open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orimattilan Niinikosken työväentalo

**Orimattilan Niinikosken työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa Niinikosken kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Vuonna 1899 perustettu Orimattilan Niinikosken työväenyhdistys on yksi vanhimmista työväenyhdistyksistä Uudellamaalla. Yhdistys liittyi aluksi Suomen Ruotsalaiseen Työväenliittoon. Senaatti vahvisti yhdistyksen säännöt vuonna 1903. Perustetun yhdistyksen johtokuntaan valittiin muurari, kirvesmies, seppä ja sepän vaimo sekä suutari. Työväentaloa varten ostettiin rakennuspuita ja talo, joka siirrettiin yhdistyksen vuokraamalle tontille vuonna 1913. Yhdistys menetti kaikki toimihenkilönsä kansalaissodassa.

Yhdistyksen toiminnan vilkkaus vaihteli vuosien mittaan. Yhdistys osti vuonna 1933 Artjärven Kinttulan työväentalon, joka siirrettiin vanhan talon jatkeeksi. Talon vanha osa toimi ravintolana, ja uudessa osassa oli juhlasali. Työväentalon vanha osa purettiin vuonna 1956, ja talo myytiin vuonna 1981.

## Lähteet
Mykola Buratšek

**Mykola Buratšek**, , (16. maaliskuuta 1871 Letytšiv, Podilian kuvernementti – 12. elokuuta 1942 Harkova, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen impressionistinen taidemaalari ja opettaja.

## Elämä
Buratšek opiskeli Kiovassa ja valmistui Krakovan taideakatemiasta 1910 (Jan Stanisławskin oppilaana). Ensimmäisen näyttelynsä hän piti 1907 ja työskenteli 1910–1912 Pariisissa Henri Matissen ateljeessa. Hän toimi 1917–1922 Kiovassa professorina Ukrainan valtion taideakatemiassa ja sen jälkeen Kiovassa Valtion taideoppilaitoksessa ja Lysenkon musiikki ja teatterioppilaitoksessa. Hän oli Harkovan taideoppilaitoksen rehtori 1925–1934 mutta palasi sitten Kiovaan Valtion taideoppilaitokseen.

## Taiteilijanura
Taitavana maisemamaalarina Buratšek maalasi värikkäitä impressionistisia ukrainalaisia maisemia, esimerkiksi maalaukset *Aamu Dniprolla* (1934), *Kukkivat omenapuut* (1936) ja *Mahtava Dnipro ärjyy ja mylvii* (1941). Hän suunnitteli lavastuksia Harkovan ja Donetskin teattereihin. Hän oli myös taiteen tutkija ja teki tutkimusta Taras Ševtšenkosta taiteilijana ja kirjoitti hänen taiteestaan kirjan *Velykyi narodnyi hudožnyk* (1939, 'Suuri kansallinen taiteilija'). Hän kirjoitti kirjan *Moje žyttja* (1937. 'Elämäni') ja artikkeleita ukrainalaisista taiteilijoista. Hän oli vaikuttamassa Taras Ševtšenkon museon perustamiseen Harkovaan ja Myh’ailo Kotsjubynskyin museoiden perustamiseen Vinnytsjaan ja Tšernihiviin.

Buratšekista ilmestyi 1967 Kiovassa Juri Djuženkon kirja.

## Maalauksia

Mykola Burachek - March 1917.jpg|*Maaliskuu 1917*
Mykola Burachek - A Cottage at Noon 1928.jpg|*Talo keskipäivällä*, 1928
Burachek An old woman.jpg|*Vanha nainen*
Burachek Reve ta stogne Dn pr shirokii 1.jpg|*Mahtava Dnipro ärjyy ja mylvii*, 1941


## Lähteet

## Aiheesta muualla
1p36-deleetio-oireyhtymä

**1p36-deleetio-oireyhtymä** on kromosomin 1 lyhyen varren tietyn alueen deleetion eli häviämän aiheuttama synnynnäinen häiriö. Deleetio on heterotsygoottinen eli ilmenee vain toisessa vastinkromosomissa, ja muutoksen laajuus sekä oireiston varsinainen oirekuva ovat huomattavan vaihtelevia. 1p36-deleetio-oireyhtymä aiheuttaa kehitysvammaisuuden ja monenlaisia rakenteellisia sekä ulkonäöllisiä poikkeavuuksia.

1p36-deleetio-oireyhtymään liittyvä kehitysvammaisuus on 90 %:lla potilaista vaikeaa tai syvää. 75 % potilaista ei opi puhumaan lainkaan, mutta osa kykenee niukkaan sanalliseen itseilmaisuun. Puolilla todetaan käytöshäiriöitä, joihin kuuluvat aggressiiviset purkaukset ja itsensä pureminen. Oireyhtymään liittyviin ulkonäköpiirteisiin kuuluvat muiden muassa mikrobrakykefalia, syvällä päässä sijaitsevat silmät, suorat kulmakarvat ja kasvojen keskiosan hypoplasia. Tyypillisiä 1p36-deleetio-oireyhtymän oireita ovat myös alentunut lihasjänteys eli hypotonia, nielemisvaikeudet ja lyhytkasvuisuuteen johtava lapsen hidastunut kasvu. Aivojen rakennepoikkeavuuksista kärsii noin 88 % sairastuneista. Synnynnäiset sydänviat ja kardiomyopatia kuuluvat oirekuvaan noin 70 %:lla potilaista. Epilepsia todetaan puolilla potilaista; usein se puhkeaa parin ikävuoden tietämillä, mutta joskus jo hyvin pian syntymän jälkeen. Epilepsian on kuvattu lievittyvän potilaan varttuessa. Lähes puolilla sairastuneista kuuloaisti on heikentynyt, ja noin puolilla on näköongelmia, joihin kuuluvat karsastus ja silmävärve. Luuston poikkeavuuksia todetaan 40 %:lla 1p36-deleetio-oireyhtymästä kärsivistä ja ulkoisten sukupuolielinten poikkeavuuksia 25 %:lla. Joskus oirekuvaan kuuluu myös kilpirauhasen vajaatoimintaa tai munuaisten poikkeavuuksia. Ruoansulatuselimistön poikkeavuuksiakin on havaittu. Potilailla saattaa ilmetä sormissa ja varpaissa kamptodaktylia, minkä lisäksi potilailla voi ilmetä lyhytjalkaisuutta, -sormisuutta ja -varpaisuutta.

1p36-deleetio-oireyhtymä johtuu yleensä satunnaisesta mutaatiosta. Viidenneksellä potilaista oireyhtymä on kuitenkin peritty oireettomalta vanhemmalta, jonka perimässä on tasapainoinen translokaatio ilman kromosomimateriaalin kokonaismäärän muutosta. 1p36-deleetio-oireyhtymä on yksi tavallisimmista kromosomin deleetion aiheuttamista oireyhtymistä. Sen on arvioitu esiintyvän yhdellä 5&nbsp;000:sta – 10&nbsp;000 vastasyntyneestä, mutta arvio saattaa olla alakanttiin, koska kaikkia potilaita ei välttämättä ole kyetty koskaan diagnosoimaan. Naisilla on todettu 65 % 1p36-deleetio-oireyhtymätapauksista. Ensimmäinen potilas, jonka oireiden taustalla oli puhtaasti 1p36-deleetio, kuvattiin kirjallisuudessa vuonna 1987. Jo 1980-luvun alussa oli kuvattu epätasapainoisia 1p36-translokaatioita. Mahdollisia 1p36-deleetio-oireyhtymän erotusdiagnooseja ovat muiden muassa Rettin oireyhtymä, Smith–Magenisin oireyhtymä, Aicardin oireyhtymä, Angelmanin oireyhtymä ja Prader–Willin oireyhtymä.

## Lähteet
Chileläinen viittomakieli

**Chileläinen viittomakieli** () on Chilessä käytetty viittomakieli, jota käyttää suurimmaksi osaksi maan kuurojen yhteisö.

Vuonna 2011 kielellä arvioitiin olevan noin 21 000 käyttäjää. Kaksikielisyys (viittomakieli ja kirjoitettu espanja) on kuurojen yhteisön keskuudessa yleistä. Chilen maantieteestä johtuen kuurojen yhteisö on kuitenkin levittäytynyt pitkin maata eikä siksi ole yhtenäinen.

Chileläisen viittomakielen lähimpiä sukulaiskieliä ovat paraguaylainen sekä uruguaylainen viittomakieli, joiden kanssa nämä kolme muodostavat yhteisen alaryhmän viittomakielten kieliperheessä. Chileläisen viittomakielen katsotaan olevan uhanalainen.

## Lähteet
Lorenzo Fernández

**Lorenzo Fernández** (20. toukokuuta 1900 Redondela, Espanja – 16. marraskuuta 1973 Montevideo, Uruguay) oli uruguaylainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Fernández voitti olympiakultaa Amsterdamin olympialaisissa 1928. Hän oli osana Uruguayn maajoukkuetta, kun se voitti ensimmäiset jalkapallon MM-kilpailut 1930. Hän edusti Uruguayn maajoukkuetta 31 ottelun verran tehden niissä neljä maalia.

## Lähteet
Uruguaylainen viittomakieli

**Uruguaylainen viittomakieli** () on pääsääntöisesti Uruguayn kuurojen yhteisön käyttämä viittomakieli.

Kieltä käyttää arviolta noin 7000 henkilöä. Uruguayn lain mukaan tulkkeja on käytettävä muun muassa oikeudenkäynneissä. Kuurojen lasten vanhemmille tarjotaan myös viittomakielen opetusta.

Yhdessä chileläisen ja paraguaylaisen viittomakielen kanssa nämä kolme lähisukukieltä muodostavat oman ryhmänsä kuurojen viittomakielten kieliperheen alaisuudessa. Uruguaylainen viittomakieli lasketaan uhanalaiseksi kieleksi.

## Lähteet
Aemilia

**Aemilia** () oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue ja myöhemmin myös Rooman valtakunnan provinssi (*Provincia Aemilia*), joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Emilia-Romagnan alueen.

## Maantiede

Aemilia sijaitsi Italian niemimaan pohjoisosissa ja käsitti Gallia cispadanan eli Padus (nyk. Po) -joen eteläpuolisen alueen Gallia cisalpinasta. Se ulottui lähes koko niemimaan poikki, idässä Adrianmeren rantaan ja lännessäkin varsin lähelle Ligurianmeren rantaa. Pohjoisessa aluetta rajasi Padus-joki ja etelässä Apenniinit. Aemilian pohjoispuolella sijaitsivat Venetia et Histria (Regio X) ja Transpadana (Regio XI), länsipuolella Liguria (Regio IX), ja eteläpuolella Etruria (Regio VII) ja Umbria (Regio VI).

Aemilian ollessa provinssi sen hallinnollinen keskus oli Placentia. Aemilian alueen halki Adrianmeren rannalta Ariminumista luoteeseen päin Padus-joen rannalle Placentiaan kulki sotilastie Via Aemilia. Alueen merkittävimmät kaupungit sijaitsivat sen varrella. Alueen toinen tärkeä tie oli rannikolla kulkenut Via Popillia.

### Kaupunkeja

Aemilian alueen kaupunkeja olivat muun muassa:

* Ariminum
* Bononia eli Felsina
* Brixellum
* Caesena
* Classis eli Portus Classis
* Claterna
* Faventia eli Forum Faventini
* Fidentia eli Forum Fidentini
* Florentia
* Forum Clodi
* Forum Cornelii
* Forum Gallorum
* Forum Livii
* Forum novum
* Forum Popilii
* Forum Truentinorum
* Mutina
* Nuceria
* Otesia eli Forum Otesini
* Padinum
* Parma
* Placentia
* Ravenna
* Regium Lepidum eli Regium Lepidi
* Tannetum

## Historia

Aemilian alue perustettiin noin vuonna 7 eaa., kun keisari Augustus jakoi Italian yhteentoista alueeseen (*[[Augustuksen Italian alueet|regio]]*). Muiden alueiden tavoin siihen viitattiin alun perin lähinnä numerolla. Ajan kuluessa sai myös nimen, joka tuli Via Aemiliasta tien merkittävyyden vuoksi. Alue lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin ja sen alue tuli osaksi Aemilia et Ligurian provinssia.

Rooman valtakunnan vuonna 395 tapahtuneen jaon aikoihin Aemilia et Ligurian provinssi jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Aemilia ja Liguria. Varmuudella jako on ollut olemassa viimeistään *[[Notitia dignitatum]]in* aikoihin 400-luvun alussa. Näistä Aemilian provinssi vastasi monin osin vanhaa Aemilian aluetta. Se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja Italia annonarian diokeesiin.

Näin tärkeimmät alueen hallinnossa ajan kuluessa tapahtuneet muutokset olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sammatin työväentalo

**Sammatin työväentalo Torppa** on työväentalo Lohjalla Sammatissa.

## Historiaa
Sammatin työväenyhdistys perustettiin 18. marraskuuta 1906, ja puoluetilaston mukaan yhdistyksessä oli 127 jäsentä vuonna 1907. Suuren jäsenmäärän vuoksi oman rakennuksen saaminen tuli ajankohtaiseksi. Niinpä 20.3.1907 yhdistys osti Lauri Alenilta hänen Rauhaniemi-tilastaan 2&nbsp;060 neliön tontin 250 markan hinnalla. Työväentalo Torppa valmistui Juhannukseksi 1907. Lokakuussa 1910 saatiin Fredrik ja Ida Litzeniltä lisätontti Oinon tilasta 50 vuodeksi vuokralle, 5 mk vuodessa.

## Rakennus
Vuonna 1907 valmistunut Sammatin työväentalo Torppa on hirsirakenteinen ja laudoin vuorattu. Talo sijaitsee Niemenkylässä aivan maantien reunassa. Rakennuksessa oli jo alun perin juhlasali sekä näyttämö. Uusinnassa vuonna 1912 uusittiin myös ravintola, keittiö ja eteinen. Alkuperäinen pärekatto muutettiin vuonna 1947 tiilikatoksi sekä vuonna 1982 peltikatoksi. Vuonna 1952 talon eteläpääty päätettiin laudoittaa uudelleen ja maalata uudelleen ”jos varat sallivat”. 1980-luvulla taloon asennettiin sähkölämmitys.

## Toimintaa
Työväentalossa pidettiin yhdistyksen kokouksia ja juhlatilaisuuksia sekä iltamia arpajaisineen, joista saatiin varaa velkojen hoitamiseen. Työväentalo vapautui kansalaissodan jälkeen yhdistyksen käyttöön, ja kokous päästiin pitämään 1.6.1919. Kokouksessa päätettiin, ettei tiloja vuokrata suojeluskunnalle. 1930-luvulla yhdistyksen toiminta talolla oli hiljaista, koska vuosikymmenen lopulla jäseniä oli vain vähän yli kymmenen. Suomen sotien jälkeen karjalainen siirtolaisperhe oli majoitettuna talon ravintolaan ja keittiöön. Toiminta talolla myös vilkastui. Oman kokous-, tanssi- ja muun huvitoiminnan lisäksi talolla on toiminut myös ulkopuolisia ryhmiä. Vuonna 1980 oli Uudenmaan prikaati oli viisi päivää vuokralaisena reserviläisten harjoituksia varten. Häätalona se on suosittu, ja vappuaattoina yhdistys pitää perinteiset vappujuhlat.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Kielletty ilmatila

**Kielletty ilmatila** on ilmatila,  jonka sisällä ilma-alusten lentämistä ei yleensä sallita turvallisuussyistä. Se on yksi monista erityiskäyttöön tarkoitetuista ilmatilamerkinnöistä, ja se on kuvattu ilmailukartoissa kirjaimella "P" ja sarjanumerolla. Se eroaa rajoitetusta ilmatilasta siinä, että sisäänpääsy on tyypillisesti aina kielletty kaikilta ilma-aluksilta, eikä siihen saa lennonjohdon eikä ilmatilan lennonjohtoelimen lupaa, minkä rajoitettuun voi joissakin tapauksissa saada.

Kansallisen turvallisuuden vuoksi perustetun kielletyn ilmatilan rikkominen voi johtaa sotilaalliseen kuunteluun ja/tai mahdollisuuteen hyökätä rikkovaan lentokoneeseen, tai jos tämä vältetään, seurauksena on usein suuria sakkoja ja vankeutta. Kiellettyä ilmatilaa rikkovia tai aikeissa rikkovia lentokoneita varoitetaan usein etukäteen lentokoneiden hätätaajuudella 121,5 MHz.

## Luettelo kielletyistä ilmatiloista
### Britannia
*Sellafieldin ydinvoimala, Cumbria
*HMNB Clyde 
*Buckinghamin palatsi, Lontoo
*Windsorin linna, Windsor 
*Westminsterin palatsi, Lontoo
*Downing Street, Lontoo
### Etelä-Korea
* Korean demilitarisoitu vyöhyke

### Intia
*Rashtrapati Bhavan, New Delhi
*Padmanabhaswamyn temppeli, Thiruvananthapuram
*Taj Mahal, Agra
*Hiljaisuuden torni, Mumbai
*Satish Dhawan Space Centre, Sriharikota
*Kultainen temppeli, Amritsar
### Israel
*Dimonan tutkimuslaitos, Negevin autiomaa
*Temppelivuori, Jerusalem
### Kiina
* Taivaallisen rauhan aukio
### Suomi
* Loviisan ydinvoimalaitos,  Loviisa
*Olkiluodon ydinvoimalaitos, Eurajoki
*Porvoon öljynjalostamo, Porvoo
*Munkkiniemi, Helsinki
*Kruununhaka, Helsinki
*Meilahti, Helsinki
*Luonnonmaa, Naantali
*Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennusalaue, Pyhäjoki

### Ranska
*Pariisin keskusta (ei koske sotilaskoneita ja siviilikoneita jotka lentävät  vähintään 2 000 metriä)
*  La Défense 
### Kreikka
*Parthenon
### Unkari
*Budapest (Belváros ja Budan kukkulat)
**Unkarin tiedeakatemia
**Pyhän Tapanin kirkko
**Budan linna
**Unkarin parlamenttitalo
*Paksin ydinvoimalaitos  
*Hortobágyn kansallispuisto
*Balaton

### Pakistan
*Islamabad
### Peru
* Machu Picchu

### Sri Lanka
*Colombo
*Jaffna 
*Trincomalee
### Saudi Arabia
* Masjid al-Haram, Mekka
*Masjid al-Nabawi, Medina

### Taiwan
* Presidentillinen palatsi ja  Taipei 101,Taipei.
* osa Taiwaninsalmista  
### Turkki
*İmralı 
### Venäjä
*Moskova.
### Yhdysvallat
*Camp David, Thurmont, Maryland 
*Washington, D.C.
*Amarillo, Teksas
*Mount Vernon, Alexandria, Virginia

## Lähteet
Liguria (Augustuksen alue)

**Liguria** () oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue, joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Ligurian alueen sekä Piemonten alueen eteläosan.

## Maantiede

Liguria käsitti alueen Italian luoteisosassa Ligurianmeren rannalla. Siihen kuului rannikko Etrurian puoleisena rajana toimineelta Macra (nyk. Magra) -joelta aina Gallian puoleisena rajana toimineelle Varus (nyk. Var) -joelle saakka. Pohjoisessa aluetta rajasi Padus (nyk. Po) -joki aina sen alkulähteiltä Vesulus (nyk. Monviso, Monte Viso) -vuorelta päättyen Trebia (nyk. Trebbia) -joen risteämäkohtaan. Ligurian pohjoispuolella sijaitsi Transpadana (Regio XI), itäpuolella Aemilia (Regio VIII) ja kaakkoispuolella Etruria (Regio VII).

Ligurian pääteitä olivat rannikolla kulkenut Via Aemilia Scauri, Galliaan jatkanut Via Julia Augusta, Via Postumia sekä Via Fulvia.

### Kaupunkeja

Ligurian alueen kaupunkeja olivat muun muassa:

* Alba Docilia
* Alba Pompeia
* Album Ingaunum eli Albingaunum
* Album Intimilium eli Albintimilium
* Aquae Statiellae
* Augusta Bagiennorum eli Augusta Vagiennorum
* Barderate
* Bobium
* Camillomagus
* Carreum Potentia
* Cemenelum
* Clastidium
* Coeba eli Ceba
* Dertona
* Forum Fulvii
* Forum Germanici
* Genua
* Hasta eli Asta
* Industria
* Iria
* Libarna
* Lucus Bormani
* Monilia
* Nicaea
* Pedona
* Pollentia
* Portus Delphini
* Portus Ericis
* Portus Monoeci
* Portus Veneris
* Savo
* Segesta Tigulliorum
* Spedia
* Vada Sabatia
* Vardacate
* Vicus Baginas

## Historia

Liguriaa asuttivat alun perin liguurit (*Ligures*). Ligurian alue perustettiin noin vuonna 7 eaa., kun keisari Augustus jakoi Italian yhteentoista alueeseen (*[[Augustuksen Italian alueet|regio]]*). Muiden alueiden tavoin siihen viitattiin alun perin lähinnä numerolla. Ajan kuluessa se sai myös nimen. Alue lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin ja sen alue tuli osaksi Italian diokeesiin kuulunutta Alpes Cottiaen provinssia.

Myöhäisroomalaisella ajalla olivat olemassa provinssit Aemilia et Liguria ja Liguria, mutta niissä ”Liguria” vastasi Augustuksen alueista enemmän Transpadanaa, ei Liguriaa. Nykyinen Liguria sen sijaan vastaa Augustuksen Liguriaa, vaikka käsittääkin siitä vain rannikon.

Näin tärkeimmät alueen hallinnossa ajan kuluessa tapahtuneet muutokset olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Venetia et Histria

**Venetia et Histria** () oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue ja myöhemmin myös Rooman valtakunnan provinssi (*Provincia Venetia et Histria*), joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Veneton, Trentino-Etelä-Tirolin ja Friuli-Venezia Giulian alueet sekä Istrian.

## Maantiede

Venetia et Histrian alue sijaitsi Italian koillisosassa Adrianmeren pohjukassa. Siihen kuuluivat Venetian maakunta eli veneettien (*Veneti*) alue, mukaan lukien carnien (*Carni*) alue, sekä Histrian niemimaa ja cenomaneille (*Cenomani*) kuulunut osa Gallia transpadanasta eli Padus (nyk. Po) -joen pohjoispuolisesta Gallia cisalpinasta. Lännessä alue ulottui Addua (nyk. Adda) -joelle saakka. Venetia et Histrian länsipuolella sijaitsi Transpadana (Regio XI) ja eteläpuolella Aemilia (Regio VIII). Pohjoispuolella sijaitsivat provinssit Raetia ja Noricum ja itäpuolella Dalmatia. Venetia et Histrian kahdesta pääosasta Venetia oli nykyisen Italian alueella. Histria eli nykyinen Istrian niemimaa jakautuu nykyisille Kroatialle ja Slovenialle ja pienemmältä osaltaan myös Italialle.

Venetia et Histrian ollessa provinssi sen pääkaupunki oli Aquileia. Alueen pääteitä olivat itä-länsisuunnassa kulkenut Via Postumia, siihen yhdistynyt rannikolla kulkenut Via Popillia, Via Postumiaa itään päin jatkanut Via Gemina, sekä pohjois-eteläsuunnassa kulkenut ja Raetiaan jatkanut Via Claudia Augusta.

### Kaupunkeja

Venetia et Histrian alueen kaupunkeja olivat muun muassa:

* Acelum
* Acerrae
* Ad Palatium
* Adria
* Aegida
* Altinum
* Anaunia
* Aquae Patavinorum
* Aquileia
* Arilica eli Ariolica/Ardelica
* Ateste
* Avesica
* Bellunum
* Bedriacum
* Brixia
* Brundulum
* Carnium
* Castellum Pucinum
* Cissa
* Cremona
* Emona
* Endidae
* Feltria
* Fons Aponi
* Forum Alieni
* Forum Julii
* Glemona
* Hostilia
* Humagum
* Julia Concordia
* Julium Carnicum
* Ligeris
* Mantua
* Mutila
* Nauportus
* Neapolis
* Nesactium
* Opitergium
* Osupum
* Pagus Laebactium
* Parentium
* Patavium
* Piquentum
* Piranum
* Pola
* Pons Drusi
* Portus Reatinum
* Ruginium
* Sabiona
* Salurnis
* Tarvisium
* Tergeste eli Tergestum
* Tridentum
* Vedinum
* Verona
* Vicetia

Huomautukset:

## Historia

Venetia et Histrian alue perustettiin noin vuonna 7 eaa., kun keisari Augustus jakoi Italian yhteentoista alueeseen (*[[Augustuksen Italian alueet|regio]]*). Muiden alueiden tavoin siihen viitattiin alun perin lähinnä numerolla. Ajan kuluessa se sai myös nimen. Keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin alueesta tehtiin provinssi. Se kuului alun perin Italian diokeesiin ja myöhemmin Italia annonarian diokeesiin. Prefektuurien perustamisen jälkeen provinssi kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa.

Näin tärkeimmät alueen hallinnossa ajan kuluessa tapahtuneet muutokset olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Transpadana

**Transpadana** () oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue, joka käsitti Gallia transpadanan länsiosan eli suunnilleen nykyisen Italian Piemonten ja Aostanlaakson alueet ja osan Lombardian alueesta.

## Maantiede

Transpadanan alue sijaitsi sisämaassa Italian luoteisosassa ja käsitti Gallia transpadanan länsiosan Alppien ja Padus (nyk. Po) -joen välillä. Gallia transpadana oli pohjoisin osa Gallia cisalpinasta eli Alppien ”tämänpuoleisesta” (eteläpuoleisesta) Galliasta. Nimi ”Transpadana” viittasi alueen sijaintiin Paduksen ”toisella” eli pohjoispuolella. Alueen pohjoisin osa Alpeilla oli oikeastaan Raetiaa Gallian sijasta. Transpadanan itäpuolella sijaitsi Venetia et Histria (Regio X), jonka puoleisena rajajokena toimi Addua (nyk. Adda). Paduksen toisella puolella Transpadanasta kaakkoon sijaitsi Aemilia (Regio VIII) ja etelään Liguria (Regio IX).

### Kaupunkeja

Transpadanan alueen kaupunkeja olivat muun muassa:

* Arebrigium
* Augusta Praetoria
* Augusta Taurinorum
* Bilitio
* Bergomum
* Bugella
* Clavenna
* Comum
* Cuttiae
* Eporedia
* Forum Diuguntorum
* Forum Licinii
* Forum novum
* Forum Vibii
* Laumellum
* Laus Pompeia
* Mediolanum
* Modicia
* Montunates
* Novaria
* Ocelum
* Oscela
* Retovium
* Sibrium
* Subinates
* Ticinum
* Vercellae
* Vitricium

## Historia

Transpadanan alue perustettiin noin vuonna 7 eaa., kun keisari Augustus jakoi Italian yhteentoista alueeseen (*[[Augustuksen Italian alueet|regio]]*). Muiden alueiden tavoin siihen viitattiin alun perin lähinnä numerolla. Ajan kuluessa se sai myös nimen. Alue lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin ja sen alue tuli osaksi Aemilia et Ligurian provinssia, jonka nimessä ”Liguria” tarkoitti suunnilleen Transpadanan aluetta, ei aikaisempaa Augustuksen alueisiin kuulunutta Ligurian aluetta tai nykyistä Liguriaa. Se oli osa Italian diokeesia.

Näin tärkeimmät alueen hallinnossa ajan kuluessa tapahtuneet muutokset olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uzun Hassan

**Uzun Hassan** (1423–1478) oli Ak Koyunlua vuosina 1453–1478 hallinnut turkmeenipäällikkö. Hänen johdollaan Ak Koyunlu nousi alueelliseksi suurvallaksi, joka romahti nopeasti Hassanin kuoltua.

Ak Koyunlun ensimmäisen hallitsijan Kara Osmanin kuoltua 1435 alkoi maassa valtataistelu. Valtataistelu loppui varsinaisesti vasta 1453, jolloin Uzun Hassanista tuli maan hallitsija. Vuonna 1461 Hassan hyökkäsi Kara Koyunluun ja valloitti sen vuoteen 1467 menneessä. Hän jatkoi sotaretkeään itään ja sai haltuunsa valtaosan Persiasta. Osmanien valtakunta hyökkäsi Ak Koyunluun 1472, ja Uzun Hassan lyötiin täydellisesti Otlukbelin taistelussa 1473. Hänen valtakuntansa romahti hänen kuolemansa jälkeen.

## Lähteet
Fructuoso Rivera

**José Fructuoso Rivera y Toscana** (1784–1854) oli uruguaylainen upseeri, josta tuli Uruguayn ensimmäinen presidentti.

Rivera kasvoi vanhempiensa karjatilalla. Hän osallistui Uruguayn itsenäisyystaisteluihin José Gervasio Artigasin joukoissa espanjalaisia vastaan ja  ja nousi sotilasurallaan kenraaliksi.

Portugalilaisten liitettyä Uruguayn Brasiliaan Rivera taisteli Juan Antonio Lavallejan johtamassa kapinallisryhmässä, jota kutsuttiin 33 sankariksi. Ryhmä julisti itäisen provinssin eli nykyisen Uruguayn itsenäiseksi. Riveran ja Lavallejan liitto oli ongelmallinen, ja maan ensimmäisissä presidentinvaaleissa he olivat vastaehdokkaina. Rivera voitti, mutta Lavalleja järjesti useita kapinoita, jotka Rivera kukisti.

Ensimmäisen kautensa päätyttyä Rivera oli muutamia vuosia syrjässä, mutta nousi sitten kapinaan Manuel Oribea vastaan. Tämä johti sisällissotaan (Guerra Grande), jonka jatkuessa Rivera oli vuoroin presidenttinä ja vuoroin maanpaossa.

## Lähteet
Valparaíson yliopisto

**Valparaíson yliopisto** () on Valparaíson kaupungissa Chilessä toimiva julkinen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1981. Suurin osa yliopiston rakennuksista sijaitsee maan kansalliskongressin rakennuksen läheisyydessä. Vuonna 2023 yliopisto sijoittui QS World University Rankings -vertailussa sijalle 1001–1200.

Marraskuussa 2020 yliopiston uudeksi rehtoriksi valittiin Osvaldo Corrales. Hän aloitti virassa tammikuussa 2021.

Vuonna 2023 yliopistossa opiskeli 16&nbsp;627 täysipäiväistä opiskelijaa. Henkilökuntaa on 987.

Yliopisto jakautuu 11 tiedekuntaan:

* Arkkitehtuurinen tiedekunta
* Talous- ja hallintotieteellinen tiedekunta
* Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta
* Farmasian tiedekunta
* Tekniikan tiedekunta
* Hammaslääketieteellinen tiedekunta
* Luonnontieteellinen tiedekunta
* Meritieteellinen ja luonnonvarojen tiedekunta
* Oikeustieteellinen tiedekunta
* Humanistinen ja pedagoginen tiedekunta
* Lääketieteellinen tiedekunta

## Lähteet
Syrian Observatory for Human Rights

**Syrian Observatory for Human Rights** (SOHR) on Isossa-Britanniassa toimiva yhden miehen järjestö, jota länsimainen media käyttää usein lähteenään uutisoidessaan Syyrian tapahtumista.

SOHR:n perusti vuonna 2006 Rami Abdul Rahman (oik. Osama Suleiman), joka pakeni Syyriasta vuonna 2000 ja asettui Coventryyn Englantiin. Englannissa hän pitää kahta vaatekauppaa.
Abdul Rahman sanoo pitävänsä yhteyksiä Syyriaan neljään apuriin, jotka ovat yhteyksissä yli 230 aktivistiin, jotka välittävät hänelle tietoa puhelimitse, Skypellä ja sähköpostilla. Viides apulainen kääntää raportteja arabiasta englanniksi ja lähettää niitä järjestön Facebook-sivulle. Lisäksi Abdul Rahman vastaan noin 10&ndash;15 median yhteydenottoon päivässä.

SOHR:n luotettavuutta on kyseenalaistettu. The Interpreterin päätoimittaja James Millerin mukaan Syyriassa toimivat toimittajat eivät ole ikinä tavanneet yhtään järjestön lähdettä.

## Viitteet
Orimattilan Pakaan työväentalo

**Orimattilan Pakaan työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa Pakaan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Orimattilan Pakaan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Työväentalo rakennettiin vuonna 1910. Se sijaitsi ensin vuokratontilla, joka lunastettiin omaksi vuonna 1924. Talo oli suorakaiteen muotoinen hirsirakennus, jossa oli asunto ja juhlasali. Näyttämöä laajennettiin vuonna 1926, ja talo pystyttiin muutenkin pitämään kunnossa vuotuisten kesäjuhlien hyvillä tuotoilla. Näyttämön yläpuolella oli suurikokoinen teksti ”Kaikkien maiden köyhälistö – yhtykää!”. Työväentalo lienee purettu 1930-luvun lopulla. Yhdistyksen omistama tontti siirtyi Sosialidemokraattisen puolueen omistukseen vuonna 1960.

## Lähteet
Stora Nygatan

**Stora Nygatan** on Tukholman vanhassakaupungissa sijaitseva suora katu, joka ulottuu Riddarhustorgilta Kornhamnstorgille. Se muodostettiin vuoden 1625 suuren palon jälkeen kaupungin uudeksi pääkaduksi ja sen rinnalla kulkee Lilla Nygatan.
## Kuvia

Jazzklubben Stampen.JPG|Stora Nygatan 5. Alun perin hugenottien seurakunnalle rakennetussa talossa on nykyisin kuuluisa jazzklubi *Stampen*.
Wirströms, Stora Nygatan 13, sept 2019a.jpg|Wirströmin konditorian tiloissa Stora Nygatan 13:ssa on nykyisin samanniminen pubi.
Stora Nygatan 19, 2016b.jpg|Tukholman vanhin tupakkakauppa osoitteessa Stora Nygatan 19.
Frövi Skor neonskylt 2014b.jpg|*Frövi skor* -kenkäkaupan valomainos, Stora Nygatan 41.
Stora Nygatan 14-20 Kopparstick av Dahlberg från Karl X Gustavs begravning i Stockholm 1660.jpg|Stora Nygatanin taloja Eric Dahlbergin piirtämänä 1660.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Georg Hann

**Georg Hann** (30. tammikuuta 1897 Wien, Itävalta – 9. joulukuuta 1950 München, Saksa) oli itävaltalainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan bassobaritoni. Hän saavutti suurimmat menestyksensä Münchenissä, jossa kuului Baijerin osavaltionoopperan esiintyjistöön vuodesta 1927 kuolemaansa saakka.

Hann opiskeli Wienin musiikkiakatemiassa Theodor Lierhammerin johdolla. Hän teki vuonna 1924 varhaisen esiintymisen Covent Gardenissa ennen liittymistään Baijerin osavaltionoopperaan. Vuonna 1931 Hann teki ensimmäisen esiintymisensä Salzburgin musiikkijuhlilla Pizarron roolissa Ludwig van Beethovenin *[[Fidelio]]ssa*. Sittemmin hän teki siellä esiintymisiä vuoteen 1949 asti. Vuonna 1942 Hann loi Richard Straussin *[[Capriccio]]ssa* La Rochen roolin Münchenissä ja vuonna 1947 Gottfried von Einemin *[[Dantons Tod|Dantons Todissa]]* Salzburgissa. Toisen maailmansodan jälkeen hän palasi esiintymään Covent Gardeniin Wienin valtionoopperan kanssa. Lisäksi Hann esiintyi Pariisissa, Berliinissä ja Milanossa.

Hann tuli tunnetuksi sekä dramaattisten että koomisten roolien tulkinnoistaan. Rooleihin kuuluivat Leporello *[[Don Giovanni]]ssa*, Falstaff, *[[Windsorin iloiset rouvat|Windsorin iloisissa rouvissa]]*, paroni Ochs ja Faninal *[[Ruusuritari]]ssa*, Papageno ja Sarastro *[[Taikahuilu]]ssa*, *[[Rigoletto]]n* nimirooli ja Amfortas *[[Parsifal]]issa*. Hann osallistui *Capriccion*, *[[Lentävä hollantilainen (ooppera)|Lentävä hollantilaisen]]*, *[[Cavalleria rusticana]]n*, *[[Pajatso (ooppera)|Pajatson]]*, *[[Tosca]]n* ja *[[Aida]]n* äänityksiin. Livenauhoitusten lisäksi hän teki levyjä ooppera-aarioista ja lauluista.

## Lähteet
Erkki Pilli-Sihvola

**Erkki Pilli-Sihvola** (25. kesäkuuta 1921 Sippola – 1. heinäkuuta 1993 Lahti) oli suomalainen järjestöjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Pilli-Sihvolan vanhemmat olivat maanviljelijä Tuomas Pilli-Sihvola ja Anni Pilli-Sihvola ja puoliso vuodesta 1945 opettaja, maanviljelijä, agronomi Sirkka Eeva Marjatta Ylönen. Pilli-Sihvola tuli ylioppilaaksi Inkeroisten yhteiskoulusta 1940, kävi Maasotakoulun kadettikurssin 1943, valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta 1948 ja suoritti vielä opintoja yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 1950–1951. Hän oli nuorempi upseeri Suomen puolustusvoimissa 1943–1945, maatalousministeriön asutusasiainosaston palveluksessa 1949–1951, Kymenlaakson maanviljelysseuran karjatalousagronomi 1952–1955, Länsi-Karjalan maanviljelysseuran, vuodesta 1967 Etelä-Karjalan maanviljelysseura, maatalousagronomi 1955–1964 ja toiminnanjohtaja 1965–1969, Kymen läänin maatalouskeskuksen johtaja 1970–1984 ja maanviljelijä vuodesta 1985. Hänellä oli myös lukuisia maatalousalan ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Pilli-Sihvola sai 1977. Taiteilija Reino Puustinen maalasi hänestä taulun *Maanviljelysneuvos työpöytänsä ääressä* vuonna 1982.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Alec Udell

**Alec Udell** (s. 29. marraskuuta 1995 Houston, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen autourheilija.

Udell kilpailee pääasiassa Yhdysvalloissa, mutta on ajanut myös Euroopan radoilla.

Kartingin jälkeen Udell aloitti kilpa-autoilijan uransa ja ajoi vuosina 2011 - 2014 Pirelli World Challenge GTS -sarjassa, joka tunnetaan nykyään nimellä SRO America GT4 series. Udell saavutti muun muassa neljä palkintosijaa ja yhden paalupaikan.

Tämän jälkeen Udell on ajanut Pirelli World Challenge -sarjaa, joka on nykyisin nimeltään GT World Challenge America. Ensimmäisellä kaudellaan Udell otti 3 voittoa, 13 palkintosijoitusta ja yhden paalun. Seuraavana vuonna eli 2016 hän hallitsi koko sarjaa voittaen Porsche 911 GT3 Cup -autolla GTC -luokan mestaruuden. Samaisena vuonna hän osallistui Circuit of the Americasin moottoriradalla kahteen kilpailuun Porsche Supercup -sarjassa johon hän osallistui vierailevana kuljettajana. Hän saavutti sijat 11 ja 7. Vuonna 2019 Udell ajoi Euroopassa GT4 European Series -sarjaa. Hänen autokunta voitti Silver Cup luokan mestaruuden.

Vuonna 2022 Udell osallistui yhteen kilpailuun WeatherTech SportsCar Championship -sarjassa johon kuului Sebringin 12 tunnin ajo.

## Lähteet

*Alec Udell Driver Databasessa
Forssan Järjestöjentalo

**Forssan Järjestöjentalo** on Forssan kaupungissa sijaitseva työväentalo. 

## Historiaa
Forssan SKDL perusti Forssan Kansantalo Oy:n vuonna 1945, ja vuokrasopimus tontista solmittiin saman vuoden marraskuussa. Talon rakennustyöt alkoivat seuraavana vuonna, ja ne tehtiin kokonaan talkoilla. Jäsenistö velvoitettiin antamaan rakennustöitä varten korotonta lainaa, ja lisäksi osakkeita myytiin rahoituksen keräämiseksi. Talo valmistui tammikuussa 1947. Myöhemmin Kansantalo Oy muuttui Järjestöjentalo ry:ksi.

## Rakennus
Talo on kolmikerroksinen, ja sen kokonaispinta-ala on 475 m². Talo on rankorakenteinen ja lautavuorattu. Se oli alun perin vaalea, mutta maalattiin vuonna 1974 vaaleanvihreäksi. Alkuperäinen huopakatto vaihdettiin peltiin vuonna 1977. Talossa on yhteensä 12 huonetta: muun muassa juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä yhden huoneen ja keittokomeron asunto. Talo lämpeni alun perin puulla, keskuslämmitys saatiin vuonna 1973. Vesijohto, viemäri ja sisä-wc tulivat vuonna 1968 talon laajennuksen yhteydessä. 2020–2021 taloa remontoitiin, ja sinne rakennettiin esteetön wc. 

## Toimintaa työväentalolla
1980-luvun alussa taloa käyttivät sekä työväenjärjestöt itse että ulkopuoliset vuokraajat. Siellä järjestettiin kokouksia, tansseja, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä, bingoa, teatteria, juhlia ynnä muuta.

## Lähteet
Järvelän Järjestöpirtti

**Järvelän Järjestöpirtti** on Kärkölän kunnan kuntakeskuksessa Järvelässä sijaitseva työväentalo. Talo on ostettu yksityishenkilöltä ja muutettu talkoovoimin työväentaloksi vuonna 1948.

## Rakennus
Talo on rankorakenteinen ja lautavuorattu. Sen alkuperäinen väri oli keltainen, mutta vuonna 1960 se maalattiin punaiseksi. Samana vuonna alkuperäinen pärekatto vaihdettiin peltiin. Alun perin talo lämpeni puulla, sittemmin öljyllä. Taloon kuuluu juhlasali ja keittiö. Siinä ei ainakaan 1980-luvun alussa ollut vesijohtoa, viemäröintiä tai sisävessaa. 

## Toimintaa työväentalolla
Talolla on järjestetty ainakin kokouksia, urheiluharjoituksia ja nuorisotoimintaa. 

## Lähteet
Valkokankaan valopilkun Jussi

**Valkokankaan valopilkun Jussi** on yksi suomalaisen elokuva-alan Jussi-palkinnoista, jota jakaa Filmiaura. Palkinto jaettiin vuonna 2023, mutta sen jälkeen sitä ei ole enää jaettu.

Filmiauran mukaan "valkokankaan valopilkku -ehdokkuus voidaan antaa näyttelijälle, joka on koskettanut, ilahduttanut, pelottanut, itkettänyt, provosoinut tai viihdyttänyt erityisesti kyseisen vuoden elokuvaroolissaan tai -rooleissaan."

Palkintoa ryhdyttiin jakamaan, kun sukupuolitetuista näyttelijäpalkinnoista luovuttiin. Entiset parhaan miespääosan, naispääosan, miessivuosan ja naissivuosan palkinnot vaihtuivat parhaan pääosan, parhaan sivuosan, parhaan näyttelijätulokkaan ja valkokankaan valopilkun Jussi-palkintoihin.

## Voittajat ja ehdokkaat

## Lähteet
Parhaan näyttelijätulokkaan Jussi

**Parhaan näyttelijätulokkan Jussi** on yksi suomalaisen elokuva-alan Jussi-palkinnoista, jota jakaa Filmiaura. Palkinnon jakaminen aloitettiin 2023.

Filmiauran mukaan "näyttelijätulokas-ehdokkuuden voi saada pää- tai sivuroolista. Se voidaan antaa näyttelijälle, joka on uusi valkokankaalla tai noussut näyttelijäurallaan uudelle tasolle. Ehdokas ei ole saanut ollut ehdolla Jusseissa näyttelijäkategoriassa aiemmin, ja hänellä on saanut olla korkeintaan kaksi pääroolia pitkässä elokuvateatterielokuvassa."

Palkintoa ryhdyttiin jakamaan, kun sukupuolitetuista näyttelijäpalkinnoista luovuttiin. Entiset parhaan miespääosan, naispääosan, miessivuosan ja naissivuosan palkinnot vaihtuivat parhaan pääosan, parhaan sivuosan, parhaan näyttelijätulokkaan ja valkokankaan valopilkun Jussi-palkintoihin.

Hieman vastaava Parhaan debytantin Jussi on jaettu kahdesti aiemmin, vuosina 1994 ja 1997. Tuolloin palkinnot voittivat Sam Huber ja Arttu Kapulainen.

## Voittajat ja ehdokkaat

## Lähteet
Lehi

**Lehi** voi tarkoittaa:

* Lehi, *Raamatussa* mainittu paikka
* Lehi, *Mormonin kirjan* hahmo
* Lehi, kaupunki Utahissa
* Lehi, sionistinen puolisotilaallinen ryhmä.
Orimattilan työväentalo

**Orimattilan työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Orimattilan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1907 yhdistyksessä oli 202 jäsentä, joista naisia oli kahdeksan. Työväenyhdistys vuokrasi toimintaansa varten aluksi Orimattilan seurakunnan omistamasta talosta kaksi huonetta, mutta niistä jouduttiin luopumaan vuonna 1910. Oman talon hankintaa varten perustettiin rakennusrahasto ja sitä kartuttamaan toimikunta. Yhdistys sai Orimattilan kunnalta tontin, jolle alettiin rakentaa työväentaloa vuonna 1909. Rakennustyö edistyi hitaasti varojen puutteen vuoksi, vaikka rahallista apua saatiin naapuriyhdistyksiltä. Ilmaisia työpäiviä tehtiin perustus-, kivi-, hakkaus- ja ajotöissä. Talo valmistui vuonna 1910, ja siinä oli komea torni. Talo purettiin huonokuntoisena vuonna 1968. Yhdistys suunnitteli uuden talon rakentamista, mutta hanke ei toteutunut.

## Toimintaa työväentalolla
Toisen maailmansodan jälkeen toiminta palautui aktiiviseksi. Työväentalossa esitettiin näytelmiä, oli torvisoittoa, kirjasto ja kurssitoimintaa. Opintokerhoissa aiheina oli muun muassa kunnallishallinto ja järjestötietous. Myös tansseja järjestettiin.

## Lähteet
Orimattilan Virenojan työväentalo

**Orimattilan Virenojan työväentalo** oli Orimattilan kaupungissa Virenojan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Orimattilan Virenojan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Uuteen yhdistykseen liittyi heti 60 jäsentä, jotka kaikki olivat miehiä. Yhdistys vuokrasi käyttöönsä talon, joka lunastettiin myöhemmin omaksi. Se ei ollut varsinainen työväentalo, koska siinä ei ollut esimerkiksi juhlasalia. Talo myytiin vuonna 1923 huutokaupalla. Vuonna 1924 ostettiin 1&nbsp;350 m²:n tontti 500 markalla. Vuonna 1926 yhdistys osti pakkohuutokaupasta talon, joka purettiin ja siirrettiin yhdistyksen tontille. Talo rakennettiin uudelleen työväentalon tarpeiden mukaisesti, ja se valmistui vuonna 1927. Yhdistyksen toiminnan vilkkaus vaihteli vuosien mittaan. Pohjois-Orimattilan Sosialidemokraattien omistuksessa ollut talo myytiin vuonna 2011 purkukuntoisena.

## Rakennus
Hirsirunkoisen talon koko oli noin 100 m², ja se oli vuorattu rimalaudoitukselle ja väriltään punainen. Talon toisessa päässä oli eteistilat sekä ravintola ja keittiö. Keskellä taloa oli näyttämö ja juhlasali, jossa oli 119 istumapaikkaa. Talossa oli myös kaksi muuta huonetta. Lämmityslaitteina oli kamiina ja keittiössä hella. Talon vesikatto uusittiin vuonna 1946.

## Lähteet
Osvaldo Moles

**Osvaldo Moles** (14. maaliskuuta 1913 Santos, Brasilia – 14. toukokuuta 1967 São Paulo) oli brasilialainen toimittaja ja radiojuontaja. Hän teki merkittävän panoksen Brasilian radioon, journalismiin, kirjallisuuteen ja elokuvaan.

## Bibliografia

* Micheletti, B. D. . Piquenique classe C y Brás, Bexiga e Barra Funda : Osvaldo Moles como successor de António de Alcântara Machado. In: Edición a cargo de Fidel López Criado; CILEC. (Org.). Literatura, Cine y Prensa: El Canon y su Circunstancia. 1ed.Santiago de Compostela: Andavira, 2014, v. 1, p.&nbsp;641-650.
* Micheletti, B. D. Osvaldo Moles - o legado do radialista. Tese de Mestrado (Comunicação) - PPGCOM-UNIP, São Paulo, 2015.
* Moles, O. Piquenique classe C: Crônicas e flagrantes de São Paulo. São Paulo: Boa Leitura, 1962.
* Moura, F.; NIGRI, A. Adoniran Barbosa: Se o senhor não tá lembrado. São Paulo: Boitempo, 2002.
* Mugnaini Jr., A., Adoniran - Dá Licença de Contar..., A Girafa, 2002.
* Campos Jr., C. Adoniran: uma biografia. 2. ed. São Paulo: Globo, 2009.
* Luso Jr., J. DE A.; CASTRO, J. V. DE. Laudo Natel: biografia do governador. São Paulo, 1971.
* Hohlfeldt, A. Rádio e imprensa: como as duas mídias se encontraram e se fortaleceram em Moçambique. In: Conferência Internacional Império Português . Lisboa: Instituto de Ciéncias Sociais da Universidade de Lisboa, 2013.

## Lähteet
Hämeenlinnan Kansantalo

**Hämeenlinnan Kansantalo**, joka tunnettiin myös Keinukallio-nimellä, oli Hämeenlinnassa sijainnut työväentalo. Talo on purettu ilmeisesti 2000-luvun alussa, ja tilalle rakennettu asuintaloja. 

## Historiaa
Talon rakennuttivat SKP:n ja SKDL:n järjestöt vuonna 1946. Työ tehtiin osin talkoilla ja osin palkkatyönä. Talossa oli sekä järjestöjen omassa käytössä olevia tiloja että vuokrattavia tiloja. Vuonna 1956 taloa laajennettiin arkkitehti Mika Ernon piirustusten mukaan. Myöhemmin, ilmeisesti 2000-luvun alussa, talo purettiin ja sen tilalle rakennettiin asuintaloja.

## Rakennus
Talo oli kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala oli 1&nbsp;200 m². Vanhempi osa oli rankorakenteinen ja lautavuorattu, uudempi kivirunkoinen ja rapattu. Väri oli vihreä ja ruskeankeltainen. Katto oli peltiä. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, toinen juhlasali (?), ravintola, keittiö, eteinen, kahden huoneen ja keittiön asunto, yhden huoneen ja keittokomeron asunto sekä noin 500 neliömetriä varastotilaa. 

## Toimintaa työväentalolla
Talolla järjestettiin järjestöjen kokouksia ja juhlia. Omassa käytössä olivat juhlasali, kahvio, keittiö ja talonmiehen asunto. Muita tiloja vuokrattiin.

## Lähteet
Puurakentajat

**Puurakentajat Group Oy** oli suomalainen puuteknologian ja puurakentamisen alan konserni, joka keskittyi erityisesti massiivipuurakentamiseen. Puurakentajat perustettiin vuonna 2006, ja oli yritysmuodoltaan osakeyhtiö. Konserniksi yritys laajeni vuonna 2020. Puurakentajat oli laajuudessaan Suomen vanhin CLT-rakentaja. Vuodesta 2023 Puurakentajat Group Oy:n pääomistaja on suomalainen perheyritys Onvest Oy.  Puurakentajat Group Oy:n toimitusjohtaja on Mikko Leino.  Puurakentajat-konserniin kuului myös massiivipuuelementtejä valmistava tehdas Timberpoint Oy. 

Puurakentajat Group ja kaikki sen tytäryhtiöt (Puurakentajat Rakennus, Timberpoint, Puurakentajat Invest, Puurakentajat Suunnittelu, Puurakentajat Pientalot ja Korepuu) hakeutuivat konkurssiin marraskuussa 2023. Suurimpana velkojana oli Stora Enso, jonka saatavat olivat noin 2,5 miljoonaa euroa. Yhteensä Puurakentajilla oli velkaa liki 7,5 miljoonaa euroa.

## Lähteet
Lehi (Raamattu)

**Lehi** (, myös **Ramat-Lehi**, רָמַת לֶחִי) on *[[Raamattu|Raamatussa]]* mainittu paikka, jossa israelilaisten sankarien kerrotaan voittaneen filistealaiset valloittajat kahdesti.

## Raamatun kertomus

Tuomarien kirja kertoo Lehin olleen paikka, johon filistealaisten armeija perusti leirin. He hyökkäsivät juudalaisten kimppuun, koska halusivat Simsonin vangiksi. Tämän kuultuaan Juudan miehet kävivät itse vangitsemassa Simsonin ja veivät hänet Lehiin. Silloin köydet, joihin Simson oli sidottu, kirposivat ihmeellisesti. Simson poimi maasta aasin leukaluun ja käytti sitä nuijana surmaten tuhat filistealaista. Taistelun jälkeen hän nakkasi leukaluun pois, mistä paikka sai nimekseen Ramat-Lehi. Simsonia alkoi janottaa ja hän huusi Herraa avusi. Herra avasi Lehin notkoon lähteen, jonka vesi palautti Simsonin voimat. ”Siitä paikka sai nimen En-Kore, ja se on Lehissä vielä tänäkin päivänä.”

Toisessa Samuelin kirjassa kerrotaan, että myös Daavidin armeija kävi Lehissä taistelun filistealaisia vastaan. Daavidin parhaat soturit olivat Isboset, Eleasar ja Samma. Filistealainen armeija oli asettunut Lehiin, ja israelilaiset pakenivat heitä. Samma asettui keskelle Lehissä sijainnutta peltoa, kävi puolustustaisteluun ja voitti filistealaiset.

## Tutkimus

Vanhassa testamentissa on useita paikannimien alkuperämyyttejä. Eniten niitä on Mooseksen kirjoissa, ja myöhemmissä kirjoissa ne ovat melko harvinaisia. Simsonin tarina Tuomarien kirjan 15. luvussa sisältää kaksi etiologiaa. *Leḥî* on suomeksi ’leukaluu’, *rāmat-leḥî* ’leukaluukumpu’ ja *ʿên haqqôrēʾ* ’avunhuutajan lähde’. Todellisuudessa kukkulan nimi on ehkä tullut leukaluuta muistuttavasta muodosta. Septuagintassa nimet on käännetty *Anaíresis siagónos* (’leukaluun nosto’) ja *Pēgé epíklētos siagónos* (’leukaluun kaivo’) tai *Pēgé toû epikalouménou*  (’avunhuutajan kaivo’).

Lehiä on yritetty paikantaa 1800-luvulta lähtien, mutta tutkijat eivät ole yksimielisiä sen sijainnista. Sekä Tuomarien kirjan että 2. Samuelin kirjan teksti jättää epäselväksi, onko kyse asutuskeskuksesta vai laajemmasta alueesta.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Karjaan seurakunta

**Karjaan seurakunta** (ruots. *Karis församling*) oli 1200-luvulla perustettu ruotsinkielinen seurakunta Karjaalla, Uudellamaalla. Seurakunta jaettiin kielellisin perustein Karjaan ruotsinkieliseen seurakuntaan ja Karjaan suomenkieliseen seurakuntaan vuonna 1977.

## Historia
Karjaa nimetään emäseurakuntana ensimmäistä kertaa vuonna 1326. Seurakunta on kuitenkin todennäköisesti perustettu jo aiemmin 1200-luvulla. Seurakunta käsitti muun muassa Raaseporin linnan, joka oli käytössä noin 1300-1500. Linnalla oli oma kappeli ja kappalainen. Lisäksi Karjaan seurakuntaan kuului myös Karjalohjan kappeliseurakunta, joka perustettiin vuonna 1531 liittämällä osia Karjaasta ja Lohjasta yhteen. Karjalohjasta tuli emäseurakunta vuonna 1614. Snappertunan kappeliseurakunta perustettiin 1688 rukoushuoneseurakunnaksi. Seurakuntaa palveli pitäjänapulainen vuoteen 1809, jolloin tuomiokapituli teki päätöksen kappalaisen viran perustamisesta. Snappertuna itsenäistyi Karjaasta 1915. Myös Mustion ruukilla sijaitsi oma ruukkiseurakunta 1600-luvun alussa. Seurakunta itsenäistyi Karjaasta 1673. 1900-luvun alussa hoidettiin saarnaaja ruukkiseurakunnalle jälleen Karjaalta.

Vuonna 1977, kun Karjaan kauppalasta tuli kaupunki jaettiin myös seurakunta suomenkieliseen ja ruotsinkieliseen seurakuntaan. Nykyään alueella toimii ruotsinkielinen Karis-Pojo svenska församling.

## Papisto
### Kirkkoherrat
* 1973–1996: Tuomo Weckroth

## Toimitilat

* Karjaan Pyhän Katarinan kirkko
* Karjaan iso pappila
* Karjaan pikku pappila

## Lähteet
Anne Vik

**Anne Petrea Vik** (s. 8. tammikuuta 1933 Trondenes) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan maatalousministerinä 1989–1990.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Anne Vik'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Lilla Nygatan

**Lilla Nygatan** on Tukholman vanhassakaupungissa sijaitseva suora katu, joka kulkee Munkbronilta Kornhamnstorgille. Se muodostettiin vuoden 1625 suurpalon jälkeen ja sen rinnalla kulkee Stora Nygatan.
## Kuvia

Loheskatten 1937a.jpg|Lilla Nygatan 5:n perustuksista löydettiin vuonna 1937 Ruotsin historian suurin hopea-aarre, Loheskatten.
Restaurang Leijontornet skylt.jpg|Ravintola *Leijontornet* on saanut nimensä paikalla keskiajalla sijainneesta kaupunginmuuriin kuuluneesta puolustustornista.
Lilla Nygatan 6, 2010.jpg|Lilla Nygatan 6:ssa toimii Postimuseo.
Kvarteret Daedalus, Lilla Nygatan, Kåkbrinken, 2016.jpg|Lilla Nygatan 8:ssa asui Ruotsin ensimmäinen naispuolinen toimittaja Wendela Hebbe.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Manuel Oribe

**Manuel Ceferino Oribe** (1792–1857) oli uruguaylainen upseeri, josta tuli Uruguayn toinen presidentti.

Oribe liittyi sotaväkeen nuorena, siirtyi José Gervasio Artigasin joukkoihin tämän vallattua Montevideon ja nousi sotilasurallaan kenraaliksi. Portugalilaisten liitettyä Uruguayn Brasiliaan Rivera taisteli Juan Antonio Lavallejan johtamassa kapinallisryhmässä, jota kutsuttiin 33 sankariksi. Ryhmä julisti itäisen provinssin eli nykyisen Uruguayn itsenäiseksi. Fructuoso Rivera kuului myös tuohon ryhmään, ja hänestä tuli itsenäisen Uruguayn ensimmäinen presidentti.

Presidenttikautensa päätyttyä Rivera oli muutamia vuosia syrjässä, mutta nousi sitten kapinaan Oribea vastaan. Tämä johti maan jakautumiseen Oriben kannattajiin (Blanco) ja Riveran kannattajiin (Colorado), joiden välille syttyi sisällissota. Sota laajeni naapurimaihin  (Guerra Grande), ja sen jatkuessa Oribe oli maanpaossa Euroopassa 1853–1855.

## Lähteet
Ryttylän Järjestöpirtti

**Ryttylän Järjestöpirtti** oli Hausjärven kunnan Ryttylän taajamassa sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Talon rakensivat SKP:n Ryttylän osasto sekä Demokraattiset Naiset ja Demokraattiset Nuoret. Se valmistui vuonna 1959 talkootyönä. Rahoitusta saatiin esimerkiksi keräysten ja lahjoitusten kautta. Talossa järjestettiin kokouksia, ja vuonna 1964 pidettiin naistenpäivätilaisuus. 

## Rakennus
Talo oli yksikerroksinen ja lautarakenteinen. Vuonna 1971 se vuorattiin kovalevyillä. Samana vuonna asennettiin myös peltikatto. Talo oli alun perin vaalea, mutta maalattiin sittemmin keltaiseksi. Pinta-ala oli noin 100 m², mihin kuului juhlasali, keittiö ja pieni kokoushuone. Vesijohtoa, viemäriä tai wc:tä ei ainakaan 1980-luvun alussa ollut.

## Lähteet