Nigerian turvallisuus

**Nigerian turvallisuus** koostuu epävarmuudesta, jossa siviilit ovat ainakin vuodesta 2010 alkaen kärsineet laajasta väkivallasta, jota ovat aiheuttaneet aseelliset ryhmät, erityisesti Boko Haram, ISWAP ja rosvojoukot. Miljoonat ihmiset, pääosin naiset ja lapset, tarvitsevat humanitaarista apua, ja miljoonia on joutunut pakenemaan kodeistaan. 

## Turvallisuus, hallinto ja poliisin toiminta
Alkuvuodesta 2023 pidetyissä Nigerian vaaleissa turvallisuus oli tärkeä kysymys erityisesti taistelussa islamistisia militanttiryhmiä, kuten Boko Haramia, vastaan. Presidentin vaalin voittanut Bola Tinubu puolusti ennen vaaleja presidentin ja puoluetoverinsa Muhammadu Buharin toimintaa. Hän väitti, että Buharin ottaessa vallan vuonna 2015 ulkomaiset jihadistit toimivat Nigerian neljässä osavaltiossa, mutta näin ei enää ole.

Boko Haramin toiminta Nigeriassa on heikentynyt ja se on työnnetty pois suurelta osin sen aiemmin hallitsemalta alueeita. Mutta muut separatisti- ja terroristiryhmät Nigeriassa, kuten IPOB ovat vahvistuneet tänä aikana. Eräs näistä on Islamilaisen valtion Länsi-Afrikan maakunta (ISWAP), joka irtautui Boko Haramista. Ulkomaisia taistelijoita Nigeriassa tutkinut David Malet sanoo, että on vaikea sanoa, kuinka paljon heitä Nigeriassa on, mutta hän sanoo, että terrorismi on edelleen ongelma. Jihadisteja on Islamilaisen valtion värväyksen myötä alueen naapurimaissa nykyään enemmän, joten on todennäköistä, että myös Nigeriassa heitä on enemmän.

Nigerian hallitus kohtaa myös muita turvallisuuteen liittyviä haasteita. Näitä ovat muun muassa rosvoaminen, sieppaukset ja konfliktit, joissa on mukana laiduntajat ja maanviljelijäyhteisöt, sekä separatistien kapina maan kaakkoisosassa. Armed Conflict Location & Event Data Projectin (ACLED) mukaan Nigeria oli yksi Afrikan väkivaltaisimmista maista vuonna 2022.

Nigerian poliisivoimia, jotka on perustettu liittovaltion perustuslain mukaan johtaa poliisin ylitarkastaja, jonka presidentti nimittää. Poliisivoimien yleinen tehottomuus johtuu osittain huonosti sijoitettujen ja erittäin huonosti palkattujen poliisien alhaisesta koulutustasosta ja alhaisesta moraalista, sekä nykyaikaisten välineiden puutteesta. Korruptio on levinnyt laajalle. Nigerian puolustusvoimat sisältää armeijan, laivaston ja ilmavoimien joukkoja. Nigerian joukot ovat osallistuneet Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) seurantaryhmän (ECOMOG) ja Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) rahoittamiin operaatioihin.

Lokakuun 29. 2024 uutisoitiin, että Pohjois-Nigerian sähkön jakelu on ollut poikki lähes kaksi viikkoa. Virran saanti oli ollut katkolla 19:ssä Nigerian 36 osavaltiosta. Insinöörit eivät ole voineet tehdä korjauksia alueita hallitsevien jihadististen terroristien takia. Nigerian sähkön siirtoyhtiön mukaan asemiehet miehittävät aluetta, jolla sähkölinja on vaurioitunut. Tämä estää sähkön saannin miljoonilta ja lamauttaa taloudellisen toiminnan. Nigeriassa on suunniteltu joukkojen lähettämistä tuhoalueille.

Joulun 2024 alla Nigerian kaakkoisosassa ihmisiä kuoli joukkojen murskautumisissa tapahtumissa, joissa ihmisille jaettiin ilmaista ruokaa. Okijan kaupungissa kuoli joukkojen murskaamana 22 henkilöä hyväntekeväisyystapahtumassa, kun asukkaat ryntäsivät keräämään joululahjoituksia, kuten riisiä ja kasviöljyä. Samana päivänä tapahtui vastaava tragedia Nigerian pääkaupungin Abujan katolisessa kirkossa, jossa kuoli 10 ihmistä. Sitä edeltävänä keskiviikkona 35 lasta kuoli karnevaalitapahtuman aikana Ibadanin kaupungissa. Ruoka- ja kuljetuskustannukset ovat yli kolminkertaistuneet Nigeriassa viimeisen 18 kuukauden aikana. Amnesty International Nigeria kirjoitti: "Presidentti Bola Tinubun hallituksen on kiireesti asetettava etusijalle laajalle levinnyt nälänhätä, lisääntynyt työttömyys ja nopeasti laskeva elintaso."

## Vuosi 2025
Syyskuun 5. 2025 Boko Haram-jihadistit tappoivat ainakin 63 ihmistä, joihin kuuluu viisi sotilasta Koillis-Nigeriassa sijaitsevalla paikkakunnalla, jonka asukkaat olivat äskettäin palanneet pakolaisleiriltä vuosien pakolaisuuden jälkeen. Asukkaat kertoivat kymmenien taistelijoiden saapuneen moottoripyörillä ampuen rynnäkkökivääreillä ja polttaen koteja. Nigerian ilmavoimat ilmoitti tappaneensa 30 militanttia iskuissa tapahtuman jälkeen, kun se oli saanut raportteja kylään tehdystä iskusta.

Marraskuun 17. päivän aamulla aseistetut miehet tappoivat opettajan ja sieppasivat ainakin 25 oppilasta hyökkäyksessä tyttöjen yläkouluun Magan kaupungissa Luoteis-Nigeriassa. Hyökkääjät "ottivat yhteen työvuorossa olevien poliisien kanssa" ennen kuin kiipesivät aidan yli ja sieppasivat oppilaat heidän asuntolastaan. Kyseessä oli ensimmäinen merkittävä koulukaappaus sitten maaliskuun 2024, jolloin yli 200 oppilasta siepattiin koulusta Kurigassa, Kadunan osavaltiossa. Nigerian luoteisosassa on nähty vuosien ajan voimakkaasti aseistettujen rikollisjengien, eli "bandiittien", lisääntyminen. Jengit ovat varastaneet karjaa, ryöstäneet kyliä, kidnapanneet ja tappaneet asukkaita, sekä ryöstelleet ja polttaneet koteja.

Saman viikon lopulla aseistetut miehet sieppasivat 303 oppilasta ja 12 opettajaa aamuvarhain katolisesta koulusta Keski-Nigeriassa. Viisikymmentä kaapattua lasta pääsi pakenemaan. Kaapatuista noin 100 lasta vapautettiin 8.12., jolloin heidän vapauttamisensa yksityiskohdat olivat vielä epäselviä, kuten se, saatiinko vapautus neuvotteluilla vai voimalla, ja maksettiinko lunnaita. Tällöin noin 153 opiskelijaa ja 12 henkilökunnan jäsentä oli edelleen tuntemattomien asemiesten vankeina. Myöhemmin samassa kuussa loput 130 siepatuista vapautettiin.

Aseistetut miehet sieppasivat ainakin 13 ihmistä kirkosta Nigerian keskiosassa sijaitsevassa Kogin osavaltiossa. Hyökkääjät ryntäsivät kirkkoon jumalanpalveluksen aikana, avasivat tulen ja sieppasivat osan seurakuntalaisista. Viisi aseistetuista miehistä kuoli. Viranomaiset kuvailivat hyökkääjiä "rosvoiksi". Sanaa käytetään paikallisesti rikollisjengeistä, jotka sieppaavat ihmisiä lunnaita vastaan.

## Yhdysvaltain puuttuminen terrorismiin
Yhdysvaltain ulkoministeriö hyväksyi elokuussa 2025 mahdollisen ulkomaisen sotilastarvikkeiden kaupan Nigeriaan. Siihen kuuluu ammuksia, tarkkuuspommeja, tarkkuusraketteja ja niihin liittyviä laitteita, joiden arvo on arviolta 346 miljoonaa dollaria. Yhdysvaltain lainsäätäjät olivat lykänneet aseiden myyntiä Nigeriaan useita kertoja, koska ne olivat huolissaan Nigerian liittovaltion hallituksen mahdollisista ihmisoikeusloukkauksista. Yhdysvallat hyväksyi vuonna 2022 Joe Bidenin hallinnon lähes miljardin dollarin arvoisen asemyynnin Nigeriaan. Yhdysvallat oli huolissaan Nigerian armeijan ilma- ja maajoukkojen vahingossa tekemistä pommituksista, joiden tarkoituksena on poistaa terroristeja heidän erillisalueiltaan. Pommitukset ovat vaikuttaneet myös joihinkin kyläläisiin Nigeriassa. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan myynti tukee Yhdysvaltojen ulkopoliittisia ja kansallisia turvallisuustavoitteita parantamalla strategisen kumppanin turvallisuutta Afrikassa. Se lisäsi, että sopimus parantaisi Nigerian kykyä vastata nykyisiin ja tuleviin uhkiin terroristeja vastaan ​​​​suunnattujen operaatioiden ja laittoman kaupan torjunnan avulla Nigeriassa ja Guineanlahdella.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump syytti 31.10.2025 Nigerian hallitusta siitä, että se ei suojele kristittyjä ja uhkasi puuttua islamististen militanttiryhmien toimintaan. Hän kertoi ohjeistaneensa Yhdysvaltain sotaministeriötä valmistautumaan "mahdollisiin toimiin" Nigeriassa lähettämällä Yhdysvaltain armeijan maahan "täysin aseistettuna", ellei Nigerian hallitus puutu asiaan. Yhdysvaltain puolustusministeri Pete Hegseth vastasi viestiin: "Sotaministeriö valmistautuu toimintaan. Joko Nigerian hallitus suojelee kristittyjä, tai me tapamme islamilaiset terroristit, jotka tekevät näitä kauheita julmuuksia." Väkivaltaisuuksia tarkkailevat ryhmät sanovat, että ei ole näyttöä siitä, että kristittyjä tapettaisiin enemmän kuin muslimeja Nigeriassa, jossa kristittyjä tapetaan suurin piirtein yhtä paljon kuin muslimien kannattajia. Nigerian presidentin neuvonantaja sanoi, että Nigeria ottaisi mielellään vastaan ​​Yhdysvaltojen apua islamististen kapinallisten torjunnassa. Hän kuitenkin huomautti, että Nigeria on suvereeni maa ja että jihadistit eivät kohdista iskujaan minkään tietyn uskontokunnan jäseniin, ja että he ovat tappaneet ihmisiä kaikista uskonnoista.

Trumpin näkemykset heijastelevat todennäköisesti evankelikaalikristittyjen näkemyksiä. Nigeriassa on eräs maailman suurimmista evankelikaalisista kristittyjen yhteisöstä. Vuosina 2020–2025 Nigeriassa tehtiin noin 390 kristittyihin kohdistunutta väkivaltaista iskua, joissa kuoli noin 320 ihmistä. Samana ajanjaksona muslimeihin kohdistui vajaat 200 iskua, joissa kuoli noin 420 ihmistä.

### Joulupäivän ilma-iskut
Joulupäivänä 26.12.2025 Yhdysvallat ilmoitti suunnanneensa ilmaiskuilla tarkkoja osumia terroristikohteisiin Luoteis-Nigeriassa. Tieto julkaistiin jouluyönä sosiaalisen median viestissä, jossa oli vain vähän yksityiskohtia. Myöhemmin Yhdysvaltain Afrikan komentokeskus vahvisti, että iskut tehtiin Nigerian viranomaisten pyynnöstä, joiden mukaan niissä kuoli useita ISIS-taistelijoita. Myöhemmin tiedotettiin, että MQ-9 Reaper -lennokeista ammuttiin 16 ohjattua ohjusta, jotka kohdistettiin Islamilaisen valtion taistelijoihin Baunin metsässä Sokoton osavaltiossa.

## Vuosi 2026

### Väkivaltaiset yhteenotot
Aseistetut miehet hyökkäsivät väkivaltaisesti kylään 3. tammikuuta Nigerian Nigerin osavaltiossa tappaen ainakin 30 ihmistä ja ryöstäen kauppoja. Hyökkääjät tulivat metsästä Kasuwan-Dadjin kylän läheltä ja sytyttivät paikallisen torin tuleen, ryöstivät kauppoja ja sieppasivat määrittelemättömän määrän ihmisiä.

Ainakin yhdeksän sotilasta kuoli 4. tammikuuta Koillis-Bornossa , kun saattue osui maamiinaan ennen kuin hyökkääjät avasivat tulen.

Yli 200 aseellisen rikollisjengin epäiltyä jäsentä tapettiin operaatiossa Nigerian keskiosassa. Laajamittainen, usean Nigerian hallinnon osapuolen yhteinen hyökkäys on johtanut myös pidätyksiin, sanoi Kogin osavaltion hallituksen tiedottaja, mutta ei tarkentanut lukumäärää.

Sunnuntaina 18. tammikuuta aseistetut rikollisjengit kaappasivat yli 160 ihmistä kahdesta kirkosta Nigerian Kadunan osavaltiossa sunnuntaijumalanpalvelusten aikana. ”Hyökkääjät tulivat sankoin joukoin, estivät sisäänkäynnin kirkkoihin ja pakottivat uskovaiset ulos pensaikkoon”, kertoi Nigerian kristillisen yhdistyksen johtaja maan pohjoisosan alueelta kertoi pastori Joseph Hayab. Hänen tietojensa mukaan 172 uskovaista siepattiin, joista yhdeksän pakeni.

Helmikuun 3. kymmeniä ihmisiä kuoli raivokkaassa ammuskelussa kahdessa kylässä Nigerian länsiosassa Kwaran osavaltiossa, kun kylät kieltäytyivät "antautumasta outoa oppia saarnaaville äärimmäisyysaineksille". Kuvernööri AbdulRahman AbdulRazaq sanoi X-kanavalla, että 75 paikallista muslimia surmattiin. Kuolonuhrien määrä voi nousta arviolta 170:een. Presidentti Bola Tinubu syytti surmista islamistista Boko Haram -militanttiryhmää ja lähetti armeijan pataljoonan tuhoalueelle. Kylien surmaamisten lisäksi 38 ihmistä siepattiin, toiset pakenivat ja kauppoja sekä koteja sytytettiin tuleen.

### Yhdysvaltain läsnäolo
Yhdysvaltain Afrikan komentokeskus (Africom) ilmoitti 13. tammikuuta 2026 X-tilillään "välttämättömien sotilastarvikkeiden" toimittamisesta nigerialaisille kumppaneilleen Abujassa. Tarvikkeiden tarkoituksena on tukea meneillään olevia operaatioita jihadistiryhmiä vastaan. *[[Jeune Afrique|Jeune Afriquen]]* mukaan toimitus tapahtui kaksi viikkoa Yhdysvaltojen ilmaiskujen jälkeen.

Tammikuun 2026 lopulla Yhdysvallat ilmoitti lisäävänsä materiaalitoimituksia ja tiedustelutietojen jakamista Nigerian kanssa. Yhdysvaltain sotilasviranomaisen mukaan tämä on osa laajempaa pyrkimystä jahdata Isis-ryhmään kytköksissä olevia militantteja Nigeriassa. Sotilasvirkamiehen mukaan Pentagon ylläpitää myös viestintäyhteyksiä Länsi-Afrikan Sahelin liiton maiden Burkina Fason, Nigerin ja Malin armeijoiden kanssa.

Helmikuun 2026 alussa Nigeria tunnusti ensimmäistä kertaa virallisesti amerikkalaisten joukkojen läsnäolon sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump määräsi armeijan marraskuussa valmistelemaan toimia Nigeriassa islamististen militanttiryhmien torjumiseksi. Tarkempia tietoja amerikkalaisten joukkojen koosta, saapumispäivästä, sijainnista tai oleskelun kestosta ei annettu. Yhdysvaltain Afrikan komentokeskuksen (Africom) kenraali Dagvin Anderson esitti, että joukkojen lähettäminen oli Nigerian pyynnön mukainen ja se keskittyy tiedustelutukeen. Operaation nimi on Savannah Shield.

Helmikuun 17 päivä uutisoitiin, että noin 100 Yhdysvaltain sotilasta oli saapunut Nigeriaan. Heidän sanottiin kouluttavan maan asevoimia ja auttavan tiedustelussa taistelussa islamististen militanttien ja muiden aseellisten ryhmien aiheuttamia kasvavia turvallisuusuhkia vastaan. Joukot ja kalusto laskeutuivat lentokentälle Bauchin osavaltiossa Koillis-Nigeriassa. Nigerian puolustusministeriön tiedottaja sanoi, että yhdysvaltalainen henkilöstö ei osallistu taisteluoperaatioihin ja että se oli tullut Nigerian hallituksen pyynnöstä.

## Katso myös

:* *[[Nigerian lapsi- ja ihmisryöstöt]]*
:* *[[Nigerian väkivaltaiset ryhmät]]*

## Lähteet