Larissan ensimmäinen teatteri

**Larissan ensimmäinen teatteri** oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Larissan kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisen Lárisan kaupungin keskustassa. Nykyisin siihen viitataan nimellä ”Lárisan ensimmäinen antiikin teatteri” (, myös Αρχαίο θέατρο Α΄ Λάρισας, *Archaío Théatro A' Lárisas*).

## Historia

Larissan niin kutsuttu ensimmäinen teatteri rakennettiin hellenistisen kauden alkupuolella noin vuonna 300–250 eaa. Sitä käytettiin paitsi teatterinäytelmien esityksiin myös Thessalian liiton kokousten pitopaikkana, sillä Larissa oli liiton keskuspaikka. Teatteria ja erityisesti sen skene- eli näyttämörakennusta muutettiin noin vuosina 200–150 eaa. Ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulla teatteri muutettiin roomalaisille näytännöille, kuten gladiaattori- ja villieläinnäytännöille, sopivaksi areenaksi.

Rakennus kärsi vaurioita maanjäristyksessä 100-luvun jaa. lopulla tai 200-luvun jaa. alussa. Teatteri säilyi käytössä 200-luvun lopulle tai 300-luvun alkuun saakka. Tuona aikana teatterinäytännöt oli siirretty pienemmälle, niin kutsutulle Larissan toiselle teatterille. Teatteri tuhoutui kokonaan maanjäristyksessä 600-luvulla.

Teatterin raunioiden yläosat olivat näkyvillä vielä 1800-luvulla. Vuoden 1868 maanjäristyksen seurauksena ne kuitenkin peittyivät uudempien rakennusten raunioiden alle, ja päälle rakennettiin uusia rakennuksia. Tämän jälkeen teatterin rauniot olivat pitkään yksityisillä mailla rakennusten alla. Ensimmäiset arkeologiset kaivaukset paikalla tehtiin vuonna 1910. Koko teattteri kaivettiin esiin vuosien 1990 ja 2000 välillä.

## Rakennus

Teatteri oli rakennettu Larissan akropoliin eli nykyisen Froúrion kukkulan etelärinteeseen. Sen rakenteet oli tehty pääosin valkoisesta marmorista. Teatterissa oli tyypillinen puoliympyrän muotoinen katsomo, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Katsomo avautui etelään kohti kaupungin agoraa. Siinä oli tilaa noin  hengelle.

Vaakasuuntainen, noin kaksi metriä leveä diazoma-käytävä jakoi katsomon pää- eli alaosaan ja yläosaan (*epitheatron*). Kymmenen pystysuuntaista porrraskäytävää jakoi katsomon alaosan 11 lohkoon, joissa kussakin oli 25 penkkiriviä. Yläosassa 20 porraskäytävää jakoi katsomon 22 lohkoon, joissa kussakin oli 14–18 penkkiriviä. Yläosassa katsomo ei ulottunut sivuilla aivan yhtä leveälle kuin alaosan katsomo. Orkhestran halkaisija oli noin 25,5 metriä. Sitä ympäröi viemäröinti. Kun teatteri muutettiin areenaksi, neljä alinta penkkiriviä poistettiin, mikä laajensi orkhestraa noin neljän metrin verran.

Skene- eli näyttämörakennus oli noin 37,5 metriä pitkä. Se koostui neljästä huoneesta, joita käytettiin näyttelijöiden pukuhuoneina ja varastotiloina, ja joiden välillä oli kolme ovea. Toisessa vaiheessa noin 200–150 eaa. sen eteen lisättiin proskenion, jonka pituus oli noin 20 metriä ja leveys noin kaksi metriä. Sitä tuki kuusi pilasteria ja kuusi doorilaistyylistä puolipylvästä. Roomalaisen kauden muutoksissa näyttämörakennukseen lisättiin toinen kerros, ja se koristeltiin muun muassa veistoksilla. Rakennusta on säilynyt nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin.

Teatterin lähellä sijaitsi Dionysokselle omistettu pyhäkkö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla