open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo Ukrainan piireistä

Tämä on **luettelo Ukrainan piireistä**, jotka muodostavat aluehallinnon toisen tason. Ukrainan korkein neuvosto päätti 17. heinäkuuta 2020 Ukrainan uudesta aluehallinnoisesta piirijaosta (säädös 2020 № 807-IX "Piirien muodostamisesta ja lakkauttamisesta"). Sen mukaan Ukrainan 24 aluetta ja Krimin autonominen tasavalta jaettiin aluehallinnon toisella tasolla 136 piiriksi () aiemman 460 piirin (ja 178 aluehallinnon alaisen kaupungin) sijaan. 

Käytännössä uudet piirit toteutettiin yhdistämällä piirejä alueellisesti ja väestöllisesti suuremmiksi kokonaisuuksiksi. Esimerkiksi aiemmat kaupunkipiirit ja aluehallinnon alaisuudessa olleet kaupungit tulivat osaksi uusia piirejä. Ukrainan aluehallinnon ylimmälle tasolla jäivät 24 alueen ja Krimin autonomisen tasavallan ohella kaksi valtakunnallisessa erityisasemassa olevaa kaupunkia: Kiova ja Sevastopol. Nämä kaksi kaupunkia eivät sisälly tähän piiriluetteloon. Suurimpia kaupunkeja on jaettu paikallishallintoa varten kaupunkipiireihin, joita ei käsitellä tässä artikkelissa. Paikallistasolla eli aluehallinnon kolmannella tasolla piirit jakautuivat edelleen kuntiin (), joita oli yhteensä 1&nbsp;469 kappaletta (Ukrainan kontrolloimilla alueilla 1438). Ukrainan kuntajako ei kuulu tämän luettelon rajaukseen.

Luettelo kuvaa piirien tilannetta vuoden 2021 lopulla. Uusista piireistä kymmenen (10) sijaitsi tuolloin de facto Venäjän miehittämällä alueella Krimin niemimaalla. Lisäksi Ukrainan itäosassa, Donetskin ja Luhanskin alueella oli Venäjän tukema kapinallisalue, jossa oli seitsemän (7) uusista piireistä. Tästä syystä vain 119 piiriä oli vuonna 2021 tosiallisesti Ukrainan korkeimman neuvoston valvonnassa. Vieraan vallan ohjaamien kapinallisalueiden ja miehittämän Krimin niemimaan piirit on esitetty selkeyden lisäämiseksi tummennetulla taustavärillä oheisessa taulukossa. 

Oheisen taulukon mukaan Ukrainan uusista piireistä väkirikkain oli Harkovan alueen Harkovan piiri (1&nbsp;745&nbsp;734 as., 2021 alun väestöarvio) ja vähäväkisin Ivano-Frankivskin alueen Verh’ovynan piiri (30&nbsp;399 as.). Kaupungistumisaste oli korkein Donetskin alueen Donetskin piirissä, jonka asukkaista 98,1 prosenttia asui Ukrainan tilastokeskuksen mukaan kaupungeissa. Maaseutuvaltaisin oli Ivano-Frankivskin alueen Kosivin piiri (kaupungistumisaste 17,2 prosenttia), joka oli samalla pinta-alaltaan pienin uusista piireistä (877,2 km²). Pinta-alaltaan laajin piiri oli puolestaan Žytomyrin alueen Korostenin piiri (10&nbsp;892,2 km²).

## Krimin autonomisen tasavallan hallinnollinen jako vuodesta 2023
Ukrainan korkein neuvosto päätti heinäkuussa 2020 Krimin autonomisen tasavallan piirien uudeksi lukumääräksi kymmenen.
Uusi piirijako astui voimaan vuonna 2023. Erityisasemassa oleva Sevastopolin kaupunki ei sisälly piirijakoon, mutta aiemman Sevastopolin kaupunkipiirin alueita on liitetty Bahtšisarain piiriin. 

## Lähteet
Vladimir Triandafillov

**Vladimir Kiriakovitš Triandafillov** (; 1894 – 12. heinäkuuta 1931 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen sotilas ja puna-armeijan yleisesikunnan operatiivisen osaston päällikkö. Hän johti Kliment Vorošilovin nimeä kantaneen vuoden 1929 jalkaväen kenttäpalveluohjesäännön kirjoitustyötä, johon osallistui 100 upseeria. Triandafillov kuoli lento-onnettomuudessa Moskovassa.

## Menestyksellisten operaatioiden taktiikka
Puna-armeijan jalkaväen taisteluohjeissa pyrittiin yhdistämään liikkuvuus ja tulivoima. Triandafillovin ”menestyksellisten operaatioiden” taktiikassa liikkeen tarkoituksena oli ”kääntää” toinen vihollisen sivustoista ja sulkea pääjoukot saarroksiin. Liikkuvat tulivoimaiset joukot olisivat ratsuväkeä ja motorisoituja joukkoja. Jalkaväki ratkaisisi läpimurron suoralla rintamahyökkäyksellä. Jalkaväen vahvuudesta 2/3 osallistuisi nopeaan panssarivaunujen tukemaan läpimurtoon ja 1/3 etenisi toisena portaana lyöden vihollisen lopullisesti pistintaistelussa. Jalkaväen tukena olisivat panssarivaunujen lisäksi myös raskaat konekiväärit. Kenttätykistö keskittyisi etsimään ja tuhoamaan vihollisen tykistöasemia. Jos rintamahyökkäyksessä ei käytettäisi panssarivaunuja, kenttätykistö myös tukisi läpimurtoon pyrkivää jalkaväkeä.

## Lähteet

* Salomaa, Markku: *Punaupseerien nousu ja tuho*, s. 190–191. Otava, 2018. 

## Aiheesta muualla
* https://tonyhowardsblog.blogspot.com/2012/07/tukhachevsky-soviet-dictator-joseph.html
* https://faretra.info/2018/01/04/smyrni-il-triantafillidis-theios-vladimiros-triantafillof-teichos-kremlinou/
Skeleton talviolympialaisissa 2022

**[[Skeleton|Skeletonissa]]** kilpailtiin **[[Talviolympialaiset 2022|Pekingin 2022 talviolympialaisissa]]** 10.–12. helmikuuta National Sliding Centressä, Yanqingissa.

Skeletonissa oli yhteensä kaksi tapahtumaa: miesten ja naisten kilpailu.

## Aikataulu

: *Kaikki ajat paikallista aikaa ([[Aikavyöhyke|UTC+8]]).*

Seuraavassa listassa on kahden tapahtuman aikataulut.

**Lihavoidut** tapahtumat ovat loppukilpailuja.

## Mitalitaulukko

## Tulokset

## Lähteet
Tekomat

**Tekomat** (*Tecoma*) on bigoniakasveihin kuuluva kasvisuku. 

Sukuun kuuluu 12 lajia, jotka kasvavat luonnonvaraisina trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla Pohjois-Amerikan eteläosassa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan länsiosassa. Joitakin lajeja viljellään muuallakin tropiikissa, ja yksi laji on levinnyt myös luontoon. ne ovat pensaita tai pieniä puita, joilla on keltaiset tai oranssit torvimaiset tai kellomaiset kukat.

## Lajeja
* kapintulipiippu (*Tecoma capensis*)
* keltatekoma (*Tecoma stans*)
* liekkitekoma (*Tecoma garrocha*)
* oranssitekoma (*Tecoma guarume*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tekomat – ''Tecoma''
Nombre de Dios (Panama)

**Nombre de Dios** on kunta (*corregimiento*) ja kalastajakylä Panamassa Colónin maakunnassa Karibianmeren rannikolla. 1500-luvulla se oli huomattava espanjalainen hopea- ja kultakaupan keskus. Se kuitenkin hylättiin käytännössä kokonaan Francis Draken merirosvojen hyökkäyksen jälkeen vuonna 1571. Vuonna 2010 kunnan asukasluku oli 1&nbsp;130.

## Maantiede

Nombre de Dios sijaitsee Panaman Colónin maakunnassa Karibianmeren rannikolla Santa Isabelin piirikunnassa. Nombre de Diosin kunnan (*corregimiento*) pinta-ala on 143,5&nbsp;km².

## Historia

Espanjalainen konkistadori Diego de Nicuesa perusti Nombre de Diosin vuonna 1510. Sen nimi tarkoittaa suomeksi vapaasti kääntäen "Jumalan nimeä". Espanjalainen siirtokunta paikalla ei kasvanut vielä ensimmäisinä vuosinaan.

Nicuesan hävittyä kilpailijalleen Vasco Nuñez de Balboalle Martín Fernández de Enciso perusti sen viereen Santa Maria la Antigua del Dariénin siirtokunnan. Kun vuonna 1519 valmistui päällystetty tie Panama Viejoon Nombre de Diosista ja Santa Maria la Antigua del Dariénista tuli merkittäviä hopea- ja kultakaupan keskuksia. Hopeaa ja kultaa tuotiin Tyyneltämereltä Panama Viejoon Perusta ja niitä vietiin kahdesta Karibianmeren rannikon kaupungista Espanjaan. Tuottoisa kaupankäynti päättyi kuitenkin englantilaisen merirosvo Francis Draken hyökkäykseen vuonna 1571. Espanjalaiset päättivät hyökkäyksen jälkeen hylätä Nombre de Diosin käytännössä kokonaan. Sen sijaan he perustivat Portobelon sataman noin 15 kilometriä Nombre de Diosista pohjoiseen. Nombre de Dios on nykyisin lähinnä pieni kalastajakylä.

## Väestö

Nombre de Diosin kunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1&nbsp;130. Vuonna 2000 vastaava lukema oli 1&nbsp;053 ja vuonna 1990 1&nbsp;028. Asukastiheys oli vuonna 2010 7,9&nbsp;as./km².

## Lähteet
Sobralia

**Sobralia** (*Sobralia macrantha*) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvilaji.

Sobralia kasvaa luonnonvaraisena Meksikossa, Guatemalassa, Belizessa, El Salvadorissa, Hondurasissa, Nicaraguassa ja Costa Ricassa. Sitä on kasvatettu koristekasvina 1800-luvulta alkaen, ja se on sukunsa yleisin viljelty laji. Se kasvaa yli metrin korkuiseksi, varsi muistuttaa ruokoa tai bambua. Kukat ovat suuria, niissä on keltainen keskiosa ja violetit kehälehdet. Yksittäinen kukka kestää vain muutaman päivän, mutta kukinnon kukat aukeavat peräjälkeen niin, että kasvin koko kukinta kestää pitkään.

## Lähteet
Riisisaniaiset

**Riisisaniaiset** (*Ceratopteris*) on sanikkakasveihin kuuluva suku. Suvussa on kuusi lajia, joita esiintyy melko laajasti trooppisilla ja lämpimillä alueilla. Riisisaniaiset kasvavat matalassa vedessä. Juurakosta kasvaa kimppuna eri tavoin liuskoittuneita lehtiä, joista osa on steriilejä ja osa fertiilejä, itiöiviä lehtiä.

## Lajit
* liuskariisisaniainen (*Ceratopteris cornuta* (P.Beauv.) Le Prieur)
* *Ceratopteris oblongiloba* Masuyama & Watano
* kellusriisisaniainen eli kellusvesisaniainen (*Ceratopteris pteridoides* (Hook.) Hieron.)
* *Ceratopteris richardii* Brongn.
* *Ceratopteris shingii* Y.H.Yan & Rui Zhang
* siroriisisaniainen eli vesisaniainen (*Ceratopteris thalictroides* (L.) Brongn.)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Ceratopteris''
Hongkongin peruslaki

**Hongkongin Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen peruslaki** (, ) on Hongkongin erityishallintoalueen perustuslakia vastaava lakikokoelma. Tästä syystä sitä nimitetään joskus "mini-perustuslaiksi".

Peruslaki toimii Kiinan perustuslain alaisuudessa, minkä vuoksi siitä käytetään nimitystä *peruslaki*. Peruslaki on kirjoitettu siten, että se takaa loppupeleissä Manner-Kiinalle vallan kontrolloida Hongkongin hallintoa mielensä mukaan.

Peruslaki on keskeinen osa Hongkongia koskevassa yksi maa, kaksi järjestelmää -sopimuksessa, jonka Iso-Britannia ja Kiina solmivat keskenään Hongkongin siirron yhteydessä. Peruslaki astui voimaan siirron jälkeen, 1. heinäkuuta 1997 ja sen on tarkoitus olla voimassa 50 vuotta tästä päivästä eteenpäin. Peruslaki takaa Hongkongille vahvan autonomian pois lukien ulko- ja puolustuspolitiikan, joka kuuluu Manner-Kiinalle. Laki myös takaa laajat valtaoikeudet kaupungin hallintojohtajalle, joka toimii Pekingin alaisuudessa. Peruslain mukaan Hongkongin oikeusjärjestelmä noudattaa brittiläistä käytäntöä.

Se, kuinka vakavasti peruslakia noudatetaan käytännössä, on kyseenalaistettu sen jälkeen, kun kansallisen turvallisuuden laki astui voimaan kaupungissa. Lain mukaan rikollisia voidaan esim. lähettää tuomittavaksi Manner-Kiinaan ja hongkongilaisten poliittisia oikeuksia rajoitetaan tuntuvasti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Peruslaki
Neolamarckia

***Neolamarckia*** on trooppisessa Kaakkois-Aasiassa esiintyvä matarakasvisuku. Siihen kuuluu kaksi puulajia: kiinankadami ja molukkienkadami. Suvun lajit ovat aiemmin kuuluneet kadameihin (*Anthocephalus*), joka on viimeksi luokiteltu madagaskarilaisen *[[Breonia]]*-suvun synonyymiksi.

## Lajit
* kiinankadami (*Neolamarckia cadamba* (Roxb.) Bosser, syn. *Anthocephalus chinensis*)
* molukkienkadami (*Neolamarckia macrophylla* (Roxb.) Bosser, syn. *Anthocephalus macrophyllus*) – Esiintyy Indonesiassa Jaavalla, Sulawesilla ja Molukeilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Anthocephalus''
Saarva (Hirvensalmi)

**Saarva** on järvi Hirvensalmen ja Mäntyharjun rajalla Etelä-Savon maakunnan länsiosassa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 28 kilometriä länsilounaaseen.

## Maantiede
Saarvan pituus kaakosta luoteeseen on 3,9 kilometriä. Järven leveys etelässä on noin puolitoista kilometriä, pohjoista kohden järvi kapenee alle kilometrin levyiseksi. Noin kahdeksasosa Saarvasta on vähintään 10 metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven itäisen rannan Soiniemen ja Mustaniemen läheisyydessä. Pohjoiseen suuntaavat Matinniemi ja Nuutinniemi jakavat Saarvan eteläosan kolmeen matalaan lahteen. Myös järven pohjoinen osa on matalaa.

Saarvan saariluku on 18. Saarista 2 on alle aarin laajuisia ja 2 puolestaan yli hehtaarin laajuisia. Yhteensä saarten pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Järven kaakkoisosassa sijaitsee Maukkarinsaari ja Seppälänsaaret, länsirannan lähellä on muun muassa Kapasaari ja Kilesaari, pohjoisessa on Myllysaari.

Saarva laskee luoteisrannalta Ylämyllynjokea lounaaseen Matkuslampeen (96,7 metriä mpy), joka laskee edelleen Alamyllynjokea Tervajärveen (91,3 metriä mpy).

Saarvan rannoilla on metsämaata ja peltotilkkuja. Saarvan itäpuolella sijaitsee Ryökäsvesi, järvien välisen kannaksen korkein kohta on yli 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Kannaksen kapein kohta on noin 400 metriä. Kannaksella sijaitsee Kilkinkylä.

Saarvan vesitilavuus on 15&nbsp;911&nbsp;000 kuutiometriä.

Saarva (14.918.1.004) kuuluu Tervajärven valuma-alueeseen (14.918), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Vuohijärven alue (14.91) ja ensimmäinen Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Saarva on selkeästi laajin Hirvijärven alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajin on Tervajärvi.

Saarva on kuudenneksi laajin Hirvensalmen noin 130:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

Myös Joensuussa on Saarva-niminen vakavesi (04.374.1.011). Sen pinta-ala on noin 16 hehtaaria.

## Historiaa
Järvellä on aikoinaan toimitettu järvenlasku.

## Lähteet
Hopeapuut

**Hopeapuut** (*Leucadendron*) on proteakasveihin kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 84 lajia, jotka kaikki kasvavat Etelä-Afrikassa, pääosin Kapmaalla osana Fynbos-kasvillisuutta. Suvun nimi johtuu hopeanharmaan nukkakarvan peittämistä kasvien lehdistä.

## Lajeja
* isohopeapuu (*Leucadendron argenteum*)
* kirjohopeapuu (*Leucadendron discolor*)
* helohopeapuu (*Leucadendron laureolum*)
* suomuhopeapuu (*Leucadendron levisanus*)
* purppurahopeapuu (*Leucadendron rubrum*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Leucadendron''
* Suomen Lajitietokeskus: Hopeapuut – ''Leucadendron''
Tšernihivin piiri

**Tšernihivin piiri** () on aluehallinnollinen piiri Ukrainan pohjoisosassa Tšernihivin alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjän Brjanskin alueen kahteen piiriin (Klimonon ja Starodubin piirit), idässä Korjukivkan piiriin, kaakossa Nižynin piiriin, etelässä ja lounaassa Kiovan alueen Brovaryn ja Vyšhorodin piireihin, sekä luoteessa neljään Valko-Venäjän Homelin alueen piiriin (Brahinin, Lojeun, Homelin ja Dobrušin piirit). Piirin hallinnollinen keskus on Tšernihivin kaupunki (265&nbsp;471 as., 2021). 

Tšernihivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Tšernihivin alueen piirien yhteismäärän viiteen. Tällöin uuden, laajan Tšernihivin piirin pinta-alaksi tuli 10&nbsp;203,9 neliökilometriä. Tätä aiemmin samanniminen piiri oli selvästi pienempialaisempi.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Tšernihivin piirin väkiluvuksi 451&nbsp;430 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 77,5 prosenttia piirin asukkaista (349&nbsp;761 as.).

Tšernihivin piirin kaupungit ovat Horodnja, Tšernihiv ja Oster. Alueella sijaitsee lisäksi 13 kaupunkityyppistä taajamaa: Berezna, Hontšarivske, Desna, Dobrjanka, Zamhlai, Kozelets, Kulykivka, Ljubetš, Myh’ailo-Kotsjubynske, Olyšivka, Radul, Ripky ja Sedniv.

Tiedosto:Вид на залізничний вокзал з пішоходного мосту. Чернігів.jpg|Tšernihivin rautatieasema.
Tiedosto:M01 Chernihiv.JPG|Valtatie M01 kulkee Tšernihivin piirin läpi. Kuva Tšernihivin aiemman piirin rajan luota. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kietosaniaiset

kietosaniaiset eli **keilantit** (*Cheilanthes*) on sanikkakasveihin kuuluva saniaissuku. Suvussa on jopa yli 80 lajia, mutta tarkka lajimäärä saattaa olla epävarma. Koko suku voidaan myös yhdistää laajennettuun *[[Hemionitis]]*-sukuun.

## Lajeja
* guantsinkietosaniainen (*Cheilanthes guanchica*, syn. *Hemionitis guanchica*)
* tuoksukietosaniainen (*Cheilanthes maderensis*, syn. *Hemionitis pteridioides*)
* pitsikietosaniainen (*Cheilanthes multifida*, syn. *Hemionitis multifida*)
* sirokietosaniainen (*Cheilanthes pulchella*, syn. *Hemionitis pulchella*)
* sisiliankietosaniainen (*Cheilanthes tinaei*, syn. *Hemionitis tinaei*)

Monia lajeja esiintyy Välimeren alueella, Kanariansaarilla ja Madeiralla, kuten edellä mainitut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Cheilanthes''
* Suomen Lajitietokeskus: Kietosaniaiset – ''Cheilanthes''
Sulkasaniaiset

**Sulkasaniaiset** (*Nephrolepis*) on kallioimarrekasveihin kuuluva saniaissuku, jossa on 28 lajia. Sulkasaniaisia esiintyy pääosin tropiikissa ja lisäksi Yhdysvalloissa, Lounais-Euroopassa ja Itä-Aasiassa hieman pohjoisempanakin.

## Lajeja
* jättisulkasaniainen (*Nephrolepis biserrata*)
* pystysulkasaniainen (*Nephrolepis cordifolia*)
* kaarisulkasaniainen (*Nephrolepis exaltata*)
* kaitasulkasaniainen (*Nephrolepis rivularis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Nephrolepis''
* Suomen Lajitietokeskus: Sulkasaniaiset – ''Nephrolepis''
Neulaproteat

**Neulaproteat** (*Leucospermum*) on proteakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 48 lajia. Niitä esiintyy Etelä-Afrikassa ja yksi laji myös Kaakkois-Afrikassa Zimbabwesta Mosambikiin. Neulaproteat ovat kasvumuodoltaan pensaita tai pieniä puita ja eräät lajit kasvavat vartensa rennon maanmyötäisesti. Niiden kukinnot ovat proteoiden tapaan pyöreitä kookkaita latvakukintoja, joissa on näkyvissä runsaasti pidentyneitä emin vartaloita.

## Lajeja
Sukuun kuuluu kolme suomeksi nimettyä lajia:
* heloneulaprotea (*Leucospermum conocarpodendron*)
* leveäneulaprotea (*Leucospermum cordifolium*)
* kaitaneulaprotea (*Leucospermum lineare*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Leucospermum''
* Suomen Lajitietokeskus: Neulaproteat – ''Leucospermum''
João Teixeira Pinto

**João Teixeira Pinto** (22. maaliskuuta 1876 Moçâmedes – 25. marraskuuta 1917 Negomano) oli portugalilainen sotilas, joka tunnetaan Portugalin Guinean valloittajana.

Majuri Teixeira Pinto syntyi upseeriperheeseen. Hän osallistui Angolan valloitukseen ja sai vuonna 1912 nimityksen Portugalin Guinean esikuntapäälliköksi. Pinton tehtävänä oli siirtomaan miehitys ja ”rauhoittaminen”, jossa hän käytti portugalilaisten upseerien johtamia afrikkalaisjoukkoja ja Abdul Injain palkkasotureita. Hän hävitti kapinallisten alkuasukkaiden kyliä ja onnistui valloittamaan Portugalin Guinean manneralueen. Sotarikoksista syytetty Pinto siirrettiin vuonna 1915 kotimaassa syntyneen arvostelun takia Mosambikiin, jossa hän sai surmansa taistelussa saksalaisten kanssa.

Canchungon kaupunki oli siirtomaa-aikana nimetty Teixeira Pinton mukaan.

## Lähteet
Marcus Antonius Antyllus

**Marcus Antonius Antyllus** (kuoli 30 eaa.) oli Marcus Antoniuksen ja Fulvian vanhin poika. 

Fulvian kuoleman jälkeen Antonius meni naimisiin Octavia minorin kanssa. Octavia kasvatti Antylluksen ja hänen veljensä Iulluksen. 37 eaa. Tarentumin sopimuksen jälkeen, Antyllus kihlattiin Octavianuksen kaksivuotiaalle tyttärelle Julialle. Antoniuksen ja Octavian eron jälkeen, Antyllus lähti Antoniuksen luokse itään, kun taas Iullus palasi Roomaan Octavian kanssa. 

Actiumin taistelun jälkeen Antylluksesta tuli täysi-ikäinen saatuaan *toga viriliksen*. Sekä Antonius että Kleopatra yrittivät neuvotella Aleksandriaa lähestyvän Octavianuksen kanssa ja kerran Antonius lähetti Antylluksen Octavianuksen luokse kullan kanssa. Antyllus palasi takaisin ilman kultaa ja vastausta. Valloitettuaan Aleksandrian, Octavianus surmautti Antylluksen, joka raahattiin tekoa varten ulos Julius Caesarille omistetusta pyhäköstä.

## Lähteet
* 
### Viitteet
National Theatre

**National Theatre** on Ison-Britannian kansallisteatteri, joka sijaitsee Lontoossa. Se tunnetaan myös nimellä **The Royal National Theatre of Great Britain**, mutta tämä pitkä nimi on lähinnä seremoniallinen.

Toisin kuin monien muiden Euroopan maiden kansallisteatterit, National Theatre on perustettu vasta 1960-luvulla. Teatterin toiminta käynnistyi Laurence Olivierin johdolla vuonna 1963. Aluksi kansallisteatteri sijaitsi Old Vicin yhteydessä Waterloo Roadilla. National Theatren oma uudisrakennus valmistui Thamesin varrelle vuonna 1976. Linnakkeelta näyttävä teatteritalo on tehty betonista, ja sen on suunnitellut Denys Lasdun. Talossa on kolme teatterinäyttämöä.

Kun National Theatre täytti 25 vuotta, sen nimeen lisättiin sana *Royal* eli ’kuninkaallinen’. Teatteriväki oli kuitenkin tyytymätön kuninkaalliseen kytkökseen, ja vuonna 2002 kyseinen sana poistettiin teatterin logosta.

## Näyttämöt
* **Olivier Theatre**: noin 1&nbsp;150 katsojaa vetävä sali, jossa on amfiteatterin tyylinen katsomo ja pyörivä esiintymislava
* **Lyttelton Theatre**: noin 900 katsojaa vetävä sali, jossa on perinteinen, proskenion-tyyppinen näyttämö
* **Dorfman Theatre**: jopa 450 katsojaa vetävä sali, joka on muunneltava ja monikäyttöinen; entiseltä nimeltään *Cottesloe Theatre*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* National Theatren kotisivut
Sailikit

**Sailikit** (*Hakea*) on proteakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 153 lajia. Ne ovat pensaita, jotka kaikki esiintyvät alkuperäisinä Australiassa. Muutamat koristekasvina käytetyistä lajeista ovat levinneet Espanjassa, Etelä-Afrikassa ja Uudessa-Seelannissa.

## Lajeja
Sukuun kuuluu kolme suomeksi nimettyä lajia:
* laakerisailikki (*Hakea laurina*)
* pajusailikki (*Hakea salicifolia*)
* silkkisailikki eli silkkihakea (*Hakea sericea*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Hakea''
* Suomen Lajitietokeskus: Sailikit – ''Hakea''
Ala-Nurmes

**Ala-Nurmes** on pitkänomainen ja kapea järvi Kuopion koilliskolkassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 51 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Ala-Nurmeksen pituus etelästä pohjoiseen on 4,7 kilometriä. Järven eteläpuolisko on noin 200–300 metriä leveä, pohjoispuolisko noin 600–800 metriä leveä ja aivan pohjoisin osa on noin 200 metriä leveä. Runsas viidennes Ala-Nurmeksen pinta-alasta on vähintään 10 metriä syvä. Kyseinen vyöhyke alkaa järven eteläosasta ja ulottuu kolmisen kilometriä pohjoiseen, jossa se kattaa järven koillisen osan. Luoteinen osa on matalaa, kuin myös järven pohjoisin ja eteläisin osa. Ala-Nurmeksen syvin kohta sijaitsee itärannan Lypsyniemen edustalla.
Ala-Nurmeksen saariluku on 17. Niistä 6 on alle aarin laajuisia luotoja. Saaret sijaitsevat järven eteläisessä ja luoteisessa osassa. Laajin saari on noin 80 aarin laajuinen Virtasaari.

Ala-Nurmeksen pohjoisosaan virtaa vesireitti pienten järvien kautta pohjoisesta Nurmesjärveltä (110,1 metriä mpy) runsaan kahden kilometrin päästä. Ala-Nurmes kääntyy alavirtaan länsirannan Kivisalmen kohdalta, josta alkaa etelään Mustaan (101,7 metriä mpy) virtaava vesiuoma. Musta laskee Syväriin (95,5 metriä mpy).

Ala-Nurmeksen länsi- ja etelärannoilla on runsaasti viljelysmaata, itäranta on metsäistä.

Ala-Nurmeksen vesitilavuus on 10&nbsp;975&nbsp;000 kuutiometriä.

Ala-Nurmes (04.639.1.003) kuuluu Nurmesjoen valuma-alueeseen (04.639), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syvärin alue (04.63) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Nurmesjoen valuma-alueeseen kuuluu 29 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Nurmesjärvi, Ala-Nurmes, Syvä-Kankainen ja Musta. Alueen järvistä yhdeksän on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Lähteet
Froneri Finland

**Froneri Finland** on Turengissa jäätelöä valmistava yritys. Jäätelön lisäksi se myy muun muassa Nestlén pakasteleivonnaisia. Sen perustivat vuonna 2016 sveitsiläinen Nestlé ja brittiläinen R&R jatkamaan Nestlén vuonna 2004 ostamaa Valion jäätelöliiketoimintaa. Froneri on Unileverin ohella toinen Suomen kahdesta suuresta jäätelönvalmistajasta. Froneri-konserni on Nestlén ja sijoitusyhtiö Pai Partnersin puoliksi omistama. Suomessa se omistaa Pingviini-, Aino- ja Classic-jäätelöt sekä tuottaa isojen kauppaketjujen omat jäätelöt ja Fazerin jäätelöt. Venäjällä Froneri-konserni valmistaa Mövenpick-, Maxibon- ja Extrême-jäätelöitään nimillä Monterra, Maxiduo ja Sunréme.

## Tuotteet
Froneri Finland valmistaa:

* omia jäätelömerkkejään Pingviini, Aino, Classic, Puffet ja Pehmis
* kaikki Fazerin jäätelöt
* Keskon Pirkka-merkin jäätelöt
* S-ryhmän Kotimaista-merkin jäätelöt (Saksan *Froneri Ice Cream Deutschland* valmistaa S-ryhmän Rainbow-merkkistä jäätelöä)
* Lidlin Lidl-vaniljakermajäätelöt

## Kritiikki
Froneri jatkaa toimintaansa Venäjällä huolimatta Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaan.

## Lähteet
Syvä-Kankainen

**Syvä-Kankainen** on järvi Kuopion, Lapinlahden ja Rautavaaran rajalla Pohjois-Savon maakunnan koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 60 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Syvä-Kankaisen pituus etelästä pohjoiseen on 1,8 kilometriä. Järvi muodostuu varsin tasaleveästä pääaltaasta ja sen koillispuolisesta Leppälahdesta. Pääaltaan suurin syvyys on 10 metriä, Leppälahden suurin syvyys on 37 metriä. Noin neljä hehtaaria Leppälahdesta on vähintään 20 metriä syvä. Syvä-Kankaisen ainoa saari on 20 aarin laajuinen Leppäluoto järven itärannan lähellä. Syvä-Kankaisen metsäisille rannoille on siroteltu pientaloja. Järven eteläpuolella levittäytyy Syväsuo.

Syvä-Kankaiseen virtaa ojia ympäröiviltä soilta. Järven länsirannalta alkaa Syväpuro, joka laskee kaakkoon Nurmesjärven (110,1 metriä mpy) Kangaslahteen.

Syvä-Kankaisen vesitilavuus on 7&nbsp;544&nbsp;000 kuutiometriä.

Syvä-Kankainen (04.639.1.010) kuuluu Nurmesjoen valuma-alueeseen (04.639), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syvärin alue (04.63) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Nurmesjoen valuma-alueeseen kuuluu 29 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Nurmesjärvi, Ala-Nurmes, Syvä-Kankainen ja Musta. Alueen järvistä yhdeksän on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Lähteet
Niinijärvi (Pornainen)

**Niinijärvi** on matala, saareton ja varsin kalaisa järvi Pornaisten eteläosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 29,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 36 kilometriä koilliseen.

## Maantiede
Niinijärven pituus lounaasta koilliseen on 1,2 kilometriä. Melko tasaleveän altaan leveys on noin 300 metriä. Niinijärvi on myös melko tasasyvä, suuri osa siitä on yhdestä kahteen metriä syvä. Niinijärveen virtaa laskuoja luoteesta. Niinijärven eteläkolkasta lähtee laskuoja lounaaseen. Se yhtyy Bastängsbäckeniin, joka virtaa itään Mustijokeen.

Niinijärveä ympäröi kulttuurimaisema peltoineen ja pientaloineen. Järven kaakkoisrannalla kohoavan mäen korkein kohta on noin 50 metriä merenpinnan yläpuolella.

Niinijärven kalalajeja ovat muun muassa ahven, hauki, kuha ja ruutana. Lummekasveista yleisin on ulpukka.

Niinijärven vesi on savista. Järvessä ei saa pestä mattoja eikä ajaa moottoriveneillä. Sen vesi on puhdasta, vesitilavuus on 516&nbsp;600 kuutiometriä eli 516,6 miljoonaa litraa.

Niinijärvi (19.002.1.001) kuuluu Mustijoen keskiosan alueeseen (19.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Mustijoen keskiosan alueeseen kuuluu Niinijärven ohella itäinen ja läntinen Vermijärvi sekä Kaaklampi.

Niinijärvi on neljänneksi laajin Pornaisten seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.

Pornaisten Niinijärvi on neljänneksi laajin Suomen neljästätoista saman nimisestä vakavedestä. Laajin on Rovaniemen Niinijärvi.

## Lähteet
Niinijärvi (Rovaniemi)

**Niinijärvi** on järvi Rovaniemen pohjoisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 35 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Niinijärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 4,7 kilometriä. Kapean järven pohjoisosa on eteläosaa leveämpi. Saaria ei ole. Noin seitsemäsosa Niinijärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä järven pohjoisosassa. Niinijärveen laskee Korteoja kaakosta, Kinisvuomanoja idästä ja Peuraoja itäkoillisesta. Niinijärven luoteiskolkasta lähtee Niinijoki luoteeseen. Se laskee Suopajokeen, joka virtaa etelään Kotajärveen (140,9 metriä mpy), joka laskee Kotajokea luoteeseen Alajärveen (133,1 metriä mpy), joka laskee edelleen Laisentiajokea länteen Ounasjokeen.

Niinijärveä ympäröi metsä- ja suomaa. Niinijärven ja Kotajärven välissä sijaitsevan Kotavaaran laki on noin 230 metriä merenpinnan yläpuolella. Niinijärven eteläpuolella sijaitsee etelään laskeva Perunkajärvi, järvien välisen kannaksen leveys on noin 400 metriä.

Niinijärven vesitilavuus on 7&nbsp;970&nbsp;000 kuutiometriä.

Niinijärvi (65.528.1.016) kuuluu Laisentiajoen valuma-alueeseen (65.528), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Ounasjoen Meltauksen alue (65.52) ja ensimmäinen jakovaihe Ala-Ounasjoen alue (65.5). Niinijärvi on toiseksi laajin Laisentiajoen alueen 28:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Saittajärvi.

Rovaniemen Niinijärvi on laajin Suomen neljästätoista saman nimisestä vakavedestä.

## Lähteet
Musta (Kuopio)

**Musta** on järvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 31,9 hehtaaria. Etäisyys Kuopion keskustasta on 51 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Mustan pituus etelästä pohjoiseen on 900 metriä. Suhteellisen tasaleveän altaan leveys on noin puolet pituudesta. Saaria ei ole. Järveä ympäröi Palonurmen kylän kulttuurimaisema. Itäinen ranta on metsämaata. Mustan pohjoisrannalle virtaa laskuoja Ala-Nurmeksesta, joka sijaitsee Mustan itäpuolella. Ala-Nurmeksen eteläosan ja Mustan välissä sijaitsee noin 400 metriä leveä kannas. Musta laskee etelärannan Korkeakoskea etelään Alalampeen (98,5 metriä mpy), josta vesireitti jatkuu Katteluskosken ja Salakkakosken kautta Syväriin (95,5 metriä mpy).

Musta (04.639.1.002) kuuluu Nurmesjoen valuma-alueeseen (04.639), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syvärin alue (04.63) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Nurmesjoen valuma-alueeseen kuuluu 29 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Nurmesjärvi, Ala-Nurmes, Syvä-Kankainen ja Musta. Alueen järvistä yhdeksän on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.

## Lähteet
Harattalanjärvi

**Harattalanjärvi** on monihaarainen järvi Luumäen ja Lappeenrannan rajalla Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 26 kilometriä lounaaseen.

## Maantiede
Harattalanjärvi muodostuu lahdista ja salmista, sen mutkittelevan rantaviivan pituus on 10&nbsp;938 metriä. Suurin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,8 kilometriä. Harattalanjärven pohjoisosassa sijaitsee kaksi saarta, joista Suurisaari on pinta-alaltaan lähes viisi hehtaaria. Toinen saari on nimetön. Suurisaaren länsipuolella sijaitsee 14 hehtaaria laaja alue, jonka syvyys on vähintään 10 metriä. Järven keskiosan Isosalmen suurin syvyys on kahdeksan metriä, eteläisimmät osat ovat matalia.
Harattalanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata, pohjoisella rannalla on pientaloja. Järvi kapenee etelässä Harattalanjoeksi, joka laskee Matalajärveen (48,7 metriä mpy).

Harattalanjärven vesitilavuus on 3&nbsp;951&nbsp;000 kuutiometriä.

Harattalanjärvi (08.005.1.009) kuuluu Läntisen Vilajoen valuma-alueeseen (08.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vilajoen vesistössä (08). Läntisen Vilajoen valuma-alueeseen kuuluu 19 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Harattalanjärvi on suurin.

## Lähteet
David Wilson (diplomaatti)

**David Clive Wilson**, Tillyornin paroni Wilson (; s. 14. helmikuuta 1935) on brittiläinen entinen diplomaatti ja sinologi, joka toimi Brittiläisen Hongkongin toiseksi viimeisenä kuvernöörinä vuosina 1987–1992. Tämän jälkeen hän istui Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneessa vuosina 1992–2021.

Wilson syntyi Alloassa Skotlannissa. Hän opiskeli Oxfordin yliopiston Keble Collegessa. Vuosina 1960–1962 hän toimi Hongkongin kuvernöörin poliittisena neuvonantajana. Vuosina 1963–1965 hän opiskeli Pekingissä kiinan kieltä. Vuonna 1973 hän väitteli tohtoriksi Lontoon yliopistossa; hänen väitöskirjansa aiheena olivat Britannian ja Kuomintangin suhteet 1920-luvulla. Vuosina 1977–1981 hän toimi taas Hongkongin kuvernöörin poliittisena neuvonantajana. Vuonna 1984 hänet valittiin kiinalais-brittiläisen yhteisjulistuksen toimeenpanosta vastaavan työryhmän jäseneksi.

Kuvernööri Edward Youden kuoltua vuonna 1986 Wilson valittiin hänen seuraajakseen. Hänen kuvernöörikaudelleen osuivat Taivaallisen rauhan aukion verilöyly sekä vietnamilaisten venepakolaisten aiheuttama ongelma. Wilson erotettiin kuvernöörin virasta vuonna 1992, ja hänen seuraajakseen valittiin Chris Patten.

Opiskellessaan mandariinikiinaa Hongkongin yliopistossa Wilson oli valinnut kiinankieliseksi nimekseen *Wei Dewei* (), joka muistutti hänen omaa nimeään mandariinikiinaksi lausuttuna muttei kantoninkiinaksi lausuttuna. Lisäksi se lausuttiin kantoninkiinaksi samalla tavalla kuin ”vaarallisen tekopyhä” (), ja sukunimeä *Wilson* vastaava merkki ) oli mahdollista jakaa osiin , ’1800 naisaavetta’. Kuvernöörikautensa alussa hän vaihtoi kiinankielisen nimensä muotoon *Wai Yik-shun* (), joka kantoninkiinaksi lausuttuna muistuttaa lähemmin hänen oikeaa nimeään. 

Kuvernöörikautensa jälkeen Wilson aateloitiin Tillyornin paroni Wilsoniksi, minkä myötä hän sai paikan Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneessa.

Hongkongin vuosien 2014 sekä 2019 demokratiamyönteisten mielenosoitusten aikaan Wilson puolusteli Hongkongin poliisin toimia mielenosoittajia vastaan keskusteluissa ylähuoneessa.

Wilson lyötiin vuonna 1987 Order of St Michael and St George -ritarikunnan suurristin komentajaksi (KCMG) ja vuonna 1991 suurristin ritariksi, sekä vuonna 2000 skotlantilaisen Order of the Thistle -ritarikunnan ritariksi (KT).

## Lähteet
Novhorod-Siverskyin piiri

**Novhorod-Siverskyin piiri** () on aluehallinnollinen, maaseutuvaltainen piiri Ukrainan pohjoisosassa Tšernihivin alueella. Dneprin sivujoki Desna laskee piirin läpi. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjän Brjanskin alueeseen, idässä Sumyn alueen Šostkan piiriin, etelässä Nižynin piiriin ja lännessä Korjukivkan piiriin.

Piirin hallinnollinen keskus on Novhorod-Siverskyin kaupunki (12&nbsp;647 as., 2021).

Novhorod-Siverskyin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina karsi Tšernihivin alueen piirien lukumäärän viiteen yhdistämällä aiempia piirejä. Uuden Novhorod-Siverskyin piirin pinta-alaksi tuli 4&nbsp;630,4 neliökilometriä. Aiempi samanniminen piiri oli pienempi.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Novhorod-Siverskyin piirin väkiluvuksi 63&nbsp;670 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 43,4 prosenttia piirin asukkaista (27&nbsp;631 as.), eli kahden kaupungin (Novhorod-Siverskyi, Semenivka) ja kahden kaupunkityyppisen taajaman (Korop, Ponornytsja) väestö.


Novhorod-Siverskyj Raion.png|Ennen heinäkuuta 2020 Novhorod-Siverskyin piiri oli nykyistä suppeampi.
Дитинець літописногo м.Новгорода-Сіверського.jpg|
Novhorod-Siverskyi, train station.jpg|Novhorod-Siverskyin rautatieasema.
Весняний розлив річки Десни біля Новгорода-Сіверського.jpg|Tulviva Desnajoki aiemman, nykyistä suppeamman Novhorod-Siverskyin piirin alueella (2009).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Harald Tom Nesvik

**Harald Tom Nesvik** (s. 4. toukokuuta 1966 Ålesund) on norjalainen edistyspuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan kalastusministerinä vuosina 2018–2020 ja istui suurkäräjillä vuosina 1997–2017.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Harald Tom Nesvik'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Geely Xingyue L

**Geely Xingyue L** on Geelyn vuodesta 2021 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli. 

Xingyue L esiteltiin Shanghain autonäyttelyssä huhtikuussa 2021. Se perustuu samalle CMA-pohjalevylle kuin esimerkiksi Volvo XC40. Moottorina on nelisylinterinen 2,0-litrainen, jonka teho on etuvetoisessa versiossa 218 hevosvoimaa ja nelivetoisessa 238 hevosvoimaa. Etuvetomallissa voimansiirtona on seitsemänportainen kaksoiskytkinvaihteisto, nelivetoisessa kahdeksanportainen automaattivaihteisto. Vuoden 2021 lopulla esiteltiin myös hybridimalli, jossa kolmesylinterisen 1,5-litraisen (150&nbsp;hv) bensiinimoottorin ja sähkömoottorin yhteisteho on 245 hevosvoimaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 2758

**Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselma 2758** () on Yhdistyneiden kansakuntien 26. yleiskokouksessa 25. lokakuuta 1971 hyväksytty päätöslauselma.

Päätöslauselman hyväksymisen johdosta Kiinan kansantasavalta (tästä lähtien *Kiina*) tunnustettiin YK:ssa Kiinan lailliseksi hallitukseksi ja Kiinan tasavalta (tästä lähtien *Taiwan*) menetti paikkansa.

## Tausta
Kiinan sisällissodasta lähtien sekä Kiinan kansantasavalta että Kiinan tasavalta ovat molemmat katsoneet olevansa koko Kiinan ainoa laillinen hallitus. Tästä syystä molemmat eivät voi olla samaan aikaan YK:n jäseniä. Alun perin YK:n Kiinalle tarkoitettu paikka meni Kiinan tasavallalle.

Kiinan ja Neuvostoliiton välirikon jälkeen Albania alkoi lähestyä Kiinaa, joka puolestaan alkoi tukea Albaniaa taloudellisesti. Albania alkoi nostaa Kiinalle tärkeitä asioita esille YK:ssa, jossa sillä oli paikka, mutta Kiinalla ei.

Italia esitti jo 1960-luvun lopulla niin sanottua kahden Kiinan ratkaisua. Kiina vastusti tätä ja toi kantansa esille Albanian kautta. Yhdysvallat kannatti kahden Kiinan mallia hyödyntääkseen Kiinan potentiaalia kamppailussa Neuvostoliittoa vastaan. Lisäksi Yhdysvallat ei halunnut kiristää jännitteitä Vietnamissa.

## Äänestys ja tulos
26. yleiskokouksen aikana Albania teki aloitteen Taiwanin paikan siirtämisestä Kiinalle, ja aloitteen mukaan ”Tšiang Kai-šekin blokin” karkottamisesta. Tällainen YK:n jäsenmaan statuksen muutos on vuodesta 1961 vaatinut kahden kolmasosan enemmistön. Taiwanin edustajat poistuivat salista ennen päätöslauselman hyväksymistä välttääkseen häpeän.

### Aänestys

## Reaktioita
Taiwanin tärkein kauppakumppani Yhdysvallat lakkasi tunnustamasta sitä viralliseksi Kiinaksi Jimmy Carterin kaudella vuonna 1979.

Päätöslauselma ”palautti” Kiinan paikan YK:ssa Pekingille joidenkin tulkintojen mukaan. Albania puhui ”palauttamisesta” jo vuonna 1971.

## Lähteet
Sundsten

**Sundsten** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Johan Sundsten (1743−1813), muurarimestari, kirkonrakentaja ja Turun kaupunginarkkitehti
*Simon Sundsten (s. 1978), pituushyppääjä
Korjukivkan piiri

** Korjukivkan piiri** () on aluehallinnollinen piiri Ukrainan pohjoisosassa Tšernihivin alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjän Brjanskin alueeseen, idässä Novhorod-Siverskyin piiriin, etelässä Nižynin piiriin ja lännessä Tšernihivin piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Korjukivkan kaupunki (12&nbsp;409 as., 2021).

Korjukivkan piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Tšernihivin alueen piirien lukumäärän viiteen. Uuden Korjukivkan piirin pinta-alaksi tuli 4&nbsp;600,9 neliökilometriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi Korjukivkan piirin väkiluvuksi 88&nbsp;329 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 51,7 prosenttia piirin asukkaista (45&nbsp;649 as.), eli piirin kolmen kaupungin (Korjukivka, Mena ja Snovsk) ja kolmen kaupunkityyppisen taajaman (Makošyne, Sosnytsja, H’olmy) väestö. Aiempi samanniminen piiri oli pienempialaisempi (kartta), ja piirin väkiluku oli alhaisempi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Macaon peruslaki

**Macaon Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen peruslaki** (, ) on Macaon vastine perustuslaille. Peruslaki määrittelee mm. kaupungissa käytettävän yksi maa, kaksi järjestelmää -mallin.

Peruslaki otettiin käyttöön Macaon siirron yhteydessä vuonna 1999. Kiinan ja Portugalin välisen sopimuksen mukaan laki on voimassa 50 vuotta siirron jälkeen. Peruslaki takaa Macaon asukkaille mm. ilmaisun-, elinkeinon- ja kokoontumisenvapauden. Lisäksi peruslaki turvaa kaupungille demokraattisen järjestelmän ja vapauden valita hallinnon edustajat. 

Vuonna 2021 Portugalin hallitus ilmaisi huolensa peruslain toteutumista koskien, kun Macaon hallintojohtaja, Ho Iat-seng, halusi määritellä "median" olevan patrioottinen ja rakastavan erityishallintoaluetta. Portugali ilmaisi toivovansa Macaon hallinnon seuraavan peruslakia täysimääräisesti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Peruslaki
Sacklén

**Sacklén** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Arne Sacklén (1906−1980), suomalainen liikennöitsijä, liikenneneuvos
*Claes Johan Edelsköld (synt. Sacklén) (1762−1840), suomalainen senaattori ja laamanni
*Fredrik Sacklén (1789−1866), suomalainen juristi ja Tampereen pormestari 1830−1861
*Johan Fredrik Sacklén (1763−1851), suomalais-ruotsalainen lääkäri ja elämäkertojen kirjoittaja
*Lars Sacklén (1724−1795), suomalainen valtiopäivämies, Porin pormestari 1750−1791 ja kauppaneuvos
Edelsköld

**Edelsköld** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Claes Johan Edelsköld (synt. *Sacklén*, 1762−1840), senaattori ja laamanni
*Karl Johan Edelsköld (1831−1879), juristi, valtiopäivämies, sanomalehtimies ja runoilija.
Lizelius

**Lizelius** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Antti Lizelius (1708−1795), pappi ja kirjallisuusmies
*Samuel Lizelius (1755−1830), kirkkoherra ja Suomen ensimmäisten aikakauslehtien toimittaja
Liljegren

**Liljegren** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Christian Liljegren (s. 1971), ruotsalainen laulaja
*Johan Gustaf Liljegren (1791–1837), ruotsalainen historioitsija ja arkistonhoitaja
*Sofia Liljegren (1765−1795), suomalainen oopperalaulaja
*Tika Sevón Liljegren (s. 1992), suomenruotsalainen laulaja
*Timothy Liljegren (s. 1999), ruotsalais-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Sackleen

**Sackleen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Gösta August Sackleen (1864−1932), vapaaherra, upseeri, yritysjohtaja ja valtiopäivämies, Lars August Sackleenin poika
*Lars Sackleen (1788−1870), senaattori ja virkamies
*Lars August Sackleen (1821−1885), juristi, vapaaherra ja valtiopäivämies
J. M. Granit

**Johannes Mikael Granit** (27. heinäkuuta 1869 Korppoo – 12. toukokuuta 1972 Korppoo) oli suomalainen yliopettaja ja rehtori.

Granitin vanhemmat olivat kauppalaivuri Jeremias Granit ja Amanda Serafina Tengström. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta lyseosta 1887 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1890 ja filosofian lisensiaatiksi 1892.

Granit toimi Helsingfors läroverk för gossar och flickor-yhteiskoulun rehtorina 1900–1905. Hän oli Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon latinan ja kreikan kielen kollegana, lehtorina ja yliopettajana 1912–1936. Lyseon rehtorina hän oli 1918–1938.

Granit oli naimisissa vuodesta 1909 Hanna Elisabet Pontánin kanssa.

## Julkaisuja
* *De infinitivis et participiis in inscriptionibus dialectorum graecarum quaestiones syntacticae*, Helsingin yliopiston väitöskirja. Helsingforsiae ex officina societatis litterariae fennicae, 1892
* *[[Asklepios]] och hans underverk i helgedomen vid Epidauros*. Normallyceum i Helsingfors Berättelse 1895, Helsingfors 1895
* *Den svenska bildningens värde och betydelse för vårt land*. Vårt Land, Helsingfors 1898
* *[[Karl Theodor Broberg]], samskolans förkämpe*. Läroverket för gossar och flickor, Helsingfors 1949

## Lähteet
Näyttämö-teatteri

**Näyttämö-teatteri** on esittävän taiteen vierailuteatteri Joensuussa. Se on toiminut vuodesta 2021 entisessä Joensuun lyseon lukion rakennuksessa Koskikadulla. Teatterinjohtaja on Rauli Kajavuori.

Näyttämö on Sirkus Supiainen ry:n perustama ja toimii sen kotinäyttämönä. Katsomopaikkoja on 80–100. Ohjelmisto painottuu vierailuesityksiin ja Sirkus Supiaisen omiin näytöksiin. Teatteri tarjoaa tilojaan myös muiden teatteri-, tanssi- ja sirkusryhmien ja oppilaitosten käyttöön.

## Sirkus Supiainen
Sirkus Supiaisen toiminta alkoi vuonna 1986. Nimi Sirkus Supiainen otettiin käyttöön vuonna 1997. Sirkus toimii laaja-alaisesti esittävän taiteen kentällä. Yhdistyksen kotipaikka on vuodesta 2015 alkaen ollut Joensuu. Sirkus toimii Näyttämö-teatterin lisäksi Pilkontiellä, jossa Näyttämö aloitti vuonna 2018.

Supiaisen toiminta kattaa muun muassa esityksiä, festivaaleja, leirejä sekä työpajojen järjestämistä sirkuskouluille ja -taiteilijoille. Yhdistys on ylläpitänyt lasten ja nuorten Supiaisen Sirkuskerhoa. Sirkus Supiainen on Suomen Nuorisosirkusliitto ry:n jäsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Näyttämö-teatteri
* Sirkus Supiainen
Sota sisälläni

**Sota sisälläni** on Boris B. Bertramin ohjaama tanskalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2017.

Elokuva on henkilödokumentti tanskalaisesta sotakuvaajasta Jan Grarupista. Elokuvassa seurataan Grarupin elämää hänen palattuaan työkentältä hoitamaan perhettään vaimonsa sairastumisen vuoksi.

## Lähteet
Stefan Brennsteiner

**Stefan Brennsteiner** (s. 3. lokakuuta 1991) on itävaltalainen alppihiihtäjä. Hän on menestynyt parhaiten suurpujottelussa.

Brennsteiner osallistui Pyeongchangin olympialaisissa 2018 suurpujotteluun mutta keskeytti toisessa laskussaan. Åren maailmanmestaruuskilpailuissa 2019 hän sijoittui suurpujottelussa yhdeksänneksi. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän keskeytti toisessa laskussaan. Pekingin olympialaisissa 2022 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa. Pekingin suurpujottelussa hän sijoittui 27:nneksi; hän oli ensimmäisen kierroksen toiseksi nopein mutta kaatui toisessa laskussaan ja sai heikon loppuajan. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli suurpujottelussa neljäs. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui suurpujottelussa kahdeksanneksi.

Maailmancupissa Brennsteiner kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2012 ja toisen kerran tammikuussa 2014. Hän sijoittui maailmancupin pisteille eli kolmenkymmenen parhaan joukkoon ensimmäisen kerran Sankt Moritzin suurpujottelussa helmikuussa 2014, jolloin hän sijoittui 23:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän ylsi ensi kerran yhdeksännellä sijallaan Alta Badian parisuurpujottelussa joulukuussa 2018. Hän sijoittui kolmanneksi Banskon suurpujottelussa helmikuussa 2021 ja Kranjska Goran suurpujottelussa maaliskuussa 2021. Viikko Kranjska Goran kilpailun jälkeen hän oli Lenzerheiden suurpujottelussa neljäs. Hän sijoittui toiseksi Kranjska Goran suurpujottelussa maaliskuussa 2022. Hän sijoittui Val d’Isèren suurpujottelussa kolmanneksi joulukuussa 2024. Hän saavutti ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Copper Mountainin ensimmäisessä suurpujottelussa marraskuussa 2025. Hän sijoittui joulukuussa kolmanneksi Alta Badian suurpujottelussa. Hän sijoittui kolmanneksi Kranjska Goran suurpujottelussa maaliskuussa 2026. Suurpujottelucupissa hän oli neljäs.

## Lähteet
Arvottomat lapset

**Arvottomat lapset** on Kirsi Crowleyn ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumentti- ja televisioelokuva vuodelta 2019.

Elokuvan aiheena ovat Filippiinien Manilan katulapset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Projekti Rockin' High

**Projekti Rockin' High** on Matleena Saarensalmi-Hintikan ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2016.

Elokuva on dokumentti suomalaisesta AncarA-yhtyeestä, joka aikoo soittaa maailman korkeimmalla olevan sähköisen keikan Mount Everestin perusleirissä, noin 5300 metrin korkeudessa.

## Lähteet