Orešnik

**Orešnik** (, kirjaimell. suom. ’Pähkinäpensas’; koodi: 9M729 Orešnik) on Venäjän marraskuussa 2024 operatiivisesti käyttöön ottama, kokeellinen keskimatkan ballistinen ohjus (IRBM). Venäjän presidentti Putin kertoi maansa iskeneen 21. marraskuuta 2024 tällä useita taistelukärkiä sisältäneellä (MIRV) ohjustyypillä Ukrainan Dniprossa sijaitsevaan puolustusteolliseen kohteeseen.  

## Kehitys
Orešnikin kehitystyö oli pitkään salaista. Sen valmistus alkoi joidenkin tietojen mukaan vuonna 2023. Uuden ohjuksen luonteesta on tehty useita eri arvauksia. Jotkut ovat pitäneet sitä mannertenvälisen Jars-M -ohjuksen pienempänä versiona. Toisaalta sen on myös ehdotettu olevan tulosta pienemmän Iskander-ohjuksen kehitystyöstä. Jälkimmäisen suurempaa rakettimoottoria käyttävää versiota tiedetään kokeillun Kapustin Jarin laukaisupaikalla keväällä 2023. 

Yhdysvaltain puolustusministeriön tiedottajan mukaan Orešnik olisi versio Rubež-ohjuksesta, jota voidaan pitää keskimatkan ja mannertenvälisen ohjuksen välimaaston ohjuksena sen laukaisukulmasta riippuen. Orešnikin kantaman on joskus esitetty olevan noin 2&nbsp;500-3&nbsp;000&nbsp;km. Käytännössä sillä voisi iskeä Venäjältä esimerkiksi miltei koko Euroopan alueelle.

Ukrainan sotilastiedustelun (HUR) mukaan Orešnik on projektinimi venäläiselle mannertenväliselle *Kedr*-ohjukselle. Ohjus ei ole niin uusi kuin Venäjä antaa ymmärtää. Kedr-ohjusjärjestelmää on Ukrainan mukaan kokeiltu Kapustin Jarin koealueella lokakuussa 2023 ja kesäkuussa 2024.

## Käyttö
21. marraskuuta 2024 ohjus laukaistiin Venäjän Astrahanin alueelta ja se osui yli 700 kilometrin päässä Ukrainan Dnipropetrovskin alueen Dniprossa sijaitsevaan teollisuuslaitokseen. Ohjusiskulla vaurioitettiin myös kuntoutuslaitosta. Ohjusiskua arvioitiin näytöstyyppiseksi poliittiseksi viestiksi etenkin NATO-maille, koska periaatteessa ydinlatauksella varustettuja taistelukärkiä kantamaan pystyvässä ohjuksessa käytettyjen tavanomaisten taistelukärkien räjähdemäärät olivat pieniä, eikä iskulla arvioitu olleen suurta sotilaallista vaikutusta. Yhdysvaltalaisen arvion mukaan Venäjällä olisi tätä ohjustyyppiä vain "kourallinen". Ukrainan mukaan Dniproon iskeneessä ohjuksessa olisi ollut kuusi taistelukärkeä, ja jokaisessa niistä olisi ollut kuusi tytärammusta. Nopeasti putoavien ammusryppäiden saapuminen ilmenee esimerkiksi julkisuudessa näkyneistä videoista. Ilmeisesti 21. marraskuuta 2024 ammutun ohjuksen taistelukärkien tytärammukset olivat kuitenkin lataamattomia, koska niiden iskeytyessä maahan ei tapahtunut pintaräjähdyksiä.

Ukrainan HUR kertoi ohjuksen kulkeneen loppuvaiheessaan yli 11 Machin (3,7&nbsp;km/s) nopeudella ja saapuneen kohteeseensa laukaisupaikalta noin 15 minuutissa. Hypersooninen nopeus ei ole mitenkään ihmeellistä keskimatkan ballistisissa ohjuksissa. Kaikki tämän luokan ohjukset saavuttavat hypersoonisen nopeuden lentoratansa aikana.

Venäjän presidentti Vladimir Putin kommentoi iskua muutama tunti sen toteuttamisen jälkeen. Putinin mukaan ohjus oli Orešnik ja se kulki 10 Machin nopeudella, eli noin 2,5–3&nbsp;km/s. Putinin mukaan ohjusta on mahdoton torjua nykyisillä järjestelmillä ja että isku Ukrainassa tehtiin koeluonteisesti. Hänen mukaansa Venäjä aikoo tehdä uusia koelaukaisuja, taistelukäyttö mukaan lukien. 

Orešnik-ohjusta on vaikea ampua alas moderneillakaan torjuntaohjuksilla kohteen lähellä, koska ennen kohdettaan se jakautuu useiksi itsenäiseksi, suurella nopeudella eteneväksi taistelukärjeksi (MIRV). Putinin propagandapuheista huolimatta uudemmilla ballististen ohjusten torjuntaohjuksilla (kuten Arrow 3) keskimatkan ja mannertenvälisiä ballistisia ohjuksia on pystytty pudottamaan. Pudotus pyritään tekemään avaruudessa ennen kuin ballistinen ohjus on lähellä kohdealuettaan tai saavuttaa maksiminopeutensa alastulovaiheen aikana. Esimerkiksi Yhdysvallat ja Israel ovat torjuneet ballistisia ICBM- ja IRBM-kantaman ohjuksia.

## Lähteet