Wertheim

**Wertheim** on kaupunki lounaisessa Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa.

## Maantiede

Wertheim Main- ja Tauber-jokien yhtymäkohdassa, Mainin vasemmalla rannalla. Se sijaitsee aivan Baijerin rajalla, noin 70 km kaakkoon Frankfurtista ja 30 km länteen Würzburgista. Kaupungin länsipuolella levittäytyy Odenwald, ja Mainin pohjoispuolella Spessartin vuoristo. Sijaintinsa vuoksi Wertheim on historiansa aikana kärsinyt toistuvasti tulvista; suurin tulva oli vuonna 1784, jolloin vesi nousi 8,5 metriä yli normaalin.

### Wertheimin naapurit
Werthaimin naapurikaupunkeja ja -kuntia ovat, listattuna myötäpäivään alkaen idästä: Holzkirchen, Helmstadt ja Neubrunn Würzburgin piirikunnassa Baijerissa; Werbach ja Külsheim Main-Tauberin piirikunnassa Baden-Württembergissä; Neunkirchen Miltenbergin piirikunnassa Baijerissa; Freudenberg (jälleen Main-Tauberissa); Stadtprozelten ja Faulbach (molemmat Miltenbergissä); ja Hasloch, Kreuzwertheim ja Triefenstein Main-Spessartissa Baijerissa.

## Historia
Wertheim perustettiin joskus 600-700-luvulla. Ensimmäinen kirjallinen maininta kaupungista on vuodelta 779. Ensimmäinen asutus oli Kreuzwertheimin kaupunki Mainin oikealla, Baijerin puoleisella rannalla. Wertheimin kreivit rakensivat 1180 joen vasemmalle rannalle linnan, jonka ympärille muodostui Wertheim. Linna tuhoutui myöhemmin Kolmikymmenvuotisessa sodassa.

Molemmat kaupungit, sekä ympäröivä maaseutu, kuuluivat Wertheimin kreivikuntaan. Vuonna 1363 antoi keisari Kaarle IV Wertheimin kreiveille oikeuden lyödä rahaa (*Müntzregal*), ja kolikoiden valmistus jatkui, välillä keskeytyen, kreivikunnan loppuun asti.

Uskonpuhdistuksen aikaan Wertheimin kreivi Georg II asettui tukemaan Lutheria, ja hänen kuoltuaan 1530 hänen leskensä kreivitär Barbara ja poikansa Michael III tekivät Augsburgin rauhaan mennessä Wertheimin kreivikunnasta luterilaisen valtion.

Michael III:n kuoltua ilman perijää kreivikunta siirtyi hänen vaimonsa sukulaisten Löwensteinien haltuun. Löwenstein-Wertheimin suku jakautui kahtia 1630. Vanhempi haara, Löwenstein-Wertheim-Virneburgin kreivit, oli luterilainen ja heistä tuli 1812 alkaen Löwenstein-Wertheim-Freudenbergin ruhtinaita. Nuorempi haara, Löwenstein-Wertheim-Rochefortin kreivit, olivat katolisia. Heidät korotettiin ruhtinaiksi 1712, ja heistä tuli 1803 alkaen Löwenstein-Wertheim-Freudenbergin ruhtinaita. Kumpikin sukuhaara on edelleen olemassa.

Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan lakkauttamisen yhteydessä vuonna 1806 kreivikunta jaettiin Badenin suurherttuakunnan ja Baijerin kuningaskunnan kesken, niin että Baden sai Mainin vasemmalla rannalla olleet alueet, Wertheimin kaupunki mukaanluettuna, ja Baijeri oikealla rannalla olleet alueet.

Wertheim kärsi vain vähän vahinkoa toisessa maailmasodassa. Amerikkalaiset joukot valtasivat sen maaliskuussa 1945, ja se jäi Yhdysvaltain miehitysvyöhykkeelle. Kaupungissa oli 1952-1994 Yhdysvaltain sotilastukikohta Peden Barracks.

Wertheim on tärkeä lasiteollisuuden keskus, ja kaupungissa on lasimuseo.

## Kuvia


Kitsteintor Burg.jpg|Etualalla *Kittsteintor*-portti. Taustalla kaupunginkirkon torni (vas.) ja linnan rauniot.
Wertheim Stiftskirche.jpg|Wertheimin kaupunginkirkko
Wertheim-Stiftskirche DSC8957.jpg|Kreivi Ludwig III:n ja hänen vaimonsa Annan hautamuistomerkki.
Alte Münz in Wertheim in neuem Glanz.jpg|Wertheimin vanha rahapaja vuodelta 1260.
Der Engelsbrunnen in Wertheim.jpg|*Engelsbrunnen*, historiallinen kaupunginkaivo.
Burg Wertheim 0998.jpg|Ilmakuva Wertheimin linnasta.
Kreuzwertheim und Wertheim Aerial fg213.jpg|Ilmakuva Kreuzwertheimistä (etualalla) ja Wertheimistä (joen takana).


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Wertheimin kaupungin viralliset kotisivut