open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yasmin Janatuinen

**Yasmin Janatuinen** on suomalainen tanssija. Janatuinen on espoolaisen tanssikoulu DCA:n kasvatti ja opettaa tanssia DCA:ssa. Janatuisen tanssilajeihin kuuluvat mm. show, hiphop, commercial ja nykytanssi. Hän on kilpaillut vuodesta 2006 asti Performing Arts ja Street lajeissa SM- ja MM-kisoissa. Hän on voittanut tanssin maailmanmestaruuden duo-sarjassa yhdessä Elsa Mäenpään kanssa teoksella Face to Face vuonna 2020. Vuonna 2023 Janatuinen oli mukana DCA:n aikuisten pienryhmä DCA Ensemblessa, joka voitti kultaa IDO World Modern & Contemporary Championships -kisoissa Belgiassa. Tammikuussa 2024 Janatuinen tanssi UMK-kilpailun Jesse Markin esityksessä. 

## Lähteet
* Tanssin maailmanmestarit. *Helsingin Sanomat*, 1.1.2020. Artikkelin verkkoversio Viitattu 15.3.2024.
* UMK on yksi Euroopan näyttävimmistä Euroviisujen esikarsinnoista – katso kuvista, miten kimalteleva show-ilta eteni. *Yleisradio*, 11.2.2024. Artikkeli verkossa
*Yasmin Jantuinen, Opettajat. DCA. https://www.tanssikouludca.fi/opettajat/yasmin-janatuinen/
*Historiallinen MM-mestaruus DCA Ensemble aikuisten pienryhmälle!, DCA, 3.12.2023 https://www.tanssikouludca.fi/historiallinen-mm-mestaruus-dca-ensemble-aikuisten-pienryhmalle/
### Viitteet
Helga Eng

**Helga Kristine Eng** (31. toukokuuta 1875 Rakkestad – 26. toukokuuta 1966 Oslo) oli norjalainen kansakoulunopettaja, psykologi ja pegagogian professori Oslon yliopistossa vuosina 1938–1948. Hän kannatti käytännönläheisiä opetusmenetelmiä, joissa oppilaat saavat toteuttaa itseään ja jotka ottavat huomioon muuttuvan yhteiskunnan tarpeet. Samalla opetuksen sisällön tulisi ylläpitää tiettyjä perinteisiä arvoja, kuten sinnikkyyttä, järjestelmällisyyttä ja kovaa työtä. Eng pyrki tutkimuksissaan tieteellisesti selvittämään, miten lapset ja nuoret kehittyvät ja miten he oppivat parhaiten. Eng oli aikansa merkittävimpiä norjalaisia tutkijoita alallaan, ja hänen tutkimuksensa herättivät kansainvälistä kiinnostusta.

Helga Engs hus - 2009-07-15 at 12-05-06.jpg|Oslon yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan rakennus on nimetty Helga Engin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Emil Rudolf Weiß

**Emil Rudolf Weiß** (1875 Lahr/Schwarzwald – 1942 Meersburg, Saksa) oli saksalainen taidemaalari. Hän opiskeli osaksi Karlsruhen taideakatemiassa, osaksi Pariisissa ja Stuttgartissa. Hän liittyi värikäsittelyltään ranskalaisiin mestareihin, varsinkin Paul Cézanneen, ja on hienon väriaistinsa avulla luonut varsinkin kukka- ja asetelmamaalausten (*[[stilleben]]*) alalla kauniita teoksia. Vähemmän onnistuneita ovat hänen alastomia naismalleja esittävät maalauksensa.

Hän toimi vuodesta 1907 Berliinin taideteollisuusmuseon professorina ja suunnitteli onnistuneita taideteollisuusmalleja esimerkiksi lasimaalauksiin, seinämosaiikkeihin, huonesisustuksiin ja kankaisiin. Hän sai niistä useissa näyttelyissä palkintoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nora Orlandi

**Nora Orlandi** (26. kesäkuuta 1933 Voghera – 31. joulukuuta 2024 Rooma) oli italialainen säveltäjä, laulaja ja sanoittaja, joka tuli tunnetuksi erityisesti elokuvamusiikin alalla. Hänet tunnetaan monipuolisesta työstään elokuvien, televisiosarjojen ja teatteriesitysten parissa. Orlandi oli merkittävä hahmo italialaisen elokuvamusiikin kultakaudella ja vaikutti useiden elokuvien musiikilliseen ilmeeseen.

## Elämäkerta
Nora Orlandi syntyi Vogherassa Italiassa vuonna 1933 musikaaliseen perheeseen. Hänen äitinsä Fanny Miriam Campos oli laulaja. Orlandi osoitti lahjakkuutta musiikin alalla jo nuorena ja aloitti musiikkiopintonsa varhain. Hän teki ensimmäisen elokuvasävellyksensä 20-vuotiaana, ääniraidan elokuvaan *Non vogliamo morire* (1954). Orlandi teki samoihin aikoihin työtä myös jo tunnettujen italialaisten säveltäjien, kuten Alessandro Alessandronin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Skanssi (linnoite)

**Skanssi** on pieni suojaava maa- tai kivivallista muodostuva linnoite, jota käytettiin muun muassa tykistön suojaamiseen pääasiassa Pohjois-Euroopassa keskiajalta 1800-luvulle asti. Korkeudeltaan ne voivat olla metristä jopa kolmeen metriin ja pituudeltaan kymmeniä metrejä.

## Katso myös
* Kyrön skanssi
* Utajärven skanssi

## Lähteet
* Arkeologisen kulttuuriperinnön opas
Punavatsaturpiaali

**Punavatsaturpiaali** (*Hypopyrrhus pyrohypogaster*) on turpiaaleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kolumbiassa.

## Koko ja ulkonäkö
Punavatsaturpiaali kasvaa 27–30 cm pitkäksi ja koiras on naarasta suurempi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Laji on melkein kokonaan kiiltävän musta. Pään höyhenet ovat muita höyheniä kapeammat ja niiden ruoti on paksu. Punavatsaturpiaalin vatsa ja alaperä ovat kirkkaan punaiset.

## Levinneisyys ja elintavat
Punavatsaturpiaali elää Kolumbian länsiosissa. Lajin elinympäristöä ovat kosteat vuoristometsät ja niiden reunamaat 1&nbsp;200–2&nbsp;700 metrin korkeudella merenpinnasta. Lintu liikkuu pesimäkauden aikana pareittain ja pesimäkauden ulkopuolella useimmiten alle kymmenen yksilön parvina, mutta suurimmillaan parvissa voi olla jopa 50 lintua. Punavatsaturpiaalin ravintoa ovat hyönteiset ja hedelmät. Pesimäkausi on tammikuusta elokuulle ja kuppimainen pesä sijatsee oksanhaarassa.

Punavatsaturpiaali luokitellaan vaarantuneeksi, ja kannan kooksi arvioidaan 2&nbsp;500–10&nbsp;000 täysikasvuista yksilöä. Levinneisyysalue on laajempi kuin aiemmin on ajateltu, mutta kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen hakkuiden vuoksi. Myös pesäloiset ja pyydystäminen häkkilinnuiksi voivat uhata kantaa.

## Lähteet
Loop (kappale)

**Loop** () on maltalaisen laulajan Sarah Bonnicin esittämä kappale, joka julkaistiin musiikkialustoilla 14. maaliskuuta 2024. Bonnici voitti kappaleella Maltan vuoden 2024 euroviisukarsintana toimineen *Malta Eurovision Song Contest 2024* -karsintakilpailun ja edusti näin ollen kappaleella Maltaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Kappale putosi kilpailusta toisessa semifinaalissa saatuaan 13 pistettä.

## Lähteet
Safari-ralli 2024

**Safari-ralli 2024** (virallisesti *72. Safari Rally Kenya*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2024. Kilpailu järjestettiin 28.–31. maaliskuuta 2024 ja kilpailun huoltopaikka oli Naivashassa.

## Kilpailijat

Kilpailuun ilmoittautui yhteensä 29 autokuntaa. Rally1-autojen lisäksi mukana oli myös WRC2-sarjassa kilpailevia Rally2-autoja.

## Erikoiskokeet
Kilpailussa ajettiin 19 erikoiskoetta, joiden yhteispituus oli . Siirtymiä oli  ja kokonaispituus oli .

## Tapahtumia
Perjantaina Esapekka Lappi joutui keskeyttämään vaihdelaatikon vian vuoksi. Ott Tänak ajoi kiven ja suistui penkkaan joutuen keskeyttämään.
Erikoiskokeella 11 Thierry Neuville kärsi polttoainepumpun ongelmista ja menetti paljon aikaa. Lauantaina Elfyn Evans joutui vaihtamaan neljä rengasta ja Grégoire Munster joutui keskeyttämään takapyörän ripustuksen hajottua kiveen osumisessa. Lapin tuulilasiin osui kahdesti lintu samalla erikoiskokeella. Sunnuntaina Neuville takapyörän jousitus hajosi osumassa kiveen. Lappi kärsi rengasrikon ja voimansiirron rikkoutumisen. Takamoto Katsutalta hajosi myös rengas.
Rovanperä nousi lähes minuutin verran johtoon perjantaina, ja oli kahden minuutin johdossa lauantain päätteeksi ajaen lopulta kilpailun voittoon. Gus Greensmith kärsi vatsataudista, mutta oli lähes neljä minuuttia edellä Oliver Solbergia kun Solbergilta hajosi rengas erikoiskokeilla kaksi ja kolme.

## Tulokset

### Lauantain sijoitukset

### Sunnuntain sijoitukset

### Power Stage -sijoitukset

### Loppusijoitukset

## Lähteet
Weisse

**Weisse**, myös **Weiße**, on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Christian Hermann Weisse (1801–1866), saksalainen filosofi
* Irina Müller, myöhemmin Weiße, (s. 1951), saksalainen, Itä-Saksaa edustanut soutaja
* Michael Weisse (Weiss, Wiss, Wegs, Weys, Weyss) (n. 1488–1534), saksalainen luterilainen, Böömiläisten veljien pappi ja virsirunoilija
Public Broadcasting Services

**Public Broadcasting Services** (**PBS**; ) on Maltan yleisradioyhtiö, jonka omistaa Maltan hallitus. Se perustettiin vuonna 1975 nimellä *Xandir Malta*. PBS on vuodesta 1975 lähtien ollut Euroopan yleisradiounionin jäsen.

## Palvelut
### Radiokanavat

* Radju Malta
* Radju Malta 2
* Magic Malta

### Televisiokanavat

* TVM
* TVMNews+
* TVMSport+
Özünlə apar

**Özünlə apar** () on azerbaidžanilaisen laulajan Fahreen esittämä kappale, joka julkaistiin 15. maaliskuuta 2024. Kappaleessa on mukana İlkin Dövlətov. Fahree ja Dövlətov edustivat kappaleella Azerbaidžania vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Kappale putosi ensimmäisessä semifinaalissa saatuaan 11 pistettä.

## Lähteet
Alessandro Moreschi

**Alessandro Moreschi** (11. marraskuuta 1858 Monte Compatri – 21. huhtikuuta 1922 Rooma) oli italialainen kastraattisopraano. Hän oli viimeinen kastraattilaulaja ja sai lempinimen "L'angelo di Roma".

Moreschi sai opetusta Gaetano Capoccilta Roomassa. Hän lauloi Vatikaanin Sikstuksen kappelin kuoron jäsenenä vuosina 1883–1913. Moreschin laulua on säilynyt tallenteella. Kastrointikäytäntö kiellettiin hänen ollessaan nuori. Moreschi jäi eläkkeelle Pius X:n luovuttua tavasta käyttää kastraatteja laulajina.

## Lähteet
Space Dogs

**Space Dogs** () on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut venäläinen tietokoneanimaatioelokuva, jonka ohjasivat Inna Jevlannikova ja Svjatoslav Ušakov.

## Ääninäyttelijät

### Suomenkielinen versio
Sandwich (Kent)

**Sandwich** on vajaan  asukkaan kaupunki ja kunta (*civil parish*) Kentin kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Hallinnollisesti se kuuluu Doverin hallintopiiriin ja sijaitsee sen pohjoisosassa kolmen kilometrin päässä Pohjanmeren rannikosta.

Varhaisimmassa kirjallisessa lähteessä vuodelta 664 Sandwich mainitaan saksien asuinpaikkana. Entisinä aikoina mereltä pääsi vielä kaupungin satamaan Stourjokea pitkin. Sandwich oli syrjäyttänyt  800-luvulle tultaessa läheisen Richboroughin roomalaisaikaisen sataman. Keskiajalla se kukoisti sillin kalastuksen ja kaupan ansiosta. Se liittyi Cinque Portsin jäsenkaupungiksi 1000-luvulla ja sai kaupunkipiirin oikeudet vuonna 1226. Kaupunki taantui 1600-lukuun mennessä laivareitin lietyttyä, vaikka Ranskasta ja Flanderista paenneet protestantit kasvattivatkin sen väkilukua hetkellisesti.

Sandwichissä on enemmän suojeltuja rakennuksia henkeä kohti kuin millään muulla paikkakunnalla Englannissa, ja se on yksi maan parhaiten säilyneistä keskiaikaisista kaupungeista. Kunnassa on kolme isohkoa keskiaikaista kirkkoa ja tunnettu golfkenttä. Se on myös nimellisesti Sandwichin jaarlikunnan keskuspaikka ja antanut nimensä samannimiselle kerrosvoileivälle Sandwichin 4. jaarlin kautta.

## Lähteet
Itä–Länsi-ottelu 1993

**Vuoden [[1993]] [[Itä–Länsi-ottelu]]** pelattiin Sotkamossa Hiukan pesäpallostadionilla 25. heinäkuuta 1993. Miesten ottelun voitti Lännen joukkue juoksuin 4–5. Miesten Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmospolttaja Janne Vuorinen, kolmosvahti Riku Kytösalmi, kakkosvahti Kari Hakkarainen, ykkösvahti Vesa Mikkola, lukkari Olli Hartikainen, kakkoskoppari Markku Lintunen, kakkospolttaja Pasi Pirinen, sieppari Juha Nieminen, kolmoskoppari Sami Sirviö, jokeripelaaja Jukka Holttinen, jokeripelaaja Jorma Parviainen, jokeripelaaja Kari Tapanen ja jokeripelaaja Eero Okkonen. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmoskoppari Mika Laatikainen, kolmospolttaja Veijo Turpela, kakkospolttaja Kari Myllyniemi, ykkösvahti Jan Hautala, kolmosvahti Vesa Liikala, kakkoskoppari Asko Laine, kakkosvahti Tuomo Tallbacka, sieppari Heikki Reunanen, lukkari Matti Iivarinen, jokeripelaaja Simo Eerikäinen, jokeripelaaja Kari Kallio, jokeripelaaja Mika Sivunen ja jokeripelaaja Arto Puumalainen. Kentän parhaana palkittiin Idän Janne Vuorinen. 

## Lähteet
Vasili Velitško

**Vasili Lvovitš Velitško** (; 14. heinäkuuta (J: 2. heinäkuuta) 1860 – 13. tammikuuta 1903 (J: 31. joulukuuta 1902)) oli venäläinen kirjailija, Samijlo Velytškon kaukainen jälkeläinen. Hän julkaisi runoja, joissa hän käsittelee itämaisia aiheita. Hän antautui myöhemmin sortopolitiikan palvelukseen ja esiintyi sekä Kaukasiassa että Pietarissa kiihkeillä kirjoituksilla Venäjän vähemmistökansallisuuksia vastaan. Hän kirjoitti draamoja ja Vladimir Solovjovin elämäkerran.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gennaro Manna

**Gennaro Manna** (12. joulukuuta 1715 Napoli – 28. joulukuuta 1779 Napoli) oli italialainen säveltäjä. Säveltäjä Francesco Feo oli hänen setänsä tai enonsa.

Manna opiskeli Napolin Sant'Onofrio a Porta Capuana -konservatoriossa. Hän toimi vuodesta 1744 Napolin tuomiokirkon maestro di cappellana ja sävelsi samanaikaisesti näyttämömusiikkia. Vuosina 1756–1761 Manna kuului vakituisesti Napolin Santa Maria di Loreto -konservatorion henkilökuntaan. Hän jatkoi työtään Napolin tuomiokirkossa ja oli vuodesta 1761 myös Santissima Annunziata Maggioren maestro di cappella.

Mannan tuotantoon kuuluu vähintään kolmetoista oopperaa. Lisäksi hän sävelsi muun muassa oratorioita. Hänen poikansa oli säveltäjä Gaetano Manna.

## Lähteet
Raimo Siltala

**Raimo Olavi Siltala** (s. 18. toukokuuta 1960 Raisio) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Turun yliopiston yleisen oikeustieteen professorina.

## Ura
Siltala valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1985, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1988 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1998 sekä kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1986. Hän sai varatuomarin arvo vuonna 1990. Hänen väitöskirjansa *A Theory of Precedent* palkittiin Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen vuoden väittelijän palkinnolla vuonna 2000.

Siltala työskenteli Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen assistenttina vuosina 1986–1994, kansainvälisen yksityisoikeuden, erityisesti ulkomaankaupan, viransijaisena apulaisprofessorina vuosina 1995–2000 ja yliopistonlehtorina vuosina 2003–2004. Hän on ollut Turun yliopiston yleisen oikeustieteen professori määräaikaisena vuosina 2005–2009 ja vakinaisena vuodesta 2009 alkaen. Hän on myös toiminut kansainvälisen Bielefelder Kreis -tutkijaryhmän sihteerinä vuosina 1995–1996, oikeuskanslerinviraston esittelijänä vuonna 2005 sekä Helsingin yliopiston, Helsingin kauppakorkeakoulun ja Svenska handelshögskolanin yksityisoikeuden tutkijakoulun sivutoimisena johtajana vuosina 2005–2009. Siltala on saanut yleisen oikeustieteen dosentin arvon Helsingin yliopistossa vuonna 2001 ja Joensuun yliopistossa vuonna 2002. Vuonna 2022 hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi.

Siltala on kirjoittanut *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomiin]]* arvosteluja oikeudellisia ja filosofisia aiheita käsittelevistä kirjoista.

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Tulilampi

**Tulilampi** tarkoittaa seuraavia:

* Tulilampi, järvi Hartolassa
* Tulilampi, järvi Heinolassa
* Tulilampi, järvi Heinävedellä
* Tulilampi, järvi Hirvensalmella
* Tulilampi, järvi Hyrynsalmella
* Tulilampi, järvi Kaavilla
* Tulilampi, järvi Kajaanissa
* Tulilampi, järvi Kemijärvellä
* Tulilampi, järvi Kouvolassa
* Tulilampi, järvi Kuhmon Korkanassa
* Tulilampi, järvi Kuhmon Tulivaaralla
* Tulilampi, järvi Kuopiossa
* Tulilampi, järvi Kuusamon Kantojoella
* Tulilampi, järvi Kuusamon Kivilahdella
* Tulilampi, järvi Kuusamon Liikasenvaarassa
* Tulilampi, järvi Kärsämäellä
* Tulilampi, järvi Mikkelin Kuomiokoskella
* Tulilampi, järvi Mikkelin Muropohjalla
* Tulilampi, järvi Parkanossa
* Tulilampi, järvi Pieksämäen Haapakoskella
* Tulilampi, järvi Pieksämäen Koimäellä
* Tulilampi, järvi Pieksämäen Kotamäellä
* Tulilampi, järvi Pieksämäen Niinimäellä
* Tulilampi, järvi Pieksämäen Ruuhilammella
* Tulilampi, järvi Pieksämäen Tulilammella
* Tulilampi, järvi Rantasalmella
* Tulilampi, järvi Rautjärvellä
* Tulilampi, järvi Ristijärvellä
* Tulilampi, järvi Suomussalmella
* Tulilampi, järvi Suonenjoella
* Tulilampi, järvi Virroilla
Afroukrainalaiset

**Afroukrainalaiset** () ovat Ukrainassa asuvia afrikkalaistaustaisia ihmisiä, jotka ovat joko ukrainalaisten jälkeläisiä tai Afrikasta Ukrainaan muuttaneita.

Monet afroukrainalaiset ovat muuttaneet Afrikasta Ukrainaan laadukkaiden, mutta halpojen korkeakoulutusmahdollisuuksien perässä. Yli 20 % Ukrainassa opiskelevista vaihto-oppilaista oli lähtöisin Afrikasta. Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 monet ovat paenneet maasta ukrainalaisten siviilien kanssa, mutta kohdanneet rasismia Puolan ja Unkarin rajoilla, jossa näitä on käsketty luovuttamaan paikkansa bussissa tai menemään kotimaidensa suurlähetystöihin. Venäjä on myös hyödyntänyt ukrainalaisten rasistisia asenteita propagandassaan. Kesällä 2022 afroukrainalaisiin kuuluva Alisa Žuralev pani kuitenkin alulle sosiaalisen median kampanjan, jossa hän mursi tätä Venäjän levittämää myyttiä. 

Pääsääntöisesti afroukrainalaiset osaavat sekä venäjää että ukrainaa. Valtaväestön suhtautuminen afroukrainalaisiin vaihtelee suuresti riippumatta siitä, onko henkilöllä esimerkiksi Ukrainan kansalaisuus, mutta erityisesti ukrainaa puhuvia kohtaan asenteet tuppaavat olemaan positiivisia.

Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa entinen olympiatason painija Žan Belenjuk valittiin ensimmäisenä afroukrainalaisena maan parlamenttiin.

## Lähteet
Teinititaanit-elokuva

**Teinititaanit-elokuva** (engl. *Teen Titans Go! To the Movies*) on yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka perustuu animaatiosarjaan *[[Teen Titans Go!]]*.

## Ääninäyttelijät

## Lähteet
Stefanus (paaviksi valittu)

**Stefanus** oli roomalainen pappi, joka valittiin maaliskuussa 752 paavi Sakariaan seuraajaksi. Koska Stefanus kuoli pian tämän jälkeen ja ennen kuin hänet ehdittiin vihkiä Rooman piispaksi, häntä ei pidetä yhtenä paaveista vaan pelkästään "paaviksi valittuna".

## Elämä ja kuolema
Vuonna 745 paavi Sakarias korotti Stefanuksen kardinaalipapin asemaan. Hänen titulaarikirkkonsa oli San Crisogono Roomassa. Sakariaan kuoltua Stefanus valittiin 23. maaliskuuta paaviksi. Hän kuitenkin kuoli halvaukseen kaksi päivää myöhemmin, ennen kuin hänet ehdittiin vihkiä virkaansa.

Tuonaikaisen kanonisen lain mukaan paavin virkakausi alkoi hänen vihkimisestään, eikä Stefanusta merkitty paavien luetteloon. 1500-luvulta alkaen kanonista lakia tulkittiin kuitenkin niin, että papista tuli paavi heti, kun hän hyväksyi valintansa. Stefanusta on kutsuttu tämän vuoksi anakronisesti nimellä paavi Stefanus II (mikä sotki hänen seuraajansa ja myöhempien Stefanus-nimisten paavien numeroinnin). Katolinen kirkko kuitenkin poisti Stefanuksen *[[Annuario Pontificio]]n* paavien luettelosta vuonna 1961.

## Lähteet
Kukkarojärvi

**Kukkarojärvi** tarkoittaa seuraavia:

* Kukkarojärvi, järvi Jyväskylässä
* Kukkarojärvi, järvi Mikkelissä
* Kukkarojärvi, järvi Padasjoella
* Kukkarojärvi, järvi Petäjävedellä
* Kukkarojärvi, järvi Pieksämäellä.
AFRY

**AFRY** on ruotsalainen suunnittelu- ja konsultointiyritys.

AFRY (entiseltä nimeltään ÅF Pöyry) syntyi helmikuussa 2019, kun vuonna 1895 Ruotsissa perustettu ÅF osti vuonna 1958 Suomessa perustetun Pöyryn. Yhteinen AFRY-brändi lanseerattiin marraskuussa 2019. Ympäri maailmaa toimivan AFRYn juuret ovat Pohjoismaissa, sen liikevaihto on n. 27 miljardia Ruotsin kruunua, ja se on noteerattu Tukholman pörssissä. Linda Pålsson aloitti yhtiön konsernijohtajana tammikuussa 2025.

Lokakuussa 2021 AFRY ilmoitti ostavansa suomalaisen kiinteistö- ja rakennusalan konsultointiyhtiö Vahasen.

AFRYllä on globaalisti noin 18&nbsp;000 työntekijää, joista Suomessa noin 2&nbsp;500. Yhtiöllä on toimistoja 40 maassa ja projekteja 100 maassa. Suomessa AFRYllä on toimistoja noin 30 paikkakunnalla.

## Toiminta
AFRYn liiketoiminta on jaettu kolmeen globaaliin divisioonaan:

* Teollisuus
* Energia
* Väylät ja tilat

AFRY on mukana Suomen ympäristöministeriön kiertotalouden green deal -sitoumuksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* AFRYn kotisivusto
Aluslampi

**Aluslampi** tarkoittaa seuraavia:

* Aluslampi, järvi Heinävedellä Hirvimäellä
* Aluslampi, järvi Heinävedellä Hyvölänmäellä
* Aluslampi, järvi Heinävedellä Patoossa
* Aluslampi, järvi Ilomantsissa
* Aluslampi, järvi Joensuussa Keskijärvellä
* Aluslampi, järvi Joensuussa Palossa
* Aluslampi, järvi Juvalla
* Aluslampi, järvi Kiteellä
* Aluslampi, järvi Kuhmossa Hotakassa
* Aluslampi, järvi Kuhmossa Jonkerilla
* Aluslampi, järvi Lapinlahdella
* Aluslampi, järvi Leppävirralla Hiismäellä
* Aluslampi, järvi Leppävirralla Kuvansissa
* Aluslampi, järvi Leppävirralla Niinimäellä
* Aluslampi, lampi Leppävirralla lähellä Paasvettä
* Aluslampi, järvi Leppävirralla Takkulassa
* Aluslampi, järvi Lieksassa
* Aluslampi, järvi Mikkelissä
* Aluslampi, järvi Pieksämäellä Hiltulanmäellä
* Aluslampi, järvi Pieksämäellä Suotniemessä
* Aluslampi, järvi Puumalassa
* Aluslampi, järvi Rantasalmella
* Aluslampi, järvi Rautavaaralla
* Aluslampi, järvi Savonlinnassa Pirttimäellä
* Aluslampi, järvi Savonlinnassa Tuohisaaressa
* Aluslampi, järvi Sotkamossa
* Aluslampi, järvi Suonenjoella Halolanmäellä
* Aluslampi, järvi Suonenjoella Jauhomäellä
* Aluslampi, järvi Suonenjoella Kuvansissa
* Aluslampi, järvi Suonenjoella Tyyrinmäellä
* Aluslampi, järvi Tuusniemellä.
Vielä yksi juttu…

**Vielä yksi juttu…** on irlantilaisen kirjailijan Eoin Colferin kirjoittama Linnunrata -kirjasarjan
kuudes osa. Teos on Linnunradan käsikirjan maailmalle ja hahmoille uskollinen. Kirja on saanut Adamsin oikeudenomistajien täyden tuen.  

## Lähteet
İlkin Dövlətov

**İlkin Dövlətov** (s. 16. kesäkuuta 1990 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on azerbaidžanilainen laulaja, jonka tyylilajina on mugham. Hän nousi kuuluisuuteen sijoituttuaan toiseksi *Səs Azərbaycan (Doğma Nəğmələr)* -kilpailussa. Hän edusti Azerbaidžania yhdessä Fahreen kanssa kappaleella ”Özünlə apar” vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. He putosivat kisasta ensimmäisessä semifinaalissa saatuaan 11 pistettä.

## Varhaiselämä
Dövlətov syntyi 16. kesäkuuta vuonna 1990 Azerbaidžanin Bakussa. Hän varttui musikaalisessa perheessä ja kertoo isänsä olleen suuri inspiraatio musiikkiuran aloittamiselle. Ollessaan neljävuotias, hän esitti ensimmäisen kappaleensa ”Qəlbimdə Qaldı”. Kouluiässä Dövlətovin musiikinopettaja huomasi tämän musikaalisen lahjakkuuden ja kannusti Dövlətovia esittämään musiikkiaan.

## Ura
Vuonna 2023 Dövlətov osallistui *Səs Azərbaycan (Doğma Nəğmələr)* -kilpailuun (; Azerbaidžanin versio The Voice -ohjelmaformaatista). Kilpailussa häntä valmensi İlqar Xəyal, ja hän sijoittui kilpailun finaalissa toiseksi. Dövlətov on myös osallistunut *Azəri Star* -laulukilpailuun.

Vuoden 2023 lokakuun loppupuolella Azerbaidžanin yleisradioyhtiö İctimai Television (İTV) ilmoitti, että Dövlətov yhdessä Mila Milesin ja Etibar Əsədlin kanssa olisivat yksi kuudestatoista kilpailijasta, joiden joukosta valittaisiin yksi edustamaan Azerbaidžania vuoden 2024 Euroviisuihin Malmöhön. Heidän kilpailukappaleensa oli nimeltään ”İnsanlar”. 6. marraskuuta 2023 ilmoitettiin, että kolmikko oli edennyt viiden muun kilpailijan kanssa valintaprosessin viimeiseen vaiheeseen. 7. maaliskuuta 2024 Fahreen ilmoitettiin voittaneen karsintaprosessin ja olevan Azerbaidžanin vuoden 2024 euroviisuedustaja. 13. maaliskuuta ilmoitettiin kuitenkin, että Dövlətov esiintyisi yhdessä Fahreen kanssa. Heidän euroviisukappaleensa ”Özünlə apar” julkaistiin 15. maaliskuuta 2024. Kappaleen ovat kirjoittaneet Fahree, Edgar Ravin, Hasan Haydar ja Mila Miles. He putosivat kisasta ensimmäisessä semifinaalissa saatuaan 11 pistettä.

## Lähteet
Luisa Laschi

**Luisa Laschi** (n. 1760 Firenze – n. 1790) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano.

Laschi syntyi kahden oopperalaulajan tyttäreksi. Hän teki ensimmäisen tiedossa olevan esiintymisensä vuonna 1782 Bolognassa Domenico Cimarosan oopperassa *Il falegname*, jossa hänen kanssaan esiintyi Stefano Mandini. Laschi teki esiintymisiä muissakin Italian kaupungeissa ennen siirtymistään Wieniin, jossa hän lauloi Burgtheaterissa vuosina 1784–1785. Tehtyään lisää esiintymisiä Italiassa Laschi palasi Wieniin vuonna 1786. Hän loi siellä vuonna 1786 Kreivittären roolin Wolfgang Amadeus Mozartin *[[Figaron häät|Figaron häissä]]*. Laschi meni samana vuonna naimisiin oopperalaulaja Domenico Mombellin kanssa. Pariskunta lauloi usein yhdessä. Laschi pysyi esiintyjänä Wienissä kauteen 1788–1789 saakka.

Laschi oli kantaesittämässä Vicente Martín y Solerin oopperaa *[[Una cosa rara]]* (1786) ja Antonio Salierin oopperaa *[[Axur, re d'Ormus]]* (1788). Hän esiintyi Zerlinan roolissa *[[Don Giovanni]]n* Wienin-ensiesityksessä vuonna 1788. Viimeisen tiedossa olevan esiintymisensä hän teki miehensä kanssa Pietro Alessandro Guglielmin oopperan *Enea e Lavinia* esityksessä Italiassa vuonna 1789. Laschin kuolinajankohtaa ei tiedetä, mutta Domenico Mombelli meni vuonna 1791 uusiin naimisiin tanssija Vincenza Viganòn kanssa.

## Lähteet
Visa Kurki

**Visa Anton Julius Kurki** (s. 1. tammikuuta 1988 Turku) on suomalainen oikeustieteilijä. Hän toimii Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen apulaisprofessorina.

## Elämä ja ura
Kurki valmistui oikeustieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2012. Hän suoritti Doctor of Philosophy (PhD) -tutkinnon vuonna 2017 Cambridgen yliopistossa, jossa hänen väitöskirjansa palkittiin York Prize ja Salje Medal -palkinnoilla.

Kurki on työskennellyt Tampereen yliopiston julkisoikeuden yliopistolehtorina vuonna 2018, Helsingin yliopiston tutkijatohtorina vuosina 2018–2019, Suomen Akatemian tutkijatohtorina vuosina 2019–2021 ja Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen apulaisprofessorina vuodesta 2022 alkaen. Vuonna 2020 Turun yliopisto myönsi Kurjelle yleisen oikeustieteen dosentin arvon. Kurki on myös Nuorten Tiedeakatemian jäsen toimikaudella 2022–2026. Vuonna 2024 Kurjelle myönnettiin Suomalaisen Tiedeakatemian humanistipalkinto.

Kurjen tutkimus sijoittuu oikeusteorian alalle. Hän on tutkinut etenkin oikeussubjektin käsitettä. Kurki on puoltanut käsitystä siitä, että eläimillä voidaan katsoa olevan jo nykyään voimassa olevan lainsäädännön puitteissa joitain oikeuksia. Kurki sai Lakimies-lehden nuoren kirjoittajan palkinnon vuonna 2013 artikkelillaan *Voiko eläin olla oikeussubjekti?*.

Kurki toimii Suomen Eläinoikeusjuristit ry:n varapuheenjohtajana. Hän on ollut mukana laatimassa kansalaisaloitetta eläinten oikeuksien kirjaamisesta perustuslakiin ja on muutenkin julkisuudessa puhunut eläinten oikeuksien puolesta. Kurki toimii myös Suomen oikeusfilosofisen yhdistyksen varapuheenjohtajana.

## Julkaisuja
* 
* 
* 

## Lähteet
Putoamisen anatomia

***Putoamisen anatomia*** (, ) on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut Justine Trietin ohjaama ranskalainen rikosdraamaelokuva. Sen pääroolissa näyttelee Sandra Hüller.

## Juoni

Sandra Voyter on saksalainen kirjailija, joka asuu talossa Ranskan Alpeilla yhdessä puolisonsa Samuel Maleskin, näkövammaisen poikansa Danielin ja koiransa kanssa. Eräänä päivänä Maleski putoaa talon ikkunasta maahan ja kuolee. Poliisi alkaa tutkia tapausta epäilyttävänä kuolemana ja Voyter joutuu syytteeseen miehensä murhasta, vaikka hän vakuuttaakin olevansa syytön. 

Oikeudenkäynnissä Voyterin asianajaja Vincent Renzi yrittää todistaa, että Maleski teki itsemurhan, kun taas yleinen syyttäjä yrittää todistaa, että Voyter vihasi miestään ja tappoi hänet. Kumpikaan ei pysty esittämään väitteilleen vedenpitäviä todisteita. Voyter ahdistuu siitä, kuinka tungettelevat ulkopuoliset kuvittelevat ymmärtävänsä hänen ja hänen perheensä elämää, vaikka he eivät osaa arvostaa sen monimutkaisuutta.

Lopulta Daniel ratkaisee oikeudenkäynnin äitinsä hyväksi, kun hän kertoo oman tulkintansa siitä, miksi hänen isänsä tappoi itsensä. Elokuva ei koskaan paljasta yksiselitteisesti, miten Maleski kuoli. Lopussa Voyter joka tapauksessa pääsee takaisin kotiin Danielin luo.

## Rooleissa

## Arvostelut

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* kriitikko Pertti Avola antoi *Putoamisen anatomialle* neljä tähteä viidestä. Hän arveli elokuvan olevan "oikeussalitrillerin muotoon puettu kommentti totuuden hämärtymisestä nykymaailmassa, jossa turhan moni rakentaa omaa totuuttaan suoranaisten valeuutisten tai muuten epäluotettavan tiedon pohjalta." *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehden]]* kriitikko Kalle Kinnunen antoi elokuvalle täydet viisi tähteä. Hänen mukaansa elokuva "kysyy, voiko ihminen tuntea toisen, mutta myös, voiko ihminen tuntea itseään." Rotten Tomatoes -sivusto on kirjannut 270 arvostelua, joista 96 prosenttia on myönteisiä.

## Yleisömenestys

*Putoamisen anatomia* on tuottanut maailmanlaajuisesti 16,6 miljoonan dollarin lipputulot.

## Palkinnot ja ehdokkuudet

### Cannesin elokuvajuhlat

*Putoamisen anatomia* voitti Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen palmun.

### [[Oscar-palkinto|Oscar-palkinnot]]

## Lähteet
Charlotte Ramplingin filmografia

Tämä on **[[Charlotte Rampling]]in** filmografia.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Televisiosarjat

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
* Charlotte Rampling Yhdysvaltain elokuvainstituutin verkkosivuilla. 
* Charlotte Rampling Film Referencessä. 
* Charlotte Rampling AlloCinéssä.
Boiling Point (elokuva)

**Boiling Point** on Philip Barantinin ohjaama ja yhdessä James Cummingsin kanssa käsikirjoittama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 2021. Ravintolakeittiöön ja -saliin vuoden kiireisempänä iltana sijoittuva reaaliaikainen tarina kuvattiin yhtenä huolella harjoiteltuna otoksena. Pääosaa, ongelmiensa kanssa painivaa lontoolaisen huippuravintolan keittiömestaria ja omistajaa näyttelee Stephen Graham. Muissa keskeisissä osissa nähdään Vinette Robinson vuoromestari Carlyna ja Jason Flemyng ravintolan vaativana pääomistajana.

Elokuva sai heti jatkoa viisiosaisena television minisarjana *[[Boiling Point – kiehumispisteessä]]*, jossa vuoromestari Carly on noussut ravintolan keittiömestariksi. Yle Teeman ohjelmistossa on 15. maaliskuuta 2024 elokuva ja sitten 20. maaliskuuta alkaen tuo tv-sarja.

## Tuotanto
Vuonna 2019 valmistui samojen tekijöiden samanniminen lyhytelokuva, jonka pohjalta ideaa laajennettiin sekä pitkäksi elokuvaksi että television minisarjaksi.

Kevättalveen 2020 ajoitettu tuotanto oli määrä kuvata yhteensä kahdeksan kertaa, mutta maaliskuun puolivälissä alkaneet koronasulut keskeyttivät kuvaukset neljännen oton jälkeen. Elokuva on tehty kolmannesta otosta.

## Vastaanotto
*Boiling Point* sai ensi-iltansa Tšekin tasavallassa Karlovy Varyn elokuvajuhlilla, ja arvostelut olivat suopeita. Elokuva sai peräti 11 ehdokkuutta brittiläisten independent-elokuvien kilpailussa (BIFA), joista se toi voiton neljässä kategoriassa. Elokuva sai myös neljä Bafta-palkintoehdokkuutta.

*Helsingin Sanomien* elokuvatoimittaja Leena Virtanen näkee 2020-luvun alun monet ravintolatarinat (näiden lisäksi amerikkalainen komediasarja *[[The Bear]]* ja tanskalaissarja *[[Jokaisen miehen takana]]*) jatkona 1990-luvulta alkaen yleistyneille sairaalasarjoille hektisen työyhteisön kuvauksina: ”Yhdistävä tekijä on järjetön kiire, tuo nykyajan työelämän pahin vitsaus.” Hänestä *Boiling Pointin* käsikirjoitus on hieman mielikuvitukseton helposti arvattavine pähkinäallergia- ja influensseriasiakkaineen, mutta rytmitys toimii ja pääosan esittäjä Stephen Graham osaa tässäkin herättää empatiaa ongelmaiseen hahmoonsa. *Seura*-lehden Jesse Raatikainen piti elokuvaa onnistuneena sekä teknisesti että sisällöllisesti ja antoi sille neljä tähteä viidestä.

## Lähteet
Helvi Boothe

**Helvi Boothe**, o.s. **Haahti** ja 1926–1941 **Haahti-Holst** (16. tammikuuta 1904 Virrat – 13. helmikuuta 1988 Denver, Colorado, Yhdysvallat) oli suomalainen sairaanhoitaja ja sosiaalityön uranuurtaja.

Boothen vanhemmat olivat rovasti Hannu Haahti ja Ella Geitlin. Professori Hannu Haahti ja everstiluutnantit Usko Haahti ja Yrjö Haahti olivat hänen veljiään ja kirjailija Elli Kaarlehto oli hänen sisarensa. Helvi Boothin puoliso 1926–1940 oli muusikko, professori Harald B. Holst ja vuodesta 1941 kirjallisuustieteen professori, talousjohtaja Robert E. Boothe. Helvi Boothe valmistui sairaanhoitajaksi Suomessa 1923 ja meni apurahan turvin opiskelemaan Yhdysvaltoihin sosiaalityötä. Siellä hän suoritti Master of Social Sciences -tutkinnon Smith Collegessa 1925. Suomen palattuaan hän oli Mannerheimin Lastensuojeluliiton psykiatris-yhteiskunnallinen työntekijä 1925–1927, mutta muutti avioiduttuaan takaisin Yhdysvaltoihin.

Yhdysvalloissa Boothe oli sosiaalityöntekijä ja luennoitsija 1928–1940, sosiaali- ja psykiatrian työntekijä Illinoisissa 1940–1942 ja sitten sosiaalityöntekijä Chicagossa ja psykiatrisen sosiaalityön johtaja Kansasissa. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä mielenterveys- ja sosiaalialan järjestöissä. Suomeen Boothe vaikutti tuomalla tänne henkilökohtaisen sosiaalityön (ns. case work), lastensuojeluun jo 1920-luvulla ja Unescon asiantuntijana kirkon perhetyöhön 1950-luvulla. Edellistä jatkoi Suomessa Margit Borg-Sundman, jälkimmäistä Matti Joensuu. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Korpiklaanin diskografia

## Studioalbumit
;Nimellä *Shaman*
*  
* 
;Nimellä *Korpiklaani*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Musiikkivideot
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Singlet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Kumpuhautakulttuuri

**Kumpuhautakulttuuri** oli Japanissa enimmäkseen Kofun kaudella vallinnut kulttuuri, joka on nimetty ajalle tyypillisten kumpuhautojen mukaan. Kofun-kausi alkoi Yayoi-kauden jälkeen ja se ajoittui 200 jkr-luvun lopulta 500-luvulle. Tuona aikana oli vallalla Japanin ensimmäinen valtakunta, Yamatai, jota kutsutaan myös nimellä Yamato. Tuolla alueella olleet kumpuhaudat olivat monesti avaimenreiän muotoisia. Ne koostuivat kahdesta osasta. Pääkumpu oli suurissa ja keskikoisissa haudoissa pyöreä ja pienissä neliömäinen. Kaikissa haudoissa oli lisäksi toinen osa etupuolella, joka oli aina neliömäinen. Hautakummut sisustettiin sisältäpäin kivilaatoilla, ja soralla. Kumpuhautoihin haudattiin muun muassa pääliköitä. Kumpuhautojen sijainnit osoittavat Yamaton valtakunnan levinneisyyttä. Niiden löytyminen Nakamichin alueelta on merkki valtakunnan laajenemisesta jossain vaiheessa itään.

## Lähteet
Boiling Point

**Boiling Point** voi tarkoittaa seuraavia:

*kiehumispiste
**The Boiling Point*, Richard Brooksin romaani vuodelta 1948
**[[Kiehuntapisteessä]]* (Boiling Point), James B. Harrisin elokuva vuodelta 1993
**[[Boiling Point (vuoden 1990 elokuva)|Boiling Point]]* (3–4 x Jūgatsu), Takeshi Kitanon elokuva vuodelta 1990
**[[Kiehumispiste (televisiosarja)|Kiehumispiste]]* (Ramsay’s Boiling Point), Gordon Ramsayn tositelevisiosarja vuodelta 1998
**Kiehumispiste*, Elina Hirvosen dokumenttielokuva vuodelta 2017
**Boiling Point*, Philip Barantinin lyhytelokuva vuodelta 2019
**[[Boiling Point (elokuva)|Boiling Point]]*, Philip Barantinin pitkä näytelmäelokuva vuodelta 2021
**[[Boiling Point – kiehumispisteessä]]*, Philip Barantinin elokuvansa jatkoksi luoma minisarja vuodelta 2023
* kymmeniä muita elokuvia, tv-sarjojen jaksoja ym.
* musiikkikappaleita (mm. Obituary, Le Scrawl, Iced Earth, SSD)
Salasananhallinta

**Salasananhallinta** tai **salasananhallintaohjelma** on tietokoneohjelma, joka on tarkoitettu salasanojen tallentamiseen ja hallintaan.

Eräitä suositeltuja käytäntöjä salasanoille ovat pituus, satunnaisuus, yksilöllisyys ja niiden muuttaminen heti tietomurron jälkeen. Näiden muistaminen ei ole käytännöllistä ja säilyttäminen paperilla on huono ajatus etenkin toimistoissa, joissa ne on helppo löytää. Salasananhallintaohjelma tallentaa ja salaa salasanat ja nämä voivat tukea sekä paikallista että pilvipalveluun tallettamista. Ohjelmat voivat myös generoida vahvan salasanan, huomauttaa salasanan uudelleen käytöstä ja tarpeesta vaihtaa salasana. Tällöin käyttäjän tarvitsee muistaa vain salasananhallintaohjelman käyttämä salasana useiden sijaan.

Salasananhallintaohjelmat käyttävät salasanaa omaan sisältöönsä (*master password*), mutta lisäksi tukevat kaksivaiheista tunnistautumista, sormenjäljen tunnistusta, tai erillisen tunnistusohjelman antamaa *siementä*. Jotkin tukevat myös erillisiä laitteita tunnistautumiseen.

Erilaisia ohjelmistoja salasanojen hallintaan on saatavilla lukuisia. Useimmissa verkkoselaimissa on mukana vastaava toiminto, mutta se on usein rajoittuneempi. Lisäksi ohjelmointivirhe selaimessa voi paljastaa salasanat hyökkääjälle.

## Historia
Ensimmäinen salasananhallintaohjelma oli mahdollisesti Bruce Schneierin kehittämä Password Safe, joka käytti Blowfish-algoritmia salasanojen salaamiseen. Ohjelma julkaistiin syyskuussa 1997. Ohjelma on julkaistu avoimena lähdekoodina ja se on siirtynyt käyttämään Twofish-algoritmia.

## Lähteet
Werenskiold

**Werenskiold** on ainakin seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:

* Dagfin Werenskiold (1892–1977), kuvanveistäjä ja taidemaalari
* Erik Werenskiold (1855–1938), taidemaalari ja piirtäjä
* Nils Werenskiold (1920–1991), kirjailija ja kääntäjä
* Per Werenskiold (s. 1944), olympiatason purjehtija
Leikkaus (talouspolitiikka)

**Leikkaus** tarkoittaa (esimerkiksi valtion budjetin) menojen vähentämistä. **Sopeutus** voi olla leikkaus tai veronkorotus.

Joulukuussa 2022 Suomen valtiovarainministeri totesi julkisen talouden alijäämän niin suureksi, että tarvittaisiin 9 miljardin euron sopeutus. Marinin hallituksen lopulla se esitti listan potentiaalisista leikkauksista ja puolsi lisäksi arvonlisäveron, maapohjan kiinteistöveron ja tupakkaveron korotusta. Tällöin 81&nbsp;% suomalaisista halusi, että julkinen velkaantuminen käännetään laskuun, 13&nbsp;% ei halunnut. 57&nbsp;% halusi mieluiten leikata menoja, 25&nbsp;% korottaa veroja.

Vuonna 2022 peräti 75&nbsp;% suomalaisista katsoi, että nykyisen tapaisiin julkisiin palveluihin ei ole varaa tulevaisuudessa vaan niitä pitää leikata. Vain 29&nbsp;% olisi suostunut korkeampiin veroihin. Professori Niku Määttäsen mukaan voi leikata vaarantamatta hyvinvointivaltion ideaa, esimerkiksi jo hyvin koulutettujen ihmisten aikuiskoulutus, tutkinnoista kertyvä työeläke ja maataloustuet. Valtion budjetti kaksinkertaistui vuosina 2007 - 2023.

## Leikkausten vaikeus
HS-analyysin mukaan leikkaukset ovat poliittisesti vaikeita ja vaativat kovan julkisen paineen kestämistä. Esimerkiksi Marinin hallitus peruutti kaikki tekemänsä leikkaustyyppiset päätökset.

## Vaikutus talouteen
Alberto Alesina, Carlo Favero ja Francesco Giavazzi totesivat kirjassaan, että talouskuri voi kasvattaa kansantuotetta, kun menoleikkaukset lisäävät yksityisiä investointeja ja kulutusta sekä vientiä.

Tanskan menoleikkauksia analysoinut tutkimus totesi, että isot rakenteelliset leikkaukset voivat lisätä talouskasvua muuttamalla tulevaisuudenodotuksia veroista ja julkisista menoista. Sen sijaan vähittäiset, ei-rakenteelliset leikkaukset saattavat keynesiläisen mallin mukaisesti vähentää kysyntää.

## Katso myös
* Finanssipolitiikka
* Syrjäytymisvaikutus

## Lähteet
Vestignè

**Vestignè** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli arviolta 743 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olga Nordström

**Olga Héléne Nordström** (1. lokakuuta 1902 Oulu – 6. huhtikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen Oulussa asunut taidemaalari.

Nordström kävi piirustuksenopettajakurssin Taideteollisessa keskuskoulussa 1920–1923 ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1924–1925 sekä Eero Järnefeltin johdolla. Ulkomailla hän opiskeli Académie Colarossissa ja Académie Modernessa Pariisissa 1925–1926. Nordström toimi oppikoulussa vt. piirustuksenopettajana.

Nordströmin taiteilijan debyytti oli 1927. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1934, 1941, 1943, 1946, 1953, 1954 ja 1957 sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyyn 1953. Ulkomailla Nordströmin tauluja oli näytteillä Berliinissä, Münchenissä, Wienissä ja Puolan Poznanissa 1943.

## Maalauksia
* *Ostoskeskus*, öljymaalaus. 1953 

## Lähteet
Martti Mikander

**Martti Mikander** (s. 19. helmikuuta 1909 Helsinki – 13. elokuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja kouluneuvos.

Martti Mikanderin vanhemmat olivat eversti Sanfrid Edvard Mikander ja Salma Johanna Salvén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1931. Mikander teki opintomatkoja Ranskaan ja Englantiin 1927 sekä Ruotsiin ja Saksaan 1938.

Mikander oli Uudenkaupungin yhteislyseossa ruotsinkielen ja saksankielen vanhempana lehtorina 1934-1945, valtioneuvoston käännöstoimistossa vt. apulaisylikielenkääntäjänä 1941–1944 ja Helsingin ruotsalaisessa lyseossa saksan- ja ranskankielen vanhempana lehtorina 1945–1950. Hän oli lisäksi Niinisalossa Valtion sisäoppilaitoksessa opettajana 1945–1946. Kouluneuvoksena Mikander oli vuodesta 1950 alkaen.

Mikander oli naimisissa 1933–1946 filosofian maisteri Elin Margit Oker-Blomin (k. 1946) kanssa ja vuodesta 1947 Ethel Constance Majewskin kanssa.

## Julkaisuja
* *Ruotsin kielen harjoitustehtäviä oppikoulujen yläluokkia varten sekä toisen kotimaisen kielen ylioppilastehtävät vv. 1919-1938*. Gummerus 1939

## Lähteet
Huippujengi Himalajalla

**Huippujengi Himalajalla** () on vuonna 2019 yhdysvaltalainen stop motion -animaatioelokuva, joka sai ensi-iltansa Suomessa 7. kesäkuuta 2019 Sen on ohjannut Chris Butler. *Huippujengi Himalajalla* on Laikan tuottama elokuva niin kuin elokuvat *[[Coraline ja toinen todellisuus]]*, *[[ParaNorman]]*, *[[Boksitrollit]]* sekä *[[Kubo ja samuraiseikkailu]]*. 

Elokuva sai teatterijulkaisunsa Suomessa 7. kesäkuuta 2019 julkaisijanaan Cinemanse Films. 

## Ääninäyttelijät
* Dubbausstudio: BTI Studios
* Ohjaus: Antti L. J. Pääkkönen
Markku Helin

**Markku Juhani Helin** (s. 5. tammikuuta 1948 Kotka) on suomalainen oikeustieteilijä ja Turun yliopiston yksityisoikeuden emeritusprofessori.

## Elämä ja ura
Helin valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1972, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1975 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1989.

Helin työskenteli Suomen Akatemian tutkimusapulaisena 1971–1972 ja 1974–1976, Helsingin yliopiston yksityisoikeuden laitoksen amanuenssina 1977–1982 ja siviilioikeuden assistenttina 1983–1989, Turun yliopiston yksityisoikeuden apulaisprofessorina 1989–1998 ja yksityisoikeuden professorina 1998–2015 sekä oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksena 1991–2011. Hän on myös toiminut Tutkimuseettisen neuvottelukunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosina 2008–2016 sekä jäsenenä useissa kansainvälisissä lainsäädäntöhankkeissa. Vuonna 1990 hän sai Helsingin yliopiston siviilioikeuden dosentin arvon.

Helin on myös toiminut Suomen oikeusfilosofisen yhdistyksen hallituksen jäsenenä 1977–1983, Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä 1999–2009 ja Lakimies-lehden päätoimittajana 2000–2004. Vuonna 2011 Suomalainen Lakimiesyhdistys myönsi hänelle Allan Serlachius-Särkilahti -palkinnon.

## Oikeustieteellinen tutkimus
Helin on tutkinut muun muassa avioliitto-oikeutta, jäämistöoikeutta, lapsioikeutta, holhousoikeutta ja kansainvälistä yksityisoikeutta. Hän kuului 1970-luvun alussa Aulis Aarnion ympärille muodostuneeseen nuorten tutkijoiden ryhmään, jotka korostivat empiirisen tutkimuksen merkitystä perinteisen lainopin sijasta. Helin esimerkiksi julkaisi laajoja empiirisiä tutkimuksia avioeron yhteydessä tuomittavan elatusavun suuruudesta ja avioeron vaikutuksista. Hänen väitöskirjansa *Lainoppi ja metafysiikka* (1988) käsitteli skandinaavisen oikeusrealismin tieteenkuvaa ja sen vaikutusta Suomen siviilioikeuden tutkimukseen 1920-luvulta 1960-luvulle.

Helinin artikkelit *Avio-oikeus ja tekijänoikeus* ja *Kieli oikeustodellisuuden rakentajana* palkittiin parhaina Lakimiehessä vuosina 1983 ja 1998 julkaistuina kirjoituksina. Hänen artikkelinsa *Sopimusvapauden ajalliset rajoitukset perheoikeudessa* palkittiin yhtenä parhaista Defensor Legis -aikakauskirjassa vuonna 2023 julkaistuista oikeudellisista kirjoituksista.

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
* 

### Viitteet
Viidakkojengi

**Viidakkojengi** () on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut intialainen tietokoneanimaatioelokuva, jonka on ohjannut Nikkhil Advani.

## Ääninäyttelijät

### Suomenkielinen versio
Józef Surzyński

**Józef Surzyński** (15. maaliskuuta 1851 Śrem – 5. maaliskuuta 1919 Kościan) oli puolalainen säveltäjä, musiikintutkija, kapellimestari ja pappi. Hän oli yksi ensimmäisistä puolalaisen musiikin tutkijoista.

Surzyński opiskeli vuosina 1872–1874 Leipzigissä Oscar Paulin johdolla musiikin teoriaa. Hän otti siellä myös kursseja konservatoriossa ja toimi alttoviulistina Thomaskirchessä. Surzyński opiskeli sitten teologiaa Roomassa ja sai tohtorin arvon vuonna 1880. Tämän jälkeen hän opiskeli kirkkomusiikkia Regensburgissa. Surzyński työskenteli tuomiokirkon urkurina ja kuoronjohtajana sekä pappisseminaarin gregoriaanisen laulun ja liturgian opettajana Poznańissa. Vuosina 1894–1919 hän oli pappina Kościanissa. Hän johti orkestereita Puolan eri kaupungeissa ja edusti Cäcilianismus-kirkkomusiikkiliikettä.

Surzyński julkaisi lehteä *Muzyka kościelna* ja kokoelman *Monumenta musices sacrae in Polonia*. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluu myös liturgian käsikirjoja. Säveltäjänä hän keskittyi ensisijaisesti kirkkomusiikkiin. Myös Surzyńskin veljet Stefan ja Mieczysław Surzyński olivat muusikoita.

## Lähteet
Josef Lechthaler

**Josef Lechthaler** (31. joulukuuta 1891 Rattenberg – 21. elokuuta 1948 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi.

Lechthaler opiskeli filologiaa Innsbruckissa ennen muuttoaan Wieniin. Hän sai Guido Adlerilta opetusta Wienin yliopistossa, jossa hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1919 väitöskirjallaan *Die kirchenmusikalischen Werke von Alexander Utendal*. Lechthaler opiskeli myös Max Springerin ja Vinzenz Gollerin johdolla Wienin musiikkiakatemiassa. Vuonna 1924 hän aloitti musiikin teorian opettamisen musiikkiakatemiassa, jonka kirkko- ja koulumusiikin laitosta hän johti vuosina 1933–1938 ja 1945–1948.

Lechthalerin tuotantoon kuuluu monia kirkkomusiikkiteoksia, kuten seitsemän messua (1914–1937) ja *Stabat Mater* laulusolisteille, kuorolle, uruille ja orkesterille (1928). Lechthaler sävelsi myös lauluja, kamarimusiikkia ja urkuteoksia.

## Lähteet
Annika Wiklund

**Annika Wiklund** (taiteilijanimellä **Annica** ja **Annica Wiklund**, s. 1966 Nyköping, Ruotsi) on ruotsalais-suomalainen rocklaulaja. Hän on levyttänyt sooloalbumin *Badly Dreaming* vuonna 1988. Sen lisäksi hän on laulanut useilla suomalaisilla rock- ja pop-levyillä. Wiklundin ääntä on kuvailtu voimakkaaksi ja kansainvälisen tason heavy rock-ääneksi.

## Elämä Ruotsissa
Annika Wiklund syntyi Ruotsissa suomalaiselle äidille ja ruotsalaiselle isälle. 1980-luvun vaihteessa Wiklund oli yksi protestipunkia soittaneen Mörbyligan-yhtyeen laulajista. Wiklund on kreditoitu laulajana yhtyeen vuonna 1982 julkaistulla *No 003* -albumilla. 

## Elämä Suomessa
Wiklund tuli 1980-luvun puolivälissä käymään Jyväskylään, jossa hänen mummonsa asui. Suomeen tullessaan Wiklund osasi suomea vain muutamia sanoja. Lopulta hän asettui asumaan Jyväskylään ja aloitti soittokeikat paikallisten bändien kanssa. Alun perin keikoilla soitettiin Rush-yhtyeen tyylistä ”hämyprogea”. Tunnetuin Annikan tuolloisista bändeistä oli raskasta, progesävytteistä rockia soittanut Lindsay Gate.

Wiklundin ääntä kuultiin vuonna 1987 Jyväskylän kaupungin 150-vuotisjuhlien kunniaksi julkaistulla äänitteellä *Tuhatsarvisia*, johon oli valittu jyväskyläläisiä nuorten bändejä. Wiklund (levyllä nimellä Viklund) laulaa albumilla Lindsay Gate -yhtyeen solistina kappaleet ”Everything’s Allright” ja ”Sail Away”.

Seuraavana vuonna Annika Wiklund levytti taiteilijanimellä Annica 1980-luvun hevirockia huokuvan albumin *Badly Dreaming*, joka kohosi hetkellisesti valtakunnalliseen tietoisuuteen. Wiklund osallistui kaikkien albumin kappaleiden säveltämiseen ja sanoittamiseen. Levyn tuotti T. T. Oksala. Levyn aikaan Annican livebändissä soittivat Petteri Hirvanen (kitara), Jukka Kiviniemi (basso), Baba Salama (kitara), Esa Palosaari (rummut) ja Mikko Rintanen (koskettimet).

1990–2000-luvuilla Wiklund on laulanut taustalauluosuuksia eri artisteille ja yhtyeille, kuten Zero Nine, Fishfaces, Osmo’s Cosmos, The 69 Eyes, Havana Black, Jan Stenfors ja T.T Oksala Project. Hän on harvakseltaan toiminut myös Pink Flamingos -coverbändin taustalaulajana.

## Diskografia
*  – Lindsay Gate -yhtyeen solistina
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* [Annika Wiklundin tuotanto Kansallisarkiston Finna-tietokannassa](https://kansalliskirjasto.finna.fi/kansalliskirjastofikka/AuthorityRecord/melinda.(FI-ASTERI-N)000189024)
* Annica Rockstopin Hevispesiaali-jaksossa *Yle Elävä Arkisto*
Saarto (työtaistelu)

**Saarto** on järeä työväestön asettama työtaistelutoimenpide. Se tarkoittaa, että joltakin työpaikalta, kulkuneuvolta tai kokonaiselta teollisuudenalalta estetään työvoiman saanti. Suomessa saarrosta on säädetty lailla vuonna 1931. Saarron lievempiä muotoja ovat hakusaarto ja ylityökielto.

Saartoa on käyttänyt muun muassa Suomen Merimies-Unioni vuonna 2012 muuatta vietnamilaista alusta kohtaan. Korkein oikeus totesi saarron lainvastaiseksi, koska alus kulki vieraan maan lipun alla. 

## Lähteet