Islannin väestö

**Islannin väestö** tarkoittaa Islannissa asuvia ihmisiä. Väkiluvultaan Islanti on pienin Pohjoismaa. Islannin väkiluku on kuitenkin Pohjoismaiden nopeiten kasvava: se on kasvanut 28 prosentilla vuodesta 1990 lähtien. Islannissa on vajaa 380&nbsp;000 asukasta, joista yli puolet asuu Reykjavíkin alueella. Islanti on Euroopan harvaanasutuin maa.

## Väestönmuutokset
Väestönmuutokset vuosittain vuodesta 1970 lähtien.

## Väestöennuste

Islannin väestöennuste vuoteen 2070 eri kasvukaavoilla.

## Kaupungit
Reykjavikín seudulla asuu 236&nbsp;518 ihmistä eli miltei 63 prosenttia Islannin väestöstä. Suurimmat kaupungit Reykjavíkin seudun ulkopuolella ovat Keflavík ja Akureyri. Noin 94 prosenttia islantilaisista asuu kaupungeissa, mikä on yksi suurimmista osuuksista maailmassa.

Islannin suurimmat kunnat:
# Reykjavík 134&nbsp;599
# Kópavogur 38&nbsp;939
# Hafnarfjörður 29&nbsp;763
# Reykjanesbær 20&nbsp;298
# Akureyri 19&nbsp;368

## Kielet
Islannin ainoa virallinen kieli on islanti. Islantilainen viittomakieli on tunnustettu vähemmistökieli. Kun Islanti oli osa Tanskaa, tanskalla oli vähemmistökielen asema ja se oli hallinnon kieli. Tanska (taikka ruotsi tai norja) sekä englanti ovat myös pakollisia kieliä koulussa. Noin 93,2&nbsp;% Islannin asukkaista puhuu islantia. 2,71&nbsp;% puhuu puolaa, 0,43&nbsp;% liettuaa, 0,32&nbsp;% englantia, 0,31&nbsp;% saksaa sekä tanskaa ja 2,72&nbsp;% muita kieliä.

## Väestöryhmät
Ulkomaalaisten määrä Islannissa on kasvanut runsaasti 2000-luvulla. Vuonna 1950 Islannin väestöstä ulkomaan kansalaisia oli 1,9&nbsp;%, vuonna 2000 2,6&nbsp;%, vuonna 2010 6,8&nbsp;% ja vuonna 2021 13,9&nbsp;%. Ylivoimaisesti eniten heitä on tullut Puolasta. Ulkomaalaistaustaisia on 17,1&nbsp;%.

Väestö kansalaisuuden mukaan:
* laiset 317&nbsp;459 (86,1&nbsp;%)
* laiset 20&nbsp;754 (5,6&nbsp;%)
* laiset 4&nbsp;597 (1,2&nbsp;%)
* laiset 2&nbsp;248 (0,6&nbsp;%)
* laiset 2&nbsp;214 (0,6&nbsp;%)
* laiset 1&nbsp;513 (0,4&nbsp;%)
* laiset 1&nbsp;302 (0,4&nbsp;%)
*  Brittiläiset 1&nbsp;285 (0,3&nbsp;%)
* laiset 1&nbsp;230 (0,3&nbsp;%)
*  Filippiiniläiset 1&nbsp;043 (0,3&nbsp;%)
* laiset 886 (0,2&nbsp;%)
* laiset 874 (0,2&nbsp;%)
*  Amerikkalaiset 857 (0,2&nbsp;%)
* laiset 808 (0,2&nbsp;%)
* läiset 738 (0,2&nbsp;%)

## Uskonnot
Luterilaiseen Islannin kansalliskirkkoon kuuluu 60,9&nbsp;% väestöstä. Muihin luterilaisiin seurakuntiin kuuluu 5,5&nbsp;%, eli 66,4&nbsp;% islantilaisista on luterilaisia. 3,9&nbsp;% on katolisia, ja muihin kristillisiin seurakuntiin kuuluu 2&nbsp;%. Pakanoita on noin 1,6&nbsp;%, humanisteja 1,2&nbsp;%, buddhalaisia 0,4&nbsp;%, muslimeita 0,3&nbsp;%, 0,1&nbsp;% muita ja uskontokuntiin kuulumattomia 24,1&nbsp;%.

Muinaisskandinaavista uuspakanuutta, aasainuskoa, on Islannissa harjoitettu vuodesta 1972 alkaen Ásatrúarfélagið-yhdistyksen perustamisen jälkeen. Uskonnolliseksi yhteisöksi se merkittiin vuonna 1973. Yhteisön nykyisenä johtajana on vuodesta 2003 alkaen toiminut Hilmar Örn Hilmarsson. Alkuvuodesta 2019 yhteisö aloitti joukkorahoituksen keräämisen rakentaakseen itselleen temppelin Öskjuhlíðin alueelle.

Islannissa toimii myös merkittävä yhteisö, joka harjoittaa zuismia. Se on uuspakanuuden muoto, joka keskittyy muinaisiin sumerilaisiin jumaluuksiin. Uskontoa harjoittaa hieman yli 1 600 henkilöä. Se rekisteröityi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi vuonna 2013. Zuistien uskonnollinen yhteisö joutui vaikeuksiin viranomaisten kanssa, kun sille ei myönnetty uskonnollisille yhteisölle varattua valtionavustusta vuonna 2016. Syynä olivat epäillyt, että kyseessä ei olisikaan aktiivinen uskonnollinen yhteisö, vaan huijaus. Zuistien johtaja Ágúst Arnar Ágústsson ilmoitti loppuvuodesta 2019, että yhteisö lopettaa toimintansa.

## Lähteet