open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bror Labart

**Bror-Ernst ”Bror” Labart** (s. 31. lokakuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen kilpauimari. Hän oli Suomen parhaita pitkien matkojen vapaauimareita 1940-luvun jälkipuoliskolla ja 1950-luvulla.

Labart saavutti ensimmäisen kerran SM-kisojen loppukilpailupaikan vuoden 1944 SM-kisoissa 400 metrin vapaauinnissa. Seuraavan vuoden SM-kisoissa hän otti ensimmäisen mitalinsa sijoittuessaan hopealle 1&nbsp;500 metrin vapaauinnissa kokeneen Jaakko Aallon jäljessä. Vuodesta 1946 tuli Labartille läpimurtovuosi kansallisesti hänen voittaessaan niin 400 ja 1&nbsp;500 metrin mestaruudet, joista voittaessaan 1 500 metrillä hän alitti 22 minuutin rajan. Vuodesta 1947 tuli Labartille hänen huippuvuotensa, sillä hän voittaessaan jälleen 400 ja 1&nbsp;500 metrin vapaauinnit SM-kisoissa rikkoi 1&nbsp;500 metrillä Vilho Nurmen 10 vuotta vanhan Suomen ennätyksen ajalla 21.07,0. Syyskuussa 1947 hän edusti Suomea yhtenä kolmesta suomalaisedustajasta Monte Carlon EM-uinneissa, mutta ei onnistunut päästä loppukilpailuun uituaan ajan 21,18,6. Olympiavuonna 1948 uinnin yhteistoimintavaliokunta ehdotti hänelle olympiamatkaa Labartin uitua olympiakatsastuksessa uimastadionilla ajan 21.14,5 eli ennätyksensä jälkeen toiseksi parhaan tuloksen. Olympiakomitea hyväksyi kuitenkin vain kahden uimarin matkan hyljäten neljän ehdotetun matkan, mukaan lukien Labartin.

Bror Labart jatkoi uraansa vielä kaksi kautta. Vuonna 1949 hän voitti 400 ja 1&nbsp;500 metrin Suomen mestaruudet, kuten kahtena edellisenä vuonna. Samana vuonna hän sijoittui toiseksi PM-kisojen 1&nbsp;500 metrillä. Labart osallistui ainoana suomalaisena vuoden 1949 Nuorisofestivaalien uintikisoihin Budapestissä sijoittuen kisassa viidenneksi ajalla 21.28,0 Lontoossa jo olympiamenestystä saavuttaneiden unkarilaisten jäljessä. Vuonna 1950 Labbart paransi vielä ennätyksiään. Niinpä hän SM-kisoissa alitti 21 minuutin rajan uudella Suomen ennätyksellä ajalla 20.56,1.

Kaikkiaan 10 Suomen mestaruutta urallaan saavuttanut Helsingin Uimareita edustanut Bror Labart jatkoi vielä 1950-luvulla pääsemättä enää entiseen kuntoon. Kilpailullisesti hän jatkoi aina vuoteen 1960 asti. Kilpauintia Labartilla rajoitti siirtyminen työelämään, jossa hän teki Suomen Esson palveluksessa pitkän uran esimiestehtävissä.

## Lähteet
ILLU-Band

**ILLU-Band** on vuonna 1983 perustettu jyväskyläläinen funk rock -yhtye. Yhtye on tunnettu suuresta puhallinsektiostaan (nykyiseltään kuusi soittajaa) ja se nauttii kulttimainetta Jyväskylän alueella.

Yhtyeen perustivat 1980-luvun alussa Jyväskylän OKL:ssa opiskelleet kaverukset omaksi terapiaryhmäkseen. Bändin nimi on lyhenne sanoista International Low Level Understanding.

ILLU-Band on julkaissut neljä EP-levyä ja yhden kokoelma-albumin, joilla on yhtyeen itsensä kirjoittamaa musiikkia. Sävellyksien teossa ovat kunnostautuneet etenkin Jukka Viitasaari ja Juha Holma ja sanoituksissa Antti Noponen.

Alkuvuosien aktiivisen keikkailun jälkeen ILLU-Band on esiintynyt säännöllisen harvoin. Keikoilla bändi esittää oman musiikkinsa lisäksi coverversioita esim. Stevie Wonderilta ja Earth, Wind & Firelta. Yhtye esiintyy perinteisesti kiirastorstaina Ravintola Popparissa. 

## Diskografia
### EP-levyt
* 
* 
* 
### Albumit
* 

## Lähteet
Ayman Aourir

**Ayman Aourir** (; s. 6. lokakuuta 2004, Saksa) on jalkapalloilija, joka pelaa hyökkäävänä keskikenttäpelaajana Saksan Bundesliigan Bayer Leverkusenissa. Hän on syntynyt Saksassa ja on pelannut Marokon nuorisomaajoukkueessa.

## Ura
Aourir on SSV Ostheimin ja Viktoria Kölnin nuoriso joukkuetta, ennen kuin hän siirtyi Bayer Leverkusenin akatemiaan vuonna 2018. Hän allekirjoitti 25. tammikuuta 2023 ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Bayer Leverkusenin kanssa. Hän teki ammattilaisdebyyttinsä joukkueen kanssa myöhään vaihtopelaajana Eurooppa liigan 2–0-voitossa Häckeniä vastaan ​​30. lokakuuta 2023.

### Maajoukkueura
Saksassa syntynyt Aourir syntyi marokkolaiselle isälle ja algerialaiselle äidille ja on oikeutettu kaikkiin kolmeen maajoukkueeseen. Hän pelasi kaksi ottelua Marokon U17-joukkueessa vuonna 2021. Syyskuussa 2022 hänet kutsuttiin Marokon U20-joukkueeseen.

## Lähteet
Farnham

**Farnham** on  asukkaan kaupunki ja   asukkaan kunta (*civil parish*) Surreyn kreivikuntaan kuuluvassa Waverleyn hallintopiirissä Kaakkois-Englannissa. Se on osa Farnboroughin ja Aldershotin ympärille kasvanutta yhtenäistä kaupunkialuetta, jossa elää yli  ihmistä. Lähimpiä suuria kaupunkeja ovat Farnboroughin ja Aldershotin lisäksi Basingstoke (21 km länteen) ja Guildford (17 km itään).

## Historia

Roomalaisaikana Surreyssä oli vain vähän teitä, kaupunkeja ja sotilastukikohtia. Arkeologisten kaivausten perusteella tiedetään, että Farnhamissa ja läheisessä Alice Holtin metsässä valmistettiin keramiikkaa, jota vietiin Lontooseen asti. Saksien hallitessa Englantia seudun asutus oli aluksi harvaa mutta alkoi lisääntyä, kun Wessexin kuningaskunta perustettiin 500-luvulla. Monet Surreyn paikannimistä ovat alkuperältään saksilaisia, mukaan lukien *Farnham*, joka  tarkoittaa ’saniaisten ympäröimää’.

Normannivalloituksen (1066) jälkeen Vilhelm Valloittaja luovutti laajoja alueita Englannista normanniylimyksille, jotka rakensivat omistamilleen maille linnoja, kirkkoja ja luostareita. Näin saivat alkunsa myös Farnhamin linna ja sisterssiläinen Waverley Abbey. Keskiajalla Farnham kukoisti eritoten vehnä- ja villakaupan ansiosta, mutta kaupungissa valmistettiin myös lasia, keramiikkaa ja kaakeleita. Musta surma kuritti paikallista väestöä ankarasti 1300-luvulla.

Kuningas Henrik VIII:n lakkautettua Englannin luostarilaitoksen 1536–39 myös Waverley Abbey purettiin ja sen kivet käytettiin muihin rakennuksiin. Koska Winchesterin ja Lontoon välinen tie kulki Farnhamin kautta, kaupunki kasvatti merkitystään kaupankäynnin keskuksena. Kankaiden kudonnasta tuli 1500–1600-luvuilla tärkeä elinkeino, ja vähitellen kudonnassa opittiin hyödyntämään myös vesivoimaa. Englannin sisällissodassa (1642–49) Farnhamin linna toimi parlamentaristien tukikohtana.

Teollinen vallankumous mullisti ihmisten elämää Yrjöjen aikakaudella (1714–1837). Teollisuudessa alettiin hyödyntää yhä enemmän vesi- ja höyryvoimaa, ja yhteismaiden aitaaminen ja niittyjen kasteluviljely muuttivat maisemaa Farnhamin ympäristössä. Viktoriaanisella aikakaudella (1837–1901) kunnassa harjoitettiin humalan viljelyä ja tehtiin useita teknisiä innovaatioita. Esimerkiksi John Henry Knight rakensi höyrykäyttöisen humalan korjuukoneen ja yhden Britannian ensimmäisistä bensiinikäyttöisistä autoista.

Perinteinen teollisuus oli alkanut hiipua Farnhamissa 1900-luvun alussa. Maailmansotien aikana monet kaupungin tehtaista kuitenkin sopeuttivat tuotantolinjojaan sotatilanteen aiheuttamiin uusiin vaatimuksiin ja ryhtyivät valmistamaan muun muassa ammuslaatikoita.

## Lähteet
Hunajan maku (televisiosarja)

**Hunajan maku** on Antti Tuurin käsikirjoittama ja Pekka Parikan ohjaama viisiosainen tragikomedinen draamasarja vuodelta 1993. Se satirisoi 1980-luvun lopun kasinotalousvuosia ja rahapiirien häikäilemättömyyttä.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* Jukka Kajava piti sarjan alkujaksoa löysänä, mutta kakkosjaksosta alkaen kokonaisuutta melko kiinnostavana lähihistorian valotuksena.

## Lähteet
Vasen Kaista

**Vasen Kaista** (lyh. **VK**) on pirkanmaalainen vasemmistolainen verkkolehti, joka toimii uutiskanavana ja yhteiskunnallisen keskustelun foorumina Pirkanmaan vasemmistolle. Vasemmistolaisia arvoja tunnustava lehti toimitetaan vapaaehtoistyönä. *Vasen Kaista* on jäsenenä Kultti ry:ssä. Vuonna 2023 sivustolle oli kertynyt istuntoja 118 868 ja sivulatauksia oli 165 530.

Lehden perustamisen tavoitteena oli kasvattaa Pirkanmaan näkyvyyttä mediajulkisuudessa ja herättää julkista keskustelua vasemmistolle tärkeistä poliittisista kysymyksistä.
Lehti julkaisee artikkeleita, jotka käsittelevät paikallisia uutisia, kotimaan tapahtumia sekä maailmanlaajuisia kysymyksiä. Se raportoi myös kaupunginvaltuuston ja hyvinvointialueen kokouksista. *Vasen Kaista* myös mahdollistaa laajan osallistumisen ja keskustelun sosiaalisen median kautta.

## Historia ja tausta
*Vasen Kaista* perustettiin vuonna 2013. Vuonna 2015 se oli julkaissut yli 540 artikkelia, joiden tekemiseen on osallistunut yli 140 toimittajaa ja kuvaajaa. Lehteen ovat kirjoittaneet muun muassa Anna Kontula, Minna Minkkinen sekä Ulla-Leena Alppi.

## Päätoimittajat
* Sinikka Torkkola 2013&ndash;2020
* Oskari Jokinen 2020&ndash;2021
* Sinikka Torkkola 2021&ndash;2024
* Heikki Suominen ja Katja Kotalampi 2024&ndash;2025
* Anna Weckström 2025&ndash;

## Lähteet
Sylvia Townsend Warner

**Nora Sylvia Townsend Warner** (Harrow, Middlesex 6. joulukuuta 1893 – 1. toukokuuta 1978 Maiden Newton, Dorset) oli englantilainen kirjailija ja runoilija. 

## Elämä
Sylvia Townsend Warner syntyi Middlesexin Harrow on the Hillissä George Townsend Warnerin (1865−1916) sekä tämän vaimon, Eleanor Maryn (o.s. Hudleston, 1866−1950), ainoana lapsena. Warnerin isä toimi historianopettajana Harrow Schoolissa. Warner ei saanut lainkaan muodollista koulutusta päiväkoti-iän jälkeen, vaikka saikin yksityisopetusta useilta Harrowin opettajilta, mukaan lukien isältään, sekä muusikko Percy Buckilta (1871−1947), jonka kanssa hänellä oli salassa pidetty romanttinen suhde 17 vuoden ajan.

Sylvia Townsend Warner ehti toimia musiikkitieteilijän uralla joitakin vuosia ennen kuin kirjallinen menestys vähitellen vei hänen huomionsa. Warner ryhtyi kirjoittamaan runoja 1920-luvun alkupuolella. Samoihin aikoihin hän ystävystyi David Garnettin sekä T. F. Powysin kanssa. Warnerin ensimmäinen oma teos, runokokoelma *The Espalier*, julkaistiin vuonna 1925, ja esikoisromaani *Lolly Willowes* seuraavana vuonna.

Sylvia Townsend Warnerin ystävystyttyä Powysin kanssa hän vieraili usein tämän kotona Dorsetin East Chaldonissa. Hän lopulta muutti kylään vuonna 1930 rakastuttuaan runoilija Valentine Acklandiin. Pari asui lopun ikäänsä Dorsetissa lukuun ottamatta kuudentoista kuukauden residenssiä Norfolkissa. Warner ja Valentine muuttivat vuonna 1937 Frome Vauchurchin kylään lähellä Maiden Newtonia. Valentinen menehdyttyä vuonna 1969 Warner järjesti heidän yhteisen kirjeenvaihtonsa, joka julkaistiin vuonna 1998 nimellä *I’ll Stand By You*.

Warner omaksui kommunistisen aatemaailman vuonna 1935, ja hän pysytteli aatteelle omistautuneena useiden vuosien ajan. Hän ja Ackland matkustivat Espanjan sisällissodan aikaan Barcelonaan työskentelemään Punaisen Ristin vapaaehtoisina, ja seuraavana vuonna he osallistuivat delegaatteina kansainväliseen kirjailijakonferenssiin Madridissa. Vaikka Valentine myöhemmin hylkäsi kommunismin, Warner pysyi loppuelämänsä voimakkaan vasemmistolaisena.

Warner kuoli kotonaan Frome Vauchurchissä Maiden Newtonin kylässä 1. toukokuuta 1978, ja hänen tuhkansa haudattiin St Nicholasin kirkkomaalle East Chaldoniin kolme päivää myöhemmin.

## Lähteet
Gabriello Puliti

**Gabriello Puliti** (1583? Montepulciano – 1644 Trieste tai Cres) oli italialainen säveltäjä, urkuri ja kuoromestari. Hän kuului fransiskaaneihin.

Puliti opiskeli musiikkia Basilica di Santa Crocessa Firenzessä. 1600-luvun ensimmäisinä vuosina hän työskenteli luostareissa Pontremolissa ja Piacenzassa. Vuonna 1604 Puliti lähti luostariin Pulaan, ja vuonna 1605 hän oli *maestro di cappella* Muggiassa. Vuosien 1606–1624 välillä hän työskenteli moneen otteeseen Koperin tuomiokirkossa ja saman kaupungin luostarissa. Puliti vietti jaksoja myös Triestessä, Piranissa, Labinissa ja Pagilla ennen toimintaansa Triesten tuomiokirkon urkurina vuosina 1630–1638.

Puliti oli säveltäjänä huomattavan tuottelias. Hänen tuotantoonsa kuuluu sekä hengellistä että maallista musiikkia, kuten messuja ja madrigaaleja. Hänen myöhäisin tiedossa oleva teoksensa *Salmi dominicali* (1635) on merkitty teokseksi XXXVI. Puliti sai fransiskaaneilta *magister musices* -arvonimen 27. helmikuuta 1633.

## Lähteet
Remmina

**Remmina** on avoimen lähdekoodin ohjelma etäkäyttöön. Ohjelma on otettu käyttöön oletuksena Ubuntussa vuonna 2010. Ohjelma tukee useita eri protokollia, tuettuja ovat: RDP, VNC, NX, XDMCP ja SSH. Ohjelmalla voi ottaa yhteyttä Linux- ja Windows-koneisiin. Myös SPICE-protokolla on tuettu.
Tavallinen käyttö on ottaa yhteyttä Windows-koneiden Remote Desktop Services -palveluun.
Remmina on toteutettu GTK-kirjastolla.

## Lähteet
Archibald Bruce

**Archibald Bruce** (helmikuu 1777 – 22. helmikuuta 1818) oli yhdysvaltalainen lääkäri ja mineralogi. 

Brucen isä oli New Yorkissa sijaitsevan Britannian armeijan lääketieteellisen osaston johtaja. Hän kävi sisäoppilaitosta Long Islandilla ennen kuin aloitti opinnot 1791 Columbia Collegessa, missä hän suoritti lääketieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1797. Yksi lääketieteen professoreista oli David Hosack, joka oli palannut Euroopasta huomattavan mineraalikokoelman kanssa. Pian Hosackin mineraali-innostus tarttui Bruceen. Vuonna 1798 Bruce purjehti Isoon-Britanniaan opiskelemaan lääketiedettä Edinburghin yliopistossa. Hänelle myönnettiin lääketieteen tohtorin tutkinto vuonna 1800, minkä jälkeen hän matkusti Ranskaan, Sveitsiin, Italiaan ja Englantiin. Tämän kiertomatkan aikana hän tutustui kaikkiin Ranskan ja Englannin johtaviin mineralogeihin. Vuonna 1803 hän meni naimisiin Lontoossa ja palasi Yhdysvaltoihin, missä hän avasi menestyvän lääkäriaseman. Vuonna 1807 Bruce oli yksi College of Physicians and Surgeons -yhdistyksen perustajajäsenistä. Yhdistyksestä tuli Columbian yliopiston lääketieteellinen tiedekunta. Tässä hankkeessa Bruce toimi mineralogian professorina 1807–1808 ja lääkeaineiden professorina 1808–11. Vuonna 1812 Bruce ja muut perustivat jälleen uuden lääketieteellisen tiedekunnan, nyt Rutgersin yliopistoon. Siellä hän toimi mineralogian ja farmasian professorina vuosina 1812–1818. Bruce oli *Minerological journal* -lehden päätoimittaja. Hän kuoli aivohalvaukseen vuonna 1818. 

Brucen mineraalikokoelma myytiin 5 000 dollarilla, mikä oli siihen aikaan suuri summa ja osoittaa näytteiden korkealaatuisuuden. Hänen nimensä on säilynyt mineraalin brusiitti myötä, jonka F. S. Beudant nimesi hänen kunniakseen vuonna 1819.

## Lähteet
Hippokrates I

**Hippokrates** (; ; 500–400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli kotoisin Kosilta ja kuului asklepiadien sukuun.

Hippokrates oli Gnosidikoksen vanhin poika ja Johannes Tzetzeen mukaan 15:ttä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Hän oli Podaleirios II:n ja Aineioksen veli, Herakleideen isä ja tunnetuimman Hippokrateen eli Hippokrates II:n isoisä; tästä ja saman suvun muista Hippokrates-nimisistä lääkäreistä hänet erotetaan tutkimuksessa nimityksellä *Hippokrates I*.

Jotkut antiikin lähteet laittoivat tämän vanhemman Hippokrateen nimiin teokset *Nivelistä* (; *De articulus*) ja *Murtumista* (; *De fracturis*), jotka ovat osa nuoremman Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kokoelmaa *[[Corpus Hippocraticum]]*. Joidenkin mukaan hän ei kuitenkaan kirjoittanut mitään. On mahdollista, että lähteet sekoittavat eri Hippokrates-nimiset lääkärit keskenään, tai sitten useiden samannimisten lääkäreiden olemassaolo selittää hippokraattisten teosten runsautta ja eroja.

## Lähteet
Hippokrates III

**Hippokrates (III)** (; ; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli kotoisin Kosilta ja kuului asklepiadien sukuun. Johannes Tzetzeen mukaan hän oli 19:ttä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Hippokrates oli Thessaloksen poika, tunnetuimman Hippokrateen eli Hippokrates II:n pojanpoika ja Gorgiaan ja Drakon II:n veli. *[[Suda]]n* mukaan hän kirjoitti joitakin lääketieteellisiä teoksia.

## Lähteet
Hippokrates IV

**Hippokrates (IV)** (; ; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli kotoisin Kosilta ja kuului asklepiadien sukuun. Galenoksen mukaan hän oli Drakon I:n poika ja näin tunnetuimman Hippokrateen eli Hippokrates II:n pojanpoika. Tällöin hän olisi ollut 19:ttä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. *[[Suda]]n* mukaan hän olisi kuitenkin ollut Thessaloksen pojan Drakon II:n poika, ja näin tunnetuimman Hippokrateen pojanpojan poika, ja Drakon III:n isä. *Sudan* esityksessä vaikuttaa kuitenkin olevan sekaannusta. Hippokrateen sanotaan olleen yksi Aleksanteri Suuren vaimon Roksanan lääkäreistä ja kuolleen Kassandroksen aikana.

## Lähteet
Hippokrates V ja VI

**Hippokrates (V)** ja **Hippokrates (VI)** (; ) olivat antiikin kreikkalaisia lääkäreitä, jotka olivat kotoisin Kosilta ja kuuluivat asklepiadien sukuun. He olivat *[[Suda]]n* mukaan kummatkin Thymbraioksen poikia ja kirjoittivat lääketieteellisiä teoksia. Heidän ajoitustaan ei tunneta.

## Lähteet
Leena Paasio

**Leena Paasio** (s. 1974 Rauma) on suomalainen kirjailija ja äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja. Paasio on kotoisin  Raumalta ja valmistunut filosofian maisteriksi Turun yliopistosta pääaineenaan suomen kieli. Paasio on Itämeri-lähettiläs ja harrastaa purjehdusta.

Paasio on työskennellyt äidinkielen ja kirjallisuuden lehtorina Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa vuodesta 2000. Hän on kirjoittanut työryhmässä oppikirjasarjan *Loitsu*, ja hänet valittiin vuoden 2012 mediakasvattajaksi.

Paasion esikoisteos *Melkein äiti* (2015) käsittelee äitipuoleutta ja lapsettomuutta ja on Kosmos-kustantamon ensimmäinen julkaisu. *Menetetty tyttö* (2017) on Paasion toinen aikuisille suunnattu romaani. 

Itämeri-duologia *Harmaja luode seitsemän* (2022) ja *Bengtskär itä kahdeksan* (2023) kertoo kilpapurjehduksesta ja Itämeren suojelusta. Teosten pohjalta on tehty Ahaa Teatterin esitys *Pinnan alla* (2024). *Harmaja luode seitsemän* oli vuonna 2023 Nuori Aleksis -palkintoehdokkaana. *Bengtskär itä kahdeksan* voitti Blogistanian Kuopus 2023 ja Nuori Aleksis -kirjallisuuspalkinnot.

Syksyllä 2024 ilmestynyt *Meren koskettamat* kertoo saaristolaistytön omien juurien etsimisestä. Teos oli lasten ja nuorten Filnlandia-palkintoehdokas ja Topelius-palkintoehdokas. Kirja voitti Finlandia-yleisöäänestyksen ja Blogistanian nuortenkirjallisuuden Kuopus 2024 -palkinnon. 

Paasion perheeseen kuuluvat aviomies, yksi tytär ja kaksi tytärpuolta.

## Teokset
**Romaanit**

* *Melkein äiti*. Helsinki: Kosmos, 2015, .
* *Menetetty tyttö*. Helsinki: Kosmos, 2017. .

**Itämeri-duologia**
* *Harmaja luode seitsemän*. Helsinki: WSOY, 2022. .
* *Bengtskär itä kahdeksan*. Helsinki: WSOY, 2023. .
**Muut nuortenromaanit**

* *Meren koskettamat.* Helsinki: WSOY, 2024. 

**Tietokirjat**

* *Loitsu*-oppikirjasarja. Helsinki: Otava. 2003–2013.
* *MUUMI: Venekirja*. Helsinki: WSOY, 2024. .

## Lähteet
Chailly-en-Gâtinais

**Chailly-en-Gâtinais** on kunta Ranskassa Loiret’n departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Huillardjoen varrella, noin 17 kilometriä Montargisin kaupungista kaakkoon.

Saint-Aignanin kirkko rakennettiin 1500-luvulla vaatimattoman puisen kappelin paikalle. Kirkon apsiksessa on sen perustajan Orléansin piispan Milon de Chaillyn vaakuna. Kirkon soikea kasteallas on myös peräisin 1500-luvulta. Orléansin kanava kulkee kunnan läpi. Kunnan alueella on yksi kanavan suluista sekä satama.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hippokrates VII

**Hippokrates (VII)** (; ) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli kotoisin Kosilta ja kuului asklepiadien sukuun. Hänen isänsä nimi oli Praksianaks ja hän kirjoitti joitakin lääketieteellisiä teoksia. Hänen ajoitustaan ei tunneta.

## Lähteet
Jijel

**Jijel** (, aikaisemmin *Djidjelli*) on kaupunki ja Jijelin maakunnan hallinnollinen keskus Algeriassa. Se sijaitsee Välimeren rannikolla 300 kilometriä Algerista itään. Jijelin kunnassa oli vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 134&nbsp;800 asukasta.

Foinikialaisten perustama kauppapaikka tunnettiin roomalaisaikana nimellä Igilgili. Se oli keskiajalla tärkeä kauppasatama ja myöhemmin barbareskien tukikohta, jonka eurooppalaiset hävittivät useaan kertaan. Turkkilaiset rakensivat Jijeliin linnoituksen, joka oli yleensä vihamielisten kabyylien ympäröimä. Ranskalaiset valloittivat kaupungin vuonna 1839, mutta saivat ympäröivän Vähä-Kabylian haltuunsa vasta vuonna 1851. Maanjäristys tuhosi turkkilaisten rakentaman kaupungin vuonna 1856.

Jijelissä on kalastussatama ja sen lähellä Djendjenissä kauppasatama. Kaupunkiin on hyvät maantieyhteydet, ja sinne johtaa rautatie Ramdane Djamelista. Lähistöllä sijaitsee Ferhat Abbasin kansainvälinen lentoasema.

Kaupungissa on korkki-, nahka- ja terästeollisuutta. Ympäröivä maaseutu tuottaa sitrushedelmiä ja viljaa. Lisäksi harjoitetaan kalastusta. Hiekkarantoineen Jijel on myös suosittu matkailukohde. Kaupungissa toimii yliopisto.

Jijelin nähtävyyksiä ovat Corniche Kabyle -nimellä tunnettu rantatie, Ras El Afian majakka ja ranskalaisten rakentama Duquesnen linnoitus. Lähiseudun kohteita ovat Tazan kansallispuisto ja Dar El Ouedin luolat.

## Lähteet
Sosandros (asklepiadi)

**Sosandros** (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli kotoisin Kosilta ja kuului asklepiadien sukuun. Hän oli Herakleideen poika ja tunnetuimman Hippokrateen eli Hippokrates II:n veli, ja 17:ttä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Asklepiades Farmakion lainaa jotakuta Sosandros-nimistä lääkäriä, joka saattaa olla sama henkilö.

## Lähteet
Sosandros

**Sosandros** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Sosandros (400/300-luku eaa.), asklepiadi 17. sukupolvessa
* Sosandros (200-luku eaa.), Attalos I:n kasvattiveli 
* Sosandros, merenkulkija ja maantieteestä kirjoittanut
Sostratos (asklepiadi)

**Sostratos** (, ) oli usean antiikin kreikkalaisen lääkärin nimi asklepiadien suvussa.

## Sostratos I

Sostratos oli Hippolokhos I:n poika ja Dardanoksen isä, ja Johannes Tzetzeen mukaan kolmatta sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Jos hän oli historiallinen henkilö, hän olisi elänyt noin 1000-luvulla eaa.

## Sostratos II

Sostratos (n. 700/600-luku eaa.) oli Theodoros I:n poika ja Krisamis II:n isä, ja Tzetzeen mukaan kahdeksatta sukupolvea Asklepioksesta laskettuna.

## Sostratos III

Sostratos (600-luku eaa.) oli Theodoros II:n poika ja Nebroksen isä, ja Tzetzeen mukaan 12:tta sukupolvea Asklepioksesta laskettuna.

## Lähteet
Thessalos (asklepiadi)

**Thessalos** (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli Hippokrateen poika ja kotoisin Kosilta.

## Elämä

Thessalos kuului asklepiadien sukuun ja oli tunnetuimman Hippokrateen eli Hippokrates II:n poika, Drakon I:n veli, ja Hippokrates III:n, Drakon II:n ja mahdollisesti myös Gorgiaan isä. Näin hän olisi ollut 18:tta sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Thessalos oli yhdessä veljensä Drakonin sekä lankonsa Polyboksen kanssa yksi lääketieteen dogmaattisen koulukunnan perustajista. Thessalos vietti osan ajastaan Makedonian kuninkaan Arkhelaoksen (hallitsi 413–399 eaa.) hovissa.

Galenos ylistää Thessalosta usein ja kutsuu häntä huomattavimmaksi Hippokrateen pojista, ja sanoo, ettei hän muuttanut mitään isänsä opeista. On kuitenkin oletettu, että toimittaessaan isänsä teoksia tämän kuoleman jälkeen hän teki niihin joitakin omia lisäyksiä. Thessaloksen epitafi on säilynyt *[[Kreikkalainen antologia|Kreikkalaisessa antologiassa]]*.

## Teokset

Jotkut antiikin aikaiset kirjailijat pitivät Thessalosta useiden Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kokoelmaan eli *[[Corpus Hippocraticum]]iin* kuuluvien tutkielmien todellisena kirjoittajana. Hän olisi saattanut koostaa ne isältään jääneistä muistiinpanoista. Tällaisiksi teoksiksi mainitaan seuraavat:

* *Ruumiinnesteistä* eli *Humoraaleista* (kreik. ; lat. *De humoribus*)
* *Lääkärin toimesta* eli *Kirurgia* (; *De officina medici*)
* *Ennusteen tekeminen* (; *Prorrhetica* tai *Praedictiones*), kirja I
* *Epidemiat* (; *Epidemia* tai *De morbis popularibus*), kirjat II, IV, V, VI ja VII

Nykytutkijat ovat kuitenkin pitäneet tätä hyvin epävarmana. Hippokrateen nimiin laitettujen kirjeiden joukossa on yksi, joka esittää olevansa kirje Hippokrateelta Thessalokselle. Siinä ei sinänsä ole sisäisiä merkkejä epäaitoudesta, mutta se tuskin on silti aito, jos kerta kaikki muut kirjeet ovat epäperäisiä. Tunnetaan myös puhe, *Presbeutikos* (), joka esittää olevansa Thessaloksen ateenalaisille pitämä puhe, jossa hän pyysi heitä lopettamaan sotimisen Kosia vastaan. Se on kuitenkin selvästi epäperäinen.

## Lähteet
Thessalos

**Thessalos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Thessalos, useita hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa
* Thessalos (500-luku eaa.), Peisistratoksen ja Timonassan poika
* Thessalos (400/300-luku eaa.), lääkäri ja asklepiadi 18. sukupolvessa, Hippokrateen poika
* Thessalos (300-luku eaa.), tragedianäyttelijä
* Thessalos Tralleislainen (1. vuosisata jaa.), lääkäri
Artiniitti

**Artiniitti** (Mg2(CO3)(OH)2*3H2O, Karbonaattimineraali) on monokliininen mineraali. Artiniitti kuvattiin tieteelle vuonna 1902 ja se on nimetty löytäjänsä, italialaisen mineralogin Ettore Artinin (1866-1928) mukaan.
Selim Sesler

**Selim Sesler** (1957 Keşan – 9. toukokuuta 2014 Istanbul) oli turkkilainen klarinetisti. Hän kuului maan romanivähemmistöön ja tulkitsi sekä romanimusiikkia että turkkilaista kansanmusiikkia.

Seslerin suku oli alun perin lähtöisin Drámasta, mutta siirrettiin Kreikan ja Turkin välisessä väestönsiirrossa pieneen kylään lähellä Keşania vuonna 1923. Seslerin isä oli muusikko, ja myös Sesler oppi lapsena zurnan- ja klarinetinsoiton. 14-vuotiaana hän aloitti soittamisen häissä ja muissa tilaisuuksissa. 1980-luvulla Sesler muutti Istanbuliin. Hän levytti monia pienen budjetin albumeita ja osallistui Ferhan Şensoyn musiikkiteatterituotantoihin. Vuonna 1997 Sesler tapasi kanadalaisen kansanlaulaja Brenna MacCrimmonin Istanbulissa. Kaksikko äänitti yhdessä albumin *Karşılama* ja teki vuonna 1998 yhteisen konserttikiertueen Kanadassa.

Sesler sai huomattavaa tunnettavuutta Fatih Akınin elokuvien *[[Suoraan seinään]]* (2004) ja *[[Crossing the Bridge: The Sound of Istanbul]]* (2005) myötä. Hän esiintyi musiikkifestivaaleilla eri puolilla Eurooppaa ja konsertoi muun muassa New Yorkissa, Chicagossa sekä Lontoossa. Turkissa Sesler tuli laajalti tunnetuksi vasta kansainvälisesti saavuttamansa suosion myötä. Vuonna 2006 Sesler julkaisi Doublemoon-levymerkillä albumin *Anatolian Wedding*, jonka tuottivat Ben Mandelson ja Rob Keyloch. Yksi hänen suosituimmista albumeistaan oli *Yüksek Yüksek Tepeler*, jolla myös Brenna MacCrimmon lauloi. Viimeisenä albumina ilmestyi Özlem Plak -levymerkillä *Romanes Clarinet*. Sesler kuoli istanbulilaisessa sairaalassa sydänsairauteen ja tuli haudatuksi Keşaniin.

## Lähteet
Kreuzspiel

**Kreuzspiel** on Karlheinz Stockhausenin vuonna 1951 säveltämä musiikkiteos, joka esiintyy Stockhausenin teosluettelossa numerona 1/7. Stockhausen piti sitä ensimmäisenä aitona sävellyksenään, ja sitä edeltäviä teoksia vain tyyliharjoituksina. Sävellyksen virikkeitä olivat Olivier Messiaenin Mode de valeurs et d’intensités ja Karel Goeyvaertsin Sonaatti kahdelle pianolle.

## Lähteet
Teollisuustyöntekijä Virtanen

**Teollisuustyöntekijä Virtanen** on Mainos-TV:n syyskaudella 1977 esittämä viisiosainen draamasarja teollisuuden työntekijöiden ja toimihenkilöiden ongelmista. Jokainen osa on oma itsenäinen episodinsa omine ohjaajineen. Käsikirjoittajina toimivat Heikki Kekkonen, Jorma Savikko ja Aira Ruishalme, joka oli kirjoittanut myös edellisvuoden yhteiskunnallisen sarjan *[[Sosiaalityöntekijä Virtanen]]*.

## Jaksot
# *Saga Virtanen, siivooja.* Esitetty 26.8.1977. Työskentelipä yrittäjänä tai ison siivousfirman palveluksessa, Saga Virtanen (Ritva Valkama) kohtaa aina samat ongelmat: hankalan työajan, kuluttavan työn ja olemattoman arvostuksen. Käsikirjoitus Aira Ruishalme, ohjaus Ville-Veikko Salminen.
# *Lakko.* Esitetty 23.9.1977. Tehtaan trukinkuljettajat ryhtyvät palkkavaatimuksensa tueksi istumalakkoon, joka laajenee pian koko tehtaan käsittäväksi seisokiksi. Rooleissa mm. Tapio Hämäläinen ja Yrjö Tähtelä. Käsikirjoitus Heikki Kekkonen, ohjaus Pekka Parikka.
# *Kun Virtanen sai potkut.* Esitetty 21.10.1977. Insinööri Heikki Virtanen on sanottu irti tuotekehittelylinjan johtajan paikastaan, mutta arvelee joutuneensa juonittelujen kohteeksi ja alkaa epäillä, mitä asioita hänen erottamisella halutaan peittää. Käsikirjoitus Jorma Savikko, ohjaus Tarja-Tuulikki Tarsala.
# *Pohojosen poikia*. Esitetty 18.11.1977. Nuori mies Pohjois-Suomesta (Markku Huhtamo) hakeutuu koulutukseen ja työhön Etelä-Suomeen. Käsikirjoitus Heikki Kekkonen, ohjaus Pekka Parikka.
# *Äiti, jää kotiin.* Esitetty 16.12.1977. 34-vuotias Airi Mehto (Ritva Vepsä) on palannut töihin 14 vuoden jälkeen, mutta perhe haluaisi hänen jatkavan kotiäitinä. Käsikirjoitus Heikki Kekkonen, ohjaus Pekka Parikka.

## Vastaanotto
Jukka Kajava (*Helsingin Sanomat*) piti neljättä jaksoa sarjan siihen asti parhaana luontevasti toimivine teatterikeinoineen, joskin turhan monine sivujuonineen.

## Lähteet
Itä–Länsi-ottelu 2005

**Vuoden 2005 [[Itä–Länsi-ottelu]]** pelattiin Oulussa 23.–24. heinäkuuta.

## Miehet
Miesten ottelun voitti Itä 1–0 (1–1, 2–1). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestykseksessä kakkosvahti Sami Haapakoski, kolmospolttaja Saku Kapanen, kolmosvahti Jani Komulainen, lukkari Toni Kohonen, kolmoskoppari Markku Hylkilä, kakkoskoppari Roope Korhonen, sieppari Jimi Heikkinen, kakkospolttaja Teemu Haataja, ykkösvahti Sami Partanen, jokeripelaaja Sami Joukainen, jokeripelaaja Jarmo Heikkinen, jokeripelaaja Jarkko Perttula ja jokeripelaaja Sami Karjala. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkosvahti Teijo Kankaanpää, kolmosvahti Tommi Murto, kolmospolttaja Markus Meriläinen, kakkospolttaja Jarkko Kokko, sieppari Mikko Vainionpää, kakkoskoppari Henri Puputti, ykkösvahti Antti Kuusisto, kolmoskoppari Juha Suorauha, lukkari Antti Tokkari, jokeripelaaja Jere Dahlström, jokeripelaaja Tuomas Tervonen, jokeripelaaja Valtteri Ketonen ja jokeripelaaja Antti Vihtkari. Kentän parhaana palkittiin Idän Jani Komulainen.

## Naiset
Naisten ottelun voitti Länsi 1–2 (4–3, 5–6, 0–0, 1–2). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmoskoppari Maaru Seppä, kakkosvahti Paula Järvi, sieppari Niina Rinkinen, lukkari Katja Saari, ykkösvahti Johanna Vikman, kakkoskoppari Mervi Koistinen, kolmosvahti Sonja Koskinen, kakkospolttaja Tiina Tolonen, kolmospolttaja Riina Surakka, jokeripelaaja Henna Kytösalmi, jokeripelaaja Terhi Laakkonen, jokeripelaaja Silja Rehunen ja jokeripelaaja Elina Mikkola. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmosvahti Jenni Tolonen, kolmoskoppari Sari Lemponen, ykkösvahti Jonna Salminen, sieppari Kirsi Hänninen, kakkospolttaja Tiia Pöntinen, kakkosvahti Marjo Keskinen, kakkoskoppari Niina Jokinen, kolmospolttaja Johanna Pentilä, lukkari Sirpa Pollari, jokeripelaaja Tytti Lamppu-Nurminen, jokeripelaaja Annukka Issakainen, jokeripelaaja Hanna Mattia ja jokeripelaaja Kaisa Salmela. Kentän parhaana palkittiin Lännen Tiia Pöntinen.

## Lähteet
Theodoros (asklepiadit)

**Theodoros** (, ) oli usean antiikin kreikkalaisen lääkärin nimi asklepiadien suvussa.

## Theodoros I

Theodoros oli Kleomyttades I:n poika ja Sostratos II:n isä, ja Johannes Tzetzeen mukaan seitsemättä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Jos hän oli historiallinen henkilö, hän ajoittuisi noin 800-luvulle eaa.

## Theodoros II

Theodoros (n. 700/600-luku eaa.) oli Kleomyttades II:n poika ja Sostratos III:n isä, ja yhdettätoista sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Johannes Tzetzeellä hän on kuitenkin Krisamis II:n poika ja näin kymmenettä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna.

## Lähteet
Mykenin majakka

**Mykenin majakka** () on Norjassa Nordlandin läänissä Rødøyn kunnassa sijaitseva majakka. Se on perustettu vuonna 1918 ja automatisoitu ja jätetty miehittämättömäksi 1975.

## Lähteet
Rødøyn kirkko

**Rødøyn kirkko** () on Rødøyn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1885.

Rødøy kirke SLH.F.000001-09360b.jpg|Alttari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sørfjordenin kirkko

**Sørfjordenin kirkko** () on Rødøyn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1916.

## Lähteet
Maaperäbiologia

**Maaperäbiologia** käsittelee maaperän biologisia ominaisuuksia. Näiden ominaisuuksien myötä syntyy eloperäisiä maalajeja, kuten multaa, turvetta tai liejua. Maaperän biologisia ominaisuuksia ovat eliöiden jäänteiden ja mikrobitoiminnan vaikutukset. Maaperän oleellisia ominaisuuksia maaperäeliöiden kannalta ovat sen jotkut ominaisuudet, jotka ovat maaperäbiologisia ja maaperäkemiallisia, kuten ravinne-, vesi- ja happipitoisuus. Maaperäeliöille tarpeellista on myös jotkut maaperän maaperäfysiikkaan liittyvät tekijät, kuten eliöiden käyttämä tila ja suoja lämpötilanvaihteluilta ja kuivuudelta. Maaperän eloperäisen aineksen määrä on yhteydessä sitä hajottavien pieneliöiden määrään, koska eloperäinen aines lisää maaperässä pieneliöiden tarvitseman hiilen pitoisuutta.

## Lähteet
Handelsanställdas förbund

**Handelsanställdas förbund** (puhekielessä *Handels*; alun perin *Svenska Varuutkörareförbundet*) on ruotsalainen vuonna 1906 perustettu ammattiliitto, johon kuuluu pääasiassa vähittäiskaupan alalla työskenteleviä, muun muassa myyjiä ja varastotyöntekijöitä, mutta myös esimerkiksi konttoritoimihenkilöitä ja parturi-kampaajia. Handels kuuluu keskusammattijärjestö Landsorganisationeniin. 

Handelsanställdas förbund.JPG|Liiton pääkonttori Upplandsgatanin ja Wallingatanin kulmassa Tukholmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
Upplandsgatan

**Upplandsgatan** on Norrmalmin ja Vasastadenin kaupunginosissa Tukholmassa sijaitseva katu, joka ulottuu Norra Bantorgetilta Västmannagatanille.
## Kuvia

Handelsanställdas förbund.JPG|Upplandsgatan 5: Handels-ammattiliiton päkonttori
At Stockholm 2019 241.jpg|Upplandsgatan 12: Pyhän Pietarin kirkko (Erik Lallerstedt, 1901)
Agda Östlunds minnesskylt.jpg|Upplandsgatan 61: Agda Östlund asui osoitteessa vuosina 1905–1925.
Rödabergsskolan 2017a.jpg|Upplandsgatan 100: Rödabergin koulu


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maaperäkemia

**Maaperäkemia** käsittelee maaperän kemiallisia ominaisuuksia. Maaperäkemiaan liittyy läheisesti maan mineralogia. Erilaisilla mineraaleilla on erilaisia ominaisuuksia, niiden liukenevuus veteen ja ionisointuminen on erilainen. Maan mineraalipitoisuudella ja mineraalien kemiallisilla ominaisuuksilla on merkitystä kasvien ravinteiden ottoon, koska mineraaleista vapautuvat ionit ovat kasvien käytettävissä ravinnoksi. Myös se, millaisia kemiallisia reaktioita maaperässä tapahtuu, riippuu maaperän kemiallisesta koostumuksesta. Maaperän laatuun kasvualustana vaikuttaa myös sen pH. Maaperän kemialliset ominaisuudet vaikuttavat myös maaperäbiologiaan. Esimerkiksi maaperän pieneliömäärä määräytyy maaperän hiili-typpisuhteen perusteella.

## Lähteet
The Awakening (Kamelotin albumi)

**The Awakening** on power metal -yhtye Kamelotin kolmastoista studioalbumi. Albumi julkaistiin 17. maaliskuuta 2023 Napalm Recordsin kautta.  Se on yhtyeen ensimmäinen studioalbumi viiteen vuoteen vuoden 2018 *The Shadow Theoryn* jälkeen, mikä tekee tästä pisimmän tauon Kamelotin kahden studioalbumin välillä.

Se on ensimmäinen studioalbumi, jolla Alex Landenburg soittaa rumpuja Johan Nunezin lähdön jälkeen. 

## Tausta
*The Shadow Theory* -kiertueen jälkeen Thomas Youngblood paljasti kesäkuussa 2020, että hän, Karevik ja Palotai työskentelivät uuden materiaalin parissa tulevalle kolmannelletoista Kamelot-albumille. 

Youngblood paljasti myös, että uudelle albumille oli kirjoitettu kaksikymmentäviisi kappaletta, keskittyen vain kolmeentoista niistä. Vaikka albumin piti ilmestyä maaliskuussa 2020, sekä Youngblood että Karevik olivat myös ilmoittaneet, että bändi aikoi julkaista uuden albumin elo- tai syyskuussa 2021.  Youngblood vahvisti albumin kahdentoista kappaleen määrän ja että yhtye oli menossa studioon äänittämään kolmattatoista studioalbumiaan, sekä vahvisti, että albumi sisältää sekoituksen sekä vanhoja että uusia elementtejä ja vaikutteita. 

Kamelot ilmoitti tuottaneensa albumille kaksi musiikkivideota toukokuussa 2022 vuoden 2021 määräajan umpeutumisen jälkeen.  Seuraavassa kuussa yhtye viimeisteli albumin miksauksen ja suunnitteli myöhemmin sen julkaisua vuoden 2023 alussa.  Sellisti Tina Guo  ilmoitti myöhemmin, että hän vierailisi albumilla. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet ovat kirjoittaneet Karevik, Youngblood, Palotai ja Paeth, ellei toisin mainita

## Arvostelut

## Kokoonpano
Kaikki tiedot albumivihkosta. 

**Kamelot**

* Tommy Karevik – laulu
* Thomas Youngblood – kitara
* Sean Tibbetts – bassokitara
* Oliver Palotai – kosketinsoittimet, taustalaulu
* Alex Landenburg – rummut, lyömäsoittimet

**Vierailevat Muusikot**

* Michael Rodenberg – koskettimet, sovitukset kappaleessa "Midsummer's Eve"
* Kobra Paige – laulu kappaleessa "One More Flag in the Ground"
* Brian Howes – taustalaulu kappaleessa "One More Flag in the Ground"
* Tina Guo – sello (kappaleet 5 ja 6)
* Florian Janoske – viulu kappaleessa "Midsummer's Eve"
* Simone Simons – vieraileva laulu kappaleessa "New Babylon"
* Melissa Bonny – vieraileva laulu kappaleessa "New Babylon"
* Oliver Hartmann – taustalaulu
* Herbie Langhans – taustalaulu
* Ina Morgan – taustalaulu

**New Babylon-kuoro**

* Chris Fenske
* Svenja Kehder

**Tuotanto**

* Jacob Hansen – miksaus, masterointi
* Sascha Paeth – tuotanto, tekniikka, kitara, laulu
* Giannis Nakos – taideteos
* Karl Dicaire – tekniikka
* Phil Hillen – tekniikka
* Tommy Karevic – tekniikka
* Oliver Palotai – tekniikka

## Listasijoitukset

## Lähteet
Frendit (6. tuotantokausi)

**[[Frendit|Frendien]] kuudennen tuotantokauden** esitys alkoi Yhdysvalloissa 23. syyskuuta 1999 ja päättyi 18. toukokuuta 2000. Kausi sisältää 25 jaksoa. Se keräsi Yhdysvalloissa keskimäärin 22.6 miljoonaa katsojaa, ja parhaiten menestyi kaksiosainen päätösjakso.

## Näyttelijät

## Jaksoluettelo

|}

## Lähteet
Keltanapsija

**Keltanapsija** (*Capsiempis flaveola*) on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö
Keltanapsija kasvaa 11–12 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää ja selkä ovat ruskehtavan vihreät, ja sävy vaihtelee hieman alalajeittain. Siivet ja pyrstö ovat tummanruskeat ja siivissä on kaksi kellertävää raitaa. Keltanapsijan päässä on keltainen silmäkulmajuova. Linnun rinta ja vatsa ovat kirkkaan- tai ruskehtavankeltaiset.

## Levinneisyys ja elintavat
Keltanapsijaa tavataan laajalla alueella mutta laikuttaisesti. Levinneisyysalue ulottuu Nicaraguasta Argentiinan koillisosiin. Lajin elinympäristöä ovat metsien ja metsien reunamaiden pensaikot ja tiheiköt. Se liikkuu pareittain tai muutaman linnun ryhminä. Keltanapsijan ravintoa ovat hyönteiset ja marjat. Keltanapsija rakentaa sammalista kuppimaisen pesän puuhun ja naaras munii kaksi munaa. 

## Lähteet
Simon Federbusch

**Simon Federbusch** (15. joulukuuta 1892 Narol, Galitsia, Puola – 20. elokuuta 1969 New York, Yhdysvallat) oli puolalaissyntyinen juutalainen oppinut, joka toimi Helsingin juutalaisen seurakunnan rabbina ja koko Suomen päärabbina.

## Henkilöhistoria
Puolaan nykyisin kuuluvassa Galitsian itäosassa syntyneen Federbuschin isä oli oppinut, liikemies Zwi Federbusch ja äiti Cherna. Talmudia opiskellut Simon Federbusch suoritti rabbin tutkinnot sekä 17-vuotiaana juutalaisessa koulussa jeshivassa että Israelitisch-theologische Lehranstalt -koulussa Wienissä 1923, samoin kuin tohtorin tutkinnon. Hän oli Galitsian sionistisen liikkeen Mizrahin johtaja 1924–1930 ja Puolan parlamentin jäsen 1922–1928. Sionististen hepreaksi julkaistujen *Giljonot*- ja *Mizraha*-lehtien toimittaja Federbusch oli 1920-luvulla.

Federbusch oli Helsingin juutalaisen seurakunnan rabbi 1930–1940 ja Suomen päärabbi 1931–1940. Suomeen Federbusch perusti juutalaisten seurakuntien kattojärjestön,  Suomen Juutalaisten Seurakuntien Keskusneuvoston, ja toimi vahvistaakseen juutalaista opetusta. Hän myös edusti Suomessa ollessaan Suomen sionistijärjestöä Maailman sionistikongressissa. Talvisodan aikana alkuvuonna 1940 Federbusch pakeni Haitin kautta Yhdysvaltoihin. Hän oli sittemmin siellä sekä New Yorkin rabbi että Israel Salanter -nimisen jeshivan rehtori 1940–1969. Federbuschilla oli lisäksi useita yhdysvaltalaisten ja kansainvälisten juutalaisjärjestöjen tehtäviä. Federbusch tunnettiin myös nykyheprean innokkaana puolestapuhujana.

## Julkaisuja
* *Siionin viisaitten salaiset pöytäkirjat totuuden valossa*, 1934 (myös ruotsiksi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Susanna Gideonsson

**Susanna Gideonsson** (s. 1963) on ruotsalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi ammattiliittojen keskusjärjestö Landsorganisationenin puheenjohtajana vuosina 2020–2024. Tätä ennen hän oli Handelsanställdas förbund -liiton puheenjohtaja vuodesta 2014. Gideonsson on kotoisin Storumanin kunnassa sijaitsevasta Umnäsistä ja asuu Uumajassa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kasvien ravinteet

**Kasvien ravinteet** ovat kasvien käyttämiä ravinteita. Kasvi ottaa ravinteita maasta juurillaan, tarkemmin ottaen juurikarvojen ja juuren pintasolukon avulla. Kasvi ottaa ravinteet maanesteeseen liuenneina. Kasvien tarvitsemia ravinteita sisältävät eloperäinen jäte, maan kolloidihiukkasissa sekä kivennäishiukkasissa ja- rakeissa. Kasvien tarvitsemia ravinteita ovat muun muassa typpi, kalsium, kalium, fosfori, rikki ja magnesium. Viljelykasveja lannoitetaan puutarhanhoidossa ja maanviljelyssä. Lannoitustarve riippuu kasvin iästä. Lannoitteeksi sopivat muun muassa kompostimulta, nokkosvesi ja ruohosilppu. Kasvien tarvitsemaa lannoitusta varten on saatavana kaupallisia lannoitteita, joista löytyy luonnonlannoitteita, kevätlannitteita ja syyslnnoitteita.

## Lähteet
Fallout (televisiosarja)

**Fallout** on yhdysvaltalainen tieteissarja, jonka ensiesitys oli 11. huhtikuuta 2024 Amazon Prime Video -palvelussa. Sarja perustuu Interplay Entertainmentin *[[Fallout]]*-videopelisarjaan.

## Juoni
Sarjassa osa ihmiskuntaa selviytyi ydinsodasta suojautumalla bunkkereihin. Yli 200 vuotta sodan jälkeen nuori nainen lähtee bunkkerista vaaralliseen erämaahan, joka ennen oli Los Angeles.

## Tuotanto
Todd Howardin mukaan sarjasta piti poistaa kohtauksia, jotka olisivat paljastaneet tietoja tulevasta *Fallout 5* -pelistä.

Sarjaa kuvattiin Luurankorannikolla Namibiassa.

## Näyttelijät

## Lähteet
Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke

**Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke** () oli Pohjois- ja Etelä-Vietnamin rajalla sijainnut demilitarisoitu vyöhyke. Vyöhyke kulki suurin piirtein 17. leveyspiiriä pitkin Etelä-Kiinan meren rannikosta Laosin rajalle.  Vyöhyke sijaitsi Quảng Trịn maakunnassa. Se kattoi noin 76 kilometriä maata 5 kilometrin leveydeltä Bến Hải-joen molemmin puolin karun viidakon ja vuoriston keskellä. 

Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke jakoi maan kahtia Geneven konferenssin mukaisesti vuonna 1954. Vyöhyke oli tarkoitettu lyhytaikaiseksi ratkaisuksi, mutta Vietnamin sodan puhjettua vuonna 1955 demilitarisoitu vyöhyke vakiintui maiden väliseksi rajaksi.  Sodan aikana se tuli tärkeäksi taistelutantereeksi.  Alue lakkasi olemasta Vietnamin yhdistymisen myötä vuonna 1976. Vyöhykkeestä ei enää ole paljoa jäljellä, koska sotilastukikohdat tuhottiin amerikkalaisten toimesta niiden evakuoinnin yhteydessä. Suuri osa maasta on raivattu kumipuiden ja kahviviljelmien tieltä. 

## Katso myös
* Khe Sanhin taistelu
* Korean demilitarisoitu vyöhyke

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Mediasoitinohjelmisto

**Mediasoitinohjelmisto** on sovellusohjelma, joka toistaa ääni- ja videotiedostoja sekä animaatioita tietokoneella. Mediasoitin voi tarkoittaa myös laitetta, jossa on median toisto-ominaisuus.

Mediasoitinohjelmia on lukuisia. Esimerkkejä mediasoitinohjelmista ovat Foobar2000, Windows Media Player, Winamp ja VLC, vaikka jotkin voivat toistaa vain äänitiedostoja.

## Katso myös
* Luettelo mediasoittimista

## Lähteet
Neljäs merivoimien taistelulaivue (Ruotsi)

**Neljäs merivoimien taistelulaivue** () on Ruotsin merivoimien yksikkö, jonka tukikohdat sijaitsevat Bergassa Tuhkholman eteläpuolella ja Skredsvikissä Gullmansfjordin rannalla. Se ylläpitää ja kehittää merivoimien merisodankäynnin valmiuksia. Rauhan aikana se harjoittelee, tarvittaessa puolustaa Ruotsin aluetta sekä etuja. Se valvoo  merialuetta, kerää tiedustelutietoa, osallistuu minnanraivaukseen, suojaa merialueita ja -väyliä sekä laivaliikennettä. Laivueessa työskentelee noin 550 henkeä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Neljäs merivoimien taistelulaivue Ruotsin puolustusvoimien sivulla
Petteri Löppönen

**Petteri Löppönen** on suomalainen radion ja television uutistoimittaja. Hän on työskennellyt vuodesta 1995 Yleisradion uutistoimituksissa, ensin lähes 30 vuotta radiossa ja 2020-luvun taitteesta lähtien myös televisiouutisissa. 2010-luvulla hän oli Yle Uutisten päivittäisen uutistoiminnan päällikkö. Hän jätti radiotyön, kun hänet nimitettiin keväällä 2024 Ylen televisiouutisten vakituiseksi lukijaksi samoihin aikoihin, kun Matti Rönkä jäi eläkkeelle. Löppönen toimii myös tv-uutisten tuottajana.

Ennen Yleä Löppönen oli toimittajana *[[Oriveden Sanomat|Oriveden Sanomissa]]* Pirkanmaalla. Hän on kotoisin Orivedeltä ja käynyt Oriveden yhteiskoulun. Nuoruudessaan hän työskenteli vuoden verran matkaoppaana Egyptissä ja Turkissa ja opiskeli sen jälkeen Tampereen yliopiston valtio-opin koulutusohjelmassa.

Löppönen on kertonut julkisuudessa keväällä 2023 läpikäymästään laihdutusleikkauksesta.

## Lähteet
Epsom

**Epsom** on  asukkaan kaupunki Surreyn kreivikuntaan kuuluvassa Epsomin ja Ewellin kaupunkipiirissä Kaakkois-Englannissa. Se sijaitsee 22 kilometriä Lontoon keskustasta lounaaseen ja luetaan Lontoon metropolialueeseen. Hallinnollisesti Epsom toimii Epsomin ja Ewellin kaupunkipiirin keskuspaikkana eikä sillä ole kunnallista itsehallintoa (*unparished area*).

## Historia

Roomalaisaikana Epsomin kautta kulki Lontoosta Chichesteriin johtanut Stane Street ja Ewellin paikalla oli merkittävää asutusta. Paikannimi Epsom on saksilaisperäinen ja johdettu sanasta *Ebbisham*, joka tarkoittaa kutakuinkin ’Ebbin omistukseensa ottamia maita’ (). Keskiajalla kylän maat siirtyivät Chertseyssä sijainneen luostarin omistukseen.

Epsomin merkitys kasvoi vuoden 1618 jälkeen, kun sen lähistöltä löydettiin mineraalilähteitä, joiden vesi sisälsi runsaasti epsomsuolaa eli magnesiumsulfaattia. Lähteiden yhteyteen perustettiin kylpylä, josta tuli 1600-luvulla suosittu Lontoon yläluokan keskuudessa, ja siellä vierailivat muun muassa Samuel Pepys ja Nell Gwyn. Lontoosta saapuvia vierailijoita varten rakennettiin High Streetin länsipäähän kokoontumistila, kauppoja ja kahviloita.

Epsom Downsilla alettiin järjestää hevoskilpailuja 1600-luvulla Englannin sisällissodan jälkeen. Epsom Oaks järjestettiin ensimmäisen kerran 1779 ja Epsom Derby 1780. Epsom Derby on saanut nimensä Derbyn 12. jaarlilta Edward Smith-Stanleylta. Kerrotaan, että jaarli voitti tämän kunnian osakseen heitettyään kolikkoa derbyn toisen perustajan kanssa. Kilparadalle rakennettiin ensimmäinen katsomo 1830 ja kaksi muuta vuosina 1927 ja 1995. Nykyään derby järjestetään kesäkuun ensimmäisellä viikolla, ja sitä pidetään Englannin viidestä klassisesta hevoskilpailusta arvostetuimpana.

## Lähteet
Vilho Nurmi

**Vilho "Ville" Kullervo Nurmi** (19. marraskuuta 1913 – 23. syyskuuta 1976) oli suomalainen kilpauimari ja uransa jälkeen urheilun järjestötoimija ja urheilutoimittaja. Hän oli Suomen parhaita pitkien matkojen vapaauimareita 1930-luvun jälkipuoliskolla ja 1940-luvulla.

## Moninkertainen uinnin Suomenmestari

"Ville" Nurmi saavutti ensimäisen SM-kisojen mitalin vuoden 1932 SM-kisoissa 1&nbsp;500 metrin vapaauinnissa sijoittuessaan kolmanneksi. Sen jälkeen hän kilpaili SM-kisoissa aina vuoteen 
1946. Hän saavutti 400 metrin vapaauinnissa neljä Suomen mestaruutta vuosina 1935-1944, 1&nbsp;500 metrin vapaauinnissa kahdeksan vuosina 1934-1944 ja viestimestaruuksia yhdeksän Helsingin Uimarien (HU) joukkueessa. Vesipallossa Nurmi saavutti yhteensä 11 mestaruutta HU:n riveissä vuosina 1934-1948. Näin hän voitti kaikkiaan 32 Suomen mestaruutta. Maaotteluihin Nurmi osallistui 14 kertaa. Nurmi sai säilyttää 1&nbsp;500 metrin vuonna 1937 uiman vapaauinnin Suomen ennätyksensä 10 vuoden ajan, kunnes HU:n Bror Labart rikkoi sen elokuussa 1947.

### Henkilökohtaiset ennätykset

* 400 metrin vapaauinti 5.18,4 (1937)
* 1&nbsp;500 metrin vapaauinti 21.22,3 (1937)

## Uintiuran jälkeen lajin monipuolinen toimija

Uransa jälkeen Nurmi toimi Suomen Uimaliitossa, ensin toimistosihteerinä vuodesta 1946 lähtien ja vuosina 1948–1963 toiminnanjohtajana.

Vilho Nurmi toimi ''Uimari-lehden'' päätoimittajana vuosina 1947–1957 ja ''Uinti-lehden'' päätoimittajana 1957–1963. Itse hän kirjoitti Helsingin Sanomiin ja Iltasanomiin nimimerkillä HAI. Hän toimi uintilajien radio- ja televisioselostajana Helsingin, Rooman, Tokion ja Meksikon olympialaisissa. 

Vilho Nurmen nuorempi veli Paavo oli myös nuoruudessaan uimari ja voitti vuonna 1947 rintauinnin Suomen mestaruuden.

## Kirjallisus
*Vilho Nurmi & Mikko Tiilikainen: Viisi vuosikymmentä uintiurheilua 1916–1966. 72 sivua. 1966.
*Vilho Nurmi, Kallio Kotkas, Otaniemen urheilusäätiö 25-vuotishistoriikki 1950–1975.

## Lähteet