Filoktemonin perinnöstä

**Filoktemonin perinnöstä** (, ) on Isaioksen kirjoittama oikeuspuhe, joka käsittelee perintöoikeudellista riita-asiaa. Puheen numero Isaioksen puheiden joukossa on 6.

## Historia
### Oikeustapaus

Euktemonilla ja hänen vaimollaan, Miksiadeen tyttärellä, oli kolme poikaa — Filoktemon, Hegemon ja Ergamenes — sekä kaksi tytärtä, joista toinen avioitui Fanostratoksen ja toinen Khaireaan kanssa. Euktemon, jo iäkkäänä miehenä, kiintyi vapautettuun orjattareen nimeltä Akte, joka hoiti hänen omistamaansa majataloa Kerameikoksessa. Lopulta hän jätti kotinsa, erosi vaimostaan ja asettui kokonaan asumaan sinne. Aktella oli kaksi poikaa — puhujan mukaan vapautetun orjan Dionin lapsia. Akte sai taivuteltua Euktemonin kirjaamaan vanhemman näistä pojista fratriaansa omana poikanaan. Filoktemon vastusti tätä, mutta suostui lopulta sillä ehdolla, että Akten poika saisi periä vain yhden Euktemonin maatiloista. Pian tämän jälkeen Filoktemon kaatui taistelussa Khioksen luona ja jätti testamentin, jossa hänen sisarenpoikansa, Fanostratoksen poika, nimettiin hänen ottopojakseen ja perillisekseen. Useita vuosia myöhemmin Euktemon laati testamentin, joka sisälsi ne ehdot, joilla Akten poika oli otettu perilliseksi, sellaisina kuin hän ja Filoktemon olivat sopineet, ja talletutti sen ystävänsä Pythodoroksen haltuun.

Noin kaksi vuotta myöhemmin Androkles ja Antidoros, kummatkin Euktemonin sukulaisia, liittoutuivat Akten kanssa. He saivat taivuteltua Euktemonin mitätöimään Pythodorokselle talletetun testamentin sekä myymään maa- ja kiinteistöomaisuutensa. He jopa väittivät, että Ergamenes ja Filoktemon olivat adoptoineet Akten pojat, ja kutsuivat nuorukaisten holhoojina arkontin hoitamaan heidän omaisuuttaan; mutta sukulaiset paljastivat petoksen tuomioistuimessa, ja juoni kariutui. Euktemon kuoli 96 vuoden iässä. Koska hän ei jättänyt laillisia poikia eikä Ergameneen tai Hegemonin kautta pojanpoikia, Khairestratos, Filoktemonin ottopoika, vaati Euktemonin perintöä. Häntä vastustivat Androkles ja Antidoros. Androkles esitti eri aikoina kaksi erilaista ja keskenään ristiriitaista vaatimusta: 1) hänen tuli lähimpänä sukulaisena saada puolisokseen Khaireaan leski ja viidesosa Euktemonin omaisuudesta; ja 2) Akten pojiksi luullut nuorukaiset olivatkin Euktemonin laillisia poikia hänen toisesta vaimostaan Kallippesta, Pistoksenoksen tyttärestä; että Filoktemonin testamentti, jossa Khairestratos adoptoitiin, oli sepite; ja että siksi sekä Euktemonin että Filoktemonin omaisuuden tuli mennä näille Kallippen pojille.

Jälkimmäisellä perusteella Androkles esitti vastalauseen () Khairestratoksen vaatimusta vastaan. Khairestratos nosti tämän jälkeen syytteen Androklesta vastaan väärästä valasta. Puhuja tukee tässä syytettä, mutta hänen puheensa sisältää koko asian käsittelyn. Khairestratos vaikuttaa pidättyneisyydestä tai pojanpojan hurskaudesta johtuen lausuneen vain muutaman johdantosanan.

### Ajoitus

Oikeustapauksen aikaan oli kulunut 52 vuotta siitä, kun Ateenan laivasto purjehti Sisilian sotaretkelle arkontti Arimnestoksen virkakaudella. Arimnestos oli arkonttina 91. olympiadin ensimmäisenä vuonna eli heinäkuusta 416 eaa. heinäkuuhun 415 eaa.; sotaretkelle lähdettiin toukokuussa 415 eaa. Ajoitus on siis 104. olympiadin ensimmäinen vuosi eli 364–363 eaa.

Mitä tulee puheen sisäiseen kronologiaan, Richard C. Jebb tulkitsee sen seuraavasti. Filoktemon kaatui trierarkkina taistelussa ”Khioksen luona” (). Tutkijat ovat ehdottaneet muun muassa Arginusain taistelua vuonna 406 eaa. tai yhtä Khioksen kapinaa seuranneista yhteenotoista vuonna 412 eaa. Akten vanhemman pojan sanotaan kuitenkin olleen vuonna 363 eaa. ”enintään 20-vuotias”. Tämä oli juuri se poika, jonka pääsyä Euktemonin fratriaan Filoktemon vastusti. Ilmaus ”enintään 20-vuotias” () herättää epäilyksiä. Toisaalta nuorukaisen ei voida olettaa olleen 43- tai 49-vuotias. Siksi kumpikaan vuosista 406 tai 412 ei käy. Mikä siis oli tämä taistelu ”Khioksen luona”? Vuoden 390 eaa. loppupuolella Thrasybulos lähetettiin neljänkymmenen laivan kanssa Teleutiasta vastaan. Hän purjehti ensin Hellespontokselle, sitten Lesbokselle ja sieltä etelään pitkin Vähän-Aasian rannikkoa, taivuttaen osan kaupungeista puolelleen ja ryöstäen rahaa sotilailleen niiltä, jotka eivät antautuneet, ja kiirehti Rhodokselle. On ehdotettu, että Filoktemon olisi voinut kaatua tuolloin eli vuoden 389 eaa. alussa jossakin kahakassa Khioksen lähistöllä. Akten vanhempi poika olisi näin ollut vuonna 363 eaa. todellisuudessa noin 27-vuotias. Puheeseen liittyvien tapahtumien aikajana olisi tällöin seuraava:

* n. 460 eaa.: Euktemon syntyi.
* 415 eaa.: puhuja lähti Fanostratoksen kanssa Sisilian sotaretkelle.
* 389 eaa.: Filoktemon kuoli.
* 378 eaa.: ”kauan myöhemmin” Filoktemonin kuoleman jälkeen Fanostratos purjehti trierarkkina Timotheoksen kanssa.
* 376 eaa.: kaksi vuotta myöhemmin Euktemon suostuteltiin mitätöimään vuonna 378 eaa. Pythodorokselle talletettu testamentti.
* 364 eaa.?: Euktemon kuoli 96-vuotiaana.
* 363 eaa.: tämä oikeudenkäynti käytiin.

## Sisältö

Puhuja esittää aluksi lyhyesti asian selitettyään ensin esiintyvänsä Khairestratoksen ja tämän isän Fanostratoksen ystävänä. Hän kutsuu todistajia osoittamaan, että Filoktemon oli laatinut testamentin Khairestratoksen hyväksi, ja viittaa lakiin osoittaakseen tämän oikeuden (kohdat 1–9).

Androkles ja Antidoros väittävät, että heidän suojattinsa, nuo kaksi nuorukaista, ovat Euktemonin laillisia poikia hänen toisesta vaimostaan Kallippesta. Tämä kumotaan (10–16). Nuorukaiset ovat vapautetun orjattaren Akten poikia — kuten tämä itse sanoi — Dionin kanssa. Vanhempi heistä kirjattiin kyllä Euktemonin fratriaan, mutta vastustuksen jälkeen ja ehtojen alaisena (17–26). Ne moninaiset juonet, joilla Akte ja hänen rikostoverinsa pyrkivät saamaan Euktemonin omaisuuden, kuvataan yksityiskohtaisesti (27–42).

Androkles on eri aikoina esittänyt kaksi väitettä: 1) että hänen suojattinsa ovat Euktemonin laillisia poikia; 2) että he ovat Filoktemonin ja Ergameneen ottopoikia. Tällainen väitetty adoptio sulkisi heidät kuitenkin pois Euktemonin perinnöstä. Laki kieltää ottopojan palaamisen () siihen sukuun, josta hänet on adoptoitu; mutta jos häneltä jää laillinen poika, tämä saa palata (44). Lisäksi Androkles on vaatinut avioliittoa Khaireaan lesken kanssa ja viidesosaa tämän isän Euktemonin omaisuudesta — vaatimus, joka on ristiriidassa hänen suojattiensa perintöoikeuden kanssa (43–61). Puhe päättyy loppusanoihin (62–65).

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Isaeus: *On the Estate of Philoctemon*. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

* Ἰσαῖος: *[https://el.wikisource.org/wiki/Περί_του_Φιλοκτήμονος_κλήρου Περί του Φιλοκτήμονος κλήρου]*. Wikiaineisto. 
* Isaeus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0141%3Aspeech%3D6%3Asection%3Dhypothesis Philoctemon]*. Perseus. 
* Isaeus: *[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0142%3Aspeech%3D6%3Asection%3Dhypothesis Philoctemon]*. Perseus. 
* Isaeus: *[https://topostext.org/work/625 On the Estate of Philoctemon]*. ToposText.