open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Birgit Dressel

**Birgit Dressel** (4. toukokuuta 1960 Bremen – 10. huhtikuuta 1987 Mainz) oli saksalainen seitsenottelija.

Dressel voitti seitsenottelussa Saksan mestaruuden vuonna 1986. Saman vuoden EM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi. Los Angelesin olympialaisissa 1984 hän sijoittui yhdeksänneksi. Universiadeissa hän sijoittui neljänneksi vuonna 1983, viidenneksi 1985 ja yhdeksänneksi 1981.

Dressel kuoli 10. huhtikuuta 1987. Ennen kuolemaansa hän oli parin päivän ajan kärsinyt suurista kivuista lannenikamien alueella. Tämän vuoksi hänelle oli annettu suuria määriä kipulääkkeitä ja rauhoittavia lääkkeitä. Lopulta hän hakeutui sairaalaan, jossa kuoli samana iltana. Syyttäjälle laaditun oikeuslääketieteellisen lausunnon mukaan Dressel kuoli lääkeaineiden aiheuttamaan allergiseen sokkiin. Reaktion aiheuttanut aine ei kuitenkaan selvinnyt. Lausunnon mukaan Dressel oli käyttänyt viime aikoina ennen kuolemaansa kaikkiaan noin sataa erilaista lääkeainetta, mukana luvussa muun muassa vitamiineja mutta myös vahvoja kipulääkkeitä ja antibiootteja sekä Megagrisevit- ja Stromba-nimiset anaboliset steroidit.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 200 metrin juoksu: 24,68 (1986)
* 800 metrin juoksu: 2.14,02 (1986)
* 100 metrin aitajuoksu: 13,56 (1986)
* Korkeushyppy: 192 (1986)
* Pituushyppy: 628 (1986)
* Kuulantyöntö: 14,12 (1986)
* Keihäänheitto: 45,70 (1986)
* Seitsenottelu: 6487 (1986)

## Lähteet
Erkki Norvio

**Erkki Viljo Kaarlo Norvio** (s. 6. joulukuuta 1945 Kemijärvi) on suomalainen diplomi-insinööri, ekonomi ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Norvio syntyi majuri Olavi Norvion ja työnvälittäjä Suoma Kauppilan perheeseen. Hänen puolisonsa 1966–1978 oli työhönottaja Marja-Leena Hakala ja 1989–1999 lääkäri Leena Välisalmi. Norvio tuli ylioppilaaksi Kemijärven yhteislyseosta 1966 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun rakennusinsinööriosastolta 1970 ja ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1974. Hän oli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton insinööriosaston rakennesuunnittelija 1969–1972, Paraisten Kalkki Oy:n, vuodesta 1979 Oy Partek Ab, betonitehtaiden tuotantopäällikkö 1972–1974, valmisbetoniosaston osastopäällikkö 1974–1979, elementtitehtaiden tuotelinjapäällikkö 1979–1982 ja kateaineteollisuuden apulaisjohtaja 1982–1984. A-Rakennusmies Oy:n, vuodesta 2001 Ramirent Oyj, varatoimitusjohtaja Norvio oli 1984–1985, toimitusjohtaja 1986–2005 ja sen jälkeen vielä hallituksen jäsen. Hän oli 2015 perustamassa myös toista rakennusalan kone- ja laitevuokrausyritystä, Rentaa, joidenkin muiden entisten Ramirent-yhtiön henkilöiden kanssa. Norviolla on ollut myös monia rakennusalan ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 2005. 
 
## Lähteet
Salme Paasilinna

**Salme Aulikki Paasilinna** (28. toukokuuta 1933 Petsamo – 11. lokakuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Paasilinnalla oli useita kiinnityksiä 1957–1968, minkä jälkeen hän työskenteli vapaana taiteilijana. Hänen teatteriroolejaan oli muun muassa Niskavuoren Heta.

## Ura
Salme Paasilinnan vanhemmat olivat Väinö Paasilinna (ent. Gullstén) ja Hilda Maria (Maija o.s. Niva). Salme Paasilinna oli mukana Lapin ilta -kiertueella 1953–1955. Vuosina 1957–1964 hän työskenteli näyttelijäharjoittelijana ja eräissä muissa tehtävissä Kemin kaupunginteatterissa. Myöhemmin 1960-luvulla hänellä oli kolme lyhyttä näyttelijänkiinnitystä: Kajaanin kaupunginteatteri 1965–1965, Joensuun kaupunginteatteri 1965–1967 ja Studioteatteri 1968, kunnes hän 1969 aloitti pitkän rupeamansa vapaana taiteilijana.

Paasilinnan rooleja olivat muun muassa nimiosa draamassa *[[Niskavuoren Heta]]* ja rouva Varavaara komediassa *Kuriton sukupolvi* sekä Varvara (*Ukonilma*), Katrin (*Lemmen oppituoli*) ja Juanita (*Laulu valkoiselle miehelle*).

Paasilinna näytteli teatteriroolien ohella sivuosia muutamassa elokuvassa (*[[Aika hyvä ihmiseksi]]*, *[[Ulvova mylläri (elokuva)|Ulvova mylläri]]*, *[[Kolme miestä]]*, *[[Uppo-Nalle (elokuva)|Uppo-Nalle]]*). Lisäksi hänellä oli erilaisia televisiotehtäviä vuodesta 1974.

## Lähteet
*

### Viitteet
Miesten Superpesiksen kausi 1999

**Superpesiksen kausi 1999** oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 10. kausi.

## Runkosarja

## Pudotuspelit
### Turnauspuu

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Pesis.fi − Miesten Superpesis 1999

### Viitteet
Ksylenoli

**Ksylenoli** eli **dimetyylifenoli** voi viitata johonkin seuraavasta kuudesta isomeerisesta yhdisteestä tai niiden seokseen:
* 2,3-ksylenoli eli 2,3-dimetyylifenoli
* 2,4-ksylenoli eli 2,4-dimetyylifenoli
* 2,5-ksylenoli eli 2,5-dimetyylifenoli
* 2,6-ksylenoli eli 2,6-dimetyylifenoli
* 3,4-ksylenoli eli 3,4-dimetyylifenoli
* 3,5-ksylenoli eli 3,5-dimetyylifenoli
Täysrenessanssi

**Täysrenessanssi** oli kuvataiteen ja arkkitehtuurin tyylisuunta, joka vaikutti 1500-luvun alussa. Siinä missä varhaisrenessanssin aikana Firenze oli ollut kulttuurin keskus, täysrenessanssin aikana Roomasta tuli kulttuurin tärkein keskittymä. Venetsiasta tuli toinen merkittävä kulttuurikeskittymä. Täysrenessanssin kuvataiteessa pyrittiin esittämään entistä enemmän henkisiä teemoja, ja tieteelliset näkökohdat tehtiin entistä näkyvämmiksi. Kuvataiteen aiheissa oli vielä jonkin verran uskonnollisia aiheita, mutta entistä enemmän myös maallisia ja mytologisia aiheita. Ääriviivojen näkymisen merkitys väheni, ja kuvataiteessa näkyivät tietynlaiset valohämytekniikat. Tämän vuoksi taiteessa näkyi värien sekoittumista pehmeästi ja valon ja varjon vaihtelua vähitellen. Täysrenessanssin aikana taiteeseen tuli mukaan kolmiosommitelma. Tänä aikakautena piirroksista tuli oma kuvataiteen lajinsa ja kirjapainon yleistyttyä graafisesta kuvituksesta tuli merkittävää.

Täysrenessanssin aikaisia kuvataiteiljoita olivat muun muasssa Leonardo da Vinci, Rafael ja Michelangelo. Leonardo da Vincin taiteessa näkyivät geometriset muodot. Rafael, joka maalasi enimmäkseen muotokuvia, pyrki maalauksissaan harmoniaan. Michelangelo oli monipuolinen taiteilija, joka toimi taidemaalarina, kuvanveistäjänä, arkkitehtina ja runoilijana.

Venetsialaiset taidemaalarit täysrenessanssin aikana kehittivät värien käyttöä ja ottivat oppia Alankomaista peräisin olleesta maalaustekniikasta. Venetsialaisen taidemaalauksen merkittävä kehittäjä oli Giovanni Bellini, joka korosti maalauksissaan tunnelmaa. Toinen venetsialainen täysrenessanssiajan taidemaalari oli Correggio, joka teki maalauksistaan eloisisa ja käytti epäsymmetristä sommittelutapaa.

Täysrenessanssin arkkitehtuurissa tavoitteina olivat geometrinen täsmällisyys ja tasapaino. Aikakauden arkkitehtuurille oli tyypillistä, että rakennuksen keskiosa oli ympyrän, ristin tai tähden muotoinen.

## Lähteet
Meripuisto (Helsinki)

**Meripuisto ** () on 2,27 hehtaarin kokoinen puisto Ullanlinnan kaupunginosassa Helsingin eteläisessä kantakaupungissa, Merikadun ja Merisataman välissä. Se on noin 500 metriä pitkä mutta leveimmilläänkin alle 100 metrin levyinen. Puiston ja meren välissä on myös Merisatamanranta-niminen katu. Itä-länsisuunnassa puisto ulottuu Neitsytpolulta, joka erottaa sen Kaivopuistosta, Wecksellintielle. Puisto jakautuu avaraan puistotilaan ja toiminnallisiin alueisiin. Suuri osa siitä on avointa nurmikkoa.

Puisto on ollut olemassa nykyisessä laajuudessaan vasta 2000-luvun ensikymmeneltä lähtien. Sitä ennen alue on ollut suurelta osin ratapihana.

## Historia

Nykyisen puiston itäosaan kaavoitettiin vuonna 1887 tori, jonka nimenä oli Meritori (*ruots*. alkujaan *Hafstorget*, myöhemmin *Havstorget*). Nykyään sama nimi on ranta-alueella Merisatamanrannan ja Ehrenströmintien risteyksen eteläpuolella sijaitsevalla pienellä pyöreällä aukiolla.

Alueen halki kulki vuonna 1894 valmistunut Helsingin satamarata, johon liittyvä ratapiha myöhemmin täytti suurimman osan nykyisestä puistoalueesta. Rata purettiin vuonna 2008, minkä jälkeen alue vaati vielä maankunnostustoimenpiteitä. 

Merikadun itäpään ja satamaradan väliin nykyiselle puistoalueelle rakennettiin 1960-luvun alussa Esson huoltoasema, joka pysyi siellä 1990-luvun lopulle saakka. Bensiinin myynti alueella oli aloitettu pienemmässä rakennuksessa jo vuonna 1935.

Huoltoaseman länsipuolella alueen Merikadun puoleisessa reunassa pienellä kukkulalla kuitenkin oli jo ennestään pieni *Fredrik Stjernvallin puisto*. Se oli saanut nimensä vuonna 1956 maaherra Fredrik Stjernvallin (1767–1815) mukaan, joka innokkaasti ajoi Helsingin saamista Suomen pääkaupungiksi.
Alueella on ollut myös veneiden talvisäilytystä. 

## Katso myös
* Eiranranta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Meripuisto Helsingin karttapalvelun ortoilmakuvassa
Meripuisto

**Meripuisto** voi viitata:

* Meripuisto, puisto Helsingissä
* Meripuisto, puisto Kemissä
* Meripuisto, puisto Kokkolassa
* Katariinan meripuisto, puisto Kotkassa
Kill List

**Kill List** on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut brittiläinen rikoskauhuelokuva, jonka on ohjannut Ben Wheatley, joka myös käsikirjoitti ja leikkasi elokuvan yhdessä vaimonsa, Amy Jumpin kanssa. Sen pääosia esittävät Neil Maskell, MyAnna Buring ja Michael Smiley.

Elokuvan keskiössä on juuri Kiovasta palannut mielenterveys- ja avio-ongelmista kärsivä palkkamurhaaja, joka saa sarjan palkkamurhatehtäviä rahasummaa vastaan.

*Kill List* sai maailmanensi-iltansa South by Southwest -tapahtumassa 12. maaliskuuta 2011.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
2,6-ksylenoli

**2,6-ksylenoli** (C8H10O) eli **2,6-dimetyylifenoli** on fenolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste ja yksi ksylenoli-isomeereistä. Yhdistettä voidaan käyttää polymeerien ja muiden yhdisteiden valmistamiseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa 2,6-ksylenoli on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja runsaasti orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin. 2,6-ksylenoli liukenee myös emäksiin. 

2,6-ksylenolia valmistetaan fenolin ja metanolin reaktiolla. Katalyyttinä käytetään metallioksideja, erityisesti alumiinioksidia. Reaktiossa muodostuu useiden yhdisteiden seos, ja 2,6-ksylenoli puhdistetaan alipainetislauksella. Tästä huolimatta tuotteen joukossa on usein p-kresolia, joka voidaan erottaa uuttamalla. Metanoliylimäärä edistää 2,6-ksylenolin muodostumista päätuotteena. 2,6-ksylenolia esiintyy kivihiilitervassa.
:

2,6-ksylenolista valmistetaan polymeroimalla polyfenyleenioksidia. Yhdisteestä valmistetaan myös hapettumisenestoaineita, lääkkeitä, maatalouskemikaaleja, desinfiointiaineita ja 2,6-ksylidiiniä.

## Lähteet
Kyllä isä osaa -elokuva

**Kyllä isä osaa -elokuva** on suomalainen Panu Raipian ohjaama komediaelokuva, joka tuli ensi-iltaan maaliskuussa 2024.

Elokuva perustuu vuosina 1994–1995 Yle TV2:lla esitettyyn *Kyllä isä osaa* -tv-sarjaan. Elokuvan pääosissa näyttelevät jo tv-sarjasta tutut Tom Lindholm, Tuija Ernamo, Maiju Jokinen ja Jarno Jokinen. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Outi Keskevaari ja Pekka Lepikkö. Lepikkö käsikirjoitti ja ohjasi alkuperäisen televisiosarjan. Raipia on ohjannut samaisesta sarjasta aikaisemmin myös näytelmän. Elokuvan tuotantoyhtiönä toimii Janne Katajan Hihhihhii Oy ja osatuottajana Tampereen Komediateatteri Oy. Levityksestä vastaa Nelonen Media.

Elokuvassa perheen lapset ovat kasvaneet keski-ikään ja vanhemmat ovat eläkeiässä, mutta heidän omintakeisessa dynamiikassaan, persoonissaan ja pinttyneissä tavoissaan juuri mikään ei ole muuttunut. 

Vuonna 2025 ensi-iltansa sai elokuvan jatko-osa, *[[Kyllä isä osaa Lapissa]]*. Pääosissa ovat samat näyttelijät, ohjaajana Lauri Nurkse.

## Synopsis
Eläkeiässä olevat vanhemmat ovat aikeissa muuttaa Espanjaan – heti kun isä vain saa kerrotuksi työnantajalleen, että lopettaa taksikuskin hommat. Isän suunnitelmat mullistuvat kuitenkin kertaheitolla, kun isäntä hankkii taksifirmaansa uuden kulkupelin, luksusluokan Mersun kaikilla herkuilla.

## Rooleissa
Lähde:

## Vastaanotto
*Kyllä isä osaa* -elokuva oli kuukauden ajan Suomen katsotuin elokuva. Elokuva sai kaiken kaikkiaan 223 086 katsojaa. Sen lipputulot olivat 2 889 197 €.

IMDb:ssä elokuvan arvosana on 5.3/10. Kriitikoiden keskuudessa elokuva sai niin positiivista kuin negatiivista palautetta. Esimerkiksi Matti Pulkkinen (Pirkkalainen) kuvaili elokuvan olevan "komediallista tykitystä, joka kannattelee koko esitystä alkutahdeilta loppusointuihin asti". Episodin Jouni Vikman puolestaan koki elokuvan "venytetyn tv-sarjan jaksoksi" ja Helsingin Sanomien Pekka Torvisen mukaan se sopii "tamperelaisen puujalkahuumorin ystäville ja masokisteille". Ilta-Sanomien Taneli Topeliuksen mielestä elokuva toimii mainiosti, joskin sen "silmille suoraan tulevan yhteistyökumppanien mainonnan" hän koki ärsyttäväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kyllä isä osaa -elokuvan'' teaser Youtubessa.
Elmo Henriksson

**Elmo Henriksson** (s. 10. maaliskuuta 2003 Kirkkonummi) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Veikkausliigakaudella 2026 sarjanousija Turun Palloseuraa.

Henriksson siirtyi syntyseurastaan Kyrkslätt IF:stä Helsingin Jalkapalloklubiin kaudella 2016. Hän pelasi ensimmäisen miesten sarjaottelunsa 3. marraskuuta 2020, kun HJK:n kakkosjoukkue Klubi 04 voitti Tampereen Ilveksen kakkosjoukkueen vierasottelussa 3–0. Henriksson teki kauden 2020 jälkeen HJK:n kanssa kolmevuotisen sopimuksen.

Kaudella 2021 Henriksson pelasi 18-vuotiaana Klubi 04:ssä 25 Ykkösen ottelua. Kaudeksi 2022 HJK lainasi Henrikssonin Veikkausliigaan IFK Mariehamniin. Hän debytoi veikkausliigajoukkueen maalilla 2. huhtikuuta 2022 IFK Mariehamnin pelatessa kotonaan maalittoman tasapelin FC Lahtea vastaan. Henriksson torjui kauden aikana 18 liigaottelua, nousten joukkueen pelaavaksi maalivahdiksi. Kauden jälkeen Henriksson teki HJK:n kanssa kauden 2024 loppuun asti ulottuvan jatkosopimuksen ja lainasopimusta IFK Mariehamnin kanssa jatkettiin kauden 2023 loppuun asti.

HJK:n maalilla Henriksson debytoi Veikkausliigassa ottelussa EIF:iä vastaan 4. toukokuuta 2024. Heinäkuussa 2024 Henriksson allekirjoitti kauden 2025 loppuun asti ulottuvan jatkosopimuksen HJK:n kanssa, siirtyen vuoden mittaisella lainasopimuksella Espanjan Segunda Divisiónissa pelaavaan Sporting Gijóniin. Hän toimi kaudella 2024-2025 Sporting Gijónin edustusjoukkueen kolmantena maalivahtina, ilman otteludebyyttiä. Gijónin reservijoukkueen maalissa hän torjui 18 ottelua, joista 11 nollapeliä. HJK:n edustusjoukkueen maalissa hän pelasi 2024 ja 2025 yhteensä 13 virallista ottelua.

EM-lopputurnaukseen päässyttä Suomen U21-maajoukkuetta, Pikkuhuuhkajia hän edusti 2023-2024 karsinnoissa sekä Slovakiassa 2025 pelatussa lopputurnauksessa. Suomen A-maajoukkueen harjoitusotteluihin Henriksson valittiin mukaan tammikuussa 2023 Portugalissa, mutta ensiesiintyminen ottelussa Huuhkajien veräjällä on vielä toistaiseksi tekemättä.

## Lähteet
Sulpicia

**Sulpicia** (31 eaa.– 14 jaa.) oli Augustuksen aikana elänyt roomalainen runoilija. Hänen enonsa oli merkittävä kirjallisuuden mesenaatti Marcus Valerius Messalla Corvinus.

Sulpicia oli itsenäinen ja sivistynyt nainen, joka kuvasi runoissaan avoimesti elämäänsä ja rakkauden tunteitaan. Hänen runonsa ovat mahdollisesti ainoita antiikin ajalta nykypäiviin säilyneitä naisen rakkausrunoja. Tosin häneltäkin on säilynyt vain kuusi runoa, joissa on yhteensä 40 säettä. Niissä kuvataan intohimoista rakkautta Cerinthukseksi kutsuttua miestä kohtaan. Runot ovat säilyneet Tibulluksen Elegisten runojen kolmannessa osassa (Corpus Tibullianum III 13–18). Osa tutkijoista on kyseenalaistanut Sulpician osuuden runojen kirjoittajana, koska ne ovat naisen kirjoittamaksi varsin uskallettuja.

Toisen Sulpicia-nimisen runoilijan tiedetään eläneen keisari Domitianuksen aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sulpician runoja. The Latin Library.
* Tibullus Book III. The Latin Library.
São Paulon ePrix 2023

**São Paulon ePrix 2023** (virallisesti **2023 Julius Baer São Paulo E-Prix**) oli Formula E -sarjan kauden 2022–2023 kuudes osakilpailu sekä ensimmäinen São Paulon ePrix. Kilpailu ajettiin väliaikaisellä katuradalla Brasilian São Paulossa.

## Lähtökohdat

Viiden ajetun osakilpailun jälkeen MM-sarjaa johti saksalainen Pascal Wehrlein 18 pisteen erolla britti Jake Dennisiin. Kolmantena ollut Jean-Éric Vergne oli jäänyt Wehrleinista 30 pistettä. Tallien MM-sarjaa johti Porsche 126 pisteellä. Toisena, 42 pistettä vähemmän keränneenä, oli Envision Racing.

## Rata

São Paulon katurata on 2 960 metriä pitkä ja piti sisällään 11 mutkaa. Rata kierrettiin vastapäivään. Rata koostui kolmesta pitkästä suorasta, joita yhdisty tiukat mutkat ja šikaanit. Radan pääsuoraa käytettiin tavallisesti karnevaaleissa ja juhlintaa.

## Tulokset

### Aika-ajot

#### Pudotuspelit

#### Aika-ajon tulokset

### Kilpailu

## Sijoitukset kilpailun jälkeen

***Huom!**: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

## Huomiot

## Lähteet
Sven Ture Jansson

**Sven Ture Jansson** (15. heinäkuuta 1894 Turku – 10. marraskuuta 1942 Helsinki) oli ranskalaisen Émile Couén kehittämän itsesuggestiomenetelmän suomalainen levittäjä. 

Jansson kirjoitti ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1915. 1920-luvulla hänellä oli Helsingissä oma vastaanotto, joka toimi muun muassa nimillä Psykoterapeuttinen Instituutti ja Klinikka sekä Helsingin Coué-instituutti. Vuonna 1926 entinen ylioppilas Jansson ja entinen lyseolainen Harry Vehmas saivat sakkotuomion laittoman lääkärintoimen harjoittamisesta. Jansson sai vielä uuden tuomion vuonna 1930.

## Teokset
* 
** 
* 
** 
*
**  – 2. p. 1933 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Målet mot de två helbrägdagörarna har slutbehandlats Hufvudstadsbladet 24.3.1926 s. 5  (oikeudenkäyntiselostus)
Trisomia 16

**Trisomia 16** on yleisin autosomin trisomia raskauden aikana. Siinä kromosomia 16 kehittyy kolme kappaletta normaalin kahden sijasta. Jos sikiöllä esiintyy täydellinen trisomia 16, ei elävänä syntyminen ole mahdollista. Tilanteeseen liittyvien ultraäänilöydösten joukossa ovat sydämen, virtsateiden ja sukupuolielinten poikkeavuudet, keuhkojen vajaakehittyneisyys (hypoplasia), rajoittunut kasvu ja kaksisuoninen napanuora. Trisomia 16 on yleisin raskauden ensimmäisellä kolmanneksella keskenmenon aiheuttava kromosomipoikkeavuus. 

Jos trisomia 16 esiintyy mosaiikkimuotoisena, elävänä syntyminen on mahdollista. Harvinaisena tavattava mosaiikkitrisomia 16 tuottaa suuresti vaihtelevan fenotyypin. Joskus siinä ilmenee vain lieviä poikkeamia normaalista kehityksestä. Mahdollisten oireiden joukossa ovat kohdunsisäinen rajoittunut kasvu, epänormaali ihon pigmentaatio, kallon, kasvojen ja kehon epäsymmetrisyys, sydänviat, sukupuolielinten poikkeavuudet (kuten hypospadia ja piilokiveksisyys), skolioosi, kuulovamma, luuston epämuodostumat, kasvojen epämuodostuneisuus sekä kehitysviive.

## Lähteet
Digitaalinen euro

**Digitaalinen euro** eli **digieuro** on Euroopan keskuspankin suunnittelema digitaalinen keskuspankkiraha. Digitaalista keskuspankkirahaa voidaan käyttää maksuvälineenä ja tallettaa pankkeihin. Digieuroja voitaisiin säilyttää mobiililaitteen avulla digilompakossa. Tämän avulla Euroopan maksujärjestelmästä tulisi riippumattomampi ja kriisinkestävämpi, koska eurooppalaiset kuluttajat ja yritykset saisivat uuden maksutavan yhdysvaltalaisen maksukorttien (kuten Visa ja Mastercard) sijaan. 

Euroopan komission lakiehdotus digitaalisesta eurosta julkaistiin kesäkuussa 2023. 
Marraskuussa 2023 siirryttiin digitaalisen euron käyttöönoton kaksiosoiseen valmisteluvaiheeseen, jonka aikana digieuroon liittyviä toimintatapoja kehitetään ja analysoidaan, osapuolia kuullaan ja digieuroa testataan. Ensimmäinen valmisteluvaihe päättyi lokakuussa 2025. 

Seuraavassa vaiheessa luodaan tekninen valmius digieuron kokeiluhankkeelle. Käyttökokeilu transaktioineen voisi alkaa vuonna 2027, mikäli lainsäädäntö eli asetus digitaalisen euron käyttöönotosta saadaan hyväksyttyä vuoden 2026 aikana. Kokeiluvaiheen jälkeen seuraisi mahdollinen liikkeellelasku vuonna 2029.

Useat eurooppalaiset päättäjät ovat korostaneet digitaalisen euron tärkeyttä ja kiirehtineet hanketta. 

## Lähteet
Digitaalinen keskuspankkiraha

**Digitaalinen keskuspankkiraha** (; lyhennys **CBDC**) on valtiollisen tai valtioiden yhteisen keskuspankin liikkeelle laskema valuutta. Digitaalista keskuspankkirahaa voidaan käyttää maksuvälineenä ja tallettaa pankkeihin. 

Tunnettuja esimerkkejä digitaalisesta keskuspankkirahasta ovat Nigerian keskuspankin liikkeelle laskema eNaira (10/2021-), koekäytössä olevat Kiinan kansanpankin digitaalinen juan (e-CNY, 4/2020-) ja Intian keskuspankin digitaalinen rupia (e₹; 11/2022-) sekä Euroopan keskuspankin suunnittelema digitaalinen euro. Myös Venäjän keskuspankki laski elokuussa 2023 koekäyttöön oman digitaalisen ruplansa.

## Katso myös
*Kryptovaluutta, yksityisten tahojen liikkeellelaskemien digirahojen yhteisnimitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Peter Coy (11.12.2023) Skepticism of Digital Currency Needs to Be Taken Seriously  (nytimes.com)
* Digital euro  (ecb.europa.eu)
Männynversosyöpä

**Männynversosyöpä** on männyn sairaus. Sen aiheuttaa versosyöpäsieni (*Ascocalyx abietina*). Männyn lisäksi sieni sairastuttaa sembroja, vuorimäntyjä ja kontortamäntyjä. Männynversosyöpä voi tulla minkä ikäiseen mäntyyn tahansa, mutta pääosin se on nuorten, juuri taimikkovaiheen ohittaneiden puiden sairaus.

Versosyövän oireet tulevat näkyviin tartuntaa seuraavana keväänä.

## Lähteet
Digitaalinen juan

**Digitaalinen juan** tai **digitaalinen renminbi** (; lyhennys **e-CNY**) on Kiinan keskuspankkina toimivan Kiinan kansanpankin asteittain laajentuneeseen koekäyttöön tuoma digitaalinen keskuspankkiraha (CBDC). 

Digitaalinen juan otettiin koekäyttöön neljän pankin välillä huhtikussa 2020 ja 50&nbsp;000 kansalaisen testiryhmällä lokakuussa 2020. Kiinan CBDC:n käyttäjäkunta on kasvanut sittemmin voimakkaasti. Alkuvuonna 2022 raportoitiin, että digitaalisia juaneja sisältäviä sähköisiä lompakkoja oli luotu jo yli 260 miljoonaa. Keväällä 2023 uutisoitiin kokeilusta, jossa Suzhoun kaupunkiin kuuluvan piirikuntatason miljoonakaupunki Changshun julkisen alan työntekijöiden palkat maksettaisiin pelkästään digitaalisina juaneina.

## Lähteet
Yleisurheilun Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2023

**Yleisurheilun Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2023** järjestettiin Stadion Śląskilla Chorzówissa Puolassa 20.–25. kesäkuuta 2023. Kilpailu koostui kolmesta divisioonasta aiemman neljän liigan sijasta vuoden 2021 mestaruuskilpailujen tulosten perusteella. Ensimmäinen divisioona kilpaili iltasessioissa 23.–25. kesäkuuta, kolmas divisioona aamusessioissa ja toinen divisioona iltasessioissa 20.–22. kesäkuuta.

Alun perin tapahtuma suunniteltiin pidettäväksi Madridissa, mutta Euroopan yleisurheiluliiton ja Euroopan olympiakomitea päästyä yhteisymmärrykseen tapahtuma lisättiin vuoden 2023 Euroopan kisojen ohjelmaan yleisurheiluosuudeksi ja siirrettiin Puolaan. Madridin vuoro tulee kahden vuoden kuluttua näistä kisoista kesällä 2025.

Vuoden 2023 kisoissa lajeja oli vähemmän kuin edellisissä kisoissa eli 37 lajia, kun aiemmin oli 40. Muutos selittyi sillä, että miesten ja naisten 3&nbsp;000 metrin juoksu jätettiin pois sekä miesten ja naisten 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestit yhdistettiin 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin sekaviestiksi.

## Ensimmäinen divisioona

### Miehet
NR=kansallinen ennätys, EL=Euroopan kauden kärkitulos, ER=Euroopan ennätys, CR=kisaennätys, AR=stadionennätys, WL=maailman kauden kärkitulos, WR=maailmanennätys

### Naiset

### Sekaviesti

## Lopputulokset

## Lähteet
Rodrigo Zalazar

**Rodrigo Zalazar Martínez** (s. 12. elokuuta 1999 Ablacete, Espanja) on uruguaylais-espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa saksalaisseura Schalkea ja Uruguayn maajoukkuetta keskikenttäpelaajana. Zalazar on 178 senttimetriä pitkä, hän painaa 72 kg ja on oikeajalkainen. Schalkessa hänellä on sopimus vuoden 2026 kesään asti. Schalkeen Zalazar siirtyi Frankfurtista 1,2 miljoonan euron siirtokorvauksella heinäkuussa 2022. Bundesliigassa Zalazar on pelannut 22 ottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin: Borussia Mönchengladbachia vastaan Tobias Mohrin syötöstä elokuussa 2022. Maajoukkueessa Zalazar debytoi kesäkuussa 2023 Nicaraguaa vastaan. Ottelussa hän teki kaksi maalia.

## Saavutukset
Päivitetty 29. kesäkuuta 2023.

* 2. Bundesligan mestari 2021-2022

## Muuta
Rodrigo Zalazarilla on kaksi veljeä: Kuki Zalazar (s. 1998) ja Mauro Zalazar (s. 2005). He molemmat pelaavat jalkapalloa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zalazar Bundesliigan sivuilla
Larry Elder

**Laurence Allen ”Larry” Elder** (s. 27. huhtikuuta 1952 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen konservatiivinen poliittinen kommentaattori ja radiojuontaja. Elder isännöi omaa radio-ohjelmaansa *The Larry Elder Show*, joka alkoi aluksi paikallisena radio-ohjelmana, mutta on sittemmin levinnyt muuallekin Yhdysvaltoihin. Elder on myös toiminut kolumnistina ja kirjoittanut kirjoja.

Vuonna 2021 Elder oli ehdolla Kalifornian kuvernööriksi vuonna 2021 järjestetyissä erikoisvaaleissa, joissa äänestettiin siitä, tulisiko istuva kuvernööri Gavin Newsom erottaa virastaan, ja kenen tulisi korvata hänet, jos hänet erotetaan. Elderiä pidettiin laajalti pääehdokkaana kuvernöörin korvaajaksi, ja lopulta hän sai eniten ääniä korvaajaehdokkaista. Newsomin pysymistä virassaan kannatti noin 62 % äänestäjistä, eikä häntä erotettu.

20. kesäkuuta 2023 Elder ilmoitti pyrkivänsä republikaanisen puolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa. Hän kuitenkin luopui vaalikampanjasta lokakuun 2023 lopulla.

## Elämä ja ura
Elder syntyi vuonna 1952 Los Angelesissa.

Elder opiskeli politiikan tutkimusta Brownin yliopistossa ja valmistui Bachelor of Arts -tutkinnolla vuonna 1974. Vuonna 1977 hän valmistui Juris Doctor -tutkinnolla Michiganin yliopistosta.

Elder harjoitti valmistumisensa jälkeen lakia, mutta siirtyi lopulta kirjoittamaan mielipidekirjoituksia ja tekemään uraa radioshowalalla.

## Yhteiskunnalliset näkemykset
Elder on yhteiskunnallisilta näkemyksiltään oikeistokonservatiivi. Elder on vankka Donald Trumpin tukija, ja hän on epäillyt vuoden 2020 presidentinvaalien vaalitulosta. Hän vastustaa aborttia ja on kutsunut sitä murhaksi. Hän on myös skeptinen ilmastonmuutoksesta ja on kutsunut sitä myytiksi. Elder vastustaa aseiden ostamisen rajoituksia ja minimipalkkalakeja.

Elder on tehnyt useita ristiriitaisia kommentteja naisista. Hän esimerkiksi kirjoitti eräässä kolumnissaan, että "naiset tietävät miehiä vähemmän poliittisista asioista, taloudesta ja ajankohtaisista tapahtumista". Hän myös kieltää sukupuolten välisen palkkaeron.

Elder kieltää systemaattisen rasismin olemassaolon Yhdysvalloissa, eikä hän usko, että Yhdysvalloissa on poliisiväkivaltaongelmaa.

## Bibliografia
* *The Ten Things You Can't Say in America*, 2001
* *Showdown: Confronting Bias, Lies, and the Special Interests that Divide America*, 2003
* *What's Race Got to Do with It?: Why It's Time to Stop the Stupidest Argument in America* (päivitetty versio), 2009
** Alkuperäinen julkaisu: *Stupid Black Men: How to Play the Race Card and Lose*, 2008
* *Double Standards: The Selective Outrage of the Left*, 2017
* *A Lot Like Me: A Father and Son's Journey to Reconciliation: A Memoir*, 2018
** Alkuperäinen julkaisu: *Dear Father, Dear Son: Two Lives...Eight Hours*, 2012

## Lähteet
Ikuinen muhennos

**Ikuinen muhennos** tai **ikuinen pata** on tarina ruokalajista, jota väitetään valmistetun keskiaikaisissa majataloissa. Tarinan mukaan ruokalaji koostuu mistä tahansa ruoaksi kelpaavista, kulloinkin saatavilla olevista aineksista, joita haudutetaan samassa padassa. Pata ei koskaan tyhjene, vaan sitä mukaa kun padasta syödään, siihen lisätään uusia aineksia. Samaa keitosta ylläpidetään kuukausien tai jopa vuosikausien ajan yhteen menoon. Tällaista ruokalajia on kuvattu sekä tietokirjoissa että fiktiivisissä teoksissa, kuten George R. R. Martinin kirjoissa.  

Suomalaisten keskiaikatutkijoiden ja ruokahistorioitsijoiden mukaan kyseessä on kuitenkin pelkkä legenda. Turun yliopiston kulttuurihistorian dosentti Hannele Klemettilä-McHale suhtautuu tarinaan skeptisesti. Tampereen yliopiston postdoc-tutkija Jenni Lares kertoo, että vaikka pataruuat olivat suosittuja keskiajalla, ja saatavilla olevien ruoka-aineiden heittäminen yhteen pataan oli tunnettu tapa, ja keitosta saatettiin myös ylläpitää muutamien päivien ajan, silti "ikuisen padan" tueksi ei ole oikeastaan minkäänlaisia lähteitä, eikä se muutenkaan ole kovin todennäköinen ruokalaji.  

Keskiajalla ruokaa tehtiin useimmiten vain sen verran, että kaikki talouden jäsenet saivat syödäkseen. Jotta ruoka pysyisi syömäkelpoisena, pataa olisi pidettävä jatkuvasti kiehumassa, eikä se ollut keskiajalla mahdollista. Tulisijoissa pidettiin tulta vain päivisin, ja öisin kaupungeissa oli tulenpitokielto palovaaran takia. Maaseudulla ruokaa laitettiin erillisessä keittokodassa, jossa pidettiin tulta vain ruokaa laittaessa. 

Lisäksi katolinen kirkko määräsi pidättäytymään lihansyönnistä yhtenä tai useampana päivänä viikossa.  

Helsingin yliopiston ja Kansalliskirjaston vanhemman historiantutkijan Jaakko Tahkokallion mukaan majataloja ei ollut edes olemassa varhaiskeskiajalla. Sopivien rahatyyppien vuoksi varsinaisia majataloja ilmaantui vasta 1300-luvulta lähtien. Sitä ennen keskiajan matkalaiset majoittuivat tavallisiin asuintaloihin. 

Ikuista muhennosta muistuttava ruokalaji on kuitenkin olemassa todellisuudessa: aasialaisessa keittiössä patalientä ("master stock") käytetään siivilöitynä yhä uudelleen ja uudelleen esimerkiksi liharuokien kypsentämisessä. 

## Lähteet
Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymä

**Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymä** on erittäin harvinainen sikiönkehityksessä syntyvä oireyhtymä, joka aiheuttaa erilaisia rakennepoikkeavuuksia.

Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymä aiheuttaa fokomeliaa. Etenkin jalkojen pitkittäiset luut jäävät vajaasti kehittyneiksi. Myös käsivarsien luissa esiintyy poikkeavuuksia, mutta jalkojen poikkeavuudet ovat yleensä merkittävämpiä. Mahdollisia kasvojen poikkeavuuksia ovat suulakihalkio, hypertelorismi sekä ylä- ja alaleuan taaksepäin vetäytyneisyys. Munuaisissa voi myös olla ongelmia, kuten hevosenkenkämunuainen tai polykystisyys. Oireyhtymälle tyypillistä on vaikea-asteinen lantion vajaakehittyneisyys. Sukupuolielinten kehityshäiriöt ovat mahdollisia; tytöiltä saattavat puuttua kohtu ja emätin. Pojilla on esiintynyt siittimen poikkeuksellista pienikokoisuutta ja piilokiveksisyyttä. Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymään ei yleensä liity kehitysvammaisuutta. Älykkyyden lisäksi myös pituuden kehitys on tyypillisesti normaali.

Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymän taustalla on WNT7A-geenin homotsygoottinen mutaatio kromosomissa 3. Saman geenin mutaatioon liittyy Fuhrmannin oireyhtymä. Toimivan geenituotteen tuotanto on kuitenkin 
Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymässä estynyt kokonaan, Fuhrmannin oireyhtymässä vain osittain. Siksi Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymän oirekuva on vaikeampi. Sen periytyvyys on peittyvää ja autosomaalista. Joskus potilaiden elinikä jää hyvin lyhyeksi. Al-Awadi kuvasi oireyhtymän vuonna 1985 ja Raas-Rothschild vuonna 1988. Aiemmin Al-Awadin oireyhtymäksi, Raas-Rothschildin oireyhtymäksi ja Schinzelin fokomeliaksi kutsuttujen tilojen todettiin vuonna 1993 olevan nimityksiä yhdelle ja samalle oireyhtymälle.

## Lähteet
Fuhrmannin oireyhtymä

**Fuhrmannin oireyhtymä** on geneettinen oireyhtymä, joka aiheuttaa erilaisia epämuodostumia.

Fuhrmannin oireyhtymään liittyy raajojen epämuodostumia. Poikkeavuuksille tyypillistä on korostuminen reisi- ja pohjeluissa sekä sormissa ja varpaissa. Pohjeluu voi puuttua kokonaan tai olla poikkeuksellisen pieni. Varpaita ja sormia voi puuttua tai olla ylimääräisiä. Ne ovat myös saattaneet kasvaa yhteen. Suurimmalla osalla Fuhrmannin oireyhtymästä kärsivistä on vajaakehittynyt lantio. Oireyhtymän muita piirteitä voivat olla muiden muassa jalkapöydän luiden puuttuminen tai yhteen kiinnittyminen, reisiluiden taipuneisuus ja huuli-suulakihalkio. Kliininen kuva on huomattavan vaihteleva yksilöllisesti ja perheittäin. Kehitysvammaisuutta ei kuitenkaan tavallisesti liity Fuhrmannin oireyhtymään.

Fuhrmannin oireyhtymä johtuu WNT7A-geenin mutaatiosta, mutta geenituotteen normaali tuotanto on vain osittain estynyt. Tässä Fuhrmannin oireyhtymä eroaa yleisesti ottaen vaikeammin oireilevasta Al-Awadi–Raas-Rothschildin oireyhtymästä, jossa geenituotteen tuotanto on estynyt täysin. Fuhrmannin oireyhtymä näyttää periytyvän peittyvästi autosomissa. Sen tarkka esiintyvyys on tuntematon, mutta sitä pidetään hyvin harvinaisena. Hoito on oireenmukaista. Geneetikko Walter Fuhrmann kuvasi mukaansa nimetyn oireyhtymän vuonna 1980.

## Lähteet
SAPHO-oireyhtymä

**SAPHO-oireyhtymä** on krooninen autoinflammatorinen ihon, luiden ja nivelten sairaus. Sairaus on nimetty sen peruspiirteiden eli synoviitin, aknen, pustuloosin, hyperostoosin ja osteiitin alkukirjainten mukaan. SAPHO-oireyhtymälle ominaista onkin moninainen oirekuva.

Synoviitti eli niveltulehdus aiheuttaa SAPHO-oireyhtymässä kuumotusta, kosketusherkkyyttä, kipua ja turvotusta. Niveltulehdukset ovat usein lyhytaikaisia. Niitä esiintyy usein selkärangan alueella, sormien ja ranteiden nivelissä sekä polvissa. SAPHO-oireyhtymään saattaa lisäksi liittyä spondyliitti, nikamien tulehdustila, joka oireilee kivun lisäksi niskan ja selän jäykkyytenä. SAPHO-oireyhtymälle tyypillisistä iho-oireista akne on yleisintä kasvojen ja yläselän alueilla. Pustuloosi on tulehdustila, jossa ihoa kuoriutuu ja iho muuttuu hilseileväksi. Pustuloosin yhteydessä kämmenissä ja jalkapohjissa ilmenee kookkaita nesterakkuloita. Hyperostoosi merkitsee luun liikakasvua ja osteiitti luutulehdusta. Näistä molemmat esiintyvät yleisimmin rintakehän seudulla. Usein luutulehdus koskee toista solisluuta ja osaa rintalastasta. Melko yleisiä ovat olleet myös esimerkiksi suoli- ja alaleukaluiden tulehtumiset.

SAPHO-oireyhtymän yhteydessä on kuvattu nikamasolmujen skleroosia. Joskus sen yhteydessä ilmenee diskiitti, välilevyn tulehtuminen. Sakroiliitti, risti-suoliluunivelen tulehdustila, on myös ollut suhteellisen yleinen löydös, yleensä toispuoleisena. Arviolta joka kymmenennellä SAPHO-oireyhtymää sairastavalla on todettu myös krooninen tulehduksellinen suolistosairaus. SAPHO-oireyhtymä on useimmiten taudinkulultaan aaltoileva eli välillä oireet voivat väistyä ja välillä palata. Krooninen kipu saattaa kuitenkin kehittyä. Parantavaa hoitoa SAPHO-oireyhtymään ei ole, mutta hoidossa pyritään kipujen ja tulehduksen lievittämiseen. Tulehduskipulääkkeet ovat olleet ensisijaisia hoitovaihtoehtoja, mutta myös monia muita lääkkeitä ja lääkkettömiä hoitokeinoja käytetään. Nivelsäryt ovat SAPHO-oireyhtymässä tyypillisiä; niveltulehduksiin tehokkaita ovat olleet glukokortikoidiruiskeet.

SAPHO-oireyhtymän synty voi olla monitekijäinen prosessi, johon vaikuttavat perinnölliset, immunologiset, ympäristö- ja tulehdustekijät. SAPHO-oireyhtymä voi kehittyä missä tahansa iässä. Keskimääräinen sairastumisikä on ollut 30–40. SAPHO-oireyhtymän jäljille voidaan päästä sille tyypillisten oireiden perusteella, ja diagnoosin varmentamiseen käytetään kuvantamismenetelmiä. Yleensä tulehdusarvot eivät SAPHO-oireyhtymästä kärsivillä ole voimakkaasti kohonneet. Erotusdiagnostisesti huomioitavia tiloja ovat muiden muassa Pagetin tauti, kasvaimet ja märkäinen osteomyeliitti. SAPHO-oireyhtymä on kuvattu ensimmäisen kerran vuonna 1987.

## Lähteet
Hans Konrad Foosnæs

**Hans Konrad Foosnæs** (2. helmikuuta 1846 Namdalseid – 30. heinäkuuta 1917 Beitstad) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1882–1885, 1888–1900 ja 1903–1906 sekä toimi Norjan maatalousministerinä 1906–1908. Vuosina 1880–1908 ja 1914 hän oli Beitstadin pormestari.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heinälammi

**Heinälammi** voi tarkoittaa seuraavia: 

* Heinälammi, lampi Juupajoella
* Heinälammi, lampi Ruovedellä
* Heinälammi, lampi Tammelassa
* Heinälammi, lampi Virroilla
* Heinälammi, lampi Ylöjärvellä
* Heinälammi, lampi Ylöjärven Kurussa
* itäinen ja läntinen Heinälammi, lammet Ähtärissä.

## Katso myös
* Heinälampi
Beitstad

**Beitstad** on entinen Norjan kunta ja vuodesta 1964 osa Steinkjerin kuntaa. Kuntaliitoshetkellä Beitstadin pinta-ala oli 201 neliökilometriä ja siellä oli 2&nbsp;563 asukasta.
## Kuvia

Bronze Age boats.png|Beitstadista löytyneitä kalliopiirroksia.

## Lähteet
Otto Adolf Stenroth

**Otto Adolf Stenroth** (5. toukokuuta 1834 Rantasalmi – 15. maaliskuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.

Otto Adolf Stenroth syntyi Rantasalmella vuonna 1834 sotilasperheeseen. Hänen isänsä oli majuri Peter Stenroth ja äiti valtiopäivämies Otto Vilhelm Ehrströmin tytär Fanny Ehrström. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1853 ja sai teologian erotutkinnon vuonna 1857. Hänet vihittiin 24-vuotiaana papiksi. Laukaan kirkkoherrana hän aloitti vappuna 1876 ja toimi siinä virassa kuolemaansa asti. Jyväskylän rovastikunnan lääninrovasti hän oli 8.10.1885 alkaen. 

Hänen lapsiaan olivat valtiopäivämies Otto Eliel Stenroth, kirjailija Maria Stenroth ja kirkkoherra Oswald Stenroth. 

## Lähteet
Blaun oireyhtymä

**Blaun oireyhtymä** on erittäin harvinainen perinnöllinen sairaus, joka aiheuttaa ihon, nivelten ja silmän suonikalvoston tulehduksia eli dermatiittia, artriittia ja uveiittia. Muita mahdollisia oireita ovat muiden elinten muutokset ja kuumeilu. Jos Blaun oireyhtymää taudinkuvaltaan vastaava tila ilmenee sporadisena ilman perintötekijöiden osuutta, käytetään sairaudesta nimitystä "lapsuusiän sarkoidoosi".

Blaun oireyhtymän oirekuva, vaikeusaste ja tyypillinen vaikeusaste vaihtelevat yksilöllisesti. Hoitamattomana Blaun oireyhtymän eteneminen on kuitenkin vääjäämätöntä. Yleensä potilaat ovat olleet diagnoosihetkellä alle 5-vuotiaita. Niveltulehdus aiheuttaa Blaun oireyhtymässä ensin nivelten turpoamista ja vähitellen tilan edetessä nivelen liikelaajuuden pienenemistä. Tällöin voi ilmetä kulumia ja virheasentoja. Varhaisimpiin iho-oireisiin voivat kuulua rokkoihottuma (eksanteema) ja kirkkaan punainen ihottuma eli eryteema. Ihottuma on luonteeltaan aaltoilevaa eli vuoroin pahenevaa, vuoroin lievittyvää. Uveiitti voi aiheuttaa kaihin tai kohoavan silmänpaineen; ilman hoitoa näkökyky saattaakin alkaa heikentyä.

Granulomatoottinen tulehdus voi Blaun oireyhtymässä aiheuttaa myös muiden elinten ongelmia. Näitä voi ilmetä esimerkiksi keuhkoissa, munuaisissa tai maksassa. Verenpaine voi kohota ja kuumeilu olla toistuvaa. Jos epäily Blaun oireyhtymästä on herännyt ja muut mahdolliset syyt oireiden taustalla poissuljettu, voidaan Blaun oireyhtymän diagnoosista päästä varmuuteen geenitestillä. Blaun oireyhtymä johtuu NOD2-geenin mutaatiosta. Sen periytymistapa on autosomaalinen ja vallitseva. Blaun oireyhtymä on parantumaton, mutta lääkehoidolla hallittavissa. Oireiden lievitys ja taudin etenemisen pysäyttäminen ovatkin hoidon päätavoitteet. Käytettäviä lääkkeitä ovat olleet tulehduskipulääkkeet, metotreksaatti, kortikosteroidit ja vaikeissa tapauksissa esimerkiksi TNF-alfan estäjiin kuuluvat infliksimabi sekä adalimumabi. Hyvän lääkehoidon myötä on todettu psykomotorisen kehityksen muodostuvan normaaliksi, elämänlaadun hyväksi ja kasvun lähes normaaliksi. Sairauden aktiivisuus saattaa vaihdella elämän eri vaiheissa.

## Lähteet
Timo Aarrevaara

**Timo Aarrevaara** (s. 1961) on suomalainen hallintotieteilijä, joka on toiminut hallintotieteen, erityisesti julkisjohtamisen, professorina Lapin yliopistossa 1. huhtikuuta 2015 lähtien. Hän valmistui maisteriksi Tampereen yliopistossa vuonna 1990 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1998. Hän on lisäksi hallintotieteiden dosentti Tampereen yliopistossa.

Aarrevaara kertoo tutkineensa "muiden muassa korkeakouluhallintoa, korkeakoulutuksen johtamista, hallinnon uudistamista sekä muutoksen johtamista ja johtajuutta". Vuonna 2022 Association for the Study of Higher Education (ASHE) myönsi CIHE-palkinnon Aarrevaaran toimittamalle teokselle *Universities in the Knowledge Societies*.

## Julkaisut

* Timo Aarrevaara: *Councillors and civil servants in the Ukrainian self-government* (väitöskirja). Naukova Dumka 1998.
* Timo Aarrevaara, Jaana Haataja, Risto Harisalo ja Jari Stenvall (toim.): *Kilpailuttaminen joukkoliikenteessä: kilpailuttamisen vaikutusten kartoittaminen *. Tampereen yliopisto 2000.
* Seppo Hölttä ja Timo Aarrevaara (toim.): *Arviointi ja laatu korkeakouluissa*. Tampereen yliopisto 2004.
* Timo Aarrevaara ja Jari Stenvall (toim.): *Kriittinen ajankuva*. Tampere University Press 2006.
* Risto Harisalo, Timo Aarrevaara, Jari Stenvall ja Petri Virtanen: *Julkinen toiminta – julkinen politiikka*. Tampere University Press 2007.
* Timo Aarrevaara ja Fumihiro Maruyama (toim.): *University reform in Finland and Japan*. Tampere University Press 2008.
* Timo Aarrevaara ja Elias Pekkola: *Muuttuva akateeminen professio Suomessa: maaraportti*. Tampere University Press 2010.
* Risto Harisalo ja Timo Aarrevaara: *Katalyyttinen puhe lautakunnissa: tutkimus kuuden suurimman kaupungin lautakunnista*. Tampere University Press 2015.
* Rómulo Pinheiro, Lars Geschwind ja Timo Aarrevaara (toim.): *Mergers in higher education: the experience from Northern Europe*. Springer 2016.
* Timo Aarrevaara, Martin Finkelstein, Glen A. Jones ja Jisun Jung (toim.): *Universities in the Knowledge Society: The Nexus of National Systems of Innovation and Higher Education*. Springer 2021.
* Futao Huang, Timo Aarrevaara ja Ulrich Teichler (toim.): *Teaching and Research in the Knowledge-Based Society: Historical and Comparative Perspectives*. Springer 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lapin yliopiston tutkimusportaali
Saethre–Chotzenin oireyhtymä

**Saethre–Chotzenin oireyhtymä** on harvinainen perinnöllinen oireyhtymä, joka aiheuttaa kraniosynostoosin eli kallon saumojen ennenaikaisen luutumisen. Kraniosynostoosi aiheuttaa pään ja kasvojen muotojen poikkeavuuksia. Saethre–Chotzenin oireyhtymään liittyy laaja ja yksilöllisesti vaihteleva oirekirjo. Saethre–Chotzenin oireyhtymää kutsutaan myös tyypin 3 akrokefalosyndaktyliaksi.

Saethre–Chotzenin oireyhtymästä kärsivällä vastasyntyneellä voidaan havaita muun muassa kasvojen epäsymmetrisyys, pään epätavallinen muoto, ptoosi, karsastus ja korvien pieni koko. Oireyhtymään liittyy myös raajojen poikkeavuuksia, kuten lyhytsormisuutta ja -varpaisuutta sekä toisen ja kolmannen sormen yhteenkasvu. Varpaat voivat olla epätavallisen leveät. Harvinaisempiin piirteisiin kuuluvat hidastunut pituuskasvu, hypertelorismi, suulakihalkio ja selkärangan poikkeavuudet. Osa sairastuneista voi kuuroutua lapsuusiässä. Uniapneaa saattaa esiintyä ja naispuolisilla potilailla on havaittu kasvanut rintasyöpäalttius. Harvinaisissa tapauksissa on kuvattu esiintyneen epilepsiaa sekä rakennepoikkeamia munuaisissa ja sydämessä.

Monet kromosomin 7 (alue 7p21) mutaatiot geenissä TWIST1 aiheuttavat Saethre–Chotzenin oireyhtymää. Mutaatio voi olla esimerkiksi pistemutaatio, deleetio tai mikrodeleetio. Jos oireyhtymän taustalla on deleetio, on kehitysviiveen riski kahdeksankertainen muunlaisten mutaatioiden aiheuttamiin tapauksiin verrattuna. Yleensä oireyhtymästä kärsivä on kuitenkin normaaliälyinen. Joskus Saethre–Chotzenin oireyhtymä johtuu kromosomialueen 7p21 translokaatiosta ja joskus rengaskromosomista 7. Oireyhtymä periytyy autosomissa vallitsevasti vaihtelevalla penetranssilla. Geenimuutos perimässä ei siis aina tuota oireyhtymää. Saethre–Chotzenin oireyhtymän esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/25&nbsp;000–50&nbsp;000. Varhain aloitetun hoidon tulokset ovat olleet erittäin hyviä. Ennusteeseen kuitenkin vaikuttaa oirekuvan yksilöllinen vaihtelu. Toisistaan riippumattomasti Saethre–Chotzenin oireyhtymän kuvasivat vuosina 1931 ja 1932 Haakon Sæthre ja Fritz Chotzen.

## Lähteet
Holt–Oramin oireyhtymä

**Holt–Oramin oireyhtymä** on synnynnäinen, perinnöllinen oireyhtymä, joka aiheuttaa yläraajojen rakennepoikkeavuuksia ja synnynnäistä sydänvikaisuutta.

Holt–Oramin oireyhtymälle tyypillisiä sydänvikoja ovat eteisväliseinän aukko ja kammioväliseinäaukko. Myös muita sydänvikoja saattaa esiintyä. Yhteensä sydämen eri rakennepoikkeavuuksia esiintyy synnynnäisesti vähintään kolmella neljästä potilaasta. Johtumishäiriöitä ja rytmihäiriöitä voi Holt–Oramin oireyhtymässä ilmetä myös ilman mitään rakennepoikkeavuutta. Rytmihäiriö voidaan havaita jo vastasyntyneisyyskaudella. Yläraajojen poikkeavuuksista tyypillisimpiä ovat peukalon rakenneviat ja toiminnalliset häiriöt. Peukalo voi puuttua kokonaan tai osittain, se voi olla kaksiosainen, sen sijainti voi olla poikkeava tai se voi sisältää kolme sormiluuta. Ranneluiden erilaiset rakennepoikkeavuudet ovat myös hyvin yleisiä.

Holt–Oramin oireyhtymästä kärsii arviolta yksi sadastatuhannesta vastasyntyneestä. Aiheuttajia ovat erilaiset mutaatiot kromosomin 12 geenissä TBX5 ja periytymistapa on vallitseva. Diagnoosi voidaan varmistaa geenitestillä, mutta aina tämä ei onnistu. Holt–Oramin oireyhtymä voi johtua myös *de novo* -mutaatiosta. Oireyhtymää voidaan hoitaa kirurgisesti; yleensä sydänviat ovatkin näin korjattavissa. Rytmihäiriöiden seurantaa toteutetaan myös niiden potilaiden kohdalla, joilla ei ole todettu sydämen rakennepoikkeavuutta. Holt–Oramin oireyhtymä on kuvattu ensimmäisen kerran vuonna 1960. Se on nimetty Mary Holtin ja Samuel Oramin mukaan.

## Lähteet
Jackson–Weissin oireyhtymä

**Jackson–Weissin oireyhtymä** on erittäin harvinainen geneettinen oireyhtymä, joka aiheuttaa kraniosynostoosia ja jalkojen epämuodostumia. Oirekuva on kuitenkin erittäin vaihteleva yksilöllisesti.

Jackson–Weissin oireyhtymään liittyvä kraniosynostoosi eli ennenaikainen kallon saumojen luutuminen aiheuttaa kasvojen epämuodostumia. Sairastuneilla on kuvattu akrokefaliaa, jossa pää on muodoltaan korkea ja suippo. Osalla on ilmennyt päänsärkyä, näköongelmia ja hydrokefaliaa. Jackson–Weissin oireyhtymästä kärsivien kasvonpiirteissä on ilmennyt monia poikkeavuuksia, kuten vajaakehittyneet keskikasvot, hypertelorismi, ptoosi, karsastus, matala nenänselkä, vajaakehittynyt yläleuka, suulakihalkio ja korvien poikkeava muoto. Oireyhtymästä kärsivien jaloille ominaisia piirteitä puolestaan ovat olleet lyhyet, leveät varpaat sekä toisen ja kolmannen varpaan yhteenkasvu. Isovarpaat ovat joskus kääntyneet sisäänpäin. Nivelten liikkuvuus on voinut olla tavallista vähäisempi. Myös jalkapöydän, kantapään ja nilkan luiden fuusioitumista on esiintynyt. Tyypillisesti Jackson–Weissin oireyhtymään ei liity kehitysvammaisuutta.

Jackson–Weissin oireyhtymä johtuu tavallisesti autosomissa vallitsevasti periytyvästä kromosomin 10 geenin FGFR2 mutaatiosta. Joskus taudin taustalla oleva virhe on sporadinen *de novo* -mutaatio. Jackson–Weissin oireyhtymän arvioitu esiintyvyys vastasyntyneillä on vähäisempi kuin yksi miljoonasta. C. E. Jackson kuvasi Jackson–Weissin oireyhtymän ensimmäisenä vuonna 1976 amissien suvussa, jossa sairastuneita henkilöitä oli 88.

Jackson–Weissin oireyhtymän hoito on oireenmukaista. Monia siihen liittyviä poikkeavuuksia onnistutaan hoitamaan kirurgisesti. Lisäksi tarpeen saattaa olla fysio- tai toimintaterapia. Jackson–Weissin oireyhtymästä kärsivien elinajanodotteen on katsottu olevan normaali.

## Lähteet