Karuṇā

**Karuṇā** (sanskritiksi करुणा) käännetään yleensä myötätunnoksi tai armoksi. Se on merkittävä hengellinen käsite intialaisissa uskonnoissa ja maailmankatsomuksissa kuten buddhalaisuudessa, hindulaisuudessa, sikhiläisyydessä ja jainalaisuudessa.

## Buddhalaisuus
*Karuṇā* on tärkeä osa kaikkia buddhalaisuuden koulukuntia. Theravada-buddhalaisille *karuṇāssa* oleminen (tunne, tila) on keino saavuttaa onnellinen nykyinen elämä ja taivaallinen uudestisyntyminen. *Karuṇā* on myös osa polkua kohti Nirvanaa, joka on buddhalaisuuden mukaan mahdollista saavuttaa tämän elämän aikana. Mahāyāna-buddhalaisille *karuṇā* on edellytys bodhisattvaksi tulemiselle.

### Theravada-buddhalaisuus
*Karuṇā* (myötätunto) eroaa *[[Maitrī|mettāsta (rakkaudellinen ystävällisyys)]]* siten, että *mettā* on proaktiivista, ja se tarkoittaa rakkaudellisen ystävyyden toivomista kaikille esimerkiksi antamalla ystävälle spontaanisti lahjan ilahduttaaksesi häntä. *Mettān myötätuntoista tunnetta voi lähettää ihmisille mielessään ainoastaan silloin kun heillä ei ole mitään hätää.* 

*Karuṇā sen sijaan on* reaktiivista; se on tunteellista myötätuntoa ja toivetta siitä, että kaikki olennot vapautuisivat kärsimyksestä (tai ahdingosta jossa he ovat), ja se herää usein vastauksena toisen tuskaan tai kärsimykseen. 

Theravāda-buddhalaisuudessa *karuṇā* on yksi neljästä "jumalallisesta (ihana, taivaallinen) olotilasta" (*brahmavihāra*), yhdessä rakastavan ystävällisyyden (pāli : *mettā*), myötätuntoisen ilon (*mudita*) ja mielenvakauden (*upekkha*) kanssa.

Palinkielisessä kaanonissa Buddha suosittelee näiden neljän hyveellisen mielentilan viljelemistä.  Kun ihminen kehittää nämä neljä mielentilaa, Buddha neuvoo säteilemään niitä kaikkiin suuntiin, kuten seuraavassa *karuṇāa* koskevassa kaanonisessa lauseessa:Hän jatkaa ensimmäisen suunnan – samoin kuin toisen, kolmannen ja neljännen – läpäisemistä myötätunnon kyllästämällä tietoisuudella. Näin hän jatkaa läpäisemistä ylhäällä, alhaalla ja kaikkialla, kaikkialla ja joka suhteessa kaikkialle ulottuvassa kosmoksessa myötätunnon kyllästämällä tietoisuudella: runsaudella, laajalla, mittaamattomalla, vapaalla vihamielisyydestä, vapaalla pahantahtoisuudesta.Tällainen harjoitus puhdistaa mielen, välttää pahan aiheuttamat seuraukset, johtaa onnellisuuteen nykyisessä elämässä, ja jos tulevaisuudessa on karminen uudestisyntyminen (parinirvanan sijaan), se tapahtuu taivaallisessa valtakunnassa.

Pali -kommentaarit erottavat *karuṇān* ja *mettān* toisistaan ​​seuraavalla toisiaan täydentävällä tavalla: *Karuna* on halu poistaa toisilta vahinko ja kärsimys (*ahita- dukkha -apanaya-kāmataā);* kun taas *mettā* on halu tuottaa toisille hyvinvointia ja onnellisuutta (*hita- sukha -upanaya-kāmataā).** Karuṇān* "kaukainen vihollinen" on julmuus, selvästi vastakkainen mielentila. "Lähivihollinen" (ominaisuus, joka pinnallisesti muistuttaa *karuṇāa* , mutta on itse asiassa hienovaraisemmin vastakkainen sille) on (sentimentaalinen) sääli: tässäkin halutaan poistaa kärsimys, mutta osittain itsekkäästä (kiintyneestä) syystä, ei siis puhtaasta motivaatiosta. Pāli-kaanonissa Buddhien kuvaillaan myös valinneen opettaa "myötätunnosta olentoja kohtaan".

## Katso myös

* Maitrī (''mettā)''

## Lähteet