open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hopeapampaheinä

**Hopeapampaheinä** eli **pampaheinä** (*Cortaderia selloana*) on kookkaaksi kasvava monivuotinen heinälaji. Se on hyvin voimakaskasvuinen, yhdestä kolmeen metriä korkea. Laji esiintyy alkuperäisenä eteläisessä Etelä-Amerikassa: Boliviasta ja Etelä-Brasiliasta Chileen ja Argentiinaan. Tulokaslajina sitä esiintyy paljon alkuperäisaluettaan laajemmin, muun muassa Pohjois- ja Keski-Amerikassa, Etelä-Euroopassa, Australiassa, useissa Afrikan ja Aasian maissa. Hopeapampaheinää käytetään koristekasvina. Sillä on kookkaat, muodoltaan järviruokoa muistuttavat röyhyt, vaikkakin pampaheinien suku on läheisintä sukua Euroopassa kasvavista heinistä tyystin erinäköisille hinoille (*Danthonia*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Hopeapampaheinä (''Cortaderia selloana'')
Elefanttisulkahirssi

**Elefanttisulkahirssi** eli **elefanttiheinä** (*Cenchrus purpureus* tai *Pennisetum purpureum*) on heinälaji, joka sijoitetaan lähteestä riippuen joko harjasheinien tai sulkahirssien sukuun. Se on monivuotinen, pystykasvuinen ja vankkakortinen, yhdestä kuuteen metriä korkeaksi kasvava heinä.

Elefanttisulkahirssi kasvaa alkuperäisenä melko laajasti Afrikassa. Tulokaslajina sitä esiintyy alkuperäisaluettaan laajemmin, muun muassa Yhdysvalloissa, Meksikossa, Väli-Amerikassa, laajasti Etelä-Amerikassa, Etelä-Afrikassa, Madagaskarilla, Kiinassa, Indokiinassa, Indonesiassa ja Uudessa-Guineassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Elefanttisulkahirssi – ''Cenchrus purpureus''
* GBIF: ''Pennisetum purpureum'' 
* Invasive Species Compendium: ''Pennisetum purpureum'' (elephant grass) 
* Plants For A Future (PFAF): ''Pennisetum purpureum''
Synsepalum dulcificum

***Synsepalum dulcificum*** on sapotillakasveihin ja taikamarjoihin kuuluva kasvilaji. Se on pensas tai pieni puu, jolla on soikeat–suikeat ehyet nahkeat lehdet ja pitkulaiset, marjamaiset, kypsinä punavioletit hedelmät. Laji kasvaa luonnonvaraisena Länsi- ja Keski-Afrikassa Norsunluurannikon, Ghanan, Beninin, Nigerian, Kamerunin, Keski-Afrikan tasavallan, Gabonin, Kongon tasavallan ja Kongon demokraattisen tasavallan alueilla.

Lajin erikoisuus on sen hedelmien kypsinä sisältämä glykoproteiini mirakuliini, joka pystyy tilapäisesti vaikuttamaan ihmisen kielen makureseptoreihin ja vähentää happaman maun aistimista. Vaikka hedelmät ovat itsessään lähes mauttomia, niitä syönyt aistii muut happamat tai kirpeät maut makeina. Marjojen kanssa nautitaan usein tästä syystä esimerkiksi sitrushedelmiä tai palmuviiniä. Marjan vaikutus syöjän suussa kestää pari tuntia. Mirakuliini hajoaa lämmitettäessä, joten vaikutus toimii vain tuoreissa kypsentämättömissä marjoissa. Marjojen käyttö on levinnyt Afrikasta joihinkin muihin maihin, kuten Japaniin. Etenkin Japanissa sitä käyttävät diabeetikot tai muuten erityisiä ruokavalioita seuraavat tehdäkseen vähäkalorisesta ruuasta makeaa.

## Lähteet
Juovakotkarausku

**Juovakotkarausku** (*Aetomylaeus bovinus*) on kotkarauskuihin kuuluva rustokalalaji. 

Juovakotkarauskun levymäinen vartalo voi kasvaa 222 cm leveäksi. Se on vaaleanruskea, selkäpuolella on useita kalpeanharmaita juovia.

Juovakotkarauskua tavataan Atlantilla, Välimerellä ja Intian valtameren länsiosissa. Se elää jokisuissa, laguuneissa ja mannerjalustoilla aina 150 metrin syvyyteen asti.

Juovakotkarausku on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Rauskut joutuvat usein kalastuksen sivusaaliiksi, mutta niitä kalastetaan myös tarkoituksella.

## Lähteet
Uudenseelanninperhoslepakko

**Uudenseelanninperhoslepakko** (*Chalinolobus tuberculatus*) on aitolepakkoihin kuuluva lepakkolaji, joka on Uuden-Seelannin kotoperäinen nisäkäs. Se on äärimmäisen uhanalainen, ja sitä uhkaavat vieraslajit sekä elinympäristöjen häviäminen sekä pirstaloituminen. Sitä tavataan pääsääntöisesti vain Uuden-Seelannin alkuperäisissä lauhkeissa metsissä.

## Levinneisyysalue ja elinympäristö
Uudenseelanninperhoslepakko on Uuden-Seelannin kotoperäinen nisäkäslaji, jota tavataan Pohjois- ja Eteläsaarella sekä Stewartinsaarella. Sen pääasiallinen elinympäristö on alkuperäiset lauhkeat metsät. Pesäkoloja on löytynyt kuitenkin myös kalkkikivikallioista, luolista, rakennuksista sekä vieraslajeista, kuten salavista, montereynsypresseistä ja montereynmännyistä. Yksilöitä tavataan satunnaisesti myös maatalousalueilla.

## Käyttäytyminen
Uudenseelanninperhoslepakot ovat varsin liikkuvia lepakoita, ja yhdyskunnan elinpiiri voi olla yli 150 neliökilometriä. Uudenseelanninperhoslepakot nukkuvat joko yksinään tai pienissä ryhmissä puiden koloissa. Naaraat ovat koiraita todennäköisimmin pienissä ryhmissä. Uudenseelanninperhoslepakot saalistavat lentäviä hyönteisiä. Naaraan uskotaan synnyttävän vuosittain yhden poikasen.

## Kanta ja uhat
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee uudenseelanninperhoslepakon äärimmäisen uhanalaiseksi, ja sen populaatiokoon on arveltu pienentyneet 1980-luvun puolivälistä 2020-luvun alkuun yli 80 prosentilla. Laji onkin harvinainen tai jopa hävinnyt monilta elinalueilta, joissa sitä aikaisemmin tavattiin yleisesti.

Uudenseelanninperhoslepakon suurimmat uhat ovat vieraslajit sekä elinympäristöjen häviäminen ja heikkeneminen. Vieraslajeista kärpät, rotat ja kissat saalistavat lepakoita, ja jotkut vieraslajit puolestaan ovat sen kilpailijoita. Erityisesti Pohjoissaarella metsäkato ja metsien sirpaloituminen ovat jatkuva ongelma.

## Lähteet
*

### Viitteet
Loches

**Loches** on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Indrejoen varrella, noin 42 kilometriä Toursin kaupungista kaakkoon. Lochesissa on departementin aliprefektuuri.

Loches on kuninkaallinen kaupunki, ja se on säilyttänyt keskiaikaisen olemuksensa. Kaupungin näkymää hallitsee linna Château de Loches, ja erityisesti sen 37 metriä korkea pääpuolustustorni on vaikuttavan näköinen. Linnan kupeessa on kuninkaallinen asuinkiinteistö *Logis Royal*, jonka Anjoun herttua Ludvig I rakennutti asuinpaikakseen 1300-luvulla.


Tiedosto:Donjon_Loches.jpg|Linnan pääpuolustustorni
Tiedosto:Logis_royal_Loches.jpg|Logis Royal


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isaac Sene

**Isaac Sene** (s. 3. kesäkuuta 1997 Bryssel, Belgia) on suomalainen artisti ja lauluntekijä.

Senen kappaleita ovat muun muassa ”N-sana”, ”Bébé (feat. Vesta)”, ”Älä oo liian kiltti (feat. Yeboyah)” ja ”Kuuma jäbä”.

Senen musiikki on modernia soul-vivahteista pop-musiikkia, jossa voidaan kuulla myös vaikutteita jazz-musiikista. Musiikissaan hän käsittelee päivittäisiä tuntojaan sekä kertomuksia omasta elämästään ja ympärillään tapahtuvista asioista. Realistisiin sanoituksiin sekoittuvat myös mielikuvituksesta syntyvät maailmat ja tarinat.

## Tausta

Sene syntyi Brysselissä ja vietti lapsuutensa Siilinjärvellä ja Kuopiossa. Isä on kotoisin Senegalista, äiti Suomesta. Hänellä on sisko ja neljä veljeä, Belgiassa asuu yksi velipuoli. Sene on suomalaisen rap-artisti Sexmanen isoveli.  

Perhe muutti Senen lapsuudessa paljon: Brysselistä Kuopioon, sieltä Siilinjärvelle, takaisin Kuopioon ja taas Siilinjärvelle. Senen ensimmäinen musiikkimuisto on, kun äiti kuunteli autossa Mozartia. Hän totesi äidilleen takapenkiltä, että olisi säveltänyt kappaleen ”vähän eri tavalla”. Isänsä kanssa Sene kuunteli trancea ja suomalaista heavy metallia, isä opetti myös esimerkiksi Bob Marleysta ja 50 Centistä. Hän soitti lapsena käyrätorvea ja pianoa, sekä aloitti kitaransoiton ja laulujen kirjoittamisen 18-vuotiaana. 
Hän muutti 19-vuotiaana Helsinkiin, jossa hän työskenteli ravintoloissa ja rakennustyömailla ja harjoitteli kitaransoittoa.

## Ura
Perttu Mäkelän johtama levy-yhtiö ''Etenee Records'' otti Seneen alun perin yhteyttä ja tarjosi hänelle paikkaa levy-yhtiöstä. Pitkän pohdinnan jälkeen Sene päätti managerinsa kanssa, että Etenee Records on paras vaihtoehto uran kannalta.

Sene on tehnyt yhteiskappaleita muun muassa Vestan, Yeboyahin ja veljensä Sexmanen kanssa. Hän on julkaissut omakustanteena kappaleet ”Kukaan ei tanssi niinku sä”, ”Sexflow” ja ”Ylhäällä”. Hän vieraili Yeboyahin  *Elovena*-EP:llä.

Singlet ”Akryyli” ja ”Hello My Ppl” (2019) saivat hyvät arvostelut *[[Rumba (lehti)|Rumba]]*-lehden Tuomas Aflechtilta. *Koko kansan EP* julkaistiin helmikuussa 2020. Levyllä vierailevat Yeboyah ja Vesta. 

### Televisiossa
Huhtikuussa 2021 Sene esitti kappaleensa ”N-sana” Ylen SuomiLOVE-ohjelmassa edistääkseen tasa-arvokeskustelua. Sene osallistui vuoden 2022 Uuden Musiikin Kilpailuun kappaleella ”Kuuma jäbä”. Kilpailussa Sene sijoittui viidenneksi. Sene osallistui vuonna 2024 Tanssii tähtien kanssa -ohjelmaan, jossa hän sijoittui toiseksi.

## Diskografia (valikoima)
### EP:t
* *Koko kansan EP* (Etenee Records, 2020)
**Sori Bro EP* (2023)

### Singlet
* "Sexflow" (2019)
* "Kukaan ei tanssi niinku sä" (2019)
* ”Akryyli” (2019)
* ”Hello My Ppl” (2019)
* ”N-sana” (2021)
* ”Nälkä” (2021)
* ”Kuuma jäbä” (2022)
* ”Jukka” (2022)
* ”Coco elämä” (2022)
* ”Oon vaan mä” (2022)
* "Molemmat itkee" feat Turisti  (2023)
* "La Perla" (2023)
* "SORI BRO" (2023)
* ”Ootsä miettiny mua” feat, ADI, Robin ja Sexmane  (2023) 
* "Baby mä oon back" (2024)
* "Ympyrää" feat Turisti (2024)
* Paratiisi (2025)

## Lähteet
* Apple Music

### Viitteet
Hunter Skinner

**Hunter Skinner** (s. 29. huhtikuuta 2001 Wyandotte, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura St. Louis Bluesin organisaatiossa. Hän pelaa kaudella 2020–2021 AHL-joukkue Springfield Thunderbirdsissa. Skinner laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Skinnerin kasvattajaseura on Canton Crush. Hän siirtyi juniorina sittemmin Little Caesarsiin, jonka jälkeen Skinner vietti vuodet 2015–2017 Belle Tiressa. Vuonna 2017 Muskegon Lumberjacks varasi hänet 153. pelaajana USHL Futures Draftissa. Samana kesänä Skinnerin varasi myös London Knights varasi 97. pelaajana OHL:n varaustilaisuudessa. Hän siirtyi kaudeksi 2017–2018 Lumberjacksin USHL-joukkueeseen, mutta Skinner pelasi osan kaudestaan myös Honeybakedin C-nuorissa, jossa hän voitti HPHL 16U:n mestaruuden. Kauden 2018–2019 Skinner pelasi kokonaan USHL:ssä. Kesken kauden, tammikuussa 2019 Lumberjacks kauppasi hänet, hyökkääjä Brock Bremerin, vuosien 2019 ja 2020 neljännen kierroksen varausvuorot sekä muuta tulevaisuudessa päätettyä korvausta vastaan Lincoln Starsiin vaihdossa puolustaja Declan Carlileen ja hyökkääjä Max Ellisiin. Skinner pelasi kauden aikana myös USHL/NHL Top Prospects Gamessa.

New York Rangers varasi Skinnerin neljännellä kierroksella 112. pelaajana . Hänet oli jo kiinnitetty Western Michigan Universityn yliopistoon, mutta NHL-varauksen jälkeen Skinner päätti kuitenkin lähteä tavoittelemaan ammattilaisuutta ja hän siirtyi kaudeksi 2019–2020 hänet kaksi vuotta aiemmin varanneeseen London Knightsin OHL-joukkueeseen. Skinner pelasi siellä 62 runkosarjaottelua tehopistein 6+26=32, kunnes koronaviruspandemia keskeytti kauden maaliskuussa 2020.

Tammikuussa 2021 Skinner teki sopimuksen ECHL-joukkue Utah Grizzliesin kanssa. Maaliskuussa hän siirtyi AHL-joukkue Hartford Wolf Packin vahvuuteen. Muutamaa päivää myöhemmin Skinner teki kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen New York Rangersin kanssa. Samalla hänen vahvistettiin pelaavan kauden 2020–2021 loppuun AHL-sopimuksella Wolf Packissa.

Helmikuussa 2023 Rangers kauppasi Skinnerin, Sammy Blaisin, ensimmäisen ja neljännen kierroksen varausvuorot
St. Louis Bluesiin vaihdossa Vladimir Tarasenkoon ja Niko Mikkolaan.

### Maajoukkueura

Skinner pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Skinner kuitenkin mahtui Yhdysvaltain kokoonpanoon vain yhdessä ottelussa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Päivystävä dosentti

**Päivystävä dosentti** on julkisuudessa usein esiintyvä tieteenharjoittaja, joka kutsutaan kommentoimaan jotain tiettyä teemaa julkisuuteen. Termiä käytetään usein halveksuvassa mielessä. Käsitteen kerrotaan olevan Aarno Laitisen keksintö. Julkisuuteen kutsuttavien päivystävien dosenttien  sukupuolijakauma on miesvaltainen, joka herättää kysymyksen tasa-arvosta.

## Lähteet
Maxwellin relaatiot

**Maxwellin relaatiot** ovat termodynamiikan keskeisten tilafunktioiden välisistä riippuvuuksista johdetut tilafunktioiden osittaisderivaattariippuvuudet. James Clerk Maxwell julkaisi nämä relaatiot v. 1871.

## Tilafunktioiden riippuvuudet toisistaan

Termodynamiikan ensimmäisen ja toisen pääsäännön yhdistelmänä sisäenergialle saadaan

::(1)\qquad dU\,=\,T\,dS - P\,dV

Termodynamiikan kolme muuta tilafunktiota, entalpia ja molemmat vapaaenergiat, ovat määritelty seuraavasti: H=U+PV, A=U-TS, G=H-TS, joten on kirjoitettavissa seuraavat kokonaisdifferentiaalit:

::(2)\qquad \begin{align}
dU &\,=\,TdS-PdV \\ dH &\,=\,dU+PdV+VdP\,=\,TdS+VdP\\dA&\,=\,dU-TdS-SdT\,=\,-SdT-PdV\\dG&\,=\,dH-TdS-SdT\,=\,-SdT+VdP \end{align}

Tarkasteltaessa entropiaa ja tilavuutta sisäenergian itsenäisinä muuttujina, niin sisäenergian kokonaisdifferentiaali on 

::(3)\qquad dU\,=\,\Bigg (\frac{\partial U}{\partial S}\Bigg )_V dS + \Bigg (\frac{\partial U}{\partial V}\Bigg )_S dV

Verrattaessa tätä yhtälön (2) sisäenergian yhtälöön, voidaan todeta seuraava

::(4)\qquad \Bigg (\frac{\partial U}{\partial S}\Bigg )_V\,=\,T\qquadja\qquad \Bigg (\frac{\partial U}{\partial V}\Bigg )_S\,=\,-P

Termodynamiikan keskeiset funktiot (U,H,G,A) todistetaan tilafunktioiksi funktioiden toisten osittaisderivaattojen avulla siten, että pätee

::(5)\qquad \Bigg [\frac{\partial}{\partial y}\Bigg (\frac{\partial z}{\partial x}\Bigg )_y\Bigg ]_x\,=\,\Bigg [\frac{\partial}{\partial x}\Bigg (\frac{\partial z}{\partial y}\Bigg )_x\Bigg ]_y =
\frac{\partial^2 z}{\partial y \partial x} = \frac{\partial^2 z}{\partial x \partial y}

Toisin sanoen jatkuvien funktioiden ristikkäiset toiset osittaisderivaatat ovat identtisiä keskenään. Sovellettaessa tämä sisäenergialle, saadaan \,\Bigg [\frac{\partial}{\partial V}\Bigg (\frac{\partial U(S,V)}{\partial S}\Bigg )_V\Bigg ]_S\,=\,\Bigg [\frac{\partial}{\partial S}\Bigg (\frac{\partial U(S,V)}{\partial V}\Bigg )_S\Bigg ]_V. Sovellettaessa tätä edelleen yhtälöön (4) saadaan yhtälörelaatio:

::(6)\qquad \Bigg (\frac{\partial T}{\partial V}\Bigg)_S \,=\,-\Bigg (\frac{\partial P}{\partial S}\Bigg)_V

Tehtäessä samanlainen tarkastelu muille em. tilafunktioille, saadaan yhtälöt, jotka on nimetty James Clerk Maxwellin mukaan Maxwellin relaatioiksi:

:\begin{align}
\Bigg (\frac{\partial T}{\partial V}\Bigg)_S &\,=\,-\Bigg (\frac{\partial P}{\partial S}\Bigg)_V\\
\Bigg (\frac{\partial T}{\partial P}\Bigg)_S &\,=\,\Bigg (\frac{\partial V}{\partial S}\Bigg)_P\\
\Bigg (\frac{\partial S}{\partial V}\Bigg)_T &\,=\,\Bigg (\frac{\partial P}{\partial T}\Bigg)_V\\
-\Bigg (\frac{\partial S}{\partial P}\Bigg)_T &\,=\,\Bigg (\frac{\partial V}{\partial T}\Bigg)_P
\end{align}

Maxwellin relaatioita voidaan käyttää johdettaessa muita termodynaamisia yhtälöitä. Esimerkiksi Clausiuksen–Clapeyronin yhtälö voidaan   johtaa kolmannesta relaatiosta.

## Katso myös

*Reaktiokinetiikka
*Termodynaaminen tasapaino
*Nernstin teoreema
*Clausiuksen teoreema
*Gibbsin vapaaenergia
*Helmholtzin vapaaenergia
*Lämpökapasiteetti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*University of Oulu: Thermodynamic potentials (pdf)
William Collins

**William Collins** (1721 – 1759) oli englantilainen runoilija, joka oli opiskellut Oxfordissa. Hänen isänsä oli chichesteriläinen hatuntekijä. Hänen merkittävät teoksensa ovat *The Persian Eclogues* (1742) ja *Odes* (1746). Runot eivät saaneet vastakaikua, ja Collins masentui. Myöhemmin arvostus on kuitenkin noussut. Hänen ystäviään ja suosijoitaan oli James Thomson.

## Suomennetut runot
* Illalle (Ode to Evening), suom. Elina Vaara, teoksessa: *[[Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja]]*, s. 342 WSOY 1933
* Oodi illalle (Ode to Evening), suom. Aale Tynni, teoksessa: *[[Tuhat laulujen vuotta]]*, WSOY 1957, 1974, 2004. Runo kokoelmasta *Odes* vuodelta 1746

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vankkakitahautoja

**Vankkakitahautoja** (*Serranochromis robustus*) tai **vankkapetoahven** on Afrikan joissa ja järvissä elävä kirjoahvenlaji.

Vankkapetoahven voi kasvaa yli puoli metriä pitkäksi ja painaa kuusi kiloa.

Vankkakitahautojaa tavataan Malawi- ja Malombejärvissä ja niihin laskevissa joissa.

Vankkakitahautoja on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Sen kanta on pienentynyt ylikalastuksen ja elinympäristöä tuhoavien kalastusmenetelmien takia. Laji on myös herkkä kalataudeille, jotka ovat vakavasti uhanneet sen sukulaislajeja.

## Lähteet
Amorphophallus paeoniifolius

***Amorphophallus paeoniifolius*** on vehkakasveihin ja pökkövehkoihin kuuluva kasvilaji. Sen lajinimi *paeoniifolius* viittaa kasvin lehtien muistuttavan pioneja. Se on tunnettu Aasiassa juureskasvina, joka tuottaa suuria tärkkelyspitoisia mukuloita ja sitä on viljelty vuosisatojen ajan. Indonesiassa *Amorphophallus paeoniifolius* on viljellyin mukulakasvi. Kasvin maanalaiset juurimukulat ovat tummanruskeita, litistyneen pyöreitä, kooltaan jopa 50 × 30 senttimetriä. Ne voivat painaa enimmillään 15 kg. Mukulan keskeltä nousee sateenvarjomainen lehdekäs varsi ja kasvin kukkiessa pökkövehkoille tyypillinen kukinto, jossa suojuslehti muodostaa tötterön puikelon ympärille.

Laji esiintyy alkuperäisenä Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa, Intiasta ja Etelä-Kiinasta Indonesiaan, Uuteen-Guineaan ja Australian Pohjoisterritorioon. Se on levinnyt myös useille Intian ja Tyynen valtameren saarille.

## Lähteet
William Shenstone

**William Shenstone** (1714 – 1763) oli englantilainen runoilija ja puutarhasuunnittelija, jonka oma puutarha Worcestershiressä sijaitsevalla Leasowes-nimisellä maatilalla oli myöhemmän englantilaisen puutarhasuunnittelun esikuva. Runoilijana hänen merkittävä teoksensa on *The Schoolmistress* (1742), joka sisältää leikillisiä Spenser-säkeistöjä. Myöhempää tuotantoa edustavat balladi *Jemmy Dawson* ja *Pastoral Ballad* (1743). Ne ovat sisällöltään luonnonraikkaita ja tunteellisia. Herätteitä niistä on saanut Robert Burns.

## Suomennettu runo
* Toivo, suom. Elina Vaara, teoksessa *[[Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja]]*, WSOY 1933

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juonipaljastus

**Juonipaljastus** (eng. *spoiler*) tarkoittaa ei-toivottua tietoa kirjallisuus-, teatteri-, televisio- tai elokuvateoksen lopun yksityiskohdista tai tärkeästä käänteestä. Termiä käytetään myös viittaamaan pelien ja pulmien vihjeisiin tai ratkaisuihin. Käytetään yleensä verkkosivustoilla ja Internet-foorumeilla, mutta yleinen myös arkikielessä.

## Historia
Yksi termin ensimmäisistä käyttöpaikoista oli huhtikuussa 1971 julkaistussa *[[National Lampoon]]* -lehdessä, jossa Douglas Kenneyn artikkeli "Spoilers" paljasti kuuluisien elokuvien loput. Kenney kirjoitti: "Spoilerit! Mitä ne ovat? Yksinkertainen temppu jokaiselle mysteeriromaanille ja elokuvalle, jonka olet koskaan nähnyt. Säästää aikaa ja rahaa!"

Termi spoileri otettiin käyttöön Internetin alkuaikoina, ja se tuli esiin uutisryhmäkeskusteluissa. Se on edelleen yleistä Internet-artikkeleissa ja sosiaalisen median keskusteluissa. Nettietiketin varhaiset säännöt vaativat, että spoilereita voidaan ja pitäisi välttää normaalisti, mutta jos "pilaavan" tiedon lähettäminen on väistämätöntä, sitä on edeltävä varoitus, kuten "SPOILER ALERT". Itse spoileri on suotuisaa peittää siten, että se ei voi olla kenenkään nähtävissä, mutta niille, jotka ovat kiinnostuneita yksityiskohdista juonipaljastus on saatavilla. Tämä käytäntö on yleinen teoksen arvosteluissa.

Joskus varoitukset jätetään pois vahingossa tai tahallaan, jotta lukijat saavat kokea "pilaantuneen fiiliksen".

## Reaktiot
Henri-Georges Clouzot'n vuonna 1955 julkaistun *Les Diaboliques* -elokuvan loppuarvostelut sisältävät kortin, jossa on varhainen ohjaajan spoilerin vastainen viesti: "Älä ole DIABOLINEN! Älä tuhoa ystävien kiinnostusta tähän elokuvaan. Älä kerro heille mitä olet nähnyt. Kiitos heidän puolestaan."

Samoin Alfred Hitchcock pyysi yleisöä olemaan paljastamatta hänen vuoden 1960 trillerinsa *[[Psyko (vuoden 1960 elokuva)|Psyko]]n* loppua: "Älä spoilaa loppua, se on ainoa, joka meillä on."

Videopeleissä spoilerit ovat valmiita vihjeitä tai ratkaisuja pulmiin, joiden ratkaiseminen on välttämätöntä pelin suorittamiseksi. Äärimmäisessä tapauksessa pelit ovat erittäin vaikeita suorittaa ilman viittausta spoilereihin (esim. Nethack).

## Otsikot
Kaikki teoksen lopusta kertovat yksityiskohdat eivät ole spoilereita.

*[[Titanic (vuoden 1997 elokuva)|Titanic]]*-elokuvassa ei sanota siitä, että alus uppoaa, vaikka se on jo tiedossa. Ei tosin tiedetä, ketkä vuoden 1997 elokuvaversion hahmoista selviävät elossa.

Televisiosarjan *[[Game of Thrones]]* viittaa jonkinmoiseen sotaan valtaistuimesta, mutta katsoja ei tiedä kuka tai ketkä voittaa sodan.

## Aiheesta muualla
Spoiler artikkeli TV Tropessa.

## Lähteet
George Crabbe

**George Crabbe** (1754 – 1832) oli englantilainen runoilija. Teollistumisen aikana hän pyrki tuotannossaan nostamaan esille työläisten ongelmia ja kannatti yhteiskunnallisia uudistuspyrkimyksiä. Hän oli kirjailijapiireissä ainoa, jonka tuotanto nousi jo hänen omana aikanaan tässä suhteessa merkittävänä esiin. Hän kuvasi 1700-luvun kyläelämää ja vaivaishuoneiden asukkeja myötätuntoisesti. Hän oli itsekin vaatimattomista oloista ja valmistui välskäriksi. Hän kuitenkin hylkäsi ammatin ja ryhtyi kirjalliselle alalle, mutta ilman tukijaansa Edmund Burkea hän ei olisi selviytynyt taloudellisesti. Myöhemmin hän ryhtyi papiksi.

Crabben ensimmäinen merkittävä runoelma on *The Library* (1781), joka sai huomattavaa menestystä. Hän kuvasi myös kotikyläänsä Aldeburghia ja sen köyhäintaloa sekä seudun vähäosaisia asiallisesti mutta jäykin klassisin parisointuisin säkein.

Crabben alkuperäisideaan, runoon "The Borough", perustuu Benjamin Brittenin säveltämä ooppera *[[Peter Grimes]]*, jonka libreton on kirjoittanut Montagu Slater ja suomentanut Leena Vallisaari. Se on esitetty Savonlinnan oopperajuhlilla.

## Suomennetut teokset
* Kirjat, suom. Elina Vaara, teoksessa *[[Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja]]*, s. 375, WSOY 1933

## Lähteet

## Aiheesta muualla
James Hogg

**James Hogg** (1770–1835) oli skotlantilainen runoilija, alkujaan lammaspaimen.

Hogg auttoi Walter Scottia keräämään runoja, jotka Scott julkaisi kokoelmana *The Minstrelsy of the Scottish Border* ja kirjoitti sittemmin itse samanhenkisiä balladeja, jotka hän julkaisi 1807 nimellä *The Mountain Bard*. Hän julkaisi lampaiden sairauksia käsittelevän kirjan, josta hän ansaitsi 300 puntaa. Hän muutti Edinburghiin, sai elantonsa runoilijana ja julkaisi aikakauskirjaa *The Spy*. Sen jälkeen hän julkaisi läpimurtoteoksensa *The Queen's Wake* (1813). Se on kuvitteellinen tarina skotlantilaisista kansanlaulajista, jotka esittävät kuningatar Marialle valvojaisissa runoja ja tarinoita.

Hogg liittyi *Blackwood's Magazinen* piiriin. Nimellä *Shepherd* ('Paimen') hänet ikuisti professori John Wilson pakinasarjaansa *Noctes Ambrosianae*.

## Suomennetut teokset
* *Vanhurskaan syntisen yksityiset muistelmat ja tunnustukset*, suom. Jussi Tuomas Kivi ja Jussi Korhonen, Basam Books 2021  (tulossa)
;Runo
* Kiurulle, suom. Toivo Lyy, teoksessa: *[[Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja]]*, s. 487 WSOY 1933

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Susan Ferrier

**Susan Edmonstoune Ferrier** (1782–1854) oli skotlantilainen kirjailija, jota on verrattu Jane Austeniin. Hän julkaisi vain kolme teosta, *Marriage* (1818), *The Inheritance*
(1824) ja *Destiny, or the Chief's Daughter* (1831).

## Suomennettu teos
* Kaunotar ja säkkipilli, suom. O. Juurikoski. Näyte romaanista *The Marriage*, teoksessa *[[Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja]]*, WSOY 1933 s. 503–506

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sutcliffe

**Sutcliffe** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Andy Sutcliffe (1947–2015), brittiläinen F1-kuljettaja
* David Sutcliffe (s. 1969), kanadalainen näyttelijä
* Peter Sutcliffe (1946–2020), brittiläinen sarjamurhaaja
* Stuart Sutcliffe (1940–1962), brittiläinen taiteilija ja muusikko
Axel Cronvall

**Axel Magnus Adrian Cronvall** (4. maaliskuuta 1846 Turku – 12. heinäkuuta 1898) oli suomalainen insinööri, yritysjohtaja ja valtiopäivämies. 

Cronvallin vanhemmat olivat tehtailija Magnus Johan Cronvall ja Maria Wilhelmina Wahlgren.  Cronvall opiskeli Helsingin reaalikoulun teknillisellä osastolla, työskenteli 1866–1874 Suomessa ja ulkomailla konepajoilla ja rautateillä, tuli Suomessa valtionrautateiden palvelukseen ja toimi muun muassa veturivarikon ja konepajan esimiehenä Turussa vuoteen 1890. Hän oli sitten asvalttihuopatehtaan johtaja Turussa vuodesta 1881 ja Kuusankosken paperitehtaan toimitusjohtaja vuodesta 1883. Turun kaupunginvaltuuston jäsen Cronvall oli 1890–1896 ja porvarissäädyssä Turun edustaja valtiopäivillä 1894. Hän kuoli tapaturmaisesti heinäkuussa 1898. 

## Lähteet
Lampaanvahakas

**Lampaanvahakas** (*Neohygrocybe ovina*, syn. *Hygrocybe ovina*) on sysivahakkaiden sukuun kuuluva sienilaji, jota tavataan Euroopassa.

Sen lakki on harmaanruskea, puolipallomainen ja 2–9 senttimetriä leveä. Heltat ovat harvat, paksut ja lakkia vaaleammat. Malto on lakin väristä ja vauriokohdista punertuvaa. Jalka on 3–12 senttimetriä pitkä, lakinvärinen, ontto ja usein uurteinen.

Lampaanvahakas kasvaa niityillä ja metsälaitumilla. Sitä tavataan suurimmassa osassa Euroopan maita. Suomessa laji on harvinainen ja se on luokiteltu vuodesta 2019 lähtien erittäin uhanalaiseksi. Sitä ennen se oli luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Kansainvälisesti laji on luokiteltu vaarantuneeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mushroomexpert.com: ''Neohygrocybe ovina''
Konrad Dahlström

**Konrad William Dahlström** (21. kesäkuuta 1838 Ilomantsi – 3. helmikuuta 1908 Kerava) oli suomalainen opettaja, päätoimittaja, rehtori ja valtiopäivämies.

Dahlströmin vanhemmat olivat tehtailija Elias Dahlström ja Amalia Wilhelmina Paldani ja puoliso vuodesta 1864 Johanna Emilia Westerlund. Dahlström tuli ylioppilaaksi 1857 ja valmistui opettajakandidaatiksi 1859. Hän toimi Oulun yläalkeiskoulun matematiikan kollegana 1861–1874 ja Oulun reaalikoulun, sittemmin suomalaisen klassillisen lyseon, matematiikan ja luonnonhistorian kollegana 1874–1890 ja samalla koulun rehtorina sekä Oulun kansakoulujen tarkastajana 1879–1890. Dahlström oli Oulun kaupunginvaltuuston jäsen 1875–1889 ja porvarissäädyssä Oulun edustaja valtiopäivillä 1894. *[[Oulun Wiikko-Sanomia]]* -lehteä Dahlström toimitti 1874–1876.

## Lähteet
Rafetus euphraticus

**Rafetus euphraticus** on pehmeäkilpikonnien heimoon kuuluva kilpikonnalaji. Se on erittäin uhanalainen, ja se elää Iranissa, Irakissa, Syyriassa ja Turkissa.

## Lähteet
Djibril Sow

**Djibril Sow** (s. 6. helmikuuta 1997 Zürich) on sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 184-senttimetrinen. Hän edustaa Espanjan La Ligassa pelaavaa Sevillaa. Hän on pelannut Sveitsin A-maajoukkueessa vuodesta 2018.

Sow pelasi FC Zürichin junioreissa. Hän nousi pääsarjatasolle saksalaisseura Borussia Mönchengladbachissa kaudella 2016–2017, tosin vain yhden bundesliigaottelun ja kahden Saksan Cupin ottelun verran, ja niissäkin vain muutaman minuutin peliajalla. Kaudet 2017–2019 hän edusti sveitsiläisseura Young Boysia ja voitti molempina kausina Sveitsin-mestaruuden. Hän pelasi 55 Sveitsin liigan ottelua ja teki niissä neljä maalia. Ensimmäisellä kaudella hän pelasi neljä Eurooppa-liigan ja toisella kuusi Mestarien liigan ottelua, kaikki avauskokoonpanossa.

Kesällä 2019 Sow siirtyi Saksan Bundesliigassa pelaavaan Eintracht Frankfurtiin. Hän pelasi kaudella 2019–2020 Bundesliigassa 29 ottelua ja teki maalin voittoisassa kotiottelussa Bayern Müncheniä vastaan. Eurooppa-liigassa hän pelasi yhdeksän ottelua. Seuraavalla kaudella hän pelasi 28 bundesliigaottelua. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Bundesliigassa 31 ottelua ja teki maalin marraskuussa Union Berliniä ja joulukuussa Bayer Leverkusenia vastaan. Frankfurtin voittamassa Eurooppa-liigassa hän pelasi 12 ottelua ja teki maalin alkulohko-ottelussa Fenerbahçea vastaan. Kaudella 2022–2023 Sow pelasi Bundesliigassa 32 ottelua ja teki maalin elokuussa Werder Bremeniä, marraskuussa Hoffenheimia, helmikuussa Leipzigia ja huhtikuussa Bayer Leverkusenia vastaan. Hän pelasi Mestarien liigassa kahdeksan ottelua, joissa kaikissa täydet minuutit.

Sow siirtyi elokuussa 2023 espanjalaisseura Sevillaan. Hän pelasi kaudella 2023–2024 La Ligassa 24 ottelua ja teki maalin lokakuussa Rayo Vallecanoa vastaan. Mestarien liigassa hän pelasi kuusi ottelua, joista viisi avauskokoonpanossa.

Sow on pelannut useissa Sveitsin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Sveitsin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2018 Kansojen liigan ottelussa Islantia vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pääsi vaihdosta kentälle muutamaksi minuutiksi Sveitsin toisessa alkulohko-ottelussa Italiaa vastaan ja yli puoleksi tunniksi tappiollisessa puolivälieräottelussa Espanjaa vastaan. MM-kilpailuissa 2022 hän pelasi avauskokoonpanossa Sveitsin kaikki neljä ottelua. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 41 A-maaottelua, joista 21 ottelussa avauskokoonpanossa.

## Lähteet
Cello (täsmennyssivu)

**Cello** tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

* *[[Cell-0]]*, Apocalyptican albumi
* *[[Cello (elokuva)|Cello]]*, eteläkorealainen kauhuelokuva vuodelta 2005
* Cello, varhainen verkkoselain Windowsille
* Cello, K-Raudan tuotemerkki

## Katso myös
* sello (ital. *cello*)
Atle Genetz

**Atle Karl Gustaf Willian Genetz** (4. toukokuuta 1859 Sortavala – 28. marraskuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen yritys- ja pankinjohtaja ja valtiopäivämies.

Genetzin vanhemmat olivat nimismies Lars Oskar Otto Genetz ja Flora Ferrin. Genetz tuli ylioppilaaksi 1878 ja valmistui filosofian maisteriksi 1882, filosofian tohtoriksi hän väitteli 1890. Genetz oli Haminan kadettikoulun lehtori 1881–1890. Hän oli Kansallis-Osake-Pankin konttorinjohtaja Tampereella 1890–1898 ja myöhemmin tehtailija Jämsänkoskella, Impilahdella ja Pietarissa, johon hän perusti Slovo-nimisen kirjapainon. Genetz oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen 1893–1898 ja porvarissäädyssä Tampereen edustaja valtiopäivillä 1894 ja 1897.

Genetzin puoliso oli Leila Toppelius, jonka isä oli kenraalimajuri Gustaf Viktor Toppelius. Heidän tyttärensä oli taidemaalari Meri Genetz. Atle Genetzin veli oli lehtori ja valtiopäivämies Arvid Thorsten Birger Genetz.

## Lähteet
Axel Holmberg

**Axel Fredrik Holmberg** (28. helmikuuta 1844 Mikkeli – 14. syyskuuta 1912 Tyrväntö) oli suomalainen lääkäri ja moninkertainen valtiopäivämies.

Holmbergin vanhemmat olivat kamreeri, kamarineuvos Johan Reinhold Holmberg ja Adèle Eleonora Johanna Idman ja puoliso vuodesta 1877 Enni Amalia Zilliacus. Holmberg tuli ylioppilaaksi 1861 ja valmistui filosofian maisteriksi 1869 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1873, jolloin hän myös väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Hän työskenteli lääkärinä Helsingissä, oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1882–1884 ja 1895–1900 sekä porvarissäädyssä Helsingin edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899 ja 1900.

## Lähteet
Frans Henrik Malin

**Frans Henrik Malin** (18. maaliskuuta 1851 Pori – 26. joulukuuta 1902 Pori) oli suomalainen kauppias, yritys- ja pankinjohtaja ja valtiopäivämies. 

Malinin vanhemmat olivat värjärimestari Mathias Malin ja Amanda Lovisa Hagner. Malin kävi kauppaopiston Turussa, opiskeli liikealaa Englannissa, työskenteli Viipurissa ja sai Porissa porvarioikeudet 1876. Hän oli kauppias, mutta toimi myös liikeyritysten perustajana, osakkaana ja johtajana ja oli Pohjoismaiden Osakepankin Porin konttorin johtajana vuodesta 1888. Malin oli Hollannin varakonsuli vuodesta 1844, Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1880–1902 ja porvarissäädyssä Porin edustaja valtiopäivillä 1894 ja 1899.

## Lähteet
Erik Johan Savón

**Erik Johan Savón** (30. lokakuuta 1834 Turku – 26. helmikuuta 1895 Uusikaupunki) oli suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja valtiopäivämies. 

Savónin vanhemmat olivat muurarimestari Wilhelm Savón ja Maria Leena Erkintytär ja puoliso Sofia Wilhelmina Palén. Myös heidän poikansa Erik Wilhelm Savón oli kauppias ja valtiopäivämies. Erik Johan Savón kävi Uudessakaupungissa alkeiskoulua, mutta meni jo nuorena palvelukseen kauppaliikkeisiin ja sai itse porvarioikeudet 1861. Hän perusti oman kaupan 1863, harjoitti myös laivanvarustustoimintaa ja oli osakkaana useissa eri liikeyrityksissä. Savón oli Ruotsin-Norjan varakonsuli vuodesta 1874, Uudenkaupungin kaupunginvaltuuston jäsen valtuuston perustamisesta lähtien ja porvarissäädyssä Uudenkaupungin edustaja valtiopäivillä 1894. Uudellekaupungille Savón lahjoitti 12 vuodetta käsittäneen sairastuvan.

## Lähteet
Erik Wilhelm Savón

**Erik Wilhelm Savón** (13. syyskuuta 1867 Uusikaupunki – 15. syyskuuta 1940 Turku) oli suomalainen kauppias ja valtiopäivämies. 

Savónin vanhemmat olivat kauppias, laivanvarustaja, valtiopäivämies Erik Johan Savón ja Sofia Wilhelmina Palén. Erik Wilhelm Savón tuli ylioppilaaksi 1887 ja harjoitti sitten kieliopintoja ulkomailla. Hän perusti kappaliikkeen Uuteenkaupunkiin ja oli siellä Ruotsin-Norjan varakonsuli. Savón oli porvarissäädyssä Uudenkaupungin edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1904–1905.
 
## Lähteet
Huhmarjärvi

**Huhmarjärvi** on Uudellamaalla Vihdissä palojärvellä sijaitseva järvi. Etäisyys Nummelasta on viisi kilometriä kaakkoon ja Helsingin keskustasta 34 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantietoa
Huhmarjärvi on 1,3 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 37 hehtaaria. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Sen rantaan on rakennettu lähes 40 kiinteästi asuttuaja vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 110 tai siitä haarautuvalta yhdystieltä 1215.

## Luontoarvoja
Maa- ja metsätalous, asutus ja sisäinen kuormitus rehevöittävät Huhmarjärveä. Järven ekologinen tila on välttävä ja kemiallinen tila hyvä. Yleisin kalalaji on särki.

## Vesistösuhteet
Huhmarjärvi sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Palojärvenkosken alueeseen (22.004) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 84,4 neliökilometriä . Järvi sijaitsee Siuntionjoen vesistön pääuomassa ja se on sen läpivirtausjärvi. Huhmarjärven koillisrantaan tulee koillisen suunnalta Tervalammen läpi virtaava Siuntionjoki, jonka osuutta kutsutaan myös rinnakkaisnimellä Huhmarjoki. Siuntionjoki jatkuu Huhmarjärven lounaisrannalta etelään Palojärveen. Järveen on johdettu muutama metsäoja, joista Lemmoosta tuleva on suurin. Järven vedenpinnan korkeus on 47,5 metriä mpy (N2000), joten Huhmarjoelle kertyy pudotusta 3,3 metriä.

## Lähteet
Kotiseudun Sanomat

**Kotiseudun Sanomat** (puh. *Kotsari*) on Pihtiputaan ja Kinnulan paikallislehti, jota kustantaa Pihtiputaan kotiseutuyhdistys Pihtipudas-Seura ry. Seura on perustettu vuonna 1958 ja lehti vuonna 1960. Lehti ilmestyy kerran viikossa keskiviikkoisin ja Kotiseudun sanomien päätoimittaja on Heikki Jämsén. Lehden painaa Suomalainen lehtipaino, Kajaani.

## Lähteet
* https://kotiseudunsanomat.fi/mediatiedot/
* https://kotiseudunsanomat.fi/wp-content/uploads/2012/12/2019_mediakortti.pdf
Salibandyn Super Cup

**Salibandyn Super Cup** pelataan ennen kauden alkua. Siinä kohtaavat edellisen kauden Suomen mestari ja Suomen Cupin voittaja. Mikäli sama joukkue voittaa molemmat kilpailut, Suomen mestarin vastustaja on F-Liigan finaalissa hävinnyt joukkue. Super Cupin ensimmäisinä vuosina ei näillä näkymin ole jaossa rahapalkintoa.

## Sarjajärjestelmä
Super Cupissa kohtaavat edellisen kauden Suomen mestari ja Suomen Cupin voittaja. Mikäli sama joukkue voittaa molemmat kilpailut, Suomen mestarin vastustaja on F-liigan finaalissa hävinnyt joukkue. Voittajajoukkue saa kiertopalkintopokaalin.

## Super Cupin mitalistit Miehet

## Super Cupin mitalistit Naiset

## Katso myös
* Miesten Kouvolan Lakritsi Suomen Cup
* Naisten Kouvolan Lakritsi Suomen Cup
* F-liiga
* Miesten Inssi-Divari
* Naisten Inssi-Divari
Kitararausku

**Kitararausku** (*Rhinobatos rhinobatos*) on kitararauskujen heimoon kuuluva kala. 

Kitararausku kasvaa tyypillisesti 80 cm pitkäksi. Yläpinta on hiekanruskea, alapinta valkea.

Sitä tavataan Atlantin itäosassa ja Välimerellä.

Kitararausku luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Sen kantaa on pienentänyt ylikalastus lihan ja evien vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://www.floridamuseum.ufl.edu/discover-fish/species-profiles/rhinobatos-rhinobatos/
Rosidit

**Rosidit** (, joskus tieteellisellä nimellä Rosidae) ovat aitokaksisirkkaisiin kasveihin kuuluva yksisyntyinen ryhmä eli kladi. Suureen ryhmään kuuluu yli 70&nbsp;000 lajia, mikä on enemmän kuin neljännes kaikista koppisiemenisistä kasveista. Rosideihin kuuluu useita tärkeitä hyötykasveja, kuten puutarhamansikka, omena, luumu, pavut ja kaalit, sekä lukuisia ekologisesti ja taloudellisesti tärkeitä puita, kuten koivut, tammet, aitomahongit ja eukalyptukset.

## Kuvaus
Rosidit ovat kasviryhmänä laaja ja monimuotoinen. Ryhmään kuuluu niin ruohoja kuin pensaita ja suuriakin puita. Ryhmään kuuluu myös kuivakkokasveja, kuten useat tyräkkikasvit (Euphorbiaceae), loiskasveja, kuten rafflesiat (*Rafflesia*), ja vesikasveja, kuten heimo Podostemaceae. Hernekasveilla ja yhdeksällä muulla rosidien heimolla esiintyy typpeä sitovia symbioottisia bakteereja.

Muodon ja rakenteen piirteistä ryhmän kasveja yhdistävät ponneltaan selkäliittoiset heteet, joiden palhon ja ponnen liitoskohta on kapea ja lokeroside ohut.


Salix caprea (flowering male catkin).jpg|Lahkoon Malpighiales kuuluvan raidan kukat ovat pieniä ja kehättömiä.
09 rafflesia.png|Lahkoon Malpighiales kuuluvien rafflesioiden kukat ovat suuria ja viisiteräisiä.
Alb-jul-frutos-1.JPG|Lahkoon Fabales kuuluvan silkkialbitsian hedelmä on palko.
Ab plant 1923.jpg|Lahkoon Fagales kuuluvan rauduskoivun hedelmä on norkkoon kehittyvä pähkylä.
Litchi chinensis fruits.JPG|Lahkoon Sapindales kuuluvan litsin hedelmä on luumarja.
20140928Malva alcea2.jpg|Lahkoon Malvales kuuluvan ruusumalvan hedelmä on lohkohedelmä.


## Luokittelu
Rosidit jaetaan kasvien luokitusta kehittäneen Angiosperm Phylogeny Groupin mukaan 17 lahkoon, jotka voidaan basaalista Vitales-lahkoa lukuun ottamatta ryhmitellä kahteen ryhmään. Ryhmän 17 lahkoa jaotellaan edelleen noin 140 heimoon ja yli 70&nbsp;000 lajiin. Siten rosidit muodostavat yli neljänneksen kaikista koppisiemenisistä kasveista. Seuraava kaavio esittää lahkojen sukulaisuussuhteet:

Rosidien ryhmän lähimmät sukulaiset kuuluvat lahkoon Saxifragales. Hieman kaukaisempaa sukua ryhmälle ovat asteridit sukulaislahkoineen, lahkon Dilleniales muodostava heimo Dilleniaceae sekä lahko Gunnerales. Nämä kasviryhmät kuuluvat aitokaksisirkkaisten ydinryhmään ().

## Merkitys ihmiselle
Rosideihin kuuluu useita tärkeitä ravintokasveja, kuten mansikat, omena, päärynä, persikka, luumu, herne, maapähkinä, pavut ja kaalit. Ryhmään kuuluu myös lukuisia monien ilmastoalueiden ekologisesti ja taloudellisesti tärkeitä puita, kuten koivut, tammet, viikunat, pajut, aitomahongit, vaahterat, lehmukset, siipipuut ja eukalyptukset.

## Huomautukset

## Katso myös
* Rosanae

## Lähteet
Aaliyah’n diskografia

Tämä on **[[Aaliyah|Aaliyah’n]] diskografia**.

## Studioalbumit

* 
* 
* 

## Kokoelmat

* 
* 

## Singlet

* ”Back & Forth” (1994)
* ”At Your Best (You Are Love)” (1994)
* ”Age Ain’t Nothing but a Number” (1994)
* ”Down with the Clique” (1995)
* ”If Your Girl Only Knew” (1996)
* ”Got to Give It Up” (mukana Slick Rick, 1996)
* ”One in a Million” (1996)
* ”4 Page Letter” (1997)
* ”Hot Like Fire” (1997)
* ”The One I Gave My Heart To” (1997)
* ”We Need a Resolution” (mukana Timbaland, 2001)

### Postuumit singlet

* ”Rock the Boat” (2001)
* ”More Than a Woman” (2001)
* ”Miss You” (2002)
* ”Don’t Know What to Tell Ya” (2003)
* ”I Care 4 U” (2003)
* ”Come Over” (2003)
* ”Are You Feelin’ Me?” (2005)
* ”Enough Said” (mukana Drake, 2012)
* ”Poison” (mukana The Weeknd, 2021)

## Soundtrack

* ”The Thing I Like” (*[[Shame – terästäkin kovempi]]*, 1994)
* ”Are You Ready” (*[[Sunset Park (soundtrack)|Sunset Park]]*, 1995)
* ”Journey to the Past” (*[[Anastasia (vuoden 1997 elokuva)|Anastasia]]*, 1997)
* ”Are You That Somebody?” (*[[Eläintohtori]]*, 1998)
* ”I Don’t Wanna” (*[[Next Friday]]*, 2000)
* ”Try Again” (*[[Romeon on kuoltava]]*, 2000)
* ”Come Back in One Piece” (mukana DMX, *Romeon on kuoltava*, 2000)

## Vierailevana artistina

* ”I Need You Tonight” (Junior M.A.F.I.A., 1995)
* ”Live and Die for Hip Hop” (Kris Kross, 1996)
* ”Up Jumps da Boogie” (Timbaland & Magoo, 1997)

## Muistokappaleet

Aaliyahin muistoa kunnioittivat muun muassa:
* Missy Elliott – ”Take Away” (mukana Ginuwine, 2001)
* Missy Elliott & TLC – ”Can U Hear Me” (Aaliyah & Lisa Lopes -tribuutti, 2002)
* The Game – ”Dreams” (2005)
* Kendrick Lamar – ”Blow My High” (2011)
* DJ Khaled – ”I Did It for My Dawgs” (mukana Rick Ross, French Montana, Jadakiss & Meek Mill, 2012) 
* Chris Brown – ”Don’t Think They Know” (2013)
Tervalampi (järvi Vihdissä)

**Tervalampi** on Uudellamaalla Vihdissä Tervalammella sijaitseva järvi. Etäisyys Nummelasta on viisi kilometriä itäkaakkoon ja Helsingin keskustasta 33 kilometriä luoteeseen.

## Maantietoa
Tervalampi on 850 metriä pitkä, 650 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 41 hehtaaria. Se on muodostunut laajan ylänköalueen, jossa Klassarinkallio on korkein kohta, länsipuolella sijaitsevaan painanteeseen. Järvelle viettävä rinne on jyrkkä ja sen reunalla sijaitsee esimerkiksi Palomäki. Järvellä on etelärannassa leveä niemi, jonka länsi- ja itäpuolella on lahdet. Järvi on saareton ja sen rannoilla on sekä kulttuurimaisemaa että metsämaata. Järven rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä . Vain sen länsi- ja etelärannikko on asuttu. Siellä on noin 20 kiinetästi asuttua tai vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 1215 tai siitä haarautuvalta Kurjoon kylätieltä, yhdystieltä 11287. Tervalammen itäpuolella sijaitsee Kurjolampi.

## Luontoarvoja
Maa- ja metsätalous hajakuormittavat Tervalampea. Järven yleisin kalalaji on särki.

## Vesistösuhteet
Tervalampi sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Palojärvenkosken alueeseen (22.004) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 80,5 neliökilometriä . Järvi muodostaa osuuden Siuntionjoen vesistön pääuomasta, jolloin se on Siuntionjoen läpivirtausjärvi. Sen koillisrantaan tulee Poikkipuoliaisesta Siuntionjoki ja läntisestä lashdesta alkaa pääuoman seuraava osuus Huhmarjärveen. Tervalampeen tulee Kurjoon läpi ja itäiseen lahteen laskeva virtaava johto-oja ja järven luoteisrantaan laskee Tervalammen kylän takaa alkava pelto-oja. Tervalammen vedenpinnan korkeus on 48,6 metriä mpy (N2000), jolloin laskujoelle kertyy pudotusta 1,1, metriä.

## Lähteet
Kurjolampi

**Kurjolampi** on Vihdin kaakkoisosassa läntisellä Uudellamaalla sijaitseva 13 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Nummelasta on seitsemän kilometriä itäkaakkoon ja Helsingin keskustasta 32 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Kurjolammen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Järvi on saareton ja sen rannat ovat metsäisiä. Itärannalla on rakennuskantaa. Kurjolampeen virtaa laskuoja koillisessa runsaan kilometrin päässä sijaitsevasta Ruuhilammesta, Kurjolammesta lähtee laskuoja Siuntionjokeen. Kurjolammen itäpuolella sijaitsee Saarilampi.

## Luontoarvoja
Sen vesi on kirkasta, mutta ruskeaa. Kurjolampi on osa Nuuksion kansallispuistoa.

## Vesistösuhteet
Kurjolampi sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Palojärvenkosken alueeseen (22.004) järvi kuuluu. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa. Sen laskuoja alkaa etelärannasta ja se virtaa Kurjoon läpi laskien Tervalammen kaakkoisrantaan. Järven vedenpinnan korkeus on 70,9 metriä mpy (N2000), joten laskuojalle kertyy pudotusta 22,3 metriä.

## Lähteet
Otalampi (järvi)

**Otalampi** on Uudellamaalla Vihdissä Otalammen lähellä sijaitseva lampi. Etäisyys Nummelasta on kaksitoista kilometriä koilliseen ja Helsingin keskustasta 35 kilometriä luoteeseen.

## Maantietoa
Otalampi on 1,0 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Järven pohjoisrannan nimi on Lammelanranta, etelärannan nimi on Vastaranta. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 0,99 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 3,3 metriä. Sen syvänteessä on 6,1 metriä syvää ja syvänne sijaitsee keskellä järveä , mutta kaakkoon työntyvä lahti on huomattavasti matalampi. Lammen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Sen rannoilla on runsaasti pientaloja ja länsirannalla on yleinen uimaranta.

## Vedenlaatu
Otalammen ekologinen tila on tyydyttävä ja kemiallinen tila hyvä.

## Vesistösuhteet
Otalampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21)  Lepsämänjoen valuma-alueella (21.04), jonka Härkälänjoen valuma-alueeseen (21.045) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 1,44 neliökilometriä . Järven kaakkoiskulmasta lähtee laskuoja itään kohti Härkälänjokea. Otalammen pohjoispuolella sijaitsee Tuohilampi, eteläpuolella Poikkipuoliainen ja Salmijärvi. Lammen vedenpinnan korkeus on 67 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Tuohilampi (järvi Vihdissä)

**Tuohilampi** on Uudellamaalla Vihdissä Otalammen lähellä sijaitseva lampi. Etäisyys Nummelasta on kolmetoista kilometriä koilliseen ja Helsingin keskustasta 36 kilometriä luoteeseen.

## Maantietoa
Tuohilampi on 950 metriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 30 hehtaaria. Se sijaitsee Myllymäen, Kinttumäen ja etelässä sijaitsevan Otalammen mäkien välisessä painaumassa. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Ranttat ovat alavaa suomaata paitsi etelässä, joka on lampea selvästi ylempänä. Siellä sijaitsee Orion-lääkeyhtiön kurssikeskus. Lammen ympäri kiertää polku, joka kulkee osittain pitkospuilla. Sekä Tuohilampi että Otalampi kuuluvat Otalammen taajamaan.

## Vedenlaatu
Ympäristön suot ja pellot kuormittavat Tuohilampea, jonka keskiosan happipitoisuus oli kesällä 2016 hyvä. Tuohilammelta otettiin kasviplanktonnäyte vuonna 1946.

## Vesistösuhteet
Tuohilampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21)  Lepsämänjoen valuma-alueella (21.04), jonka Härkälänjoen valuma-alueeseen (21.045) lampi kuuluu. Pohjoisrannalta lähtee laskuoja itään kohti Härkälänjokea. Tuohilammen eteläpuolella sijaitsee Otalampi, eteläpuolella Poikkipuoliainen ja Salmijärvi. Tuohilampi on Härkälänjoen valuma-alueen kolmanneksi laajin vakavesi ja Vantaanjoen vesistön lounaisia vakavesiä. Lammen vedenpinnan korkeus on 63,1 metriä mpy (N2000).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesientila.fi: Vihdin kunta, ympäristönsuojelu : Vihdin Tuohilammen vedenlaatututkimus, heinäkuu 2016
Salibandyn Super Cup 2020

**Salibandyn Super Cupin**  Kausi 2020 on Super Cupin 1. kausi. Super Cup Pelattiin Lempäälän Ideaparkissa.

## Super Cup Finaali Naiset

## Super Cup Finaali Miehet
Diprion

**Diprion** on havupistiäisten heimoon kuuluva pistiäissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu ainakin neljä lajia. Suomessa suvusta on tavattu kaksi lajia: pilkkumäntypistiäinen (*Diprion pini*) ja täplämäntypistiäinen (*Diprion similis*).

## Lajeja
*Pilkkumäntypistiäinen (*Diprion pini*)
*Täplämäntypistiäinen (*Diprion similis*)
*Diprion koreanus
*Diprion rufiventris

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Suku Diprion
*ITIS: Diprion 
*UniProt: Taxonomy - Diprion 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Diprion 
*Iowa State University, Bug Guide: Genus Diprion 
*Pherobase: Semiochemicals of Genus Diprion
Nouans-les-Fontaines

**Nouans-les-Fontaines** on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee noin 67 kilometriä Toursin kaupungista kaakkoon.

Kunnan keskustassa oleva Pyhän Martinuksen kirkko on rakennettu 1200-luvulla. Kirkon puisen alttaritaulun, nimeltään *Pietà de Nouans*, on maalannut yksi Ranskan merkittävimmistä renessanssimaalareista Jean Fouquet 1400-luvulla.


Tiedosto:NouansLesFontaines01.jpg|Pyhän Martinuksen kirkko
Tiedosto:NouansLesFontainesPieta.jpg|Alttaritaulu *Pietà de Nouans*


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Topi Kanerva

**Topi Kanerva** (s. 2001 Naantali) on suomalainen näyttelijä, valokuvaaja ja toimittaja. Hän näyttelee pääroolin Ylen televisiosarjassa *[[Joulukalenteri: Talvipihan joulu]]*, joka esitettiin vuonna 2023. Hän on näytellyt rooleja suomalaisissa tv-sarjoissa ja elokuvissa, kuten ''Justimus Duo 2'' ja *[[Napapiirin sankarit 4]]*. 

Kanerva opiskelee journalismia Turun Ammattikorkeakoulussa Taideakatemiassa. Hänen ottamiaan valokuvia on julkaistu mm. Helsingin Sanomissa ja Mtv Uutisissa. Syksyllä 2023 hän aloitti toimittajana Turun Sanomat Extran *TS Nuoret* -osiossa. Hän on kirjoittanut artikkeleita myös Turun Sanomat Extremeen, Turun Seutusanomiin ja Rannikkoseutuun. Hän valmistui mediapalvelujen toteuttajaksi Paasikivi-Opistosta Turussa keväällä 2020.

## Filmografia

### Televisiosarjat

### Elokuvat

### Lyhytelokuvat

## Lähteet