Viertolan koulusurma

**Viertolan koulusurma** oli Vantaalla Viertolan koulun Jokirannan opetuspisteessä 2. huhtikuuta 2024 tapahtunut ampumavälikohtaus. Kohtauksessa yksi henkilö kuoli ja kaksi loukkaantui vakavasti. Sekä tekijä että uhrit olivat tapahtumahetkellä 12-vuotiaita saman luokan oppilaita. Teosta epäilty saatiin kiinni nopeasti välikohtauksen jälkeen Helsingin puolelta Siltamäestä. Häntä epäillään murhasta ja kahdesta murhan yrityksestä.

Jokirannan opetuspiste on osa Viertolan koulua.

## Taustaa
Poliisi tiedotti keskiviikkona 3. huhtikuuta 2024 selvittäneensä, että ampumisen motiivi oli ollut kiusaaminen. Epäilty oli siirtynyt kyseiseen kouluun 8. tammikuuta 2024 muutettuaan paikkakunnalle. Epäilty suunnitteli tekoa kahdesta kolmeen viikkoa. Epäillyllä ei ole aiempaa rikostaustaa.

## Tapahtumat

Ampuminen tapahtui Jokirannan opetuspisteen yleisopetuksen luokkahuoneessa koulun Paviljonki-rakennuksessa. Oppilaat suljettiin luokkiin, ja he pysyivät luokissa pitkään epäillyn kiinnioton jälkeenkin. Poliisi sai hälytyksen ampumisesta noin kello 9.08 ja saapui koululle yhdeksässä minuutissa. Ensimmäinen ensihoidon yksikkö saapui paikalle noin kello 9.23. Paikalle saapui kaikkiaan viisi ensihoitoyksikköä, lääkäriyksikkö sekä ensihoidon kenttäjohtoyksikkö. 

Poliisin mukaan tilanne luokkahuoneessa oli kestänyt noin puolitoista minuuttia ja epäilty oli sen aikana ampunut neljä laukausta. Epäilty itse kertoi myöhemmin kuulusteluissa ampuneensa luokkahuoneesta poistuttuaan useita kertoja ilmaan ja yhden laukauksen kohti pysäköityä autoa.

Poliisi varoitti alueen asukkaita mahdollisesta vaarasta ampumisen jälkeen. Ohikulkijan kohdatessa epäillyn oli epäilty ase kädessään kehottanut vain jatkamaan matkaa ja katsomaan muualle. Poliisi otti epäillyn kiinni Siltamäestä noin kello 10 ja otti haltuunsa käsiaseen. Ensitietojen mukaan epäilty oli koululta poistuessaan uhannut aseella myös Helsingin Siltamäessä kouluun matkalla olleita oppilaita. 

Poliisi kertoi myöhemmin 8. huhtikuuta 2024, että epäillyn reitti Viertolan koulusta Siltamäkeen oli ollut sattumanvarainen, eikä poika ollut poliisin saamien tietojen mukaan koulusta poistumisen jälkeen uhannut ketään aseella. Epäillyn Siltamäessä kohtaamista pojista ainakin yksi näki aseen epäillyn kädessä, mutta poliisin käsityksen mukaan mitään uhkaamista ei tapahtunut – ”ainakaan siinä mielessä, että se täyttäisi rikollisen teon tunnusmerkit”.

Noin kello 12.20 sisälle suojautuminen lähialueen kouluissa ja päiväkodeissa purettiin.

Epäillyn ampujan käyttämä ase on Yleisradion tapahtumapäivänä julkaiseman artikkelin mukaan ollut epäillyn lähisukulaisen luvallinen ase. Tapahtumapäivänä ei ollut tiedossa, miten epäilty lapsi oli saanut aseen haltuunsa. Ase on poliisin tietojen mukaan revolveri.

## Uhrit
Ampumisessa kuoli tapahtumapaikalla kuudesluokkalainen poika ja kaksi kuudesluokkalaista tyttöä loukkaantui hengenvaarallisesti. Loukkaantuneita on hoidettu Uudessa lastensairaalassa. Toinen loukkaantuneista on Suomen kansalainen ja toinen Suomen ja Kosovon kaksoiskansalainen. Sekä uhrit että epäilty olivat kaikki 12-vuotiaita saman luokan oppilaita. Poliisi tiedotti toisen loukkaantuneen pääsevän kotihoitoon 11. huhtikuuta 2024, mutta toisen tila oli edelleen kriittinen. 16. lokakuuta 2024 uutisoitiin toisenkin loukkaantuneen päässeen kotiin. Häntä hoidettiin noin puoli vuotta.

## Asian jälkikäsittely Vantaalla
Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen sosiaali- ja kriisipäivystys järjesti pian tapahtuman jälkeen apua uhrien läheisille sekä alueen asukkaille. Vantaan seurakunta avasi Tikkurilan kirkon samana iltana. Suomen Punainen Risti ja Mannerheimin Lastensuojeluliitto julkaisivat henkisen tuen ohjeet lasten ja nuorten auttamisesta. Mieli ry:n kriisipuhelin päivysti yhteydenottoja varten. Koululaisten palatessa seuraavana päivänä koululle oli Vantaan kaupunki ohjannut työntekijöitä muilta kouluilta koululaisten tueksi. Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen sosiaali- ja kriisipäivystys ja Suomen Punaisen Ristin kriisipäivystys olivat myös paikalla. 

Nuorille apua tarjoava Sekasin-chat ruuhkautui yhteydenotoista. Mannerheimin Lastensuojeluliiton vanhempainpuhelimeen, lasten ja nuorten puhelimeen ja verkossa toimivaan keskustelupalveluun sekä nuorten tukilinjaan tulleissa yhteydenotoissa kuului vanhempien  ahdistus ja huoli. Lasten ja nuorten yhteydenotoissa nousivat esille pelot ja ahdistus tapahtuneesta sekä kouluun menemisen pelko. SOS-Lapsikylä avasi Apuu-chattiin ilmoitusväylän, jonka avulla lapsi voi ilmoittaa koulun, luokka-asteen tai luokan, jossa kiusataan. Ilmoituksen jälkeen SOS-Lapsikylä on yhteydessä kouluun.

## Tutkinta
Itä-Uudenmaan poliisi kertoi 8. toukokuuta 2024 esitutkinnan olevan loppusuoralla eikä poliisilla ole asiasta enää tiedotettavaa. Syyskuussa 2024 poliisi kertoi, että esitutkintapöytäkirja valmistuu syyskuun 2024 aikana. Toinen ampumisessa loukkaantunut kosovolaistyttö oli syyskuussa 2024 edelleen sairaalahoidossa, eikä häntä ollut päästy kuulemaan hänen saamiensa vakavien päävammojen takia.

Tapauksen esitutkinta valmistui lokakuun lopulla 2024. Poliisi ei saanut tutkinnan aikana näyttöä siitä, että ampumisen uhreiksi joutuneet olisivat kiusanneet tai syrjineet epäiltyä. Ampuja oli kuulusteluissa kertonut laatineensa ennen tekoa 15 nimeä käsittäneen listan henkilöistä, jotka hän oli nimennyt syrjijöiksi ja nimittelijöiksi ja jotka hän oli aikonut tappaa. Kaikki kolme uhria olivat olleet mukana listalla.

Kuulusteluissa poika kertoi kokeneensa kiusaamista sekä Viertolan koulussa että edellisessä koulussaan, kaikkiaan parin vuoden ajan. Kun poliisi yritti kysyä, millaisia kiusaamistilanteet olivat olleet, poika ei osannut kuvailla niitä. Poika itse sanoi, että oli lähinnä sattumaa, että hän teki tekonsa juuri Viertolan koulussa eikä jo edellisessä koulussaan. Omien sanojensa mukaan hän suunnitteli tekoaan kolme tai neljä viikkoa etukäteen.

Poliisin mukaan tekijän omaa kertomusta lukuun ottamatta esitutkinnassa ilmennyt näyttö tuki sitä, ettei poikaa ylipäätään ollut kiusattu tai syrjitty Viertolan koulussa. Poliisi otti kuitenkin huomioon, että kiusaamisessa saattoi olla kyse yksilön subjektiivisesta kokemuksesta. Tutkinnan yhteenvedossa todettiin:

Tutkinnassa kuullun opettajan mukaan poikaa oli aktiivisesti pyritty ryhmäyttämään luokan muiden oppilaiden kanssa, mutta tämä ei ollut ottanut yrityksiä vastaan.

Poliisin mukaan ampuja oli ennen tekoaan jo kuukausien ajan etsinyt netistä tietoa koulusurmista ja massamurhista. Ampuja oli muun muassa katsonut dokumenttisarjaa Kauhajoen koulusurmista sekä uutislähetyksiä ja animaatioita Jokelan koulusurmista.

Poliisi tiedotti, että tekohetkellä 12-vuotiasta ampujaa epäillään murhasta, kahdesta murhan yrityksestä, kahdesta laittomasta uhkauksesta, törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta ja ampuma-aserikoksesta. Asia ei etene syyteharkintaan epäillyn alaikäisyyden vuoksi.

Tammikuussa 2026 kerrottiin Viertolan kouluampujan päässeen Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa kahden opettajansa kanssa sovintoon kärsimyskorvauksista. Sopimuksen mukaan poika joutui maksamaan kuvataideopettajalle 6&nbsp;000 euron korvaukset kivusta ja särystä sekä luokanopettajalle 5&nbsp;200 euron korvaukset henkisistä kärsimyksistä ja runsaan 1&nbsp;330 euron korvaukset ansionmenetyksistä. Alun perin opettajat olivat vaatineet yhteensä  yli 34&nbsp;000 euron korvauksia. Poika oli tapauksen yhteydessä osoittanut kumpaakin opettajaa aseella. Oikeus katsoi opettajien olevan oikeutettuja korvauksiin, koska he olivat pelänneet henkensä puolesta luokkahuoneessa.

Iltalehti kertoi helmikuun lopulla 2026 kouluampumisessa vakavammin loukkaantuneen tytön vaativan ampujalta 40&nbsp;000 euron kärsimyskorvauksia. Lehden mukaan tyttö perusteli korvausten suuruutta teon poikkeuksellisella raakuudella ja julmuudella. Perusteluissa mainittiin myös,  että teko oli tapahtunut koulussa, jonka pitäisi olla lapselle turvallinen paikka, ja huomautettiin, ettei tyttö ollut antanut ampumiselle minkäänlaista aihetta.

## Reaktiot tapahtuneeseen
### Suomessa

Sisäministeriö määräsi valtion virastot ja laitokset suruliputtamaan Viertolan kouluampumisen johdosta 3. huhtikuuta 2024. Myös yksityisten toivottiin osallistuvan suruliputukseen. Tasavallan presidentti Alexander Stubb kertoi järkyttyneensä Vantaan kouluampumisesta. Pääministeri Petteri Orpo kertoi, että ampumavälikohtaus vetää sanattomaksi. Myös sisäministeri Mari Rantanen ja opetusministeri Anna-Maja Henriksson ilmaisivat järkytyksensä tapahtuneesta. SDP:n puheenjohtaja Antti Lindtman kirjoitti viestipalvelu X:ssä, että ”monet joutuivat nyt kokemaan sellaista, mitä kenenkään ei ikinä pitäisi joutua kokemaan”. Eduskunta piti 3. huhtikuuta kello 14 alkaneen täysistunnon aluksi hiljaisen hetken Vantaan kouluampumisen uhrien muistoksi.

Jääkiekon SM-liiga ja sen seurat ilmaisivat tiedotteessaan tiistaina 2. huhtikuuta osanottonsa Vantaan koulusurman uhreille ja heidän omaisilleen. Pelicansin ja HIFK:n pelaajat pitivät samana iltana Lahden Isku Areenassa hiljaisen hetken ennen seitsemännen puolivälieräottelun alkua.

### Maailmalla
Ampumavälikohtaus herätti huomiota maailmanlaajuisesti. Ruotsin pääministeri Ulf Kristersson esitti osanottonsa ruotsiksi ja englanniksi. Osanottonsa esittivät myös muiden muassa Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa, Tanskan pääministeri Mette Frederiksen, Viron presidentti Alar Karis ja Latvian presidentti Edgars Rinkēvičs. Tapauksen nostivat päivällä pääuutisiinsa muun muassa Britanniassa ''The Guardian'' ja BBC, Yhdysvalloissa CNN sekä Ruotsissa SVT ja ''Dagens Nyheter''. 

Koska toisella Vantaan kouluampumisessa loukkaantuneista oli Kosovon kansalaisuus, Kosovon ulkoministeriö ilmoitti Kosovon Tukholman-suurlähetystön olevan yhteydessä loukkaantuneen perheeseen ja paikallisiin viranomaisiin ulkoministeriön ohjeiden mukaisesti.

## Lähteet