Methone (Pieria)

**Methone** (, myös ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Se sijaitsi nykyisen Pýdna-Kolindróksen kunnan alueella lähellä nykyistä Néa Agathoúpolin kylää. 

## Maantiede

Methonen kaupunki sijaitsi Makedonian Pieriassa Thermainlahden rannalla hiemen etelään Haliakmon (nyk. Aliákmonas) -joen suusta. Strabonin mukaan se sijaitsi 40 stadioninmittaa Pydnasta pohjoiseen. Kaupunki sijoitetaan noin kilometri pohjoiseen nykyisestä Néa Agathoúpolin kylästä ja noin kolme kilometriä pohjoiseen Methónin kylästä. Kaupungin myöhempi, hellenistisen ja roomalaisen kauden vaihe sijaitsi noin kilometrin luoteeseen varhaisemmasta paikasta.

Pierian Methone erotettiin muista samannimisistä kaupungeista nimityksellä ”Makedonian Methone”, mutta useammin sitä kutsuttiin ”Traakian Methoneksi” tai ”Traakiassa sijaitsevaksi Methoneksi”, koska klassisella kaudella Aigeianmeren pohjoisrannikko aina Thermainlahdelle asti tunnettiin vielä Traakiana.

Methonen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 100 neliökilometriä tai vähän enemmän. Alue rajautui etelässä Pydnan alueeseen ja luoteessa Aloroksen alueeseen.

## Historia

Methonen paikalla on löytöjen perusteella ollut asutusta viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella n. 4000 eaa. Antiikin ajan Methone oli alun perin traakialainen asutus. Traakialaiseen taustaan viittaa myös myytti, jonka mukaan kaupungin perustaja oli Methon, Orfeuksen esi-isä. Myöhemmin siitä tuli kreikkalainen siirtokunta, ja se vaikuttaa kuuluneen rannikkonsa varhaisiin kreikkalaisasutuksiin. Plutarkhoksen mukaan sen asuttivat eretrialaiset, joista paikalliset käyttivät nimitystä *aposfendonētoi* (, ”lingolla pois ajetut”). He näyttävät saapuneen Methoneen suunnilleen samaan aikaan, kun korinttilaiset valloittivat Korkyran, eli noin 730 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Methōnaios* ().

Klassisella kaudella noin vuodesta 431 eaa. lähtien Methone kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa muutamia kertoja vuosina 430/429–415/414 eaa. Myöhemmin vuonna 364/363 eaa. ateenalaiset valtasivat Methonen Timotheoksen johdolla. Siitä tuli jälleen Ateenan liittolainen, kuitenkaan kuulumatta toiseen Ateenan liittoon. Kaupunkiin sijoitettiin ateenalainen varuskunta, jonka tarkoituksena oli häiritä Perdikkas III:n Makedonian aluetta ryöstöretkillä ja tarjota turvapaikka hänen tyytymättömille alamaisilleen. Methone löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Kaupungin valtiomuoto oli mukana Aristoteleen koulukunnnan kokoelmassa *[[158 kaupungin valtiomuodot]]*.

Vuonna 354 eaa. Filippos II hyökkäsi Methoneen, joka oli Ateenan viimeinen tukikohta Makedonian rannikolla. Kaupungin sijainti oli suotuisa ateenalaisille kaappareille, jotka pysäyttivät sekä Makedonian satamiin että Olynthokseen ja Poteidaiaan suuntautuneita kauppalaivoja. Filippos johti piiritystä tarmokkaasti, ja Methonen asukkaat puolustautuivat rohkeasti, kunnes heidän kaikki voimavaransa olivat ehtyneet. Lopulta heidät pakotettiin antautumaan. Asukkaille annettiin lupa lähteä vain yksi vaatekerta mukanaan, mutta kaupunki ja sen muurit tuhottiin. Tämän piirityksen aikana Filippos menetti toisen silmänsä.

Kaupungin valloituksen jälkeen sen maat jaettiin makedonialaisille siirtolaisille. Tämän jälkeen Methone ei enää ollut merkittävä kaupunki, vaikkakin säilyi olemassa, sillä myöhemmät kirjailijat mainitsevat sen. Tämä myöhempi hellenistisen ja roomalaisen kauden asutus sijaitsi kuitenkin hieman eri paikassa, noin kilometrin luoteeseen aikaisemmasta. Se ei ollut enää oma poliksensa, vaan sen arvellaan tulleen Pydnan poliksen alaisuuteen.

Nykyinen Methónin kylä, aiempi Néo Eleftherochóri, on nimetty antiikin Methonen mukaan vuonna 1955. Samaa nimeä kantaa Pýdna-Kolindróksen kunnan osa Methónin kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta. Methonen arkeologisia kaivauksia ovat suorittaneet Kalifornian yliopisto ja kreikkalaiset arkeologit vuodesta 2003 lähtien.

## Rakennukset ja löydökset

Methonen kaupunki on antiikin aikaisten kuvausten perusteella ollut ympäröity muurilla ainakin vuoden 354. eaa piirityksen aikaan. Muurista ei kuitenkaan ole löydetty jäänteitä. Kaupungin alueelta on tehty pintalöytöjä ja pienesinelöytöjä. Löytöjen joukossa on myös piirtokirjoituksia, jotka viittaavat Olympiaan hautaan. Kaupungista tehdyt esinelöydöt on sijoitettu Thessalonikin arkeologiseen museoon ja Katerínissa olevaan arkeologiseen kokoelmaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla