pääsi ylioppilaaksi 1846. Flodin suoritti Helsingin yliopistossa suuremman kameraalitutkinnon 1850 ja tuomarintutkinnon 1852. Hän oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1852.

Flodin oli senaatin talousosaston ylimääräisenä kamarikirjurina vuodesta 1851, Suomen sotakomissariaatin kamarikirjurina vuodesta 1855, senaatin valtiovaraintoimituskunnan kopistina vuodesta 1857 ja 2. apukamreerina vuodesta 1858. Hänestä tuli Oulun läänin lääninkamreeri 1860 ja hän toimi senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamreerina 1874–1900. Flodin oli samalla valtion asiamiehenä Suomen Yhdyspankissa vuodesta 1886 alkaen. Hänestä tuli kamarineuvos 1873, valtioneuvos 1885 ja todellinen valtioneuvos 1897.

Fritiof Flodin oli naimisissa vuodesta 1864 Fanny Virginia Basilierin (k. 1897) kanssa. Heidän lapsiansa olivat Kuopion tullinhoitaja Karl Alexander Flodin (1866–1945), pianisti ja pianopedagogi Fanny Flodin-Gustavson (1868–1954), Norjaan avioitunut laulajatar Ida Flodin (1870–1957) ja kuvanveistäjä, taidemaalari ja -graafikko Hilda Flodin (1877–1958).

## Lähteet
Face (rap-artisti)

**Ivan Timofeevitš Drjomin** (; 8. huhtikuuta 1997 Ufa, Baškortostan, Venäjä), tunnetaan paremmin nimellä **Face**, on venäläinen rap-artisti, joka teki debyyttinsä vuonna 2015 EP:llä *Cursed Print* ().

Face asuu Venäjän ulkopuolella. Hän ei palannut Venäjälle lomalta Kreikasta, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Hänen veljensä Bogdan Dremin toimii hänen managerinaan ja asuu Suomessa, josta hän hakee turvapaikkaa. Hän poistui Venäjältä  4. maaliskuuta 2022.

## Diskografia
### Albumit
* *Hate Love* (2017)
* *No Love* (2017)
* *Пути неисповедимы* (, 2018)
*
* *12* (2019)
* Искренний (2021) 

### EP:t
* *Проклятая печать* (, 2015)
* *Vlone* (2016)
* *Mayhem* (2016)
* *Playboy* (2016)
*
* *Жизнь удалась* (, 2021)
* *Варвар* (, 2021)
* Krazy (2021) 

## Lähteet
Arto Astikainen

**Arto Astikainen** (s. 25. elokuuta 1948 Mäntyharju) on suomalainen politiikantoimittaja.

Astikainen opiskeli tiedotusoppia Tampereen yliopistossa. Vakituisen työn hän aloitti *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]* vuonna 1974 ja politiikan toimituksessa 1977. Vuosina 1988–1994 hän toimi politiikan toimituksen esimiehenä. Hän jäi eläkkeelle vuoden 2009 alussa. Hän on yksi *[[Tamminiemen pesänjakajat]]* -kirjan kirjoittajista.

Astikainen valittiin Politiikan toimittajat -yhdistyksen kunniajäseneksi vuonna 2009.

## Lähteet
Astikainen

**Astikainen** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Arto Astikainen (s. 1948), toimittaja
* Kaisa Astikainen (s. 1982), tuottaja ja elokuvantekijä
* Risto Astikainen (1945–2025), dokumenttitoimittaja ja televisiosarjojen käsikirjoittaja
* Tomi Astikainen, (s. 1981), kirjailija
Anne Muhonen

**Anne Muhonen** (s. 25. toukokuuta 1979 Vantaa) on suomalainen kuvataiteilija, kuvittaja ja sarjakuvantekijä. Hän on kuvittanut lastenkirjoja ja oppimateriaaleja sekä työskennellyt myös valokuvan ja seinämaalausten parissa.

Muhonen valmistui ylioppilaaksi Tikkurilan lukiosta 1998 ja suoritti verkkotoimittajan opintoja HEO:ssa 1998–1999. Hän on opiskellut kuvataide- ja sarjakuvaopintoja Taidekoulu Maassa 1999–2003, sarjakuvailmaisua Taideteollisen korkeakoulun avoimessa yliopistossa Katja Tukiaisen johdolla 2002, luovaa kirjoittamista Oriveden Opistossa 2002–2004 ja kasvatustiedettä Helsingin yliopiston avoimessa yliopistossa 2005–2006.

Muhonen aloitti sarjakuvien tekemisen vuonna 2003 nuorille suunnatulla albumilla *Ada*. Sarjaa ilmestyi neljä osaa, joista viimeisellä *Ada 4: Kaikki menee hyvin* Muhonen oli Sarjakuva-Finlandia-ehdokkaana vuonna 2007.

Muhonen on myös kirjoittanut kritiikkejä ''Inferno''-metallimusiikkilehteen ja toiminut Suomen Monikkoperheet ry:n lehden päätoimittajana.

## Tuotanto
### Sarjakuva-albumeita
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Kuvituksia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anne Muhosen verkkosivut
Haapaveden radio- ja televisiomasto

**Haapaveden radio- ja televisiomasto** on Haapavedellä sijaitseva 327 metriä korkea vuonna 1978 valmistunut radio- ja televisiomasto. Masto jakaa Suomen korkeimman rakennelman tittelin Tiirismaan radio- ja televisiomaston kanssa.

## Lähteet
Hervor

**Hervor** on muinaisskandinaavinen naisen etunimi. Sen alkuosa *Her-* merkitsee ’sotajoukkoa’. Loppuosa *-vor* on useissa naisennimissä esiintyvä nimielementti, joka on liitetty merkityksiin ’olla varuillaan’ ja ’puolustaa’.

Suomessa Hervor on ollut erittäin harvinainen nimi. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2021 mennessä kirjattu noin 10–20 tämännimistä naista.

## Nimipäivät
Hervor-nimi sisältyi suomenruotsalaiseen almanakkaan vuosina 1950–1994. Nimipäivä oli 18.&nbsp;syyskuuta.

Ruotsin almanakassa Hervorin nimipäivä on 1.&nbsp;huhtikuuta.

## Lähteet
Vuolijoki (joki)

**Vuolijoki** on noin 15 kilometrin mittainen etelästä pohjoiseen virtaava mutkitteleva joki, joka saa alkunsa parista pikkujärvestä kaakosta purkavan Ryynäsjoen ja Eteläjoen yhtyessä Kajaanin eteläisellä metsä- ja suoalueella ja johon pian yhtyy lännestä Saaresjoki ennen kuin joki alittaa Kokkolasta Kajaaniin kulkevan valtatien 28 hieman Otanmäen taajaman länsipuolella. Tämän jälkeen joki kulkee Vuolijoen kirkonkylän läpi  Oulujärven Käkilahteen. 

Vaikka joessa ei ole paljonkaan pudotuskorkeutta, on kirkonkylän liepeillä Tupalankoski, joka on sovelias kalastukseen, samoin kuin valtatien 28 kohdalla Kytökoski. Joen vesi on tummaa ja humuspitoista, mutta sitä on kunnostettu, ja siihen on tehty kalanpoikasten istutusta, lähinnä kirjolohta ja harjusta. Väittään, että Eteläjoessa eläisi yhä alkuperäinen purotaimenkin.

## Lähteet
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2021

**Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2021** olivat järjestyksessään 13. naisten maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin marras-joulukuussa 2021 Ruotsin Uppsalassa.

Emäntämaa Ruotsi voitti historiansa kymmenennen ja kahdeksannen peräkkäisen maailmanmestaruutensa. Se voitti loppuottelussa jatkoajalla Suomen 4–3. Pronssiottelussa Sveitsi voitti Tšekin 5–2.

## Lopputulokset

## Lähteet
Gunver

**Gunver** on naisen etunimi. Se on Gunvor-nimen tanskalainen ja skånelainen rinnakkaismuoto.

Gunver esiintyi suomenruotsalaisessa almanakassa Gunvor-nimen rinnalla vuosina 1973–1994. Nimipäivä oli 25.&nbsp;maaliskuuta. Gunver poistettiin almanakasta 1990-luvulla, koska Suomessa oli silloin kirjoilla vain yksi tämänniminen henkilö.

## Lähteet
Philip Whalen

**Philip Whalen** (20. lokakuuta 1923 Portland, Oregon, Yhdysvallat – 2002) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hän kuului beat-kirjailijoihin.

Whalen oli Yhdysvaltojen maavoimien palveluksessa vuoteen 1946. Hän opiskeli Reed Collegessa, josta hän valmistui 1951 ja muutti ensin San Franciscoon ja sitten Los Angelesiin, jossa hän sai työtä mutta palasi kuitenkin Portlandiin, jossa hän oli aiemmin asunut isänsä kanssa. Hän asui välillä lännessä ja 1955 tutustui Allen Ginsbergiin ja Jack Kerouaciin. Vuosikymmenen lopulla hän sai ensimmäiset runonsa julkaistuksi ja sai sen ansiosta kutsuja yliopistoihin lukemaan runojaan ja opettamaan.

Whalen oli opettajana Japanissa Kiotossa 1956–1957 ja 1958–1971. Yhdysvaltoihin palattuaan hän asettui pian zenkeskukseen, ja myöhemmin hänet vihittiin munkiksi. Hän joutui sydänleikkaukseen ja sokeutui, jolloin opetustyö loppui.

## Suomennettuja runoja
* Jätevesisinkki (The Slop Barrel): 1, 2, III, IV. Suom. J. K. Ihalainen. Julkaisussa *[[Kirjo (lehti)|Kirjo : kirjallisuus- ja kulttuurilehti]]* 2010:2 (Käännös teoksesta Overtime – Selected poems, 1999)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Philip Whalen, Homepage at EPC Buffalo
Odd Christian Eiking

**Odd Christian Eiking** (s. 28. joulukuuta 1994 Stord) on norjalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Team Joker -joukkueessa 2014–2015, edusti seuraavat kaksi vuotta FDJ:tä, vuodet 2018–2021 Wanty-Gobert-tallia sekä vuoden 2022 alusta EF Education–EasyPostia.

Eiking johti 2021 Espanjan ympäriajoa etappien 10–16 jälkeen.

## Saavutuksia

;2015
:Norjan ympäriajo, nuorten kilpailun voitto
:Maantieajon alle 23-v. Norjan-mestaruus
:Giro Ciclistico della Valle d'Aosta Mont Blanc, 2. etapin voitto
;2016
:Norjan ympäriajo, nuorten kilpailun voitto
;2017
:Boucles de l'Aulne - Chateaulin, voitto
;2018
:Grand Prix Cycliste la Marseillaise, toinen
:Tour de Wallonie, 3. etapin voitto
;2019
:Arctic Race of Norway, mäkikirikilpailun ja 3. etapin voitto
;2021
:Arctic Race of Norway, kokonaiskilpailussa toinen
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 11:s, kokonaiskilpailun johdossa etappien 10–16 jälkeen
;2022
:Coppa Sabatini, toinen

## Lähteet
Tsahkaljärvi

**Tsahkaljärvi** (myös *Tshahkajärvi*; ) on karu ja kirkasvetinen järvi Enontekiöllä. Sen pinta-ala on 111 hehtaaria, ja se sijaitsee 559 metrin korkeudessa merenpinnasta. Kilpisjärven ja Saanajärven ohella Tsahkaljärvi kuuluu Kilpisjärven alueen suurimpiin vesistöihin. Se sijaitsee Saanatunturin eteläpuolella. Tsahkaljärvestä Kilpisjärveen laskee Tsahkaljoki, joka on merkittävin Kilpisjärven keskeisen kyläalueen useista puroista.

Kilpisjärven luontokeskukselta on Tsahkaljärvelle kilometrin matka.

## Lähteet
Sveitsin naisten salibandymaajoukkue

**Sveitsin naisten salibandymaajoukkue** edustaa Sveitsiä naisten kansainvälisissä salibandyotteluissa. Se on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2005 ja 2025 sekä saavuttanut MM-hopeaa vuosina 1999, 2003, 2009 ja 2019 sekä MM-pronssia vuosina 2007, 2013, 2015, 2017 ja 2021.

## Lähteet
John Rechy

**John Rechy**, alun perin **Juan Francisco Rechy** (s. 10. maaliskuuta 1931 El Paso, Texas, Yhdysvallat), on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän kuului beat-kirjailijoihin. 

Rechy on taustaltaan meksikolainen. Hänen isänisänsä oli skotlantilainen lääkäri, joka asettui Meksikoon ja muutti sieltä 1910 poliittisista syistä Texasiin. Isä oli Meksikon-aikana menestynyt muusikko, mutta onni kääntyi Texasissa, ja turhautuneena hän sai vihanpurkauksia. Isä on Rechyn muistelmien *About My Life* keskeinen henkilö.

Rechyn esikoisromaani on klassikoksi muodostunut *[[Kaupunkien yössä]]*, joka ilmestyi 1963. Se aloitti homokirjallisuudessa uuden ajan ja oli myyntimenestys. Hän kuvaa siinä väkivaltaista kaupunkien alakulttuuria.

## Suomennetut teokset
* *Kaupunkien yössä* (*City of Night*), suom. Antti Eerikäinen, Helsinki: Basam 2016 

## Lähteet
Sarada Menon

**Mambalikalathil Sarada Menon** (; 5. huhtikuuta 1923 Mangalore – 5. joulukuuta 2021 Chennai, Tamil Nadu) oli intialainen psykiatri. Hän oli maansa ensimmäinen naispuolinen psykiatri.

Menon syntyi kahdeksantena perheensä yhdestätoista lapsesta. Hän valmistui Madras Medical Collegesta ja työskenteli lyhyesti Lontoossa, sitten yleissairaalassa Andhra Pradeshissa. Vuonna 1957 Menon aloitti kaksi vuotta kestäneen erikoistumisen psykiatriaan All India Institute of Mental Healthissa, josta myöhemmin tuli National Institute of Mental Health and Neurosciences. Vuodesta 1959 hän työskenteli Madrasin (Chennain) mielenterveysinstituutissa, jonka johtajaksi yleni vuonna 1961.

Vuonna 1984 Menon perusti kollegansa Thara Rangaswamyn kanssa Schizophrenia Research Foundationin (SCARF). Hänelle myönnettiin vuonna 1992 Padma Bhushan. Menon kuoli 98-vuotiaana vuonna 2021. Hän oli tehnyt työtään vielä aiemmin samana vuonna.

## Lähteet
Gullfaxi

**Gullfaxi** (, ”Kultaharja”) on skandinaavisessa mytologiassa Hrungnir-jättiläisen nopea hevonen.

Erään päivänä Odin ratsasti hevosellaan Sleipnirillä Jotunheimiiin ja vieraili Hrungnirin luona. Jättiläinen kysyi Odinilta, mikä mies tämä oikein on. Hrungnir lisäsi sitten, että onpa muukalaisella ihmeen hieno ratsu. Odin löi silloin jättiläisen kanssa vetoa, ettei koko Jotunheimissa ole yhtäkään niin hyvää hevosta kuin Sleipnir. Hrungnir vastasi, että muukalaisella on kyllä hyvä hevonen, mutta että hänellä itsellään on vielä nopeampi hevonen nimeltään Gullfaxi. Odin ratsasti silloin pakoon, mutta ärsytetty Hrungnir kapusi Gullfaxin selkään ja alkoi saavuttaa Odinia. Hrungnir ajoi raivoissaan Odinia takaa aina Asgårdin porteille saakka.

Odin kutsui takaa-ajon jälkeen Hrungnirin juomaan olutta Asgårdiin. Siellä Hrungnir alkoi juovuttuaan haastaa riitaa Thorin kanssa ja haastoi tämän kaksintaisteluun Grjótúnagardilla eli Kivitarhoilla. Thor tappoi Hrungnirin kaksintaistelussa, mutta jäi kuolleen jättiläisen jalan alle, eikä kukaan aasajumalista kykene nostamaan jalkaa Thorin päältä. Viimein Thorin poika Magni saapui paikalla ja nosti Hrungnirin jalan helposti isänsä päältä. Kiitollinen Thor lahjoitti Hrungnirin hevosen Gullfaxin Magnille. Odin ei ole tästä mielissään, sillä hänen mielestään niin hyvää hevosta ei olisi saanut antaa jättiläisnaisen pojalle, vaan Thorin olisi kuulunut mieluummin lahjoittaa Gullfaxi isälleen eli Odinille.

## Lähteet
Olli Halonen

**Olli Halonen** tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* Olli Halonen (s. 1950), suomalainen kuvanveistäjä
* Olli Halonen (s. 1975), suomalainen muusikko ja Disco-yhtyeen jäsen
* Olli Halonen (s. 1988), suomalainen laulaja-lauluntekijä ja rumpali
Olli Halonen (laulaja)

**Olli Halonen** (s. 6. tammikuuta 1988 Kuopio) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Aiemmin hän on toiminut rumpalina Satin Circus -yhtyeessä, joka oli toiminnassa vuosina 2010–2018. Levytyssopimuksen sooloartistina Halonen solmi Mökkitie Recordsin kanssa toukokuussa 2019.

Halonen on valmistunut muusikoksi Metropolia-ammattikorkeakoulusta. Hänen ensimmäinen singlensä ”Isän ikäinen” julkaistiin elokuussa 2020. Toukokuussa 2021 julkaistu ”Pohjola”-single nousi alkuvuodesta 2022 Suomen Spotifyn kuunnelluimmaksi kappaleeksi, singlelistan ykköseksi sekä soitetuimmaksi radiokappaleeksi suomalaisissa radioissa vuoden 2022 viikolla 3. Halosen esikoisalbumi *[[Olli Halonen (albumi)|Olli Halonen]]* julkaistiin syyskuussa 2023.

## Perhe
Halonen avioitui elokuussa 2025 ja asuu Pia-puolisonsa kanssa Espoossa. Heille syntyivät maaliskuussa 2024 kaksostytöt.

## Diskografia
### Studioalbumit

### Singlet

#### Muut listoille nousseet kappaleet

### Musiikkivideot
* *Isän ikäinen*
* *Pohjola* (ohj. Karri Harju)
* *Miten käärmeet lisääntyy* (ohj. Ville Juurikkala)
* *Synnytty saunomaan* (ohj. Vihtori Valkama)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Olli Halonen yritti menestyä muusikkona piilottelemalla savolaisuuttaan – Pohjola-jättihitti syntyi vasta, kun hän lakkasi esittämästä “stadijätkää” | Yle Uutiset 1.5.2022