open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Janne Huusko

**Janne Huusko** (s. 1. lokakuuta 1969 Raisio) on suomalainen lippueamiraali. Hän on toiminut Pääesikunnan valmiuspäällikkönä vuoden 2022 alusta alkaen ja 1.11.2024 lukien Merivoimien esikuntapääällikkönä.

Huusko on suorittanut kadettikurssin vuosina 1989–1992 ja yleisesikuntaupseerin tutkinnon vuonna 2001. Hän on aiemmin toiminut muun muassa Turun rannikkopataljoonan komentajana 2010–2012, Merivoimien valmiuspäällikkönä 2017–2019 ja Rannikkoprikaatin komentajana 2019–2021. 

## Lähteet
Tunturin testamentti

**Tunturin testamentti** on Paul-Anders Simman ohjaama ja käsikirjoittama suomalais-norjalais-ruotsalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 1995. 

Elokuva on henkilödokumentti 17-vuotiaasta saamelaisesta, John Andreas Utsista. Hänen isänsä on kuolemaisillaan ja pyytää kuolinvuoteellaan Johnia kesyttämään lauman poroja myytäväksi Lillehammerin talviolympialaisiin. John ryhtyy toimeen ja joutuu valitsemaan haluaako hän seurata isänsä jalanjälkiä poronhoitajan ammatissa.

## Lähteet
Korianterit

**Korianterit** (*Coriandrum*) on sarjakukkaiskasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on kaksi lajia, jotka ovat yksivuotisia ruohoja: maustekasvina tunnettu maustekorianteri eli korianteri (*Coriandrum sativum*) ja *Coriandrum tordylium*. Maustekorianteri on kotoisin Länsi-Aasiasta, mutta levinnyt viljeltynä ympäri maailman. *Coriandrum tordylium* esiintyy Turkissa, Syyriassa ja Libanonissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Coriandrum''
* Suomen Lajitietokeskus: Korianterit – ''Coriandrum''
Red and Blue Baby

**Red and blue baby** on Pintandwefallin viides studioalbumi, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2017.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Savon Sanomat: 
* Soundi: 

## Lähteet
Your Stories Baby

**Your Stories Baby** on Pintandwefallin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 17. tammikuuta 2020.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Kelastiot

**Kelastiot** (*Gymnosporia*) on kelasköynnöskasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 115 lajia, joita esiintyy Espanjassa ja Kanarian saarilla, Afrikassa, Aasian eteläosassa, Australiassa ja Oseaniassa.

## Lajeja
* malawinkelastio (*Gymnosporia buchananii*)
* kanariankelasti (*Gymnosporia cassinoides*)
* afrikankelastio eli afrikankelasti (*Gymnosporia senegalensis*, syn. *Maytenus senegalensis*)
* nirkkokelastio (*Gymnosporia serrata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Gymnosporia''
* Suomen Lajitietokeskus: Kelastiot – ''Gymnosporia''
Kulppi

**Kulppi** on pieni, saareton metsäjärvi Vihdin pohjoisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Etäisyys Nummelasta on 15 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Helsingin keskustasta 44 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Kulpin pituus lounaasta koilliseen on 220 metriä. Järvi kapenee pohjoista kohden, sen rantaviivan pituus on 603 metriä. Luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta lähtee Lirinoja etelään kohti Kotojärveä (48,2 metriä mpy), joka laskee Vihtijokeen. Kulpin länsipuolella sijaitsee Averia (36,1 metriä mpy) ja koillispuolella Konianvuori (noin 150 metriä mpy) ja Moksjärvi (85,7 metriä mpy).

Kulppi (23.092.1.003) kuuluu Vihtijoen alaosan alueeseen (23.092), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Vihtijoen valuma-alue (23.09). Kulppi on pienin Vihtijoen alaosan alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Se on Karjaanjoen vesistön koillisia vakavesiä.

## Lähteet
Gladwinin piirikunta

**Gladwinin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 25&nbsp;386 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Gladwinin kaupunki, joka on myös Gladwinin piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1831.

## Väestö
Vuonna 2020 Gladwinin piirikunnan 25&nbsp;386 asukkaasta valkoisia oli 97,1&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 0,6&nbsp;%, mustia 0,5&nbsp;% ja aasialaisia 0,5&nbsp;%. Vuonna 2019 3,6&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,0&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kyyhkynherneet

**Kyyhkynherneet** (*Cajanus*) on hernekasveihin kuuluva suku. Suvussa on 34 lajia ruohoja tai pensaita. Niistä yli 30 esiintyy Kaakkois-Aasiassa ja Pohjois-Australiassa. Lisäksi kaksi lajia on levinnyt laajemmin vanhan maailman trooppisilla alueilla: *Cajanus scarabaeoides* ja suvun tunnetuin laji, myös ihmisravinnoksi viljelty kirjokyyhkynherne eli kyyhkynherne (*Cajanus cajan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Cajanus''
* Suomen Lajitietokeskus: Kyyhkynherneet – ''Cajanus''
Vampira (dokumenttielokuva)

**Vampira** on Mika J. Ripatin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1995. 

Elokuva on henkilödokumentti suomalaistaustaisesta näyttelijästä, Maila Nurmesta, joka on tunnettu **Vampira**-roolihahmostaan.

## Lähteet
Sieppijärvi (Kolari)

**Sieppijärvi** on matala järvi saman nimisen kylän itäpuolella Kolarissa Lapin maakunnan länsiosassa. Sen pinta-ala on 92 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 104 kilometriä luoteeseen.

## Maantiede
Sieppijärven keskisyvyys on vain 112 senttimetriä. Järvi levenee pohjoista kohden, pohjoinen rantaviiva on epämääräinen, ja myös järven ainoan saaren, Rytisaaren, ranta on epämääräistä. Sieppijärveen laskee pohjoisesta joki. Järven lounaisrannan luusuasta laskee Sieppukoski etelään Naamijokeen, joka virtaa edelleen etelään ja yhtyy Suomen ja Ruotsin rajalla virtaavaan Tornionjokeen.

Sieppijärven ympärillä on runsaasti kulttuurimaisemaa. Järven itäpuolinen Käkivaara kohoaa noin 255 metriä merenpinnan yläpuolelle eli yli 100 metriä järven pintaa korkeammalle. Pinta-alan ja keskisyvyyden perusteella Sieppijärven vesitilavuus on noin miljoona kuutiometriä.

Sieppijärvi (67.822.1.001) kuuluu Vaattojoen alueeseen (67.822), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Sieppijärven alue (67.82) ja ensimmäinen jakovaihe Naamijoen valuma-alue (67.8). Vaattojoen alueeseen kuuluu kaksi järveä: Sieppijärvi ja sen pohjoispuolella sijaitseva nimetön järvi (67.822.1.002). Noin kaksi kilometriä Sieppijärveltä luoteeseen sijaitsee Ylinen Sieppijärvi.

Suomessa on myös toinen Sieppijärvi. Se sijaitsee Muoniossa. Molemmat Sieppijärvet ovat matalia ja niiden tilavuus on yhden kuutiohehtometrin tuntumassa.

## Lähteet
Claren piirikunta

**Claren piirikunta** () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 30&nbsp;856 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Harrisonin kaupunki ja suurin kunta on Hayes Township. Piirikunta on perustettu vuonna 1840.

## Väestö
Vuonna 2020 Claren piirikunnan 30&nbsp;856 asukkaasta valkoisia oli 96,4&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 0,9&nbsp;%, mustia 0,8&nbsp;% ja aasialaisia 0,3&nbsp;%. Vuonna 2019 5,4&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,3&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antonia Major

**Antonia Major** tai **Antonia vanhempi** (syntyi 39 eaa.) oli Marcus Antoniuksen ja Augustuksen sisaren Octavian vanhempi tytär. Antonia syntyi Kreikassa loppukesästä 39eaa. Antoniuksen ja Octavian avioliitto oli solmittu vahvistamaan Octavianuksen ja Antoniuksen välistä liittoa. Moni aikalainen toivoikin Octavian synnyttävän pojan. 

Antoniasta tiedetään paljon vähemmän kuin hänen nuoremmasta sisarestaan. Antonia Major meni naimisiin Lucius Domitius Ahenobarbuksen kanssa vuonna 26 tai 25 eaa.  He olivat olleet kihloissa vuodesta 36 eaa. Antonia sai kolme lasta. Hänen poikansa oli Gnaeus Domitius Ahenobarbus, keisari Neron isä. Vanhempi tytär Domitia oli naimisissa Gaius Sallustius Crispus Passienuksen kanssa. Nero myrkytti Domitian saadakseen tämän omaisuuden. Nuorempi tytär Domitia Lepida oli Messalinan äiti.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Sieppijärvi (Muonio)

**Sieppijärvi** on matala ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen koillispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 84 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 196 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Sieppijärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,8 kilometriä. Saaria ei ole. Järven keskiosa on etelä- ja pohjoisosia huomattavasti leveämpi. Sieppijärven syvin kohta sijaitsee altaan keskivaiheilla. Järven länsirannalla on joitakin rakennuksia, itäranta on alavaa suomaata. Järven luoteispuolella sijaitsee Keräs-Siepin kylä. Sieppijärven läheisyydessä kohoaa vaaroja rinta rinnan. Lännessä on Kenttävaara, idässä Kutuvaara, lounaassa Ylinenlaki, etelässä Iso Puukero ja kaakossa Sieppikero, jonka laki on noin 535 metriä merenpinnan yläpuolella. Noin seitsemän kilometriä kaakkoon sijaitsee Pallastunturi.

Sieppijärveen laskee Välijoki koillisesta Keräsjärveltä (305,3 metriä mpy). Sieppijärvi laskee Keräsjokea lounaaseen.

Sieppijärven vesitilavuus on 950&nbsp;000 kuutiometriä eli 950 miljoonaa litraa.

Sieppijärvi (67.463.1.001) kuuluu Sieppijärven-Keräsjärven alueeseen (67.463), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Keräsjoen valuma-alue (67.46) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Sieppijärven-Keräsjärven alueeseen kuuluu kaksi järveä: Keräsjärvi ja Sieppijärvi.

Suomessa on myös toinen Sieppijärvi. Se sijaitsee Kolarissa. Molemmat Sieppijärvet ovat matalia ja niiden tilavuus on noin yksi kuutiohehtometri.

## Lähteet
Meituan

**Meituan** (, aiemmin vuosina 2010-2015 *Meituan Group* ja 2015-9/2020 *Meituan Dianping*) on suuri kiinalainen verkkokauppapaikka, jakelu- ja alustapalveluyhtiö. Yhtiön päätoimipaikat ovat Kiinan Hongkongissa ja Pekingissä, mutta juridisesti se on rekisteröity veroparatiisina tunnetuille Cayman-saarille. Yhtiön osake on noteerattu Hongkongin pörssissä vuodesta 2018. 

Yhtiö pyrkii tarjoamaan yhden pysähdyksen alustapalvelun ruualle, kuljetuksille, matkoille, ostoksille ja viihteelle.  Syyskuussa 2021 päättyneellä vuosineljänneksellä yhtiö oli Kiinan suurin ravintolaruuan kuljetusyhtiö (70,7 prosentin markkinaosuudella). Yhtiö sai saman vuosineljänneksen aikana 54,2 prosenttia liikevaihdostaan ruokalähettipalveluista (1-12/2020 yhteensä 66,27 miljardia yuania), 17,7&nbsp;% hotelli- ja matkavarauksista, elokuvalipuista, kuponkimyynnistä tai mainoksista (2020: 21,25 miljardia yuanua) sekä 28,1&nbsp;% uusista soveltamistavoista kuten yritysten pilvipohjaisista resurssien suunnittelujärjestelmistä, integroiduista maksupalveluista, kauppiaiden hankintaketjuihin ja rahoitukseen liittyvistä palveluista, paikallisliikenteen palveluista kuten autojen ja kaupunkipyörien vuokrauksesta (2020: 27,27 miljardia yuanua). 

Yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvosti Meituanin vuonna 2021 maailman suurimpien pörssiyhtiöiden Forbes Global 2000 -listallaan sijalle 456. Yritys tarjoaa palvelujaan yli 2&nbsp;800 kaupungissa tai piirissä eripuolilla Kiinaa. 

Toukokuussa 2021 uutisoitiin Meituanin pörssikurssien pudonneen, kun kävi ilmi yhtiön pääomistajiin kuuluvan, miljardööri Wang Xingin kirjoittaneen sosiaaliseen mediaan (mikrobloggauspalvelu Fanfou) Tang-dynastian aikaisen runon, jolla oli aikoinaan epäsuorasti arvosteltu Kiinan aiempaa hallitsijaa. Tämä tulkittiin verhotuksi kritiikiksi presidentti Xi Jinpingin hallintoa kohtaan, joka oli hieman aiemmin langettanut megayritys Alibaba Groupille neljän prosentin vuotuista liikevaihto-osuutta vastaavat miljardisakot määräävään markkina-asemaan liittyvien väärinkäytösten perusteella. Lokakuussa 2021 puolestaan Meituanille langetettin 3,4 miljardin juanin (456 miljoonan euron) sakot määräävän markkina-aseman väärinkäyttämisestä. Yhtiön tuli myös palauttaa sen ruokalähettipalvelua käyttäville ravintoloille niiltä lojaalisuuden turvaamiseksi kerätyt 173 miljoonan euron talletukset, joilla oli estetty ravintoloita liittymästä samanaikaisesti muiden ruokalähettipalvelujen piiriin.   

File:SZ 深圳 Shenzhen 蛇口 Shekou shop restaurant 美團 Meituan food delivery worker uniform yellow August 2018 IX2.jpg|Meituanin ruokalähetti odottamassa tilauksia Shenzhenissä.
File:Meituan autonomous delivery vehicle IMG001.jpg|Meituanin autonomisia jakeluautoja ja yhtiön ruokalähetti (Shenzhen).
File:SZ 深圳市 Shenzhen 福田 Futian 福中路 Fuzhong Road yellow bike parking January 2020 SSG.jpg|Meituanin kaupunkipyörä (Shenzhen).
File:Mobikes in Huangzhou, Huanggang, Hubei, China 3.jpg|Mobike-kaupunkipyöriä Huanggangissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korupavut

**Korupavut** eli **paternosterpavut** (*Abrus*) on hernekasveihin kuuluva suku, jossa on 17 lajia. Ne ovat yleensä puuvartisia pensaita tai liaaneja. Korupavut esiintyvät alkuperäisenä Afrikassa, Etelä-Aasiassa, Australiassa ja Oseaniassa. Afrikassa esiintyy kahdeksan lajia, Madagaskarissa viisi lajia, Intiassa yksi laji ja Indokiinassa yksi laji. Lisäksi kaksi lajia useassa maanosassa: suvun tunnetuin laji paternosterpapu (*Abrus precatorius*) ja *Abrus melanospermus*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Korupavut – ''Abrus''
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Abrus''
Viimeiset liiviläiset?

**Viimeiset liiviläiset?** on Mikko Pielan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1995. 

Elokuva on historiallinen- ja yhteiskunnallinen dokumenttielokuva katoamisen partaalla olevasta liiviläisten kansasta. Elokuva on kuvattu Latvian Kuurinmaalla vuonna 1994, jolloin maassa oli elossa enää 13 ihmistä, jotka puhuvat liivin kieltä äidinkielenään.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* Elokuva voitti vuonna 1995 elokuvatuotannon laatutuen.
* Elokuva voitti vuonna 1996 Anjalankosken elokuvapalkinnon.
* Elokuva palkittin Pärnun kansainvälisillä kansatieteellisen elokuvan festivaaleilla parhaana katoavan kansan kuvauksena.

## Lähteet
Claudia Antonia

**Claudia Antonia** (28–66) oli Claudiuksen ja hänen toisen vaimonsa Aelia Paetinan tytär. 

Antonian ensimmäinen aviomies oli Gnaeus Pompeius Magnus, joka oli kuuluisan kenraali Pompeiuksen jälkeläisiä. 46 tai 47 Claudius surmautti Pompeiuksen, mahdollisesti Messalinan myötävaikutuksesta. Samalla saivat surmansa Pompeiuksen vanhemmat. Suetoniuksen mukaan Pompeius surmattiin tämän maatessa suosikkinsa kanssa. 
   
Leskeksi jäänyt Antonia meni seuraavaksi naimisiin Faustus Cornelius Sulla Felixin kanssa, joka oli Messalinan veltto ja pelkurimainen velipuoli. He saivat pojan, joka kuoli pienenä. Sulla oli konsulina vuonna 52. Tacitus kertoo Neron suhtautuneen epäilevästi Sullaan. Vuonna 58 Nero karkotti Sullan Massiliaan, nykyiseen Marseilleen, tekaistun murhayritysepäillyn vuoksi. Nero murhautti Sullan vuonna 62.

Vuonna 65 Antonia oli mahdollisesti mukana Pison salaliitossa, jonka tarkoituksena oli murhata Nero. Murhan jälkeen Antonian oli tarkoitus seurata Pisoa pretoriaanikaartin kasarmille, jossa Piso olisi huudettu keisariksi. Pison oli myös tarkoitus naida Antonia. Seuraavana vuonna, Poppaea Sabinan kuoltua, Nero pyysi Antoniaa vaimokseen. Antonian kieltäydyttyä Nero syytti häntä kumouksen suunnittelemisesta ja surmautti Antonian.      

## Lähteet
* 
### Viitteet
Keräsjärvi

**Keräsjärvi** on erittäin matala ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen koillispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 197 kilometriä pohjoisluoteeseen. Muonion ja Enontekiön raja kulkee Keräsjärven itä- ja pohjoisrantaa myötäillen.

## Maantiede
Keräsjärven pituus etelästä pohjoiseen on 2,5 kilometriä, suurin leveys lännestä itään on noin 900 metriä. Saaria ei ole. Järvi on kauttaaltaan matala. Syvin kohta, 169 senttimetriä, sijaitsee järven eteläpuoliskolla. Rannat ovat suota, ja 310 metrin korkeuskäyrä kulkee paikoin yli puolen kilometrin päässä rannoilta. Keräsjärven itäpuolella maasto kohoaa yli 600 metriä merenpinnan yläpuolelle (Keräskero, Vuontiskero, Lumikero). Noin seitsemän kilometriä kaakkoon sijaitsee Pallastunturi.

Keräsjärveen laskee Ylijoki pohjoisesta. Keräsjärvi laskee Välijokea Sieppijärveen (303,1 metriä mpy), joka sijaitsee kolmisen kilometriä lounaaseen.

Keräsjärven vesitilavuus on 1&nbsp;074&nbsp;000 kuutiometriä.

Keräsjärvi (67.463.1.002) kuuluu Sieppijärven-Keräsjärven alueeseen (67.463), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Keräsjoen valuma-alue (67.46) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Sieppijärven-Keräsjärven alueeseen kuuluu kaksi järveä: Keräsjärvi ja Sieppijärvi.

## Lähteet
Kangosjärvi (järvi)

**Kangosjärvi** on ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen eteläpuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 5,4 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 171 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Kangosjärven pituus kaakosta luoteeseen on 5,5 kilometriä. Järvi kapenee huomattavasti Kenttäniemestä luoteeseen, eteläosassa Ankkuriniemi jakaa järveä. Kangosjärven keskiosan selkävedellä sijaitsee kolme saarta, joista Peltosaari ja Haapasaari ovat yli hehtaarin laajuisia ja Kuusisaari alle hehtaarin laajuinen. Noin kahdeksan hehtaaria järvestä on vähintään kymmenen metriä syvä, noin 80 hehtaaria on puolestaan korkeintaan metrin syvä. Syvimmät kohdat sijaitsevat järven luoteisosassa.

Kangosjärven kaakkoisrannalle virtaa laskujoki idästä. Kangosjärven luusua sijaitsee järven pohjoiskolkassa, josta alkaa Kangosjoki, joka virtaa useiden koskien kautta noin neljä kilometriä luoteeseen, jossa se yhtyy Muonionjokeen.

Kangosjärven etelärannalla sijaitsee Kangosjärven kylä, ja myös järven luoteisrannalla on jonkin verran asutusta. Järven länsipuolella kohoaa Pitkänvedonvaara, jonka laki on noin 330 metriä merenpinnan yläpuolella. Pitkänvedonvaaran länsipuolella sijaitsee Kangosselkä ja Kangosvaara.

Kangosjärvi on kalaisa (ahven, hauki, made, muikku, siika, särki).

Kangosjärven vesitilavuus on 19&nbsp;765&nbsp;000 kuutiometriä.

Kangosjärvi (67.482.1.001) kuuluu Kangosjärven alueeseen (67.482), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Kangosjoen valuma-alue (67.48) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Kangosjärvi on laajin Kangosjärven alueen viidestä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

Kangosjärvi on neljänneksi laajin Muonion 226:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraava Liepimäjärvi on pinta-alaltaan lähes samansuuruinen, mutta tilavuudeltaan huomattavasti pienempi.

## Lähteet
Särkijärvi (järvi Muoniossa)

**Särkijärvi** on ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen kaakkoispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on viisi neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 172 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Särkijärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,8 kilometriä. Suurin leveys lännestä itään on yli kolme kilometriä. Järven pohjoisin osa jakautuu useisiin lahtiin: Pitkänvedonlahti, Karintakasenlahti, Siepinlahti, Kylmälahti. Noin kahdeksasosa Särkijärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 14 metriä, sijaitsee järven keskiosassa.

Särkijärvessä on kahdeksan saarta, niiden yhteispinta-ala on 3,3 hehtaaria. Laajimmat saaret sijaitsevat järven kaakkoisosassa (Alainensaari, Keskinensaari, Palosaari). Särkijärven luoteisella rannalla sijaitsee Särkijärven kylä. Järven länsipuolitse kulkee kantatie 79, jonka varrella on asutusta. Särkijärven itäpuolella sijaitsee Jerisjärvi, järvien välinen kannas on kapeimmillaan alle kilometrin levyinen. Kannaksella kohoaa Kropio ja Ulkuvaara. Särkijärven eteläpuolella sijaitsee Kuiva Särkivaara, Tuore Särkivaara ja Särkitunturi.

Särkijärven luusua sijaitsee järven länsikolkassa, josta alkaa lyhyt ja pensaikkorantainen Särkijoki, joka virtaa Särkilompoloon (254,7 metriä mpy).

Särkijärven kalalajeja ovat ahven, hauki, kiiski, made, muikku ja siika.

Särkijärven vesitilavuus on 26&nbsp;010&nbsp;000 kuutiometriä.

Särkijärvi (67.484.1.001) kuuluu Särkijärven valuma-alueeseen (67.484), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Kangosjoen valuma-alue (67.48) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Särkijärvi on Särkijärven valuma-alueen ainoa vakavesi.

Särkijärvi on kuudenneksi laajin Muonion 226:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltävä Liepimäjärvi on pinta-alaltaan hieman suurempi, mutta tilavuudeltaan huomattavasti pienempi.

Muonion Särkijärvi on kolmanneksi laajin Suomen 176:sta vähintään hehtaarin laajuisesta Särkijärvestä.

## Lähteet
Svenska Finlands Lantmannabank

**Svenska Finlands Lantmannabank Ab** oli vuosina 1924–1933 Suomessa toiminut pankki. 

Pankki perustettiin hoitamaan Suomen ruotsinkielisen väestönosan maatalousluottoja. Se syntyi tavallaan jatkamaan aiemman Lantmannabankenin tehtäviä. Lantmannabanken oli fuusioitu Liittopankkiin muutamaa vuotta aiemmin.

Svenska Finlands Lantmannabank ajautui suoritustilaan vuonna 1933. Pankin annettiin kaatua. Pohjoismaiden Yhdyspankki hoiti pankin ”hautajaiset”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pörssitiedon yhtiöesitys
Artisokat

**Artisokat** (*Cynara*) on asterikasveihin kuuluva kasvisuku. Siinä on kymmenen lajia, joita esiintyy alkuperäisinä Välimeren alueella ja Lähi-idässä. Suvun tunnetuin laji on isoartisokka (*Cynara cardunculus*), joka nykyisen lajirajauksen mukaan sisältää vihanneksena viljellyt kardonin ja latva-artisokan. Sukuun kuuluu myös pikkuartisokka (*Cynara humilis*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Cynara''
* Suomen Lajitietokeskus: Artisokat – ''Cynara''
Liepimäjärvi

**Liepimäjärvi** on matala ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen koillispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 5,2 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 189 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Liepimäjärven pituus etelästä pohjoiseen on 3,7 kilometriä. Järven keskiosa on noin kaksi kilometriä leveä, etelä- ja pohjoisosa ovat kapeampia. Suurimmat lahdet ovat Raakelahti lännessä, Hirvaslahti pohjoisessa ja Vuonolahti koillisessa. Liepimäjärvi on lähes kauttaaltaan korkeintaan kaksi metriä syvä. Vain 4,5 hehtaaria järvestä on vähintään kaksi metriä syvä.

Liepimäjärven saariluku on seitsemän. Saarista kaksi on yli hehtaarin laajuisia. Selkeästi laajin on Kenttäsaari järven itäosassa. Liepimäjärveen virtaa useita laskuojia. Raakelahdesta alkaa länteen vievä laskujoki.

Liepimäjärven itäisellä ja pohjoisella rannalla on haja-asutusta. Rannat ovat pääosin alavia, kaakkoisen rannan Karhakkamaan korkeustaso on noin 270 metriä merenpinnan yläpuolella. Liepikkäjärven läheisyydessä sijaitsee useita pieniä järviä. Runsaat kolme kilometriä itään sijaitsee Vuontisjärvi ja alle kolme kilometriä kaakkoon sijaitsee Torasjärvi.

Liepimäjärven vesitilavuus on 6&nbsp;030&nbsp;000 kuutiometriä eli runsaat kuusi kuutiohehtometriä.

Liepimäjärven kalalajeja ovat ahven, hauki, made, siika ja särki.

Liepimäjärvi (67.469.1.003) kuuluu Liepimäjoen valuma-alueeseen (67.469), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Keräsjoen valuma-alue (67.46) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Liepimäjärvi on laajin Liepimäjoen valuma-alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

Liepimäjärvi on viidenneksi laajin Muonion yli 200 järvestä. Sitä seuraavat Särkijärvi ja Torasjärvi ovat tilavuudeltaan huomattavasti Liepimäjärveä suurempia.

## Lähteet
Sarmijärvi

**Sarmijärvi** on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 4,5 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on 29 kilometriä itäkoilliseen ja Rovaniemeltä 274 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Sarmijärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 4,2 kilometriä. Mutkittelevan rantaviivan pituus on 28&nbsp;589 metriä. Sarmijärven suurimpia niemimaita ovat Velmaniemi, Rovaniemi, Juomusniemi, Koivuniemi, Pahtaniemi, Haapaniemi, Nopenniemi ja Markittaniemi. Lahdista huomattavin on koilliseen työntyvä Haapavuono. Sarmijärven itäosa on länsiosaa syvempi. Syvin kohta sijaitsee Pahtaniemen edustalla. Itäisen rannan tuntumassa on useita vähintään 15-metrisiä syvänteitä, järven keskiosa on sitä vastoin huomattavasti matalampaa.

Sarmijärven keskiosan matalikolla sijaitsee Aittasaaret. Länsirannan lähellä on useita saaria, kuten Kapteeninsaari, Matalasaari ja Akkasaari.

Sarmijärven rannoilla on harvakseltaan asutusta. Järveen virtaa laskuojia läheisiltä järviltä, joista laajin on Kuolemajärvi (149,1 metriä mpy) pohjoisessa. Sarmijärvi laskee läntisimmästä kolkastaan alkavaa koskea Kynsikoskenjärven kautta Sarmilompolaan (119,2 metriä mpy), joka laskee Inarijärven Sarmivuonoon. Sarmijärven eteläpuolisten Nuottamojärven ja Luottojärven korkeustaso on sama kuin Sarmijärven.

Sarmijärven vesitilavuus on 22&nbsp;691&nbsp;000 kuutiometriä.

Sarmijärvi (71.132.1.001) kuuluu Sarmijärven lähialueeseen (71.132), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Sarmijärven valuma-alue (71.13) ja ensimmäinen jakovaihe Inarin alue (71.1). Sarmijärvi on laajin Sarmijärven lähialueen 36:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Tullujärvi ja kolmanneksi laajin Luottojärvi. Suuri osa alueen järvistä on vailla virallista nimeä.

## Lähteet
Teurastamo (Helsinki)

**Teurastamo** on Helsingin Hermanninmäessä sijaitsevan Tukkutorin hallinnoima alue, joka isännöi tapahtumia, ravintola- ja baaritoimintaa sekä muuta kaupunkikulttuuria. Alue sijaitsee Työpajankadun varrella lähellä Kalasatamaa.

Alueen nimi juontuu aikoinaan samaisella paikalla toimineesta, arkkitehti Bertel Liljequistin suunnittelemasta kaupungin teurastamosta, joka avattiin vuonna 1933. Vuonna 1992 teurastamo päätti toimintaansa ja tämän jälkeen tiloissa on toiminut pienempiä lihanleikkaamoita, leipomoita ja muita elintarvike- ja kukka-alan yrityksiä. Kaupunkilaisten yleiseen käyttöön alue avattiin virallisesti syksyllä 2012.

Teurastamolla harjoittaa liiketoimintaa reilu tusina aktiivista toimijaa tislaamosta ravintoloihin ja koulusta kahvipaahtimoon. Mainittaviin alueella toimiviin ravintoloihin lukeutuu ravintola Kellohalli, ravintola Palema, sekä hampurilaisistaan tunnettu Teurastamon portin Roslund. Teurastamoon kuuluu myös kaupunkilaisten vapaassa ympärivuotisessa käytössä oleva piha ja grilli, pyöränkorjauspiste, säkkiviljelyalue sekä vuokrattava sauna. Teurastamon pihalla järjestetään monenlaisia ilmaistapahtumia, kuten piknikkejä, Farmers Market -tyylisiä toreja ja kirpputoreja.

Syksyllä 2023 Teurastamolla avattiin HLBT-yökerho DTM, joka oli sulkenut aiemmassa toimipisteessään Mannerheimintiellä. 

## Katso myös
* The Helsinki Distilling Company

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Teurastamon kotisivut
Suomen Kaupunkien Hypoteekkikassa

**Osakeyhtiö Suomen Kaupunkien Hypoteekkikassa** (ruots. **Aktiebolaget Städernas i Finland Hypotekskassa**) oli Suomessa toiminut kiinnitysluottolaitos.

Hypoteekkikassan perustivat vuonna 1895 Kansallis-Osake-Pankki yhdessä K. H. Renlundin, Julius Tallbergin ja eräiden muiden kanssa. Hypoteekkikassan tarkoitus oli myöntää lainoja kaupunkikiinteistöihin kohdistuvaa kiinnitystä vastaan.***' Pääosakkaat olivat [[Kansallis-Osake-Pankki]] ja [[Keskinäinen henkivakuutusyhtiö Suomi|Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö Suomi]]. Hypoteekkikassa toimi [[Hypoteekkiyhdistyksen talo|Hypoteekkiyhdistyksen talossa]] [[Helsinki|Helsingissä]].

Hypoteekkikassa ajautui umpikujaan 1920-luvun alussa. Se oli ottanut ulkomailta isoja valuuttalainoja, joista sen oli vaikea suoriutua valuuttakurssien muututtua epäedullisesti. Hypoteekkikassaa yritettiin pelastaa siirtämällä pääosa sen osakkeista [[Suomen Pankki|Suomen Pankille]]. [[Eduskunta]] ei kuitenkaan hyväksynyt asiaa riittävän ajoissa, vaan Hypoteekkikassa asetettiin [[vararikko]]on vuoden 1922 alussa. Asia herätti arvostelua ”laittomuuksista” pankkivaliokunnassa ja eduskunnan täysistunnossa. Pelastussuunnitelman epäonnistuminen johti osaltaan [[Otto Stenroth|Otto Stenrothin]] eroon Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajan tehtävistä. Suurin osa Hypoteekkikassan toiminnasta siirtyi [[Suomen Kiinteistöpankki|Suomen Kiinteistöpankin]] hoitoon.***'

Hypoteekkikassan osakkeet noteerattiin Helsingin pörssissä vuosina 1912–1921.**** Vaihto oli vähäistä.

## Lähteet
Aku Kopakkala

**Aku Kopakkala** on suomalainen psykologi ja kirjailija. Hän työskentelee perustamassaan Mielipalvelut Oy:ssä.

Kopakkala erotettiin vuonna 2014 työstään Mehiläisen johtavana kuntoutuspsykologina, koska hän ilmaisi televisiossa Ylen MOT-lähetyksessä epäilyksensä siitä, että suuri määrä ihmisiä syö masennuslääkkeitä saamatta niistä mitään hyötyä. Mehiläinen vetosi tuolloin sopineensa Kopakkalan kanssa siitä, että Käypä hoito -suosituksia ei tule kommentoida Mehiläisen edustajana. Kopakkala ei ollut maininnut Käypä hoito -suosituksia ohjelmassa suoraan.

Kopakkala sai tuolloin myös paljon positiivista palautetta siitä, että tuli kyseenalaistaneeksi Suomessa toimivia hoitokäytäntöjä, potkujensa ja Mehiläisen kommentin takia ehkä jopa suunniteltua kriittisemmin.

## Teoksia
Kopakkala on kirjoittanut useita tietokirjoja. Hänen teoksiaan on *Masennus, suuri serotoniinihuijaus* (Viisas elämä 2019), jossa muun muassa tuodaan esiin tutkitusti toimivimpia hoitomenetelmiä mielialaoireilulle. Kopakkalan teoksia ovat julkaisseet mm. Edita ja Basam Books.

* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Mokkanahka

**Mokkanahka** on mattapintainen nahkamateriaali, joka valmistetaan useimmiten joko vasikan, naudan, peuran, vuohen tai sian vuodasta halkaisemalla. Mokkanahkaa käytetään esimerkiksi jalkineiden, laukkujen tai muiden vaatekappaleiden materiaalina. Mokkanahan pinta on nyppyinen ja huokoinen, joten se likaantuu helpommin kuin sileä nahka, jos sitä ei ole suojattu. Mokkavuodat käsitellään suoja-aineella parkitsemisen jälkeen, mutta mokkanahasta valmistetut vaatteet on hyvä käsitellä myös kotona. Mokkanahka tunnetaan herkkänä aineena, mutta oikealla suojauksella se kestää paremmin kuin sileä nahka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1955

Suomen vuoden 1955 miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä Eläintarhan kentällä 29.-30.tammikuuta. Naiset kilpailivat Valkeakoskellassa 5.-6. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 18 mies- ja 12 naisluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.

### Miesten yleismestaruus







### Naisten yleismestaruus







## Lähteet
* Tuloksia SpeedSkatingNews-sivustolta (miehet)
* Tuloksia SpeedSkatingNews-sivustolta (naiset)
Pariisi–Roubaix 2021

**Pariisi–Roubaix 2021** oli järjestyksessään 118. maantiepyöräilyn miesten Pariisi–Roubaix-kilpailu. Se oli alun perin tarkoitus järjestää 11. huhtikuuta 2021, mutta koronaviruspandemian vuoksi se ajettiin vasta 3. lokakuuta 2021. Kilpailu käytiin 257,7 kilometrin reitillä Compiègnesta Roubaix'hin. Reitillä oli kaikkiaan 31 mukulakiviosuutta. Kilpailu kuului UCI World Touriin.

Pariisi–Roubaix ajettiin vuonna 2021 sateisessa säässä ensimmäisen kerran sitten vuoden 2002. Sonny Colbrelli voitti kilpailun kukistettuaan Roubaix'n velodromilla loppukirissä Florian Vermeerschin ja Mathieu van der Poelin.

## Miesten kilpailut tulokset
Lähde: Pro Cycling Stats

## Osallistuneet joukkueet

Lähde: Pro Cycling Stats

## Naisten kilpailu

Ensimmäinen naisten Pariisi–Roubaix käytiin 116,4 kilometrin reitillä Denainista Roubaix'hin 2. lokakuuta 2021. Kilpailu kuului UCI Women's World Touriin. Lizzie Deignan voitti kilpailun karattuaan yksin irtiottoon 82,5 kilometriä ennen maalia, juuri ennen ensimmäistä 17 mukulakiviosuudesta. Hän voitti kilpailun lopulta minuutin ja 17 sekunnin erolla Marianne Vosiin, Elisa Longo Borghini oli kolmas.

## Naisten kilpailun tulokset
Lähde: Pro Cycling Stats

## Osallistuneet joukkueet
Lähde: Pro Cycling Stats

## Lähteet
Kelminkukat

**Kelminkukat** (*Striga*) on näivekasveihin kuuluva loiskasvisuku. Suvussa on yli 50 lajia yleensä yksivuotisia ruohoja, jotka ovat lehtivihreällisiä puoliloisia. Ne imevät osan ravinnosta muiden kasvien juurista. Kelminkukkia esiintyy vanhan maailman lämpimillä alueilla Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Australiassa. Eräät lajit ovat haitallisia rikkakasveja viljelymailla, varsinkin Afrikassa kasvava *[[Striga hermonthica]]*, joka loisii useilla merkittävillä viljakasveilla ja heinillä, kuten maissilla, sulkahirsseillä, sormihirsseillä, durralla ja sokeriruo'olla.

## Lähteet
Florian Vermeersch

**Florian Vermeersch** (s. 12. maaliskuuta 1999 Gent) on belgialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Lotto Soudalin ykkösjoukkueessa 2020, ja edusti samaa tallia, nimeltään sittemmin Lotto Dstny vuoteen 2024 saakka. Kaudesta 2025 alkaen hän on edustanut UAE Team Emirates XRG -joukkuetta. Hän kilpaili nuorempana myös cyclocrossissa saavuttaen useita voittoja juniorikilpailuissa.

Vermeersch sijoittui vuoden 2021 Pariisi–Roubaix-kilpailussa toiseksi hävittyään loppukirissä Sonny Colbrellille. Hän voitti gravel-pyöräilyn maailmanmestaruuden vuonna 2025 sekä sai MM-hopeaa 2023 ja 2024.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2019
:Alle 23-v. maantieajon Belgian-mestaruus
:Joukkueaika-ajon Belgian-mestaruus
;2021
:Tour de Wallonie, mäkikirikilpailun voitto
:MM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa pronssia
:Pariisi–Roubaix, toinen
;2022
:Antwerp Port Epic, voitto
;2023
:Dwars door het Hageland, kolmas
:Benelux Tour, kokonaiskilpailussa toinen
:Super 8 Classic, kolmas
:Gravel-pyöräilyn EM-kilpailut, viides
:Gravel-pyöräilyn MM-kilpailut, hopeaa
:Giro del Veneto, kolmas
;2024
:Gravel-pyöräilyn MM-kilpailut, hopeaa
;2025
:Pariisi–Roubaix, viides
:Gravel-pyöräilyn MM-kilpailut, kultaa
:Veneto Classic, toinen
;2026
:E3 Saxo Classic, kolmas

## Lähteet
Niklas Hagel

**Niklas Hagel** on suomalainen tanssiurheilija. Hagel voitti parinsa Laura Hellin kanssa rock 'n' roll -tanssin Suomen mestaruuden neljä kertaa vuosina 2015-2018. Hagel ja Hell edustivat vuoteen 2015 asti valkeakoskelaista Tanssiseura Marimbaa ja vuosina 2016-2018 valkeakoskelaista Tanssiseura Rocking Flames ry:tä. Hagel ja Hell sijoittuivat parhaimmillaan lajin couple dance show -luokan maailman cupissa sijalle 4. vuonna 2018 Ranskassa ja contactstyle -luokan maailman cupissa sijalle 23. vuonna 2015 Belgiassa. Junioriluokasssa Hagel kilpaili vuosina 2009-2013 parinaan Salla Nikkanen. Parin parhaat sijoitukset nuorten arvokilpailuista ovat MM-kilpailujen 32. sija Pietarissa vuonna 2013 ja niin ikään 32. sija EM-kilpailuissa vuonna 2012 Valkeakoskella. Pari voitti kolme nuorten pohjoismaidenmestaruusmitalia; PM-pronssia vuosina 2011 ja 2012 sekä PM-kultaa vuonna 2013. Maailman cupissa pari oli parhaillaan 29. Belgian osakilpailuissa 2012.

Hagel valittiin Suomen Tanssiurheiluliiton hallitukseen vuonna 2019 ja hän on toiminut hallituksen 2. varapuheenjohtajana vuosina 2021-2023. Hagel on toiminut MM-kultaa voittaneen naisten cheerleadingmaajoukkueen joukkueenjohtajana vuosina 2019-2023. Hagel työskentelee Suomen Cheerleadingliitossa seuratoiminnan kehittäjänä.  

Hagel on opiskellut Oulun ammattikorkeakoulussa tanssinopettajan tutkinto-ohjelmassa.

## Lähteet
Mantilan koulu

**Mantilan koulu**  toimi vuosina 1917–1993 entisen Jalasjärven kunnan Keskikylässä, noin viisi kilometriä Jalasjärven keskustasta Tampereen suuntaan..

Mantilan kansakoulu perustettiin vuonna 1917, ja ensin se toimi Hirvijärven kylässä Iisakki Vuorenmaan talossa, jossa toistakymmentä vuotta aiemmin oli aloittanut myös Keskikylän kansakoulu. Talon yläkerrasta oli vuokrattu neljä huonetta 28 oppilaan koulutiloiksi ja opettajan asunnoksi. Ensimmäinen opettaja oli Helmi Rintala, joka teki koulussa 33 vuoden uran. Poikien veistonopettajana toimi aluksi Eino Nurmela. 

Toukokuun 9. päivänä 1921 Vuorenmaan talo ja useita muita lähirakennuksia tuhoutui tulipalossa kokonaan. Sen jälkeen koulua pidettiin Maija Mäki-Mantilan talossa, kunnes oma koulutalo valmistui kauppias Valentin Lehtisen lahjoittamalle tontille.

Helmi Rintalan jälkeen opettajana toimivat Aino Saarinen ja Tyyne Ventelä, kunnes 1922 Rintala palasi tehtävään. Vuonna 1927 toiseksi opettajaksi tuli Hilda Koski, myöhemmin Joutsalo, joka työskenteli koulussa vuoteen 1968 saakka. Vuonna 1944 kolmanneksi opettajaksi tuli Aino Ahvonen. Pitkäaikaisimpia veistonopettajia olivat Toivo A. Nuotio ja Lauri Mäkelä. Mantilan koulun 1960-luvun opettajia olivat koulunjohtaja Seija-Sisko Niemelä ja Lauri Kotiranta.

Suurimmillaan Mantilan koulussa oli 126 oppilasta vuonna 1945. Vuonna 1969 salamanisku poltti koulun ulkorakennuksen. Koulutaloa peruskorjattiin 1970- ja 1980-luvuilla, mutta oppilasmäärän vähennyttyä koulu lakkautettiin 1993.

## Lähteet
Le bateau sur l’herbe

**Le bateau sur l’herbe** on ranskalainen tragikomedia jonka ensi-ilta oli vuonna 1971. Sen on ohjannut Gérard Brach.

## Näyttelijät

Lähde: 

Kahdella miehellä on yhteinen veneenrakennusprojekti. He kiinnostuvat samasta naisesta josta aiheutunut kitka vaikuttaa veneenrakennukseen. Eléonore haluaa kuitenkin myös tulla ystävien väliin. Kun hän huomaa virheensä, hän ei voi enää tehdä sitä tekemättömäksi.

Elokuva oli Ranskan virallinen ehdokas Cannesin elokuvajuhlille vuonna 1971.

## Lähteet
Erich Hartmann (muusikko)

**Erich Hartmann** (26. tammikuuta 1920 – 6. heinäkuuta 2020) oli saksalainen kontrabasisti ja säveltäjä.

Hartmann oli leipzigiläisen pianonrakentajan poika. Hän opiskeli sävellystä Hermann Grabnerin ja kontrabassonsoittoa Theodor Albin Findeisenin johdolla. Findeisenin kuoltua vuonna 1936 opinnot jatkuivat Max Schulzin johdolla. Ammattimaisen uransa Hartmann aloitti Leipzigin Gewandhaus-orkesterin soittajana. Hän palveli asevoimissa, kunnes sai vapautuksen vaikean haavoittumisen johdosta. Vuonna 1943 hän pyrki ja pääsi Berliinin filharmonikkojen kontrabasistiksi. Hän soitti orkesterissa Wilhelm Furtwänglerin ja Herbert von Karajanin pääkapellimestarikausilla. Vuonna 1967 Hartmann perusti Berliinin filharmonikkojen kontrabassokvartetin. Vuonna 1973 hän sai Berliinin filharmonikkojen kunniasormuksen, ja vuonna 1985 hänelle myönnettiin Hans von Bülow -mitali. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1985.

Hartmann oli vanhin elossa ollut Berliinin filharmonikkojen entinen jäsen ennen kuolemaansa sadan vuoden iässä. Hän oli ennen kuolemaansa ollut myös viimeinen Furtwänglerin kaudella Berliinin filharmonikoissa soittanut muusikko.

## Sävellyksiä
* *Kvartetto kontrabassoille* (1967)
* *Oktetto kontrabassoille* (kantaesitetty 1976)
* *Duo sellolle ja kontrabassolle* (kantaesittäneet Klaus Stoll ja Jörg Baumann 1982)
* Kaksi trioa viululle, sellolle ja kontrabassolle
* Sovitus *[[Tonava kaunoinen]]* -valssista kahdeksalle kontrabassolle (esitetty Berliinin filharmonikkojen 100-vuotisjuhlan yhteydessä 1982)

## Lähteet
Omuramba Owambo

**Omuramba Owambo** on omuramba eli kuiva joenuoma pohjoisessa Namibiassa. Se saa alkunsa viisi kilometriä Tsintsabisista ja virtaa Etoshan suolatasangolle. Sen valuma-alue on laajuudeltaan 15&nbsp;784 km². Joessa on vettä ainoastaan sadeaikana ja silloinkin vain, kun on satanut rankasti. Siinä ei ole lainkaan orgaanista elämää, johtuen siitä, että vettä siinä on vain ajoittain. Joen reunoilla kasvaa kirahviakaasiaa ja muita akaasioita, joista saavat auringon suojaa alueen eläimet sekä alueella asuvat sanit.

## Sanit
Tärkeimmät asutuskeskukset, joissa Namibiassa asuu saneja, ovat Tsintsabis ja Tsumkwe lähellä Bushmanland-nimistä hiekkalaaksoa. Lähellä Omuramba Owamboa on suuri kylä, jossa asuu paljon saneja. He ovat riippuvaisia joen ympäristön kasvustosta ja eläimistöstä. Heillä on erittäin vähän rahaa, ja johtuen alueen syrjäisestä sijainnista suhteessa muuhun Namibian yhteiskuntaan, he joutuvat maksamaan tavaroistaan erittäin korkeita hintoja, kun tavaroiden kuljetus maksaa paljon. Onneksi kerran tai pari vuodessa, kun sataa paljon, sanit voivat kerätä vettä (Tsintsabis on erittäin kuuma ja kuiva paikka) ja pyydystää kaloja, vaikkakin niiden säilöminen on joskus vaikeaa. Yleisin kala on barbi, joka kykenee kaivautumaan joen mutaiseen pohjaan ja siten suojautumaan auringolta ja kuivuudelta. 

## Turismi
Omuramba Owambosta on tullut turistinähtävyys. Monet ihmiset menevät sinne päivämatkalle. Tämän omuramban varrella on mahdollista grillata, ja kun joessa ei ole krokotiileja, siinä voi huoletta uida, kun siinä on vettä. 

## Lähteet
Oshigambo-joki

**Oshigambo-joki** on pieni joki Namibian pohjoisosassa. Siinä on vettä ainoastaan sadeaikana. Se laskee Etoshan suolatasangolle. Vuonna 2006 se tulvi yli äyräittensä ja sai Oshigambon veden valtaan. Myös vuonna 2011 joki tulvi, aiheuttaen hankaluuksia Oshigambon lukion oppilaille. Silta, joka yhdistää tyttöjen asuntolan kouluun, joutui veden alle. Myös muutama ihminen kuoli tulvassa.

## Lähteet
Tsauchab

**Tsauchab** on joki Hardapin alueella keskisessä Namibiassa. Se saa alkunsa Naukluft-vuorilta, mistä se kulkee länteen Namib-Naukluftin kansallispuiston läpi Sossusvleihin. Joen valuma-alue on ns. sisäinen valuma-alue, eli joki ei laske mereen. Joen alajuoksu oli joskus aikaisemmin hieman eri paikassa, ja se päätyi Deadvlei- ja Hiddenvlei-nimisiin paikkoihin. Tsauchabin tärkein sivujoki on Zebra-joki sen vasemmalla puolella.

Tsauchab on n. 150&nbsp;km pitkä, ja sen valuma-alue on laajuudeltaan 4&nbsp;000–4&nbsp;431&nbsp;km².

Koska Tsauchab sijaitsee Namibin autiomaassa, siinä on vettä vain silloin, kun sadetta on saatu Naukluft-vuorilla eikä vesi ehdi imeytyä maahan. (Ks. äkkitulva.) Tällöin Tsauchabista tulee vuolas virta vain muutamassa tunnissa.

Joki on viimeisten kahden miljoonan vuoden aikana kaivertanut Sesriemin kanjonin, joka on kilometrin pituinen ja jopa 30 m syvä ja muodostuu sedimentaarisesta kalliosta. Kanjonin jälkeen Tsauchab levenee, ja sitä ympäröi rantametsä, kunnes se saapuu Sossusvleihin. Sossusvleissa rantametsä koostuu sekä elävistä puista, joista yleisin lienee *[[Maerua crassifolia]]*, sekä kuolleista puista.

Sossusvlei, Sesriem Canyon ja niiden välinen hiekkadyynialue ovat Namibian suosituimpia turistikohteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tsondab

**Tsondab** on joki Hardapin alueella keskisessä Namibiassa. Se saa alkunsa Remhoogte-vuorilta, mistä se kulkee länteen Namib-Naukluftin kansallispuiston läpi Tsondabvleihin, missä sen vedet haihtuvat ilmaan. Siinä on vettä ainoastaan sadeaikana, silloin kun on satanut rankasti. Sen tärkeimmät sivujoet ovat Diep, Noab ja Koireb. Tsondabin valuma-alue on laajuudeltaan 3&nbsp;500&nbsp;km².

## Lähteet
Aleksi Jaakkola (kuvataiteilija)

**Aleksi Jaakkola** (s. 1973 Kristiinankaupunki) on suomalainen kuvataiteilija.

Jaakkola opiskeli vuosina 1998–2003 englannin kieltä ja brittiläistä kulttuuria Middlesexin yliopistossa, josta sai *Bachelor of Arts* -oppiarvon. Vuosina 2010–2013 hän suoritti nykytaiteen tutkinnon Helsingin Taidekoulu Maassa ja tämän jälkeen ViCCA-maisteriohjelman Aalto-yliopistossa. Jaakkolan kuvataidetta on nähty näyttelyissä muun muassa Helsingissä, Berliinissä ja Poznańissa. Julkista taidetta edustaa Suomussalmen 150-vuotisen kunnallisen historian juhlistamiseksi 31. joulukuuta 2017 paljastettu ympäristötaideteos *Ämmänpäre*.

## Lähteet
Koronaviruspandemia Ahvenanmaalla

**[[Ahvenanmaan maakunta|Ahvenanmaan]] koronaviruspandemia** on osa maailmanlaajuista koronapandemiaa. 13. tammikuuta 2022 mennessä maakunnassa oli vahvistettu 1279 tapausta.

Ensimmäinen tapaus varmistettiin 22. maaliskuuta 2020, jolloin kahdella nuorella aikuisella todettiin tartunta. Näillä kahdella ei ollut mitään suhdetta toisiinsa, mutta molemmat olivat palanneet matkalta.

Ahvenanmaan ensimmäinen koronaan liittyvä kuolemantapaus vahvistettiin 13. tammikuuta 2022.

## Rajoituksia
Ahvenanmaan maakuntahallitus on päättänyt suosittaa etätyötä koko maakunnan alueella. Lisäksi yksityistilaisuuksien järjestämistä ei suositella.

## Rokotukset
Kaikki rokotukset tapahtuvat Ålands Postin tiloissa Jomalassa. 10. tammikuuta 2022 mennessä kaksi rokotetta oli saanut 75,2 % koko maakunnan väestöstä. Toistaiseksi maakunnassa annetaan kaikille ikäryhmille pelkästään Pfizer–BioNTechin rokotetta.

## Lähteet
Uniab

**Uniab ** on joki Luurankorannikolla Namibian luoteisosassa. Sen suu on Torra Bayn ja Terrace Bayn välissä. Sen alkulähde on Grootberg-vuorilla lähellä Palmwagia. Sen sivujokia ovat vasemmalla puolella Kaikams ja oikealla puolella Kawakab, Aub, Urenindes ja Obob. Uniabilla oli muinoin laaja suisto, jossa oli viisi uomaa, mutta nykyään se virtaa vain yhdessä uomassa, ja siinäkin vain sadeaikana, jos Grootberg-vuorilla on saatu paljon sateita. Muissa uomissa on vain lammikoita, jos niitäkään.

Uniabin valuma-alue on laajuudeltaan 3900–4500&nbsp;km².

Uniabin lammikot ja lähteet mahdollistavat hyppyantilooppeille ja keihäsantiloopeille elämän joen alueella, ja ne vetävät puoleensa myös erilaisia lintuja. Joki tunnetaan parhaiten aavikkonorsuistaan. Edellä mainittujen eläinten lisäksi joen alueella on myös seeproja, leijonia, leopardeja, pensassarvikuonoja ja kirahveja.

Joessa on myös vesiputous, jossa vesi valuu kapeaan rotkoon. Rotkon seinämät ovat punaista tai vaaleanpunaista hiekkakiveä ja keltaista chilensalpietaria.

Uniab on turistikohde, sillä sen maisemat ovat puoleensavetäviä ja siellä on villieläimiä. Palmwag Lodge -niminen majoituslaitos sijaitsee sen varrella, ja se on eräs Namibian vanhimmista turistikohteista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Namibia Travel Guide
* Skeleton Coast 
* Palmwag Lodge
Johann Balthasar König

**Johann Balthasar König** (28./29. tammikuuta 1691 Waltershausen – 2. huhtikuuta 1758 Frankfurt am Main) oli saksalainen säveltäjä ja kapellimestari.

König muutti vuonna 1703 Frankfurtiin, jossa lauloi kuoropoikana. Sittemmin hän soitti selloa ja lauloi bassona Georg Philipp Telemannin johdolla. Vuonna 1717 König meni naimisiin. Seuraavana vuonna ensimmäinen lapsi sai nimen Georg Philipp, ja Telemann tuli hänen kummikseen. Telemann johti musiikkia sekä Frankfurtin Barfüßerkirchessä että Pyhän Katariinan kirkossa. Hänen lähdettyään Hampuriin nimitettiin vuonna 1721 Johann Christoph Bodinus vastuuseen musiikin johtamisesta Barfüßerkirchessä ja König Pyhän Katariinan kirkossa. Bodinus kuoli vuonna 1727, ja König sai vuonna 1729 vastuulleen Telemannin tavoin molempien kirkkojen musiikin johdon.

König johti enimmäkseen Telemannin kantaattien esityksiä, mutta sävelsi myös omia kirkkokantaattejaan. Lisäksi hän sävelsi musiikkia tiettyjä tilanteita varten, esimerkiksi hääkantaatteja. Osa musiikista oli sävelletty keisarillisen suvun ilon ja surun hetkiä varten. Monet Königin kantaateista laitettiin alun perin Telemannin nimiin. König oli virassaan kapellimestarina kuolemaansa saakka; varakapellimestarina toimi Heinrich Valentin Beck. Vuonna 1738 König julkaisi koraalikokoelman *Harmonisches Lieder-Schatz*, jossa on hänen omiakin sävellyksiään. Kaikkiaan kirjassa on 1&nbsp;913 melodiaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
No Other Godz Before Me

**No Other Godz Before Me** on speed metal/thrash metal-yhtye Agent Steelin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 19. maaliskuuta 2021.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* John Cyriis - laulu
* Nikolay Atanasov - kitara
* Vinicius Carvalho - kitara
* Shuichi Oni - basso
* Rasmus Kjær - rummut

## Arvostelut
* Imperiumi: 7½/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
King Fucking Satan

**King Fucking Satan** on industrial metal -yhtye King Satanin debyyttialbumi, joka julkaistiin 26. toukokuuta 2017.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Imperiumi: 4/10
* Kaaoszine: 7½/10
* Metalliluola: 7/10

## Lähteet
Villafranca Piemonte

**Villafranca Piemonte** (, ) on kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 4&nbsp;518 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Villafranca d’Asti

**Villafranca d'Asti** () on kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Astin maakunnassa. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 2&nbsp;968 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
I Want you to Worship Satan

**I Want you to Worship Satan** on industrial metal -yhtye King Satanin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. marraskuuta 2019.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Imperiumi: 7½/10
* Metalliluola: 7-/10

## Lähteet
Maailman onnellisin kansa (Tuomari Nurmion albumi)

**Maailman onnellisin kansa** on Tuomari Nurmion studioalbumi, joka julkaistiin 11. kesäkuuta 2021 levymerkillä Vallila Music House.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Urn (täsmennyssivu)

**Urn** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Urn, suomalainen black metal -yhtye
* URN, pysyvä tunniste.