Hubert Renfro Knickerbocker

**Hubert Renfro Knickerbocker** (31. tammikuuta 1898 Yoakum, Texas, Yhdysvallat – 12. heinäkuuta 1949 Bombayn lähellä, Intia) oli yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija. Hän voitti 1931 Pulitzerin kirjeenvaihtajapalkinnon Neuvostoliiton viisivuotissuunnitelmasta kirjoittamastaan artikkelisarjasta.

Teksasissa syntyneen Knickerbockerin vanhemmat olivat metodistikirkon pastori Hubert Delancey Knickerbocker ja Julia Catherine Knickerbocker o.s. Opdenweyer. Hän opiskeli sosiologiaa Southwestern Universityä Teksasissa valmistuen sieltä 1917 ja palveli sitten kaksi vuotta Meksikon rajalla Yhdysvaltain armeijassa lennätinoperaattorina. Armeijasta päästyään hän oli jonkin aikaa maitomiehenä. Vuonna 1919 Knickerbocker meni Columbian yliopistoon opiskelemaan psykiatriaa mutta joutui varojen puutteessa siirtymään opiskelemaan journalismia. Hän valmistui sieltä 1921. Vuonna 1920 hän oli Newarkissa New Jerseyssä Morning Ledger-lehden toimittajana ja vuonna 1922 hän kirjoitti New York Evening Post- ja New York Sun-lehtiin. Vuosina 1922–1923 hän oli Teksasissa Southern Methodist Universityn journalismin opettajana.

Knickerbocker lähti 1923 Saksaan Müncheniin alunperin opiskelemaan psykiatriaa mutta todistettuaan marraskuussa 1923 tapahtunutta Oluttupavallankaappausta hän siirtyi New York Evening Post ja Philadelphia Public Ledger-lehtien Berliinin kirjeenvaihtajaksi. Knickerbocker työskenteli 1923-1933 näiden lehtien kirjeenvaihtajana Berliinissä ja 1925–1941 International News Servicen Euroopan kirjeenvaihtajana. Vuosina 1924–1926 hän oli kirjeenvaihtajana Neuvostoliitossa. Vuonna 1933 hänet karkotettiin Saksasta Hitlerin noustua valtaan.

Knickerbocker haastetteli 1. joulukuuta 1930 tulkin välityksellä New York Evening Post-lehdelle Stalinin äitiä Keke Geladzea Tbilisissä. Haastattelun tuloksena oli artikkeli *Stalin on mysteeri jopa omalle äidilleen*. Vuonna 1931 Knickerbocker sai Pulitzerin kirjeenvaihtajapalkinnon Neuvostoliiton viisivuotissuunnitelmasta kirjoittamastaan artikkelisarjasta ollessaan New York Evening Postin ja Philadelphiassa ilmestyneen Public Ledger-lehden kirjeenvaihtajana. Artikkeleita varten hän matkusti vuonna 1930 Neuvostoliitossa 17&nbsp;000 kilometrin matkat.

Vuonna 1932 Knickerbocker kiersi ympäri Eurooppaa keräten materiaalia kirjaansa *Does Europe Recover*. Hän haastatteli muun muassa Benito Mussolinia ja Saksan natsipuolueen vasemmistosiiven johtajaa Gregor Strasseria. Tässä vaiheessa hän suhtautui vielä myönteisesti kumpaankin mutta jo 1933 Knickerbocker kertoi New York Evening Post-lehdelle Saksassa aloitetuista juutalaisvainoista.

Knickerbocker vieraili kahden viikon ajan Suomessa tammi-helmikuussa 1935 tehden muun muassa tutkimusta elintarvikkeiden hinnoista ja maatyöväen oloista. Hän tapasi ministeri Kalle Jutilan ja Suomen Pankin pääjohtajan Risto Rytin ja tutustui tehtaisiin Kaukaalla, Kymissä ja Voikkaalla.

Knickerbocker raportoi 1935–1936 Abessinian sodasta, 1936–1937 Espanjan sisällissodasta, 1937 Kiinan-Japanin sodan alkuvaiheista, 1938 Itävallan liittämisestä Saksaan ja Tshekkoslovakian kriisistä sekä 1940 Ranskan kärsimästä tappiosta ja taistelusta Britanniasta. Vuosina 1940–1941 hän kiersi Yhdysvalloissa luennoimmassa ja vaati maan Liittymistä sotaan Saksaa ja sen liittolaisia vastaan.

Vuonna 1936 Knickebocker selosti Espanjan sisällissodan tapahtumia Hearstin lehdille. Hän joutui huhtikuussa 1937 kansallismielisten pidättämäksi ja hänet karkotettiin Espanjasta. Yhdysvaltoihin palattuaan Knickerbocker kirjoitti Washington Times-lehdessä 10. toukokuuta 1937 julkaistussa artikkelissa kansallismielisten harjoittamasta brutaaleista toimista ja heidän suunnittelmastaan juutalaisvastaisesta,  misogyynisestä ja antidemokraattisesta yhteiskunnasta. Artikkeli perustui Knickerbockerin huhtikuussa 1937 tekemään Francisco Francon lehdistöupseerin kapteeni Gonzalo de Aguilera Munron haastatteluun.

Vuonna 1941 Knickerbocker tuli Chicagossa ilmestyneen Chicago Sun Times-lehden Kauko-Idän ja eteläisen Tyynenmeren alueen kirjeenvaihtajaksi. Vuonna 1942 hän seurasi liittoutuneiden joukkoja näiden noustessa maihin Pohjois-Afrikassa ja sodan loppuajan hän raportoi lehdille Euroopan sotanäyttämöiltä.

Toisen maailmansodan jälkeen Knickerbocker oli Newarkissa New Jerseyssä toimineen WOR-radioaseman palveluksessa. Hän kuoli heinäkuussa 1949 lento-onnettomuudessa Bombayn lähellä Intiassa olleessaan Kaakkois-Aasiassa kiertäneen lehtimiesryhmän mukana. Lehtimiehet olivat tutustuneet Indonesian tilanteeseen ja olivat palaamassa KLM-lentoyhtiön Lockheed Constellation-koneella Eurooppaan kun kone syöksyi maahan yrittäessään laskeutua monsuunimyrskyn aikana Bombayn lentokentälle. Kaikki koneen 34 matkustajaa ja 11 miehistön jäsentä saivat onnettomuudessa surmansa. Knickerbocker on haudattu Sewrin kristitylle hautausmaalle Mumbaissa Intiassa.

## Julkaisuja
**[https://archive.org/details/KnickerbockerHubertRenfroFightingTheRedTradeMenace Fighting the Red Trade Menace]* (1931), saksaksi nimellä *Der rote Handel lockt* (1931)
* *Der rote Handel droht!: der Fortschritt des Fünfjahresplans der Sowjets* (1931)
**The New Russia* (1931)
**[https://archive.org/details/in.ernet.dli.2015.8007 Soviet Trade and World Depression]* (1931)
**[https://michaelharrison.org.uk/wp-content/uploads/2022/04/The-Soviet-Five-year-Plan-and-its-effect-on-world-trade.pdf The Soviet Five Year Plan and Its Effect on World Trade]* (1931)
**Can Europe Recover?* (1932)
**German Crises* (1932)
**Germany-Fascist or Soviet?* (1932)
**Deutschland: so oder so?* (1932)
**The Truth about Hitlerism* (1933)
**The Boiling Point: Will War Come in Europe?* (1934)
**[https://gutenberg.org/ebooks/66251 Is Tomorrow Hitler’s? 200 Questions On The Battle of Mankind]* (1941)
Suomennettu teos :
* *[[Neuvostoliiton viisivuotissuunnitelma (kirja)|Neuvostoliiton viisivuotissuunnitelma]]*. Minerva, Helsinki 1931

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hubert Renfro Knickerbocker Papers, 1914-1950, Columbia University Rare Book and Manuscript Library, New York
Knickerbockerin suomeksi ilmestyneitä lehtiartikkeleita:
* Demokratia diktatuuria vastaan. Taistelu työttömyyttä vastaan. Tehtaat eivät enää kauan voi tuottaa vain varastoihin, Helsingin Sanomat, 08.11.1934, nro 302, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Ammattijärjestöjen kukistuminen Saksassa. Pettivätkö johtajat joukkonsa?, Helsingin Sanomat, 10.11.1934, nro 304, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Työläisten todelliset ansiot Saksassa. Sekä työntekijä että työnantaja vailla korvausta vapautensa menettämisestä, Helsingin Sanomat, 14.11.1934, nro 308, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Eristetty natsi-Saksa. 19 kuukaudessa ei lupauksia ole voitu täyttää, Helsingin Sanomat, 15.11.1934, nro 309, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Sanomalehdistön suggestiivinen voima. Vapaa, arvossapidetty tehdistö tekee diktatuurin mahdottomaksi, Helsingin Sanomat, 25.11.1934, nro 319, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Fascistisen terrorin oikea luonne. Sitä aina ei näy, mutta se on valmiina käytettäväksi. Murhayritykset Mussolinia vastaan, Helsingin Sanomat, 02.12.1934, nro 326, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Italialaisen työmiehen työ viisi kertaa halvempaa kuin amerikkalaisen. Mitä kansainvälisen iyötoimiston tilasto kertoo realipalkoisia, Helsingin Sanomat, 06.12.1934, nro 330, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Kuinka työläinen elää Venäjällä, Helsingin Sanomat, 25.01.1935, nro 23, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Kollektiivitalonpoika työskentelee kovemmin, antaa valtiolle enemmän ja saa itse vähemmän kuin muut neuvostokansalaiset, Helsingin Sanomat, 29.01.1935, nro 27, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Kollektivijärjestelman aikana Venäjän maanviljelyksen tuotto on hehtaaria kohden 50 pros. pienempi kuin ennen sotaa, Helsingin Sanomat, 31.01.1935, nro 29, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
*  Demokratia diktatuuria vastaan. "Olkaa iloisia". - "Pelätkää", Helsingin Sanomat, 02.02.1935, nro 31, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Nykypäivien Venäjä kuuluu nuorisolle ja nuoriso elää mitä ankarimman diktatuurin alaisena, Helsingin Sanomat, 04.02.1935, nro 33, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Demokratia diktatuuria vastaan. Venäjän tunnusmerkki on kärsimys, Helsingin Sanomat, 06.02.1935, nro 35, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

* Knickerbocker huomioi Suomea. Mielenkiintoisia vertailuja Suomen ja Neuvosto-Venäjän olojen välillä. I, Helsingin Sanomat, 14.05.1935, nro 128, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker huomioi Suomea. Kommunismista, eduskunnasta, palkoista, viinasta, asunnoista y.m. II, Helsingin Sanomat, 15.05.1935, nro 129, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker huomioi Suomea. Suomen Pankin pääjohtajan juttusilla. III, Helsingin Sanomat, 17.05.1935, nro 131, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker huomioi Suomea. Maatyöläisen Arvi Järvisen vieraana. IV, Helsingin Sanomat, 19.05.1935, nro 133, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker siirtyy Viroon, Helsingin Sanomat, 21.05.1935, nro 135, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbockerin vaikutelmia Virosta. Viro hälytysvalmiina. II, Helsingin Sanomat, 22.05.1935, nro 136, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbockerin Viron vierailu jatkuu. Petseri ja Venäjän raja, Helsingin Sanomat, 24.05.1935, nro 138, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker vierailee Latviassa. Ihmeteltävä nousu maailmansodan raunioista. VIII, Helsingin Sanomat, 26.05.1935, nro 140, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker saapunut Liettuaan. Talonpoikain asema Baltian maissa. IX, Helsingin Sanomat, 27.05.1935, nro 141, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker Puolaan tutustumassa. Yhteenveto tähänastisista huomioista seuraa. X, Helsingin Sanomat, 28.05.1935, nro 142, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker Puolaan tutustumassa. Maatyöläisen palkka eri maissa. XI, Helsingin Sanomat, 01.06.1935, nro 145, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Knickerbocker tekee johtopäätöksiä. Baltian maissa on parempi elää kuin Neuvostoliitossa. XII, Helsingin Sanomat, 02.06.1935, nro 146, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

* Suuri sekasorto I, Helsingin Sanomat, 16.07.1935, nro 187, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri sekasorto II. Maailman pääkaupungit tulevan sodan ensi hyökkäyksen kohteena, Helsingin Sanomat, 17.07.1935, nro 188, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri sekasorto III, Helsingin Sanomat, 18.07.1935, nro 189, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri sekasorto IV, Helsingin Sanomat, 19.07.1935, nro 190, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri sekasorto V. Pommikoneet ja niiden torjuntamahdollisuudet, Helsingin Sanomat, 20.07.1935, nro 191, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri sekasorto VI. Myrkkykaasut, vakoilu ja vastavakoilu, Helsingin Sanomat, 21.07.1935, nro 192, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset 
* Suuri sekasorto VII. Robottilentokone, Helsingin Sanomat, 22.07.1935, nro 193, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri sekasorto VIII. Bakteerit ja muut uusimmat sota-aseet, Helsingin Sanomat, 24.07.1935, nro 195, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri sekasorto IX. Tulevan sodan kauhut, Helsingin Sanomat, 25.07.1935, nro 196, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot