open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vantaan Minttukirkko

**Vantaan Minttukirkko** eli **Tikkurilan Helluntaikirkkoseurakunta** on Vantaalla toimiva helluntaiseurakunta, johon kuuluu noin 330 jäsentä. Seurakunta perustettiin vuonna 1968. Sen kirkkorakennus sijaitsee Vantaan Simonkylässä osoitteessa Minttutie 20, josta seurakunnan lempinimi juontuu. Kirkossa on noin 500 istumapaikkaa.  

Seurakunnan toimintaan kuuluvat joka sunnuntaina pidettävät jumalanpalvelukset, erilaiset pienryhmät sekä lapsi- ja nuorisotyö. Seurakunnassa työskentelee kaksi seurakuntapastoria, Mira Kariluoto sekä Markus Bäckroos. 

Vantaan Minttukirkko rekisteröityi vuoden 2018 alussa uskonnolliseksi yhdyskunnaksi, Tikkurilan helluntaikirkkoseurakunnaksi, eli liittyi Suomen Helluntaikirkkoon. 

## Katso myös
* Uskonto Vantaalla
* Helluntaiherätys Suomessa
* Helsingin Saalem-seurakunta
* Tikkurilan seurakunta

## Lähteet
Tripolin yliopisto

**Tripolin yliopisto** (; , lyh. UoT) on Libyan pääkaupungissa Tripolissa toimiva julkinen yliopisto. Yliopistossa opiskelee noin 68&nbsp;000 opiskelijaa.

Sen perustana on vuonna 1955 Bengasissa alkunsa saanut Libyan yliopisto, jonka osaksi perustettin vuonna 1957 luonnontieteen tiedekunta Tripoliin. Tripoliin perustettiin myös maataloustieteellinen tiedekunta (1966) ja UNESCO:n käynnistämä ylempien teknisten opintojen tiedekunta, joka liitettiin 1967 Libyan yliopistoon. Vuonna 1973 Libyan yliopisto jakautui: Tripolin yliopisto (nimellä oli *Al Fatehin yliopisto* vuosina 1976-2012; Al-Fath tarkoittaa voittoa) ja Bengasin yliopisto syntyivät. Sittemmin molemmat yliopistot ovat laajentuneet udeiden uusien tiedekuntien perustamisen kautta. 

Tripolin yliopisto lukeutuu Libyan arvostetuimpiin yliopistoihin. Espanjalainen, yliopistojen verkkonäkyvyyttä korostava Webometrics-yliopistoranking sijoitti sen kesällä 2022 maailmanlistansa sijalle 3&nbsp;964. EduRankissa sija oli 4&nbsp;915.

## Lähteet
Melodi Grand Prix 2003

**Melodi Grand Prix 2003** oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 2003 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin noin 450 kappaletta, joista 12 valittiin finaaliin. Finaali pidettiin 1. maaliskuuta Oslo Spektrum -areenalla. Voittajan valitsivat puhelinäänestäjät kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella puhelinäänestäjät äänestivät neljä kappaletta superfinaaliin siten, että Norja oli jaettu viiteen alueeseen, joista kukin antoi kappaleille pisteitä Eurovision laulukilpailusta tutulla kaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1. Toisella kierroksella puhelinäänestäjät äänestivät voittajan. Kilpailun voitti Jostein Hasselgård kappaleella ”I’m Not Afraid to Move On”.

## Tulos
### Ensimmäinen kierros

### Superfinaali

## Lähteet
*
*
*http://natfinals.50webs.com/90s_00s/Norway2003.html

## Aiheesta muualla
*Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla
Otto von Peccatel

**Otto von Peccatel**, myös **Peckatel**, oli kaappari ja linnanpäällikkö 1300-1400-lukujen taitteessa.

Peccatel oli syntyään mecklenburgilaista sukua. Hän liittyi vitaaliveljiin, jotka harjoittivat kaapparitoimintaa Itämerellä. Kesällä 1397 hän yhdessä Sven Sturen ja kahden muun vitaliaanipäällikön kanssa teki 1200 miehen joukolla sotaretken Gotlannista Tukholman saaristoon. Vuonna 1398 hän siirtyi kuningatar Margareetan puolelle. Peccatel oli Sven Sturen kanssa mukana tanskalaisessa sotajoukossa, joka 1403 yritti valloittaa Gotlannin takaisin Saksalaiselta ritarikunnalta Konrad von Jungingenin valloitettua sen 1398. Kuningatar Margareeta I asetti entisen vitaaliveljen Otto Peccatelin Korsholman linnanvoudiksi. Hänen voutikautensa sijoittunee 1400-luvun ensimmäiselle vuosikymmenelle.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Otto von Peccatel - Prosopographie Wiki, saksaksi
Maarianhaminan keskustaajama

**Maarianhaminan keskustaajama** () on Maarianhaminan kaupungin keskustaajama, joka sijaitsee Ahvenanmaan pääsaarella. Maarianhaminan keskustaajama on koko Ahvenanmaan keskus. Se sijoittuu Maarianhaminan ja Jomalan kuntien alueelle. Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2020 lopussa Maarianhaminan keskustaajaman pinta-ala oli 21,42 neliökilometriä, asukasluku 14&nbsp;838 ja väentiheys 692,7 asukasta neliökilometrillä.

## Lähteet
Gerd-Liv Valla

**Gerd-Liv Valla** (s. 25. tammikuuta 1948 Hemnes) on norjalainen ammattiyhdistysjohtaja ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä helmikuusta lokakuuhun 1997. Vuosina 2001–2007 hän johti Norjan ammattiliittojen keskusjärjestö Landsorganisasjonenia.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Gerd-Liv Valla'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Ohkolan työväentalo

**Ohkolan työväentalo** oli Mäntsälän kunnassa Ohkolan kylässä sijainnut työväentalo, joka tunnettiin vuoden 1932 Mäntsälän kapinan puhkeamisen tapahtumapaikkana. Puretun työväentalon kivijalka on säilytetty muistomerkkinä.

## Historiaa

Ohkolan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1902. Valittu rakennuskomitea valtuutettiin ostamaan asuinkäytössä ollut mökki, joka laajennettiin vuosina 1908–1909 talkootyönä työväentaloksi. Mökin yhteyteen rakennettiin juhlasali, näyttämö ja eteinen. Mökin myyneestä Virrasta tuli työväentalon vahtimestari. Vuonna 1929 ostettiin lisäksi noin 2&nbsp;600 m²:n tontti, jolla talo sijaitsi.

Oikeistoradikaalin lapuanliikkeen lakkauttamiseen johtanut Mäntsälän kapina sai alkunsa Ohkolan työväentalolta. Talossa pidettiin 27. helmikuuta 1932 iltamatilaisuus, jonka puhujana oli lapuanliikkeen vastustajana tunnettu sosiaalidemokraattien kansanedustaja Mikko Erich, minkä vuoksi lapualaismielinen Mäntsälän suojeluskunta halusi estää tilaisuuden. Iltamassa oli läsnä toista sataa henkilöä, myös lapsia, ja sitä oli turvaamassa oli Helsingistä lähetettyjä poliiseja. Noin 300–400 aseistautunutta suojeluskuntalaista piiritti talon ja alkoi ampua sitä kohti ilmaan ja maahan. Muutama luoti osui taloonkin, mutta henkilövahinkoja ei tullut. Piirittäjät siirtyivät sen jälkeen jatkamaan kapinaa Mäntsälän suojeluskuntatalolle.

Työväentalo oli Ohkolan ja Kellokosken seudun keskuspaikka. Siellä järjestettiin iltamia, tansseja ja näytelmiä. Pikkujoulut ja erityisesti vappujuhlat olivat tärkeitä tapahtumia. Vappuna kulkue lähti Hyökännummenmäeltä kohti Ohkolan työväentaloa. Juhlissa soitti Kellokosken torvisoittokunta. 1950-luvulla toiminta talossa loppui ja talo jäi tyhjilleen. Viimeinen tilaisuus järjestettiin vuonna 1957. Huonoon kuntoon päässeen talon korjaus olisi ollut ylivoimainen tehtävä pienelle työväenyhdistykselle, joten vuonna 1970 talo myytiin 540 markalla polttopuiksi ja purettiin.

Talon kivijalkaan kiinnitettiin 2000-luvun alussa messinkinen muistolaatta. Ohkolan työväenyhdistys lakkautettiin virallisesti vuonna 2017, jolloin tontin omistus siirtyi Mäntsälän Sos.Dem. Työväenyhdistykselle. Paikalle pystytettiin vuonna 2023 puretusta työväentalosta ja Mäntsälän kapinasta kertova opastaulu.

## Lähteet
Thorbjørn Berntsen

**Thorbjørn Berntsen** (s. 13. huhtikuuta 1935 Aker) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja ammattiyhdistysmies. Hän istui suurkäräjillä 1977–1997 ja toimi Norjan ympäristöministerinä 1990–1997.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Thorbjørn Berntsen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Mäntsälän työväentalo

**Mäntsälän työväentalo** oli Mäntsälän kunnassa sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Mäntsälän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1895. Työväenyhdistyksen perustamisesta kuulutettiin kirkossa. Perustajat olivat työläisiä, käsityöläisiä ja talollisia. Ensimmäisinä vuosinaan yhdistys oli hengeltään wrightiläinen ja voimakkaasti raittiushenkinen. Tämän innoittamana järjestettiin muun muassa viidensadan juomalakkolaisen vappukulkue. Yhdistyksellä oli johtokunnan lisäksi huvi-, arpajais-, valistus-, lukutupa- ja kirjastotoimikunnat. Vuonna 1898 perustettiin rakennusrahasto työväentalon hankkimista varten.

Vuonna 1902 vuokrattiin Sevanderin mäeltä pieni mäkitupa, jossa voitiin aloittaa kokous- ja huvitoiminta. Vuonna 1906 vuokrattiin Katinhännän mutkasta tontti, joka saatiin myöhemmin ostaa omaksi. Yhdistys osti huutokaupasta 2&nbsp;000 markkalla vanhan pappilan työväentalon rakennustarpeiksi. Mäntsälän kartanon omistaja ryhtyi takaajaksi ja järjesti myös lainan seurakunnan virkatalorahastosta. Samalla muodostettiin rakennusosuuskunta, jonka osuus maksoi 10 markkaa, ja lisämaksuvelvollisuus oli 20 markkaa. Työväentalo valmistui vuonna 1908. Työväentalo oli kaksikerroksinen. Siinä oli suurehko sali ja parveke, ravintolatilat ja vahtimestarin asunto.

Työväenyhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen 1920-luvun alussa. Työväenyhdistys lakkautettiin vuonna 1931. Myös työväentalo takavarikoitiin ja suljettiin. 1920-luvulla tontti, jolla työväentalo sijaitsi, oli siirretty varotoimenpiteenä puuseppä Ahtiolle ja hänen vaimolleen. Tontti myytiin vuonna 1933 takaisin Sosialidemokraattisen puolueen omistamalla Kiinteistö Oy Karihaaralle, joka osti samana vuonna myös takavarikoituna olleen työväentalon pakkohuutokaupasta. Sosialidemokraattien toiminta Mäntsälässä oli heikkoa, ja työväentalo vuokrattiin vasta vuonna 1935 Mäntsälän Sos.dem. työväenyhdistykselle. Huonoon kuntoon mennyt työväentalo myytiin, ja talon paikalle rakennettiin asuinkerrostalo vuonna 1973. Työväenyhdistys sai taloon 80 m²:n kerhotilan, jonka nimi oli Sopu.

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalolla oli vilkasta huvitoimintaa ja arpajaisia, joista saatiin tuottoja yhdistykselle. Tammikuussa 1918 talolla pidettiin mielenosoitus rauhan puolesta. Vuonna 1919 ehdittiin pitää 12 iltamaa talon vapautumisen jälkeen. Vuoden 1950 jälkeen toiminta työväentalolla oli vähäistä. Vuonna 1960 ainoa tilaisuus oli SKDL:n vappujuhla.

## Lähteet
Niklas Hartweg

**Niklas Hartweg** (s. 1. maaliskuuta 2000 Karlsruhe, Saksa) on sveitsiläinen ampumahiihtäjä.

Hartweg voitti normaalimatkan alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2019. Hän saavutti nuorten EM-pronssia pikakilpailussa 2020. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi takaa-ajokilpailussa 2021. Aikuisten arvokilpailuissa hän on ollut mukana vuodesta 2021. Hän sijoittui MM-kilpailujen normaalimatkalla kuudenneksi Oberhofissa 2023, 11:nneksi Nové Městossa 2024 ja viidenneksi Lenzerheidessa 2025.

Hartweg kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Kontiolahdella marraskuussa 2020. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan normaalimatkalla seitsemästoista Antholzissa tammikuussa 2022. Ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon – ja palkintokorokkeelle – hän ylsi oltuaan toinen Kontiolahden normaalimatkalla marraskuussa 2022. Hän oli samalla kaudella toinen Oslon yhteislähtökilpailussa. Hän voitti alle 25-vuotiaiden maailmancupin kaudella 2022–2023.. Hän voitti maailmancupin parisekaviestin Aita Gasparinin kanssa Pokljukassa maaliskuussa 2025.

Hartweg saavutti rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa pronssia 7,5 kilometrin pikakilpailussa 2022.

## Lähteet
Drâa-Tafilalet

**Drâa-Tafilalet** () on yksi Marokon 12 alueesta.

Drâa-Tafilalet sijaitsee Marokon kaakkoisosassa.  Siellä oli asukkaita vuonna 2014 noin 1,6 miljoonaa. Alueen pääkaupunki on Errachidia.

Alue sijaitsee Atlasvuorten eteläpuolella, Algerian vastaisella rajalla, ja siellä on sekä kukkuloita että aavikkoa..

## Lähteet

## Aiheesta muualla
David Zobel

**David Zobel** (s. 11. kesäkuuta 1996 Starnberg, Saksa) on saksalainen ampumahiihtäjä.

Zobel saavutti alle 22-vuotiaiden MM-kilpailuissa hopeaa viestissä ja pronssia pikakilpailussa 2016 sekä hopeaa normaalimatkalla ja pronssia viestissä 2017. Nuorten EM-kilpailuissa hän sai takaa-ajossa kultaa ja pikakilpailussa pronssia 2016. Aikuisten sarjassa hän saavutti viestin EM-hopeaa 2025.

Zobel kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundissa maaliskuussa 2021. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai samana viikonloppuna oltuaan takaa-ajokilpailussa 32:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Ruhpoldingin takaa-ajossa tammikuussa 2022. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Kontiolahden normaalimatkan kilpailussa marraskuussa 2022.

## Lähteet
Roman Rees

**Roman Rees** (s. 1. maaliskuuta 1993 Freiburg) on saksalainen ampumahiihtäjä.

Rees voitti alle 22-vuotiaiden viestin maailmanmestaruuden 2014. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän hiihti toisen osuuden Saksan saavuttaessa viestihopeaa. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui normaalimatkalla kymmenenneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli viestissä neljäs, takaa-ajossa kuudes, normaalimatkalla seitsemäs, yhteislähtökilpailussa neljästoista ja pikakilpailussa seitsemästoista. Oberhofin MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui takaa-ajossa kymmenenneksi ja Nové Městossa 2024 normaalimatkalla 13:nneksi.

Rees kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundissa joulukuussa 2016. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai samana viikonloppuna oltuaan takaa-ajokilpailussa 36:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan neljäs Ruhpoldingin normaalimatkalla tammikuussa 2018. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Soldier Hollow'n pikakilpailussa helmikuussa 2019. Hän sijoittui Kontiolahden pikakilpailussa kolmanneksi joulukuussa 2022. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli yhdeksäs ja normaalimatkan cupissa neljäs. Kaudella 2023–2024 hän voitti Östersundin normaalimatkan. Hän sijoittui normaalimatkan cupissa kolmanneksi.

Rees saavutti rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hopeaa yhteislähtökilpailussa 2022.

## Lähteet
Feryal Abdelaziz

**Feryal Ashraf Abdelaziz** (; 16. helmikuuta 1999 Kairo, Egypti) on egyptiläinen karateka, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Abdelaziz on saavuttanut MM-kilpailuissa pronssia vuonna 2018 ja kultaa vuonna 2021 joukkuekilpailussa.

Abdelaziz osallistui Tokion olympialaisissa 2020 yli 61 kg painoluokkaan. Alkulohkossaan hän voitti kaksi ottelua, hävisi yhden ja yksi ottelu päättyi tasan. Voitettuaan lohkonsa hän kohtasi välierissä kazakstanilaisen Sofja Berultsevan, jonka hän voitti 5–4. Loppuottelussa hän voitti azerbaidžanilaisen Irina Zaretskan 2–0. Hänestä tuli näin historian ensimmäinen olympiakultaa voittanut egyptiläinen nainen.

## Lähteet
Landsorganisasjonen i Norge

**Landsorganisasjonen i Norge** (lyh. **LO**; vuoteen 1957 *Arbeidernes Faglige Landsorganisasjon*) on Norjan suurin ammattiliittojen keskusjärjestö. Se on perustettu 1899 ja sen jäsenjärjestöihin kuuluu noin 970 000 ihmistä. Järjestön puheenjohtajana on vuodesta 2025 toiminut Kine Asper Vistnes.
## Historia

Landsorganisasjonen (LO) perustettiin vuonna 1899 kaksi vuotta aiemmin Tukholmassa pidetyn pohjoismaisen työväenkongressin innoittamana. LO teki alusta saakka tiivistä yhteistyötä Työväenpuolueen kanssa, mutta jäsenjärjestöjen ei ollut pakko kuulua puolueeseen. LO kasvoi aluksi hitaasti, mutta Ole O. Lianin puheenjohtajakaudella 1906–1925 järjestö vakiinnutti asemansa Norjan politiikassa. Vuonna 1907 solmittiin ensimmäinen valtakunnallinen työehtosopimus (norj. *tariffavtale*) rauta- ja metalliteollisuuden alalle. Samana vuonna paperityöläiset järjestivät ensimmäisen valtakunnallisen lakon.

Sosiaalidemokraattien ja kommunistien välirikko ensimmäisen maailmansodan jälkeen näkyi myös LO:ssa, mutta järjestö ei kuitenkaan jakautunut. Vuonna 1921 järjestettiin suurlakko, johon osallistui noin 150 000 työntekijää. Lakko epäonnistui ja LO:n jäsenmäärä laski liki puolella. Vuosikymmenen mittaan järjestettiin useita muitakin laillisia tai laittomia lakkoja. Vuoden 1931 konflikti työnantajien kanssa johti noin 60 000 työntekijää koskeneeseen työsulkuun sekä siitä seuranneeseen työläisten ja järjestysvallan yhteenottoon Skienin Menstadissa.

Suuren laman seurauksena 1930-luvulla LO ja Työväenpuolue harjoittivat yhdessä kriisipolitiikkaa. LO:n jäsenmäärä kasvoi vuosikymmenen aikana 139 600:sta 352 000:een. Saksalaismiehitys ajoi LO:n johdon maanpakoon Lontooseen keväällä 1940. Sodan jälkeen talous alkoi kasvaa nopeasti ja LO harjoitti varovaista palkkapolitiikkaa inflaation pelossa. Työtaisteluita ei juuri ollut. Ammattiliittojen toiminta monipuolistui muun muassa vakuutusalalle sekä työsuojeluun. LO:n edustamien perinteisten alojen osuus työvoimasta alkoi laskea, mutta se on silti edelleen selkeästi suurin keskusjärjestö.

## Jäsenjärjestöt
Landsorganisasjoneniin kuuluu 26 jäsenjärjestöä, joilla on yhteensä noin 970 000 jäsentä. Suurin jäsenjärjestöistä on Fagforbundet, joka edustaa muun muassa julkisten palvelujen työntekijöitä. Sillä on noin 395 000 jäsentä.

## Puheenjohtajat

* 1899–1900: Hans Jensen
* 1900–1901: Dines Jensen
* 1901–1904: Adolf Pedersen
* 1904–1905: Joh. Johansen
* 1905–1906: Adolf Pedersen
* 1906–1925: Ole O. Lian
* 1925–1934: Halvard Olsen
* 1934–1939: Olav Hindahl
* 1939–1965: Konrad Nordahl
* 1965–1969: Parelius Mentsen
* 1969–1977: Tor Aspengren
* 1977–1987: Tor Halvorsen
* 1987–1989: Leif Haraldseth
* 1989–2001: Yngve Hågensen
* 2001–2007: Gerd-Liv Valla
* 2007–2013: Roar Flåthen
* 2013–2017: Gerd Kristiansen
* 2017–2021: Hans-Christian Gabrielsen
* 2021–2025: Peggy Hessen Følsvik
* 2025–: Kine Asper Vistnes

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Landsorganisasjonenin verkkosivut
Mäntsälän Nummisten työväentalo

**Mäntsälän Nummisten työväentalo** on Mäntsälän kunnassa Nummisten kylässä sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Mäntsälän Nummisten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Yhdistys toimi aluksi Knuutin torpassa, jonka Ylikartano lahjoitti myöhemmin työväentalon rakennustarpeiksi. Kartano vuokrasi myös tontin, jonne puretun torpan hirret siirrettiin. Tontti saatiin lahjoituksena omaksi vuonna 1947. Lainaa rakentamista varten saatiin Mäntsälän Säästöpankilta ja Hirvihaaran työväenyhdistykseltä. Toiminta vilkastui vuoden 1917 jälkeen. Nummisissa oli 700 asukasta, joista 250 oli työväenyhdistyksen jäseniä.

Työväentaloon kohdistui useita ilkivallantekoja, joilla yritettiin estää sen käyttöä. Vuonna 1910 talon ikkunat puitteineen lyötiin säpäleiksi yöaikaan. Tekijöitä ei saatu kiinni. Vuonna 1931 työväentalolla järjestettiin kaksi puhetilaisuutta, joihin tuli ulkopuolisia miehiä ilmeisenä tarkoituksenaan häiritä tilaisuuksia. Poliisien läsnäolo kuitenkin hillitsi tulijoita. Jouluaaton vastaisena yönä vuonna 1931 taloon murtauduttiin. Ikkunat lyötiin säpäleiksi, ovia rikottiin, lamput revittiin katosta, näyttämön kulisseja rikottiin ja esirippu varastettiin. Viranomaiset eivät tälläkään kertaa saaneet tekijöitä kiinni, ja työväenyhdistys korjasi taas vahingot omalla kustannuksellaan. Tammikuussa 1932 talon ovet ja ikkunat naulattiin kiinni laudoilla. Tällä kertaa nostettiin tekijöitä kohtaan syyte, mutta se raukesi, ja työväenyhdistys korjasi vahingot.

## Rakennus
Työväentaloon rakennettiin vuonna 1924 lisärakennus näyttämöä varten, jolloin myös juhlasali laajeni. Samalla rakennettiin uusi eteinen, ja taloa kunnostettiin muutenkin. Vuonna 1934 talo korjattiin perusteellisesti. Talon on edelleen olemassa, käytöstä ei ole tietoa.

## Lähteet
Mäntsälän Sälinkään työväentalo Rientola

**Mäntsälän Sälinkään työväentalo Rientola** on Mäntsälän kunnassa Sälinkään kylässä sijaitseva työväentalo. Talon on rakennuttanut Sälinkään sos.dem. nuoriso-osasto.

## Historiaa
Sälinkään työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys siirtyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen vuonna 1920, ja se lakkautettiin vuonna 1931. Nuoriso-osasto oli lakkautettu jo vuonna 1923. Uusi Sälinkään sos.dem. nuoriso-osasto perustettiin vuonna 1935. Osasto sai lahjaksi 5&nbsp;090 m² tontin vuonna 1935 työväentaloa varten. Työväentalo valmistui vuonna 1938,ja se sai nimekseen Rientola. Taloon osui salama vuonna 1972, jolloin talo tuhoutui osittain. Talo korjattiin vuonna 1973.

## Rakennus
Työväentalon pinta-la on 280 m². Talossa on juhlasali, tarjoilukeittiö, eteis- ja saniteettitilat sekä talonmiehen asunto. Talo lämpiää sähköllä. Piharakennuksessa on sauna. Talo korjattiin vuonna 1973. Entinen näyttämötila tuli osaksi 153 m²:n juhlasalia.

## Toimintaa työväentalolla
Toiminta työväentalolla oli vilkasta, se oli monien uusmaalaisten nuoriso-osastojen suosima vierailukohde. Talo on edelleen käytössä. 

## Lähteet
Fès-Meknès

**Fès-Meknès** () on yksi Marokon 12 alueesta.

Fès-Meknès sijaitsee Marokon keskiosassa.  Siellä oli asukkaita vuonna 2014 noin 4,2 miljoonaa. Alueen pääkaupunki on Fès.

Fès-Meknèsin alueella on lauhkea, merellinen ilmasto, talvisin voi sataa jopa lunta. Alueella on monia mineraalipitoisia kuumia lähteitä ja niiden ympärille syntyneitä kylpylöitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dakhla-Oued Ed-Dahab

**Dakhla-Oued Ed-Dahab** () on Marokon mukaan yksi sen 12 alueesta, joka sijaitsee maan eteläosassa.
Se on osa Länsi-Saharan aluetta, jonka hallinnosta on erimielisyyttä.

## Aiheesta muualla
Dean Court

**Dean Court** (tunnetaan sponsorisyistä nimellä **Vitality Stadium**) on Englannin Bournemouthissa sijaitseva jalkapallostadion. Se on toiminut jalkapalloseura AFC Bournemouthin kotistadionina vuodesta 1910 lähtien ja sen katsojakapasiteetti on 11 329. 

## Lähteet
Souss-Massa

**Souss-Massa** () on yksi Marokon 12 alueesta.

Souss-Massan alueella oli asukkaita vuonna 2014 noin 2,7 miljoonaa. Alueen pääkaupunki on Agadir.

Souss-Massan alue ulottuu aavikolta Atlantin rannikolle. Siellä on vuoristoja ja tasankoja. Rannikolla harjoitetaan kalastusta ja matkailua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cape Coastin yliopisto

**Cape Coastin yliopisto** (, lyhennys **UCC**) on Ghanan eteläosassa, Centralin hallintoalueen keskuskaupunki Cape Coastissa, lähellä Atlantin valtamerta toimiva julkinen yliopisto.
Yliopistolla on kaksi kampusta – eteläinen (vanha) osa ja pohjoinen (uusi) osa – jotka sijaitsevat noin viisi kilometriä Cape Coastin keskustasta länteen. Yliopiston pääsisäänkäynti sijaitsee vain noin 50 metriä Guineanlahdelta. 

Cape Coastin yliopisto on saanut alkunsa vuonna 1962. Se toimi aluksi Ghanan yliopiston alaisena korkeakouluna (university college), mutta itsenäistyi lokakuussa 1971. Yliopistossa opiskelee yli 28&nbsp;400 opiskelijaa.

Cape Coastin yliopisto luetaan joissain vertailuissa jopa Afrikan kärkipään yliopistoihin. Erityisesti THE-yliopistoranking nosti yliopiston vuoden 2023 listallaan neljännelle sijalle Afrikassa ja jaetulle 351.–400. sijalle maailmassa. Kaikki yliopistovertailut eivät tue näin korkeaa laatuarviota. Esimerkiksi yliopistojen luonnontieteellisiä näyttöjä korostavan kiinalaisen ARWU-yliopistorankingin tuhannen kärkiyliopiston listalle ei mahtunut yhtään ghanalaista yliopistoa vuonna 2022. Verkkonäkyvyyttä korostava Webometrics-listaus luokitteli Cape Coastin yliopiston Ghanan kolmanneksi korkeimman sijaluvun saaneeksi yliopistoksi (Ghanan yliopiston ja Kwame Nkrumahin luonnontieteen ja tekniikan yliopiston jälkeen) sijoittaen sen afrikkalaisten yliopistojen sijalle 56 ja maailmanlistansa sijalle 2&nbsp;205.


Tiedosto:Faculty of Education Lecture Theatre builing.JPG|Kasvatustieteen tiedekunnan luentorakennus eteläisellä (vanhalla) kampuksella.
Tiedosto:Large Lecture Theatre.JPG|Suuren luentosalin rakennus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kwame Nkrumahin luonnontieteen ja tekniikan yliopisto

**Kwame Nkrumahin luonnontieteen ja tekniikan yliopisto** (, lyhennys **KNUST**) on Ghanan eteläosan Kumasissa toimiva julkinen yliopisto. Yliopisto avattiin vuonna 1952, ja itsenäisen yliopiston aseman se sai elokuussa 1961. Nykyinen nimi on vuodelta 1966. Yliopistossa on runsas 87&nbsp;000 opiskelijaa.

KNUST luetaan Ghanan arvostetuimpiin yliopistoihin. Joissain yliopistovertailuissa se on luokiteltu Afrikan viidenkymmenen kärkipään yliopiston joukkoon. Esimerkiksi THE-yliopistoranking luokitteli yliopiston vuoden 2023 listallaan jaetulle 41. sijalle Afrikassa ja jaetulle 1001–1200. sijalle maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paul Cabanel

**Paul Cabanel** (1891 Oran – 1958) oli ranskalainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan bassobaritoni.

Cabanel opiskeli alun perin oikeustiedettä. Lauluopintonsa hän suoritti tämän jälkeen paikalliskonservatoriossa ja Pariisin konservatoriossa. Cabanel haavoittui vakavasti palvellessaan Verdunin taistelussa vuonna 1916 ja pystyi jatkamaan opintojaan vasta vuonna 1919. Hän debytoi Héroden roolissa Jules Massenet'n oopperassa *[[Hérodiade]]* Kairossa, jossa hän esiintyi myös *[[Manon]]issa*, *[[Faust (Gounod'n ooppera)|Faustissa]]* ja *[[Thaïs]]issa*. Vuoteen 1932 asti Cabanel lauloi monissa Ranskan maakuntaoopperoissa ja teki vierailevia esiintymisiä Belgiassa sekä Sveitsissä. Hän sai myös kiinnitykset Vichyn ja seitsemäksi kaudeksi Bordeaux'n oopperoihin.

Cabanel esiintyi Opéra-Comiquessa ensimmäisen kerran vuonna 1932, jolloin hän tulkitsi Scarpian roolin Giacomo Puccinin *[[Tosca]]ssa*. Vuonna 1933 hän esiintyi Pariisin oopperassa Méphistophélèksen roolissa Hector Berlioz'n *[[La damnation de Faust]]issa*. Hänestä tuli molempien oopperatalojen arvostettu esiintyjä. Cabanel esiintyi myös Ranskan ulkopuolella. Hän sai kiinnitykset Rio de Janeiroon, Amsterdamiin, Teatro Colóniin ja Gran Teatre del Liceuun. Lisäksi Cabanel esiintyi esimerkiksi La Monnaiessa, Brysselissä. Vuosina 1942–1958 hän valmensi laulajia Pariisin konservatoriossa.

## Lähteet
Alveolaarinen lateraalinen approksimantti

**Alveolaarinen lateraalinen approksimantti** on useissa kielissä esiintyvä konsonanttiäänne, jota merkitään sekä kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa että uralilaisessa foneettisessa aakkostossa kirjaimella [l]. Se on ainoa suomen kielessä esiintyvä lateraali.

Suomessa alveolaarinen lateraalinen approksimantti voi esiintyä sekä sanan alussa että lopussa, ja sanan sisässä se voi olla joko lyhyt tai pitkä, esim. *laulu*, *sammal*, *kelo*, *kello*. Se ääntyy periaatteessa samalla tavalla kaikissa asemissa, mutta vokaaliympäristö vaikuttaa sen laatuun siten, että se on etuvokaalien yhteydessä heleämpi kuin takavokaalien yhteydessä. Toisin kuin muun muassa Savon ja Tampereen murteissa, äänne ei esiinny yleiskielessä koskaan liudentuneena.

Alveolaarisen lateraalisen approksimantin ominaisuuksia ovat:
* Ääntöpaikka on alveolaarinen eli kieli koskettaa hammasvallia.
* Ääntötapa on soinnillinen eli äänihuulet värähtelevät äännettäessä.
* Se on lateraali eli ilmavirta kulkee pääosin suun kautta, muttei kuitenkaan kielen keskilinjaa noudattaen vaan kielen jommaltakummalta tai kummaltakin laidalta, ja approksimantti, eli ilmavirta kulkee kuten vokaaleissa vapaasti suuväylässä ilman hankaushälyn muodostumista.

Latinalaista kirjaimistoa käyttävissä kielissä, kuten suomessa, alveolaarinen lateraalinen approksimantti kirjoitetaan kirjaimella L; kyrillisissä aakkosissa sitä vastaa Л ja kreikkalaisissa lambda (Λ). Heprealaisessa kirjaimistossa äännettä merkitään lamed-kirjaimella (ל), arabialaisessa puolestaan lāmilla (ل). Hangulissa sekä alveolaarisen lateraalisen approksimantin että alveolaarisen tremulantin konsonanttimerkkinä on ㄹ, jonka äännearvo riippuu sen sijainnista tavussa: tavun lopussa se luetaan alveolaarisena lateraalisena approksimanttina, mutta muissa asemissa tremulanttina.

## Lähteet
Maahanmuuttajakieli

**Maahanmuuttajakieli** on nimitys kielelle, jonka käyttäjäyhteisö on maassa suhteellisen nuori ja muodostunut maahanmuuton seurauksena. Sen määrittelyyn liittyviä kriteerejä ovat myös muun muassa käyttäjäyhteisön ikä ja kielenkäyttäjien määrän kasvuvauhti; Suomessa käyttäjät ovat syntyneet tyypillisesti 1990-luvun alun jälkeen ja heidän määränsä on kasvanut suhteellisen nopeasti. Termiä *maahanmuuttajakieli* on käytetty Suomessa yleisemmin 1990-luvulta lähtien.

Merkittäviä maahanmuuttajakieliä ovat Suomessa muun muassa arabia, persia, kurdi ja somali. Sen sijaan maahanmuuttajakielinä ei tavallisesti pidetä käyttäjämäärältään suuria eurooppalaisia kieliä, joita on perinteisesti opetettu kouluissa vieraana kielenä, kuten englantia, saksaa, ranskaa, espanjaa ja venäjää, vaikka kielen käyttäjämäärä olisikin kasvanut Suomessa viime vuosikymmeninä.

## Lähteet
Pinja Heinonen

**Pinja Sofia Heinonen** (s. 10. maaliskuuta 2001 Kangasala) on suomalainen aitajuoksija, joka edustaa nykyisin Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Heinonen on edustanut myös Tampereen Pyrintöä vuosina 2014–2021 ja Kangasalan Urheilijoita 2008–2013.

Heinonen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista 4 × 300 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 2024 ja pronssia vuonna 2020. Lisäksi hän on saavuttanut 20 SM-mitalia nuorten sarjoissa pika- ja aitajuoksuissa sekä viestijuoksuissa.

Ennätyksikseen hän on juossut 100 metrin aidoissa ulkona ajan 14,82 (2019), 300 metrin aidoissa ulkona ajan 44,80 (2016) ja hallissa 44,00 (2024) sekä 400 metrin aidoissa ulkona ajan 61,83 (2023).

## Lähteet

* Tilastopaja: Pinja Heinonen
* World Athletics: Pinja Heinonen
No Business on the Dancefloor

**No Business on the Dancefloor** on suomalaislaulaja Keiran 12. tammikuuta 2023 julkaistu musiikkikappale, joka on samalla hänen ensimmäinen singlensä. Keira osallistui kappaleella samanvuotiseen Uuden Musiikin Kilpailuun, jossa hän sijoittui kolmanneksi saaden yhteensä 133 pistettä. Kappaleen ovat tehneet Teemu Brunila, Axel Ehnström ja saksalaistuottaja Jason Ok. 

”No Business on the Dancefloor” julkaistiin vuoden 2023 UMK-ehdokkaista ensimmäisenä. Yleisradio kuvaili kappaletta ”voimabiisiksi, joka kehottaa käymään rohkeasti tanssilattialle”. Kilpailun tuomaristo sanoi sen olevan ”UMK-historian kenties kovin tanssibiisi”. Kappaleesta tehtiin musiikkivideo, jossa Keira nähdään tanssimassa. 

Kappale nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen singlelistan 10:nnelle sijalle. Parhaimmillaan se nousi listan 7:nneksi.

## Tuotanto
* Keira Lundström – laulu
* Teemu Brunila – sävellys ja sanoitus, tuotanto
* Jason Ok – sävellys ja sanoitus, tuotanto
* Axel Ehnström – sävellys ja sanoitus
* Arttu Peijo – miksaus
* Svante Forsbäck – masterointi

## Listasijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lyriikkavideo (YouTube)
Orange Pi

**Orange Pi** on kiinalaisen Shenzhen Xunlong Softwaren Raspberry Pi:n kaltainen sarja tietokoneita.
Orange Pi -sarjan koneet ovat Raspin tavoin ARM-suorittimeen perustuvia yhden piirilevyn tietokoneita, joissa massamuistina on muistikortti.

Ensimmäinen Orange Pi julkaistiin marraskuussa 2014.
Se perustui Allwinner A20 -järjestelmäpiiriin. Seuraavat versiot käyttivät Allwinner H3 (4x Cortex-A7, Mali400 MP2) ja Allwinner H6 (4x Cortex-A53, Mali-T720 MP2 GPU) -piirejä.

Orange Pi 5 perustuu kahdeksanytimiseen Rockchipin RK3399/RK3568/RK3588S -piiriin (4x Cortex-A76 + 4x Cortex-A55 hybridisuoritin, Mali-G610, eri malleissa 4/8/32 GB RAM).
Eri malleissa on myös 100 Mbit tai 1 Gbit Ethernet, WLAN, Bluetooth. Koneissa voi olla myös Raspi-yhteensopiva 40-pinninen GPIO-liitin tai lyhyempi 20-pinninen ja joissain flash-muistiin perustuva eMMC-massamuisti (embedded MMC) emolevyllä.

Tietokoneita on myös pienemmällä emolevyllä Orange Pi Zero / Lite / One. Kaikkiaan verkkosivu listaa 30+ eri mallia, lisäksi vanhempia malleja on poistunut myynnistä.

Erikoisemmista mainittakoon Orange Pi R1 Plus LTS, joka on 56x57 mm tietokone kahdella gigabitin ethernet-liittimellä Rockchip RK3328 -piirillä ja 1 GB muistilla ilman muuta I/O:ta kuin USB-portti ja OpenWrt-käyttöjärjestelmällä.

Tietokoneiden virallisesti tuettu käyttöjärjestelmä on Orange Pi OS. Tästä on tosiasiassa saatavissa kolme versiota, Android (Orange Pi OS Droid), Arch Linux (Orange Pi OS Arch) ja OpenHarmony (Huawein HarmonyOS nimellä Orange Pi OS OH).
Eri koneille on myös erikseen saatavissa valmiina Android, Ubuntu tai Debian -käyttöjärjestelmät.

Allwinner-piireihin perustuvia laitteita on dokumentoitu Linux-sunxi-wikiin.
Debianiin perustuva Armbian-Linux-jakelu tukee useita ARM-pohjaisia yhden piirilevyn tietokoneita, helpottaa asennusta ja optimoi suorituskykyä ja flash-muistin käyttöä.

## Viitteet
C/2022 E3 (ZTF)

**C/2022 E3 (ZTF)** on komeetta jonka löysivät Frank Masci ja Bryce Bolin 2. maaliskuuta 2022 Palomarin observatorion Zwicky Transient Facility -laitteiston teleskoopilla Kotkan tähdistöstä. 

C/2022 E3 (ZTF) komeetan kirkkaus oli löydettäessä 17,2 magnitudia, mutta sen kirkkauden arvellaan olevan jopa 6 magnitudia helmikuun alussa jolloin se ohittaa Maan. Se liikkuu tammi-helmikuussa yli koko pohjoisen taivaan: Pohjan kruunun, Karhunvartijan, Lohikäärmeen, Pienen karhun, Kirahvin, Ajomiehen, Härän tähdistöjen kautta ja Orionin tähdistön länsipuolelle. Sirkumpolaarinen se on Etelä-Suomessa vuoden alusta helmikuun 10. päivään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Kalervo Haapaniemi

**Kalervo Teemu Robert Haapaniemi** (1. kesäkuuta 1947 Siikajoki – 24. elokuuta 2020 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Haapaniemen vanhemmat olivat liikkeenharjoittaja Kusti Haapaniemi ja myymälänhoitaja Toini Lehisto ja puoliso vuodesta 1971 kosmetologi Kirsti Heikkinen. Haapaniemi tuli ylioppilaaksi Oulun normaalilyseosta 1967 ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1971 ja kauppatieteiden kandidaatiksi ja maisteriksi 1973. Hän suoritti myös useita liikkeenjohdon kursseja. 

Haapaniemi oli Liiketaloustieteellisen tutkimuslaitoksen tutkija 1971–1973, Tukon markkinatutkimusosaston tutkija ja suunnittelija 1973–1975, Kauppa Hallenberg Oy:n markkinointipäällikkö ja Merkur-pikatukun päällikkö 1975–1977, Tukon kenttäosaston johtaja 1977–1980, Rovaniemen Kauppa Oy:n toimitusjohtaja 1980–1981, Pohjanmaa Oy:n Oulun aluekonttorin johtaja 1981–1991 ja päivittäistavararyhmän johtaja 1991–1993 sekä Suomen Spar Oy:n toimitusjohtaja 1993–1996 ja hallituksen jäsen 1993–1997.

Tukon johtokunnan jäsen Haapaniemi oli 1993–1996, toimitusjohtaja 1996 ja varatoimitusjohtaja 1996–1997, Keskon päivittäistavararyhmän johtaja 1997–2001, hallituksen jäsen 1998–2000, varapääjohtaja 1998–2001 ja pääjohtajan varamies 2001–2005 sekä Ruokakesko Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 2001–2005. Hän oli myös Markkinointi-instituutin opettaja 1974–1981, Helsingin kauppakorkeakoulun opettaja 1976–1980, Roppa Oy:n toimitusjohtaja 1981–1982 ja Tuore-Roppa Oy:n johtaja 1983–1991. Haapaniemellä oli lisäksi lukuisia asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 2001. 

## Lähteet
Lawson

**Lawson** voi tarkoittaa seuraavia:

## Henkilöitä, Lawson sukunimenä

* Lawsonien suku, Anéhossa (nyk. Togossa) 1700- ja 1800-luvuilla vaikuttanut suku
* Bianca Lawson (s. 1979), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Denis Lawson (s. 1947), skotlantilainen näyttelijä
* Eddie Lawson (s. 1958), yhdysvaltalainen moottoripyöräilijä
* Ernest Lawson (s. 1988), suomalainen näyttelijä
* Harry J. Lawson (1852–1925), brittiläinen polkupyörien suunnittelija ja kilpapyöräilijä
* Jarrion Lawson (s. 1994), yhdysvaltalainen pituushyppääjä, pikajuoksija ja kolmiloikkaaja
* Jerry Lawson (1940–2011), yhdysvaltalainen insinööri
* Jim Lawson (s. 1960), yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja -piirtäjä
* Jimmie Lawson, yhdysvaltalainen basisti ja amerikkalaisen jalkapallon valmentaja
* Liam Lawson (s. 2002), uusiseelantilainen rata-autoilija
* Maggie Lawson (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Nathan Lawson (s. 1983), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
* Nigel Lawson (1932–2023), brittiläinen konservatiivipoliitikko ja ministeri
* Nigella Lawson (s. 1960), englantilainen journalisti, julkkiskokki ja keittokirjojen laatija
* Priscilla Lawson (1914–1958), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Sarah Lawson (1928–2023), brittiläinen näyttelijä
* Wendy Lawson (s. 1952), australialainen psykologi, autismin tutkija, tietokirjailija ja luennoitsija

## Henkilöitä, Lawson etunimenä

* Lawson Crouse (s. 1997), kanadalainen jääkiekkoilija

## Muita merkityksiä

* Lawson, brittiläinen pop rock -yhtye.
Étienne Pierre Ventenat

**Étienne Pierre Ventenat** (1757–1808) oli ranskalainen kasvitieteilijä.

Alkujaan Ventenatista oli tulossa pappi, mutta sittemmin hän alkoi opiskella kasvitiedettä ja alkoi työskennellä yhdessä Charles L'Héritier de Brutellen kanssa. Ventenatin ensimmäinen kasvitieteellinen julkaisu oli väitöskirja sammalten lisääntymisestä vuonna 1792. Seuraavana vuonna hän julkaisi kuvauksen tieteelle uudesta kasvisuvusta *Furcraea* eli mauritiuksenhamput parsakasvien heimossa.

Neliosaisessa teoksessaan *Tableau du Règne Végétal selon la méthode de Jussieu* Ventenat oli ensimmäinen, joka käytti termiä fanerogaami (siemenkasvi) vastakohtana termille kryptogaami (itiökasvi). Kryptogaami-termiä oli käyttänyt jo Linné huomattavasti aiemmin. L'Héritier de Brutellen jalanjäljissä Ventenat keskittyi tutkimuksissaan tieteelle uusien kasvien nimeämiseen, kuvaamiseen ja luokittelemiseen.

Vuonna 1800 Ventenat alkoi kirjoittaa ensimmäistä kukkakasveja käsittelevää teostaan *Descriptions des plantes nouvelles et peu connues cultivées dans le jardin de J. M. Cel*. Teos julkaistiin kymmenessä osassa vuosien 1800–1903 välillä. Teoksen kuvituksena olleita kuparipiirroksia olivat tehneet monet piirtäjät, muun muassa Pierre-Joseph ja Henri-Joseph Redouté, joista Pierre-Joseph Redouté teki 81 kuvaa.

Vuonna 1804 keisarinnaksi kruunattu Joséphine de Beauharnais halusi vähän ennen kruunaamistaan koota majesteettisen Malmaisonin puutarhan kasvit mahtavaksi kukkakirjaksi *Jardin de la Malmaison*. Ventenat palkattiin kirjoittamaan teoksen kasvikuvauksia ja teoksen kuvien maalaajaksi palkattiin Pierre-Joseph Redouté. Teos *Jardin de la Malmaison* julkaistiin kahdessa osassa huhtikuun 1803 ja marraskuun 1805 välillä, ja keisarinna Joséphine de Beauharnais ylensi Ventenatin hänen kasvitieteilijäkseen (*son botaniste*) ja Redoutén hänen kukkamaalaajakseen (*son peintre de fleurs*). Ventenatin seuraava kukkakasviteos *Choix de plantes: dont la plupart sont cultivées dans le jardin de Cel* julkaistiin kymmenessä osassa vuosien 1803–1808 välillä. Tämänkin teoksen kuvituksessa oli Pierre-Joseph Redoutén töitä, kuten myös muiden tunnettujen kasvipiirtäjien, muun muassa Pierre-Antoine Poiteaun ja Pierre Turpinin, töitä.

1800-luvun alussa Ventenat oli uransa huipulla, mutta hän oli uupunut ja kärsi maksasairaudesta. Ventenat kuoli "syksykuumeen" seurauksena 51-vuotiaana vuonna 1808. Juuri hieman ennen kuolemaansa hän ehti julkaista viimeisimmän kirjansa. Se oli *Decas generum novarum* ja sisälsi standardinmukaiset kuvaukset kahdeksasta uudesta kasvisuvusta. Pian Ventenatin kuoleman jälkeen keisarinna Joséphine de Beauharnais palkkasi Aimé Bonplandin jatkamaan Ventenatin työtä Malmaisonin puutarhassa kasvavien kasvien kuvaamisessa.

## Lähteet
* Callmander, M. W., Durbin, O. D., Lack, H.-W., Bungener, P., Martin, P. & Gautier, L., 2017: Etienne-Pierre Ventenat (1757-1808) and the gardens of Cels and Empress Joséphine — *Candollea* 72, ISSN 2235-3658, DOI:10.15553/c2017v721a8, s. 87–132. 

## Aiheesta muualla

* JSTOR Global Plants: Ventenat, Étienne Pierre
Valkosaksauli

**Valkosaksauli** (*Haloxylon persicum*) on saksaulien (*Haloxylon*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on noin 4,5 metriä korkeaksi kasvava pieni puu. Se on yksikotinen ja kukkii touko–kesäkuussa. Siemenet kypsyvät syys–lokakuussa.

Valkosaksauli kasvaa hiekkaisilla kasvupaikoilla, kuten hiekka-aavikoilla, ja muodostaa usein yksilajisia kasvustoja. Lajia tavataan luonnossa Aasiassa Venäjältä Iraniin sekä itään Kiinaan ulottuvalla alueella.

Valkosaksaulia käytetään uudelleenmetsitysprojekteissa ja se sitoo hyvin hiekkaista maata. Lisäksi valkosaksaulin puuaines on kestävää ja painavaa; se uppoaa veteen. Puuaines on lajin luontaisella kasvualueella on tärkeää polttopuuta.

## Lähteet
* Plants For a Future: ''Haloxylon persicum'' Bunge ex Boiss. & Buhse 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: ''Haloxylon persicum''
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Haloxylon persicum'' 
* Flora of China: ''Haloxylon persicum''
Vaasan seurakuntayhtymä

**Vaasan seurakuntayhtymä** on Vaasassa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä. Seurakuntayhtymään kuuluvat Vaasan suomalainen seurakunta, Vaasan ruotsalainen seurakunta ja Vähänkyrön seurakunta.

Vuoden 2025 lopussa Vaasan seurakuntayhtymän seurakuntiin kuului yhteensä 43&nbsp;975 jäsentä, mikä vastasi noin 61,7 prosenttia Vaasan asukkaista. 2000-luvulla jäsenmäärä on ollut laskussa: vuoden 2000 lopussa jäseniä oli 52&nbsp;476, vuoden 2010 lopussa 50&nbsp;501 ja vuoden 2020 lopussa 46&nbsp;744.

Seurakuntayhtymän alaisuuteen kuuluvat sairaalasielunhoito, perheneuvonta, talous-, henkilöstö- ja tietohallinto sekä kiinteistö- ja hautaustoimi. Seurakunnissa ja yhtymässä on yhteensä noin 150 työntekijää.

## Lähteet

## Katso myös

* Uskonto Pohjanmaalla

## Aiheesta muualla

* Vaasan seurakuntayhtymän kotisivut
Sinkkikromaatti

**Sinkkikromaatti** (ZnCrO4) on sinkki- ja kromaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa sinkkikromaatti on keltaista kiteistä ainetta. Yhdisteestä tunnetaan myös useita kidevedellisiä muotoja. Aine ei liukene veteen, mutta liukenee paremmin happoihin. Sinkkikromaatti on voimakas hapetin ja karsinogeenista. 

Sinkkikromaattia valmistetaan saostamalla vesiliukoisten sinkkisuolojen liuoksista kromaattien avulla tai sinkkioksidin, rikkihapon ja kaliumdikromaatin reaktiolla. Jälkimmäisessä tavassa rakenteeseen jää kaliumioneja ja tuotetta kutsutaan sinkkikeltaiseksi.

Sinkkikromaattia käytetään depolarisaattorina sinkkiparistoissa ja pigmenttinä korroosionestomaaleissa. Yhdisteen karsinogeenisuuden vuoksi sitä on korvattu sinkkifosfaatilla.

## Lähteet
Australian avoin tennisturnaus 2023

**Australian avoin tennisturnaus 2023** pelattiin 16.–29. tammikuuta 2023 Melbournessa. Se oli kaikkiaan 111:s Australian avoin tennisturnaus ja vuoden ensimmäinen grand slam -turnaus.

Miesten kaksinpelin puolustava mestari oli Rafael Nadal. Naisten kaksinpelin edellisenä vuonna voittanut Ashleigh Barty lopetti uransa vuoteen 2022.

## Sijoitetut pelaajat

### Miesten kaksinpeli

### Naisten kaksinpeli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut
Australian avoin tennisturnaus 2023 – miesten kaksinpeli

Rafael Nadal oli turnauksen puolustava mestari, mutta hän hävisi toisella kierroksella Mackenzie McDonaldille.

Novak Đoković voitti turnauksen jo kymmenennen kerran, ja saavutti uransa 22:n grand slam -mestaruuden, jolla hän jakaa grand slam -voittojen ennätyksen Rafael Nadalin kanssa.

## Sijoitetut pelaajat


# Rafael Nadal *(2. kierros)*
# Casper Ruud *(2. kierros)*
# Stéfanos Tsitsipás *(loppuottelu)*
# **[[Novak Đoković]] (mestari)**
# Andrei Rubljov *(puolivälierät)*
# Félix Auger-Aliassime *(4. kierros)*
# Daniil Medvedev *(3. kierros)*
# Taylor Fritz *(2. kierros)*
# Holger Rune *(4. kierros)*
# Hubert Hurkacz *(4. kierros)*
# Cameron Norrie *(3. kierros)*
# Alexander Zverev *(2. kierros)*
# Matteo Berrettini *(1. kierros)*
# Pablo Carreño Busta *(2. kierros)*
# Jannik Sinner *(4. kierros)*
# Frances Tiafoe *(3. kierros)*
# Lorenzo Musetti *(1. kierros)*
# Karen Hatšanov *(välierät)*
# Nick Kyrgios *(vetäytyi)*
# Denis Shapovalov *(3. kierros)*
# Borna Ćorić *(1. kierros)*
# Alex de Minaur *(4. kierros)*
# Diego Schwartzman *(2. kierros)*
# Roberto Bautista Agut *(4. kierros)*
# Dan Evans *(3. kierros)*
# Miomir Kecmanović *(1. kierros)*
# Grigor Dimitrov *(3. kierros)*
# Francisco Cerúndolo *(3. kierros)*
# Sebastian Korda *(puolivälierät, luovutus)*
# Alejandro Davidovich Fokina *(2. kierros)*
# Yoshihito Nishioka *(4. kierros)*
# Botic van de Zandschulp *(2. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

#### Lohko 3

#### Lohko 4

### Kaavion alaosa
#### Lohko 5

#### Lohko 6

#### Lohko 7

#### Lohko 8

## Lähteet
* Main draw

### Viitteet
Kristiinankaupungin seurakuntayhtymä

**Kristiinankaupungin seurakuntayhtymä** on Kristiinankaupungissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä. Seurakuntayhtymään kuuluvat Kristiinankaupungin ruotsalainen ja suomalainen seurakunta. Seurakuntayhtymän alaisuuteen kuuluvat talous-, henkilöstö- ja tietohallinto sekä kiinteistö- ja hautaustoimi.

Kristiinankaupungin seurakuntayhtymän seurakuntiin kuului vuoden 2025 lopussa yhteensä 4&nbsp;473 jäsentä, mikä oli noin 73,3 prosenttia Kristiinankaupungin väestöstä. Jäsenmäärä on ollut laskussa koko 2000-luvun ajan.

## Lähteet
Australian avoin tennisturnaus 2023 – naisten kaksinpeli

Ashleigh Barty voitti turnauksen viime vuonna, mutta lopetti uransa siihen vuoteen.

Turnauksen voitti Aryna Sabalenka, jolle mestaruus oli ensimmäinen grand slam -turnauksessa.

## Sijoitetut pelaajat


# Iga Świątek *(4. kierros)*
# Ons Jabeur *(2. kierros)*
# Jessica Pegula *(puolivälierät)*
# Caroline Garcia *(4. kierros)*
# **[[Aryna Sabalenka]] (mestari)**
# María Sákkari *(3. kierros)*
# Cori Gauff *(4. kierros)*
# Darja Kasatkina *(1. kierros)*
# Veronika Kudermetova *(2. kierros)*
# Madison Keys *(3. kierros)*
# Paula Badosa *(vetäytyi)*
# Belinda Bencic *(4. kierros)*
# Danielle Collins *(3. kierros)*
# Beatriz Haddad Maia *(1. kierros)*
# Petra Kvitová *(2. kierros)*
# Anett Kontaveit *(2. kierros)*
# Jeļena Ostapenko *(puolivälierät)*
# Ljudmila Samsonova *(2. kierros)*
# Jekaterina Aleksandrova *(3. kierros)*
# Barbora Krejčíková *(4. kierros)*
# Martina Trevisan *(1. kierros)*
# Jelena Rybakina *(loppuottelu)*
# Zhang Shuai *(4. kierros)*
# Viktoryja Azaranka *(välierät)*
# Marie Bouzková *(1. kierros)*
# Elise Mertens *(3. kierros)*
# Irina-Camelia Begu *(2. kierros)*
# Amanda Anisimova *(1. kierros)*
# Zheng Qinwen *(2. kierros)*
# Karolína Plíšková *(puolivälierät)*
# Kaia Kanepi *(1. kierros)*
# Jil Teichmann *(2. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

#### Lohko 3

#### Lohko 4

### Kaavion alaosa
#### Lohko 5

#### Lohko 6

#### Lohko 7

#### Lohko 8

## Lähteet
* Main draw

### Viitteet
Uudenkaupungin keskustaajama

**Uudenkaupungin keskustaajama** on Uudenkaupungin kaupungin keskustaajama noin 70 kilometrin päässä Turusta Varsinais-Suomen maakunnassa. Taajaman väkiluku oli 31. joulukuuta 2020 10 205 ja maapinta-ala 19,43 km².

## Lähteet
NordLab

**NordLab** on julkinen Pohjois-Suomessa toimiva näytteenotto- ja laboratoriopalveluita tuottava hyvinvointiyhtymä. Hyvinvointiyhtymän jäseniä ovat Kainuun, Keski-Pohjanmaan, Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueet. Laboratoriopalveluita tuotetaan kliinisen kemian, kliinisen mikrobiologian, hematologian, verikeskustoiminnan, genetiikan ja näytteenottotoiminnan erikoisaloilla. 

NordLabin toiminta on käynnistynyt 1. tammikuuta 2013. Nyt se työllistää yli 700 laboratorioalan ammattilaista 70 toimipisteessä neljän eri maakunnan alueella. Toimitusjohtajana toimii Anne Piikivi. Yhtymäkokous on NordLabin ylin päättävä elin. Siinä ovat edustettuina kaikki neljä hyvinvointialuetta. Hallitus johtaa NordLabin toimintaa ja siinä on yhdeksän jäsentä.

Toiminta-alue on jaettu palvelualueisiin ja ne ovat NordLab Kainuu, NordLab Keski-Pohjanmaa, NordLab Lappi, NordLab Länsi-Pohja ja NordLab Pohjois-Pohjanmaa. NordLab on ollut mukana perustamassa Pohjois-Suomen Biopankkia, joka kerää luvan antaneilta näytteitä.  Aineistoa käytetään potilaiden hoidon kehittämiseen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hyvinvointiyhtymän verkkosivut
Akosombon pato

**Akosombon pato** on Volta-jokeen rakennettu pato lähellä Akosombon pikkukaupunkia Ghanassa.

Pato kohoaa korkeimmillaan 134 metrin korkeuteen maanpinnasta ja sen pituus on 671 metriä. Pato on rakennettu kiviaineksesta ja sen tilavuus on lähes 8 miljoonaa kuutiometriä. Joki padon yläpuolella on muuttunut laajaksi Voltajärveksi, jonka tilavuus on 153 miljardia kuutiometriä. Voltajärvellä harjoitetaan kaupallista kalastusta ja siellä voi myös purjehtia.

Pato valmistui vuonna 1965 ja sen rakentamisen rahoittajina toimivat Ghanan hallinto, Maailmanpankki, Yhdysvallat sekä Iso-Britannia. Patoon on yhdistetty suuri sähköä tuottava voimalaitos, joka tuottaa sähköä 912 megawatin kapasiteetilla. Sähköntuotanto ylittää Ghanan oman tarpeen ja ylijäävää sähköä myydään naapurivaltioille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lukunuttu

**Lukunuttu** eli **vuodenuttu** eli **lisöösi** (, , ’lukijatar’) on naisten yöasun päällä pidettävä asuste. Se on kehon yläosan peittävä lyhyt mutta yleensä pitkähihainen jakku, jota käytetään käsivarsia lämmittämään vuoteessa luettaessa. Lyhyyden ansiosta se on helppo pukea ja riisua nousematta vuoteesta. Lämmön antamisen ohella lukunuttu tekee esimerkiksi vuodepotilaan asusta huolitellumman vieraiden vastaanottamiseen. 

Lukunuttu valmistetaan perinteisesti villalangasta neulomalla tai virkkaamalla, mutta se voi olla tehty myös flanellikankaasta tai vanutäytteisestä tikkikankaasta. Lukunutuissa käytetään myös ylellisempiä materiaaleja, kuten silkkiä, pitsiä tai metallinhohtoista lurexia.

## Lähteet