open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lucas Chevalier

**Lucas Eugène Chevalier** (s. 6. marraskuuta 2001 Calais) on ranskalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Paris Saint-Germainia.

## Seurajoukkueura

### Lille
Chevalier on Lillen kasvatti. Hän liittyi Lillen junioriakatemiaan vuonna 2014 pelattuaan ensin SC Coquellesin ja AS Marckin junioreissa. 

Chevalier nousi Lillen reservijoukkueeseen kaudella 2018–2019 ja pelasi Ranskan neljännellä ja viidennellä sarjatasolla yhteensä 38 ottelua vuosina 2018–2022. Lillen Ligue 1 -mestaruuteen päättyneellä kaudella 2020–2021 hän toimi Lillen varamaalivahtina, eikä saanut peliaikaa. Kaudeksi 2021–2022 Chevalier lainattiin Ligue 2 -seura Valenciennesiin, jossa hän pelasi lainakaudellaan 30 sarjaottelua. Hänet palkittiin kauden päätteeksi Ligue 2:n kauden parhaana maalivahtina. Hän pelasi lainakaudellaan myös yhden ottelun Valenciennesin reservijoukkueessa.

Chevalier palasi kaudeksi 2022–2023 Lilleen ja pelasi seuran edustusjoukkueessa ensimmäisen ottelunsa 10. syyskuuta 2022 Ligue 1:ssä Marseillea vastaan. Hän vakiinnutti heti paikkansa Lillen ykkösmaalivahtina ja pelasi kaudella 2022–2023 Lillessä 32 Ligue 1:n ottelua, joissa hän päästi 31 maalia ja pelasi 10 nollapeliä. Ranskan cupissa hän pelasi kolme ottelua, joista nollapelejä oli kaksi. Tammikuussa 2023 Chevalier allekirjoitti Lillen kanssa vuoteen 2027 ulottuneen jatkosopimuksen.

Seuraavalla kaudella Chevalier pelasi 33 Ligue 1:n ottelua, joissa hän päästi 32 maalia ja pelasi 15 nollapeliä. Konferenssiliigassa hän pelasi kaudella 2023–2024 seitsemän ottelua. Kaudella 2024–2025 Chevalier pelasi kaikki Lillen 34 Ligue 1 -ottelua, joissa hän päästi 36 maalia. Nollapelejä hän pelasi 11. Toukokuussa 2025 hänet valittiin Ligue 1:n kauden parhaaksi maalivahdiksi.

Mestarien liigassa Chevalier pelasi kaudella 2024–2025 kaikki Lillen 10 ottelua ja pelasi yhden nollapelin. 

### Paris Saint-Germain
Elokuussa 2025 Chevalier siirtyi Lillestä saman sarjan Paris Saint-Germainiin 40 miljoonan euron siirtosummalla. Hän allekirjoitti Paris Saint-Germainin kanssa viisivuotisen sopimuksen.

## Maajoukkueura
Chevalier edusti vuosina 2017–2024 useita eri Ranskan juniorimaajoukkueita alle 16-vuotiaista alle 23-vuotiaisiin. Hän kuului Ranskan kokoonpanoon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023, joissa hän pelasi kaikki Ranskan neljä ottelua. Ranskan olympiajoukkueen päävalmentaja Thierry Henry valitsi Chevalierin Ranskan joukkueeseen Pariisin olympialaisiin 2024, mutta Lille ei antanut hänelle lupaa osallistua turnaukseen.

Chevalier oli Ranskan A-maajoukkueen mukana ensimmäisen kerran marraskuussa 2024 Kansojen liigan otteluissa Israelia ja Italiaa vastaan, mutta istui otteluissa vaihtopenkillä. Chevalier debytoi Ranskan maajoukkueessa 16. marraskuuta 2025 MM-karsintojen 2026 päätösottelussa Azerbaidžania vastaan. Ottelu päättyi Ranskan 3–1-voittoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hanna Höijer

Hanna Beata Höijer (s. 2004) on suomalainen vaikuttaja ja ilmastoaktivisti. Höijer edusti suomalaisia nuoria ilmastopolitiikassa vuosina 2023-24 Nuorisoala ry:n nimittämänä Suomen nuorten ilmastodelegaattina. Hän on nuorin tehtävään nimitetty henkilö, ja mandaattinsa aikana hän oli osa Suomen valtuuskuntaa  Dubaissa (COP28) ja Bakussa (COP29).

## Koulutus
Höijer valmistui ylioppilaaksi keväällä 2023 Helsingin suomalaisen yhteiskoulun (SYK) International Baccalaureate -linjalta. Välivuoden jälkeen hänet valittiin maailman innovatiivisimpana tunnustettuun yliopistoon Minerva University, jossa jokainen lukuvuosi asutaan eri mantereella. Höijer on toinen yliopistoon ikinä valittu suomalainen, ja hänen odotetaan valmistuvan keväällä 2028.

## Työura
Höijer toimi Suomen YK-Nuorten sekä Nuorten Agenda2030:n hallituksissa vuosina 2022-24 ennen nimitystään Suomen nuorten ilmastodelegaatiksi.

Syksyllä 2023 Höijer järjesti 600:n osallistujan Nuorten ilmastohuippukokouksen. Tapahtumassa hän juonsi valtakunnallisesti näytetyn presidenttiehdokkaisen välisen vaaliväittelyn, joka keskittyi ilmastokysymyksiin, nuorten poliittiseen osallisuuteen sekä saamelaiskysymyksiin.

Kesällä 2025 Höijer työskenteli harjoittelijana Euroopan parlamentissa europarlamentikko Sirpa Pietikäisen toimistossa.

Vuonna 2025 Höijer perusti voittoa tavoittelemattoman tuotantoyhtiön CRUX Productions ry, joka keskittyy sosiaalisten ja ekologisten aiheiden käsittelyyn lyhyiden dokumenttielokuvien avulla. Kyseessä on Suomessa rekisteröity yhdistys.

## Tunnustukset ja palkinnot
Ashoka Nordic tunnusti Höijerin vuoden nuorena muutoksentekijänä vuonna 2024.

Höijer on harrastanut kilpaväittelyä, jonka saralla hän voitti lukioikäisten Suomen mestaruuden ja sai kunniamaininnan maailmanmestaruuksissa vuonna 2022. Hän kilpaili nuorempana myös matematiikassa.

Höijerin tuotantoyhtiön tuotantoja on palkittu ja esitetty yksittäisillä elokuvafestivaaleilla eri puorilla maailmaa.

Höijer piti TEDx-puheenvuoron keväällä 2024.

## Lähteet
Proustia lukiessa

**Proustia lukiessa** (*Att läsa Proust*) on ruotsalaisen kirjallisuudentutkijan ja kriitikon Olof Lagercrantzin teos, jonka aiheena on ranskalainen kirjailija Marcel Proust ja tämän teossarja *[[Kadonnutta aikaa etsimässä]]* (*A la recherche du temps perdu*). Teoksen on suomentanut Juhani Salokannel, ja suomennoksen on julkaissut vuonna 1994 Otava.

Kun Lagercrantz 1992 kirjoitti teoksensa, Proustin kirjasarjan viimeinen osa oli ilmestynyt ruotsiksi kymmenen vuotta aiemmin. Kun Salokannel 1994 suomensi Lagercrantzin teoksen, Proustin teossarjasta ei ollut vielä suomennettu viimeisiä osia *Pakenija* ja *Jälleenlöydetty aika*, joihin siksi viitataan niiden ranskankielisillä nimillä.

Lagercrantz kertoo esipuheessa, että hän omistautui Proustin teokselle vuosien ajan ja siitä ehti tulla hänelle koti, ja kun oli aika jättää se, hän tunsi itsensä eksyneeksi lapseksi. Hän toivoo, että hänen kirjansa avulla nekin, jotka eivät ole sarjaa lukeneet, löytäisivät Proustin. Hän lohduttaa niitä, joilta teos on jäänyt kesken, että niin hänellekin aikoinaan kävi.

Lagercrantzin mukaan kuuluisa madeleineleivos on satua. Varhemmissa teksteissä leivos oli kuiva leipäpala, joka kastettiin tavalliseen teehen. Proust loi itsestään myyttiä, josta on tullut yhteistä omaisuutta, mutta Lagercrantz riisuu myyttisen verhon Proustin ympäriltä: teos ei syntynyt tiedostamattomasta muistista leivosten avulla, vaan se syntyi ahkeruudella ja ylivertaisella älyllä.

Teos jakautuu lukuihin aihepiireittäin, ja oman lukunsa saavat keskeiset henkilöt.

## Sisällys
* Proustin romaanin osajako
* Esipuhe
* Lauantaieepos
* Katedraali
* Keittiötyttö ja Laupeus
* Sävelteos
* Swann ja Odette
* Orapihlaja, härkä, puut
* Salongit
* Isoäidin kuolema
* Paroni de Charlus
* Leninki
* Madame Verdurin
* Albertine
* Françoise
* Juutalaisuus
* Paroni de Charlusin jäähyväistervehdys
* Kertoja
* Bibliografista rupattelua
* Proustista
* Proust Ruotsissa
* – ja Suomessa (JS)

## Lähteet
Jonathan Taylor

**Jonathan Taylor** (s. 19. tammikuuta 1999 Salem, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä. Taylor edustaa NFL-joukkue Indianapolis Coltsia. Ennen NFL-uraansa hän edusti Wisconsinin yliopiston joukkuetta. Colts varasi hänet toisella kierroksella 41. varausvuolla . Toukokuussa 2020 Taylor teki sopimuksen Coltsin kanssa. Lokakuussa 2023 Taylor teki Coltsin kanssa kolmivuotisen ja yhteensä 42 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Sopimuksen arvosta 26,5 miljoonan dollarin arvoinen osuus on taattua rahaa. Kausilla 2021 ja 2024 hänet valittiin Pro Bowl -tähdistöotteluun. Kaudella 2021 hänet valittiin myös ensimmäiseen All-Pro-tähdistöjoukkueeseen. Kaudella 2021 hänellä oli eniten juoksujaardeja NFL:ssä. Taylor on pelannut 67 NFL:n runkosarjarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 1 228 juoksuyritystä, 6 013 juoksujaardia ja 51 juoksemalla tehtyä touchdownia. Näissä otteluissa hänellä on 141 kiinniottoa, 1 091 kiinniotoilla edettyä jaardia ja viisi kiinniotoilla tehtyä touchdownia. Hän on rähmännyt pallon 13 kertaa. Taylor on pelannut yhden  ottelun. Tässä ottelussa hänellä oli 21 juoksuyritystä, 78 juoksujaardia ja yksi juoksemalla tehty touchdown. Hänellä on kaksi kiinniottoa ja kuusi kiinniotoilla edettyä jaardia. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.

## Lähteet
Shantiniketan

**Shantiniketan** eli **Santiniketan** () on sisäoppilaitoksesta kehittynyt kulttuurikeskus ja yliopiston kampusalue Intiassa Länsi-Bengalin osavaltiossa.

Shantiniketanin perusti runoilija ja filosofi Rabindranath Tagore vuonna 1901. Siihen tiivistyy hänen visionsa ihmiskunnan yhtenäisyydestä, joka ylittää uskonnolliset ja kulttuuriset rajat yhdistämällä koulutuksen, luonnon arvostamisen, musiikin ja taiteen. Hänen koulutuskäsityksensä tulkitsi uudelleen muinaisia vedalaisia perinteitä ulkoilmaluokkahuoneissa, jotka oli järjestetty puiden katveeseen.

Shantiniketanin rakennukset poikkeavat tuolloin vallinneesta siirtomaatyylistä, ja hakevat vaikutteita Intian muinaisista, keskiaikaisista ja kansanperinteistä sekä japanilaisista, kiinalaisista, persialaisista, balilaisista, burmalaisista ja art deco -tyyleistä.

Alkujaan paikan hankki ja nimesi Tagoren isä, joka halusi perustaa hiljentymiskeskuksen eli ashramin aasiansaitanpuiden alle. Rabindranath Tagore laajensi tavoitteita mietiskelyn lisäksi opettamiseen. Aluksi hänen koulussaan oli vain viisi oppilasta, mutta se kasvoi vähitellen, ja vuonna 1921 hän perusti Visva-Bharatin yliopiston.

## Lähteet
Venejärvi (Kajaani)

**Venejärvi** on rehevä, runsashumuksinen ja matala latvajärvi Kajaanissa Kainuussa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanin keskustasta on 29 kilometriä etelään.

## Maantiede
Venejärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on noin 3,8 kilometriä. Kaakossa on pitkä ja kapea Huilunlahti, jonka pohjoispuolella on kapeasuinen Korpilahti. Lahtia erottaa Huilunniemi. Luoteessa on leveäsuiset Autiolahti ja Matilanlahti, jonne pääsee Mäntyniemen ja Verkkoniemen välistä. Venejärvi on keskimäärin matala, noin 2,4 metriä. Noin 80 hehtaaria järvestä on vähintään metrin ja enintään kaksi metriä syvä. Noin viisi prosenttia on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin kohta, noin yksitoista metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.

Venejärven saariluku on kolmetoista. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja. Yhdeksän saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Kaksi saarta on yli hehtaarin laajuisia. Venejärveä reunustavat laajat suoalueet. Länsirannalla sijaitsee Kivilahdenkangas. Aivan järven pohjoispuolitse kulkee maantie 19037, jonka varrella on jonkin verran taloja.

Venejärveen laskee Kampsunkoski pohjoisesta Kampsunlammen kautta Isolta Viinijärveltä (164,1 metriä merenpinnan yläpuolella). Pienempiä tulouomia on useita. Venejärven luusua sijaitsee Autiolahden lounaiskolkassa, josta alkaa etelään Raudanveteen (159,4 metriä mpy) virtaava Venejoki. Venejärven ja Raudanveden välinen etäisyys on pienimmillään noin kilometrin Huilunlahden pohjukasta mitattuna.

Venejärven vesitilavuus on 5&nbsp;389&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on erinomainen.

Venejärvi (04.585.1.024) kuuluu Raudanjoen valuma-alueeseen (04.585), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Venejärvi on toiseksi laajin Raudanjoen valuma-alueen 34 järvestä. Laajin on noin yhdeksänneliökilometrinen Raudanvesi.

## Lähteet
Radio Tempo

**Radio Tempo** oli Kotkassa, Kouvolassa ja Lappeenrannassa toimiva kaupallinen paikallisradio, joka aloitti lähetykset 15. toukokuuta 2024.

Radio Tempon omistaa mediakonserni Keskisuomalainen.

Kesäkuussa 2025 Keskisuomalainen ilmoitti lakkauttavansa Radio Tempon.

Mediatalo Keskisuomalaisen radiokanavilla Radio Keskisuomalainen, Savon Aallot, Radio Tempo, Karjalainen Syke ja Radio Voima esitettiin Heikki ”Hector” Harman juontama musiikin erikoisohjelma Pop eilen – toissapäivänä, jossa soitettiin 1950-, 1960- ja 1970-lukujen musiikkia.

## Lähteet
Homa Bayn piirikunta

**Homa Bayn piirikunta** (, 'Homanlahden piirikunta') on aluehallinnon ylimmän tason alue Kenian lounaisosassa, yksi maan 47 piirikunnasta. Victorianjärven Winaminlahden etelärannalla sijaitsevan piirikunnan pinta-ala on 3&nbsp;154,7 neliökilometriä ja väkiluku on 1&nbsp;131&nbsp;950 asukasta (VL2019).

Piirikunnan hallintokeskus on Homa Bayn kaupunki (44&nbsp;949 as., VL2019). Paikallishallintoa varten piirikunta on jaettu kahdeksaan osa-alueeseen eli alipiirikuntaan: Homa Bay (117&nbsp;439 as.), Ndhiwa (218&nbsp;136 as.), Rachuonyo North (178&nbsp;686 as.), Rachuonyo East (121&nbsp;822 as.), Rachuonyo South (130&nbsp;814 as.), Rangwe (117&nbsp;732 as.), Suba North (124&nbsp;938 as.) ja Suba South (124&nbsp;938 as.). Sittemmin ainakin kahden alipiirikunnan nimi tai alipiirikuntajako on muuttunut, koska uudempi tilastollinen julkaisu (2024) käyttää Suban eteläisen ja pohjoisen alipiirikunnan sijaan nimiä Mbita ja Suba.

Tulivuori Homan (Mt. Homa) on ollut paikannimistön perustana viereiselle lahdelle, ja lahden mukaan nimetylle asutukselle (nykyinen kaupunki ja piirikunta). Karbonaattilaavan muodostama vuori kohoaa 1751 metriä merenpinnan yläpuolelle. Homavuoren seutu tunnetaan useista fossiililöydöksistä. Vuoren alueella maaperän luontainen radioaktiivisuus on melko korkea. Piirikunnan muihin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Ruman kansallispuisto


Ruma National Park.jpg|Ruman kansallispuistoa.
Homa mountain.jpg|Homa (Mount Homa) on tulivuori, jonka karbonaattilaavaa on virrannut ympäristöön.
MountHoma.jpg|Homavuori Victorianjärven Winaminlahdelta nähtynä.
HomaBay.jpg|Näkymä Homavuorelta kohti Homanlahtea (Homa Bay).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomen nuorisoseuramuseo

**Suomen nuorisoseuramuseo** on Laihialla sijaitseva nuorisoseurojen toimintaa esittelevä museo. Museo sijaitsee Laihian nuorisoseurantalossa. Museon perusnäyttely kertoo sivistystyön, yhteisöllisyyden, aktiivisen kansalaisuuden ja paikallisen harrastustoiminnan yhteyttä nuorisoseurojen toimintaan. Museo toimii nuorisoseuraliikkeen henkisen ja aineellisen perinteen ja historian tallentajana. Museo on perustettu vuonna 2000 ja sen perusnäyttely on digitoitu verkkoon.

Perusnäyttelyn nähtiin kaipaavan merkittävää uudistusta ja modernisointia syksyllä 2014. Museon uudistamistyöhön saatiin rahoitusta Museovirastolta ja Suomen Kulttuurirahastolta yhteensä 11 000 euroa vuonna 2015.

## Lähteet
Juho Mikkola

**Johan Mikael (Juho Mikko) Mikkola** (29. elokuuta 1875 Laitila – 12. marraskuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, pappi, kouluneuvos ja opettajaseminaarin johtaja.

Mikkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Kustaa Mikola ja Lovisa Serafia Mikontytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1894 Turun lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1899 ja filosofian maisteriksi vuonna 1900. Hän suoritti teologisen erotutkinnon ja hänet vihittiin papiksi 1900.

Mikkola toimi pari vuotta Peräseinäjoen kirkkoherrana ja siirtyi sitten Ikaalisten yhteiskoulun johtajaksi ja papiston apulaiseksi. Vuonna 1907 hänet valittiin Taivassalon kappalaiseksi. Mikkola oli Jyväskylän seminaarin uskonnon lehtorina 1909–1926 ja seminaarin johtajana 1926–1937. Seminaari lakkautettiin viimeisten opiskelijoiden valmistuttua 1937 ja opettajien koulutusta Jyväskylässä jatkoi kasvatusopillinen korkeakoulu. Kouluhallituksen kansakouluosaston kouluneuvos Mikkola oli sen jälkeen 1938-1945.

Mikkola oli Jyväskylän yhteiskoulun johtokunnan, Jyväskylän yliopistovaltuuskunnan, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran ja Suomen kirkkohistoriallisen seuran jäsen. Vuonna 1914 hän teki seminaarin opettajain stipendillä opintomatkan Euroopan en maihin.

Mikkola oli naimisissa vuodesta 1903 kansakoulunopettaja Fanny Maria Sirénin (k. 1956) kanssa.

## Lähteet
Thomas Davidson

**Thomas Davidson ** (17. tammikuuta 1842 - 15. marraskuuta 1919) oli englantilainen taidemaalari. Hän erikoistui meriaiheisiin ja merenkulun historiaa kuvaaviin maalauksiin. Lisäksi hän kuvitti Emily Brontën teoksia.
 

Davidson syntyi räätälin perheeseen jossa oli viisitoista lasta. Hän sairasti neljävuotiaana tulirokon, joka teki hänestä kuuron. Kun hän oli yhdeksänvuotias, hänet lähetettiin St George the Martyr-nimiseen kouluun, joka oli tarkoitettu kuulovammaisille ja ajan ilmaisun mukaan "tylsämielisille". Kyseinen 1792 perustettu koulu oli sisäoppilaitos ja kuningasperhe avusti sitä avokätisesti. Sen oppilaille opetettiin luku- ja kirjoitustaito ja erityishuomio kiinnitettiin huulilta lukemisen opetteluun. Aikana, jolloin kuulovammaisiin suhtauduttiin kielteisesti, monet koulun oppilaat pääsivät hyviin ammatteihin.   

Koulussa huomattiin Davidsonin taiteellinen lahjakkkuuus. Hän aloitti taideopintonsa  Government School of Designissa. Opintoihin meni kymmenisen vuotta ja hänet palkittiin niiden aikana hopeamitalilla. Ajan tavan mukaan hän kävi opiskelemassa taidetta myös Pariisissa. Siellä hänen opettajansa oli Léon Bonnat. 

Avioliiton Davidson solmi vuonna 1871. Myös hänen vaimonsa, Charlotte Douglas McHeath oli taidemaalari. Yhdestä heidän pojastaan, Allan Douglas Davidsonista tuli taidemaalari ja toisesta pojasta Thomas Gerald Davidsonista tuli arkkitehti. Perheeseen syntyi kaikkiaan  kuusi lasta. 

Näyttelyitä Davidson piti ahkerasti vuosien 1863- 1899 välillä useissa ei paikoissa. Näyttelyitä oli muun muassa Royal Academyssa, Manchester City Art Galleryssa, Royal Institute of Fine Artsissa Glascowssa ja Royal Institute of Oil Paintersissa. Vuosina 1894- 1899 Davidson teki pitkän maalaussarjan amiraali Nelsonista. Sarjaan kuului myös maalaus "England´s Pride and Glory". Kyseinen maalaus käyttää lähteenä  vanhempia maalauksia, jotka esittävät amiraalin taisteluita. Davison sai maalata myös kirkkomaalauksen. St. Saviourin kirkon maalaus esittää Jeesusta parantamassa kuuromykkkää.    

Taiteessaan Davidson oli konservatiivi. Hänen ajattelunsa oli kuitenkin liberaalia ja hänen laaja ystäväpiirinsä piti häntä lämminhenkisenä henkilönä. Lisäksi hän harrasti hyväntekeväisyyttä ja oli mukana entisen koulunsa toiminnassa.  

Vuonna 1904 Davidson muutti Suffolkiin, taloonsa Seahomeen, jonka oli hänen poikansa suunnitellut. Uudessa kodissaan hän piti edelleen näyttelyitä. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://artuk.org/discover/artists/davidson-thomas-18421919
* https://britishhistories.com/f/69-thomas-davidson
Suomen pesäpallomuseo

**'Suomen pesäpallomuseo** on Vimpelissä sijaitseva pesäpallon historiaa esittelevä museo. Pesäpallomuseon nykyisenä paikkana on entinen Osuuskaupan talo, Saarikentän kupeessa, jonne museo muutti alkuvuodesta 2022. Suomen pesäpallomuseo vihittiin käyttöönsä vuonna 1998. Valtakunnallisen statuksen se sai vuonna 2004. 

Suurin osa näyttelyn esineistä on valokuvia, palkintolahjoituksia sekä vanhoja pesäpalloräpylöitä ja -mailoja. Museossa on myösi mitaleita, pelipukuja sekä tietoa lajin historiasta. Vanhimmat esineet ovat 1920-luvulta peräisin olevat pesäpalloräpylät. Näkyvin osa näyttelyä on Pesäpallon kunniagalleria.

## Lähteet
SKP:n Tiedonantaja

**SKP:n Tiedonantaja** oli vuosina 1930–1933 ilmestynyt Suomen Kommunistisen Puolueen maanalainen pää-äänenkannattaja. Lehti ilmestyi yleensä kerran kuukaudessa. Muun maanalaisen lehdistön tavoin SKP:n Tiedonantaja oli ulkoasultaan vaatimaton moniste, jonka tekopaikka vaihtui usein. Syksyllä 1933 Tiedonantajan seuraajaksi perustettiin painettu *[[Työmies (Suomen Kommunistinen Puolue)|Työmies]]*.

SKP:n Tiedonantaja muodostettiin välittömästi julkisen Työväenjärjestöjen Tiedonantajan tultua kielletyksi kesällä 1930. SKP:n Tiedonantajan ensimmäisen numeron pääkirjoituksen mukaan puolue alkoi julkaista lehteä ”osoittaakseen työväenluokan vihollisille heidän suuren erehdyksenä proletaarisen sananvapauden kukistumisesta”. Lehti julistautui ”Suomen työtätekevien pää-äänenkannattajaksi”.

Lehden ensimmäinen vastaava toimittaja oli Hannes Mäkinen, jota seurasi Toivo Antikainen. Vuonna 1931 vastuun otti Antti Hyvönen. Muita toimittajia olivat muun muassa Inkeri Lehtinen, Aili Mäkinen, Ville Ojanen ja Ville Pessi.

Antti Hyvösen mukaan SKP:n maanalaisen lehdistön levikki oli suurimmillaan vuosina 1932–1933, jolloin julkaisuja ilmestyi eri nimikkeillä parhaimmillaan 15 000 kappaletta kuukaudessa. SKP:n Tiedonantajan painos oli tuolloin noin 5 000–6 000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* SKP:n Tiedonantaja -lehdet 1930–1933 (pdf) Kansan Arkisto
Vieremänjärvi

**Vieremänjärvi** on runsashumuksinen, lyhytviipymäinen, peltojen ja muun kulttuurimaiseman ympäröimä järvi Vieremän keskustan eteläpuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 97 kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantiede
Etäisyys Vieremänjärven kaakkoisen Karankalahden perukasta luoteisen Kortelahden pohjukkaan on noin 3,1 kilometriä. Karankalahti on leveäsuinen, Kortelahti hieman kapeasuisempi. Turisevanlahti Karankalahden luoteispuolella on leveäsuinen, sen pohjoispuolinen Vieremänmäenlahti puolestaan erottuu kapeana vesialueena. Lahtien välissä sijaitsee Lammasniemi. Järven pohjoisin lahti on matala ja kapeasuinen Tihilänlahti. Vieremänjärvi on syvyyssuhteiltaan melko vaihteleva. Lähes kolmasosa järvestä on enintään metrin syvyinen ja noin kymmenesosa on vähintään kymmenen metriä syvää. Syvin piste, noin 14 metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.

Vieremänjärven saariluku on neljä. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on kolmisen hehtaaria. Vieremän keskusta ulottuu lähes järven rantaan, jonka ilmettä hallitsee peltomaa. Itäisen Kyrönniemen kärjessä on luonnonsuojelualue. Vieremänjärven eteläpuolella sijaitsee Vieremänmäki. Järven länsipuolitse kulkee kantatie 88 ja pohjoispuolitse maantie 5910.

Vieremänjärven tulouoma on pohjoisesta virtaava Murennusjoki. Sen reitti kulkee Vieremän keskustan länsipuolitse. Vieremänjärven luusua sijaitsee kaakossa Kyrönniemen ja Tuliniemen välissä, josta alkaa etelään virtaava Vieremänjoki. Se laskee Iso-Iin pohjoisimpaan osaan.

Vieremänjärven vesitilavuus on 5&nbsp;668&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä.

Vieremänjärvi (04.532.1.008) kuuluu Vieremänjoen–Murennusjoen alueeseen (04.532), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Iso-Iin alue (04.53) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Vieremänjärvi on laajin Vieremänjoen–Murennusjoen alueen 20 järvestä.

## Lähteet
Ebersberg

**Ebersberg** on kaupunki Baijerin osavaltion eteläosassa kaakkoisessa Saksassa. Se on osa Münchenin suurkaupunkialuetta. Ylä-Baijeriin kuuluvan Ebersbergin pohjoispuolella sijaitsee yksi Saksan laajimmista yhtenäisistä metsistä, Ebersberger Forst.

## Maantiede
Ebersberg sijaitsee Ebersbergin piirikunnan itäpuoliskolla noin 30 kilometriä Münchenistä itäkaakkoon. Ebersberg koostuu 38 osa-alueesta.

## Historia
Ebersbergin historia kietoutuu tiiviisti vuonna 934 perustettuun Ebersbergin benediktiiniluostariin. Jo 1000-luvulta alkaen Ebersbergissa on järjestetty markkinoita. Luostari lakkautettiin 1808. Toisen maailmansodan jälkeen Ebersberg koki taloudellisen nousukauden osin pakolaisten ja muuttamaan joutuneiden ihmisten ansiosta. Ebersberg kohotettiin kaupungiksi vuonna 1954. Samaan aikaan kaupungin talouden rakenne muuttui: perustettiin teollisuusalueita ja Müncheniin suuntautuvaa paikallisliikennettä kehitettiin.

Ebersbergissa sijaitsee Egglburger See, joka on pieni järvi. Historiallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa keskiaikainen kirkko St. Sebastian.

## Talous ja liikenne
Ebersbergin yrityksiä on muun muassa Eurofins Genomics (genomitutkimus).
Ebersbergin rautatieasema, Bahnhof Ebersberg, sijaitsee rataosuudella Grafing–Wasserburg. Maantieliikenteen keskeinen väylä on Bundesstraße 304.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ebersberg, Baijeri, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
658 Asteria

**658 Asteria (A908 BL)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
659 Nestor

**659 Nestor (A908 FE)** on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi on läpimitaltaan . Asteroidi kiertää Aurinkoa lähimmillään  astronomisen yksikön päästä ja kauimmillaan  astronomisen yksikön päässä samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ).

## Lähteet
Ødis-Bramdrup

**Ødis-Bramdrup** on entinen taajama Koldingin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 206 asukasta vuoden 2023 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Algestrup

**Algestrup** on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 951 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johannes Bjerg

**Johannes Clausen Bjerg** (26. tammikuuta 1886 Ødis – 17. helmikuuta 1955 Kööpenhamina) oli tanskalainen kuvanveistäjä. Asuessaan Pariisissa 1911–1914 hän sai vaikutteita kubismista, vaikkakin parhaiten hänet tunnetaan Auguste Rodinin innoittamasta realistisemmasta tyylistä. Bjergistä tuli Kuninkaallisen taideakatemian professori vuonna 1945.
## Töitä

Agnethe og Havmanden.jpg|*Agnethe og Havmanden*, Aarhus
Abessinier, Kolding 2025.jpg|*Abessinier* (1915), Kolding
Danaide - Johannes Bjerg, Haderslev 2024.jpg|*[[Danaidit|Danaide]]* (1923), Haderslev
AndersSandoeOersted.jpg|*[[Anders Sandøe Ørsted]]*, Rudkøbing
Hans Tavsen, Ribe Torv 2022b.jpg|*[[Hans Tavsen]]*, Riben tuomiokirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eetu Huuhtanen

**Eetu Huuhtanen** (s. 31. tammikuuta 2003) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on edustanut kaudesta 2023 lähtien Veikkausliigassa FC Inter Turkua. Sitä ennen Huuhtanen torjui kasvattajaseurassaan Tampereen Ilveksessä, jossa hän pelasi kausilla 2020–2022 yhteensä 10 liigaottelussa.

FC Inter solmi tammikuussa 2023 kaksivuotisen sopimuksen Huuhtasen kanssa. Hän nousi nopeasti joukkueen ykkösmaalivahdiksi ja jatkosopimus solmittiin elokuussa 2024.

## Lähteet
Axel Strand

**Axel Wilhelm Strand** (13. marraskuuta 1893 Burlöv – 13. syyskuuta 1983 Tukholma) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ammattiyhdistysten keskusjärjestö Landsorganisationenin (LO) puheenjohtaja vuosina 1947–1956. Hän toimi kansanedustajana Ruotsin valtiopäivien ensimmäisessä kamarissa vuosina 1938–1970. Ennen poliittista uraansa Strand työskenteli huonekalupuuseppänä.

Strandin johdolla LO auttoi maltillisella ja keskitetyllä palkankorotuslinjalla Tage Erlanderin johtamaa hallitusta pitämään inflaatiota kurissa sodanjälkeisellä nopealla nousukaudella. Samalla pyrittiin tasaamaan eri alojen palkkaeroja. Yhtenä viimeisistä toimistaan puheenjohtajana Strand ajoi läpi *[[Aftonbladet]]in* ja *[[Stockholms-Tidningen]]in* hankkimisen LO:n omistukseen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Andrónico Rodríguez

**Andrónico Rodríguez Ledezma** (s. 11. marraskuuta 1988 Sacaba) on bolivialainen poliitikko ja Bolivian senaatin puhemies vuodesta 2020. Hänellä on valtiotieteiden tutkinto San Simónin yliopistosta, ja hänet valittiin senaattiin Cochabambasta vuonna 2020. Rodríguez oli pitkään Evo Moralesin perustaman MAS-puolueen jäsen, mutta asettui vuoden 2025 vaaleissa itsenäisen Alianza Popular -liikkeen ehdokkaaksi. Hän oli vaalien alla mielipidemittausten mukaan kolmanneksi suosituin ehdokas ja suosituin vasemmistoehdokas. Hän sai kuitenkin vain kahdeksan prosenttia äänistä ja jäi neljänneksi. Rodríguez on taustaltaan ketšua ja hän aloitti poliittisen uransa kokaviljelijöiden ammattiyhdistysliikkeessä. Hänen suurin kannatuksensa onkin maaseudulla. Rodríguez on kampanjassaan luvannut vähentää valtion menoja leikkaamalla muun muassa polttoainetukia. Hän on myös ehdottanut lainojen hakemista Bricsiltä ja tuontitullien asettamista tietyille aloille kotimaisen tuotannon vahvistamiseksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rodríguezin presidentinkampanjan verkkosivut
Stensberggata

**Stensberggata** on Oslossa St. Hanshaugenin kaupunginosassa sijaitseva katu, joka ulottuu Ullevålsveieniltä Pilestredetille.
## Kuvia

Ullevålsveien 35A, Oslo, med Stensberggata til venstre.jpg|Kadun alkupää Ullevålsveieniltä nähtynä.
Pilestredet park 012.JPG|Stensberggata 10–14: uusia asuinkerrostaloja 2000-luvun alkupuolelta. Niiden tieltä purettiin entinen lastensairaala, joka oli valmistunut ruotsalaisilla lahjoitusvaroilla toisen maailmansodan jälkeen.
Brochs løkke – våningshus.jpg|Stensberggata 11: Ole Jacob Brochin rakennuttama sveitsiläistyylinen huvila vuodelta 1848.
Oslo Riksen Kvinneklinikken IMG 1115 rk 166880.JPG|Stensberggata 20 (nykyisin Pilestredet Park 7): entinen naistenklinikka (Ingvar Hjorth ja Victor Nordan, 1914). Viimeinen synnytys täällä tapahtui vuonna 2003. Toisen maailmansodan aikana Milorgilla oli radiokeskus rakennuksen ilmastointitornissa.
Oslo Holbergs Terrasse stensberggata 25 IMG 1117 statsbygg verdibanken.JPG|Stensberggata 25: vuonna 1990 valmistunut toimistorakennus Holbergs terrasse. 
Tiedemanns.tif|Holbergs terrassen paikalla aiemmin sijainnut Tiedemannin tupakkatehdas.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jukka Kuusisto (s. 1887)

**Jukka Kuusisto** (14. maaliskuuta 1887 Karttula – 2. kesäkuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja. Kuusisto aloitti aloitti apulaisena 1910-luvulla ja perusti yrityksen Taidevalokuvaamo Jukka Kuusisto vuonna 1923 Helsingissä. Kuusisto tuli tunnetuksi muotokuvauksesta sekä teatterin ja tanssin valokuvauksesta. Hänen kuviaan on Suomen valokuvataiteen museon kokoelmissa.

## Lähteet
Jukka Kuusisto (s. 1945)

**Jukka Kuusisto** (s. 1945) on suomalainen valokuvaaja. Kuusisto on toiminut kuvaajana nykyään lakkautetulle Lehtimiehet-kustannusyhtiölle. Hänen kuviaan on JOKA Journalistisessa kuva-arkistossa.

## Lähteet
731 Sorga

**731 Sorga (A912 GH)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .

## Lähteet
Euchre

**Euchre** on tikkipeli, joka kehittyi 1800-luvun Alsacessa pelatusta juckerspielistä ja nousi erityisen suosituksi Yhdysvalloissa, Kanadassa, Englannissa, Uudessa-Seelannissa ja Australiassa. 

Peli on tunnettu siitä, että modernin pelikorttipakan jokeri keksittiin alun perin euchrea varten ylimmäksi valtiksi, joka otettiin käyttöön 1860-luvulla. Nykyään euchre on erityisesti sosiaalinen nelinpeli, jota pelataan yleensä pareittain kahden hengen joukkueissa, mutta siitä on myös kolmen pelaajan ja muita muunnelmia.

## Pelin perusteet
Euchre-pelissä käytetään tavallisesti 24 kortin pakkaa (ässät yhdeksikköihin), mutta joissain muunnelmissa kortteja voi olla 32, ja jokeri on mukana tietyissä versioissa. Jokaiselle pelaajalle jaetaan viisi korttia, ja pakan päällimmäinen kortti käännetään ehdotetuksi valtiksi. Pelaajat voivat hyväksyä tämän valtin, valita toisen maan tai passata tarjouskierroksella. Pelinviejäjoukkueen tavoite on voittaa vähintään kolme viidestä tikistä, kun taas kaikki viisi tikkiä voittamalla saavutetaan “march”, joka antaa lisäpisteitä. Pelissä on maantuntopakko, eli pelaajan on seurattava pelattua maata, jos mahdollista.

## Korttien arvojärjestys

Valttimaan korttien arvojärjestys poikkeaa tavallisesta: korkein kortti on jokeri (jos käytössä), jota kutsutaan “best boweriksi”, seuraavaksi korkein on oikea jätkä (valttimaan J) ja sitten vasen jätkä (samanvärisen toisen maan J). Tämän jälkeen kortit etenevät ässästä yhdeksikköön. Muissa maissa korttien järjestys on normaali (ässästä alaspäin), ja tikin voittaa korkein pelattu kortti tai korkein valtti.

## Pisteenlasku
Pisteitä kertyy voitettujen tikkien määrän ja pelitavan mukaan. Jos pelinviejäjoukkue voittaa 3–4 tikkiä, he saavat yhden pisteen, ja viiden tikin “march” tuo kaksi pistettä. Jos pelinviejä pelaa yksin ja voittaa kaikki viisi tikkiä, palkinto on neljä pistettä. Epäonnistuminen (alle kolme tikkiä) johtaa siihen, että vastustajat saavat kaksi pistettä, mikä tunnetaan nimellä “euchraus”. Peliä pelataan, kunnes sovittu pistemäärä, usein 10, saavutetaan, ja joissain muunnelmissa käytetään rubber-pisteitä.

## Strategia ja säännöt
Euchre vaatii strategista harkintaa, kuten muistamista, millä korteilla on pelattu, ja oikeiden valttien pelaamista sopivassa vaiheessa. Pelinviejä voi valita yksinpelaamisen ilman parin apua, mikä lisää riskiä mutta myös palkintoa. Rikkeistä, kuten maantunnon laiminlyönnistä, seuraa pistemenetyksiä. Alueelliset muunnelmat vaikuttavat pelaajamäärään, korttien määrään ja pisteenlaskuun, mikä tekee pelistä monipuolisen.

## Lähteet
Jukka Kuusisto

**Jukka Kuusisto** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Jukka Kuusisto (1887–1966), suomalainen valokuvaaja
* Jukka Kuusisto (s. 1945), suomalainen valokuvaaja.
Klaverjas

**Klaverjas** on suosittu alankomaalainen tikkipeli, joka kuuluu ässäkymppien ja jassien sukuun ja pelataan 32 kortin piquet-pakalla neljän pelaajan paripelinä.

Peli on erityisen suosittu Alankomaissa, erityisesti kahviloissa ja seurapiireissä, ja tarjoaa monimutkaisia taktisia mahdollisuuksia. Nimi ”klaverjas” juontaa 1890-luvulta ja yhdistää hollannin kielen sanat “klaver” (risti) ja “jas” (korkein valtti). Peli on läheistä sukua kansainvälisesti tunnetulle klaberjassille, jota kutsutaan myös Belaksi.

## Pelin tavoite ja rakenne
Klaverjasissa tavoitteena on kerätä mahdollisimman paljon pisteitä voittamalla arvokkaita kortteja tikkeihin ja hyödyntämällä bonuksia. Peliä pelataan tyypillisesti neljän pelaajan tiimeissä, joissa parit istuvat vastakkain, ja peli koostuu 16 kierroksesta. Kortit jaetaan pelaajille useassa erässä, ja pelaaminen etenee myötäpäivään. Pelaajat voivat käyttää signaaleja viestiäkseen vahvoista korteistaan tai strategioistaan.

## Korttien arvojärjestys ja valtti
Peli käyttää 32 kortin pakkaa, ja jokaisessa jaossa valitaan yksi maasävy valttin. Korttien arvojärjestys tavallisissa maissa on A, 10, K, Q, J, 9, 8, 7, kun taas valttimaassa korkeimpia kortteja ovat J (Jas) ja 9 (Nel), jota seuraavat A, 10, K, Q, 8 ja 7. Pelaajien on seurattava maata, ja korkein valtti tai alkuperäisen maan korkein kortti voittaa tikin. Valttien pelaamiseen liittyy erikoissääntöjä, jotka vaihtelevat Amsterdam- ja Rotterdam-versioiden välillä, erityisesti tilanteissa, joissa pelaaja ei voi seurata maata.

## Pisteiden lasku ja bonukset
Pisteitä kertyy korttien arvon perusteella sekä erikoiskomboista, kuten peräkkäisistä korteista (suora), neljän saman kortin seteistä tai valttimaassa kuningas–kuningatar-yhdistelmästä (stuk). Viimeisestä tikistä saa lisäpisteitä, ja täydellinen voitto vastustajista tuo bonuksen. Jos valttipari ei saavuta vähintään puolta pisteistä, se menettää kaikki pisteensä, ja vastustajaparille kirjataan koko kierroksen pisteet. Alankomaalaisessa terminologiassa käytetään termejä kuten “roem” (bonuspisteet), “pit” (tikkien voittaminen) ja “stuk” (kuningas–kuningatar-yhdistelmä).

## Pelin variantit
Klaverjasilla on useita muunnelmia, kuten kolmen pelaajan versio, jossa pelataan kymmenellä kortilla ja käytetään ylimääräisiä kortteja. *Kraken*- eli *Wilde Boom* -variantissa pelaajat voivat haastaa valttivalinnasta, mikä moninkertaistaa pisteitä (*kraak*, *rekraak*, *superkraak*), ja bonusyhdistelmistä voi ilmoittaa ennen pelaamista. Peli tunnetaan myös muualla, esimerkiksi Etelä-Afrikassa nimellä *Klawerjas*, ja se on esiintynyt populaarikulttuurissa, kuten Damon Runyonin tarinoiden Broadway-hahmojen kahden hengen pelinä.

## Kulttuurinen merkitys
Klaverjas on Alankomaiden suosituimpia korttipelejä, ja sen taktinen monimutkaisuus tekee siitä suositun erityisesti sosiaalisissa ympäristöissä. Peli tarjoaa pelaajille mahdollisuuden strategiseen suunnitteluun ja tiimityöhön, ja sen variantit, kuten Amsterdam ja Rotterdam, lisäävät pelin monipuolisuutta.

## Lähteet
Barbergin–Selvälän–Salmonsonin sauna

**Barbergin–Selvälän–Salmonsonin sauna** on historiallinen suomalainen sauna Cokaton kaupungissa Minnesotassa, Yhdysvalloissa. Vuonna 1868 rakennetun saunan uskotaan olevan osavaltion ja luultavasti koko maan vanhin säilynyt savusauna. Se rakennettiin alun perin suomalaisten Barbergin, Selvälän ja Salmonsonin siirtolaisperheiden yhteiseen käyttöön. Sauna on siirretty useita kertoja historiansa aikana, ja nykyään se sijaitsee muiden historiallisten amerikansuomalaisten rakennusten kanssa maaseutupuistossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Cokaton amerikansuomalaisen historian seura (arkistoitu)
Mille Bornes

**Mille Bornes** on kilpa-ajoteemainen korttipeli, joka on ollut suosittu erityisesti Yhdysvalloissa vuodesta 1962 lähtien ja saavutti hetkellisesti suuremman suosion kuin Monopoly. Pelin nimi tarkoittaa ranskaksi "kilometritolppia", jotka viittaavat Euroopan teillä näkyviin merkkeihin, jotka osoittavat matkaa seuraavaan kaupunkiin. Peli on suunniteltu 2–6 pelaajalle, mutta sitä pelataan tavallisimmin neljän pelaajan paripelinä, jossa kaksi pelaajaa muodostaa joukkueen. Mille Bornes yhdistää strategiaa, taktikointia ja onnea, ja se seuraa tiiviisti Ranskan teiden kilometrikivien teemaa.

## Pelin tavoite ja kulku

Mille Bornesin tavoitteena on olla ensimmäinen pelaaja tai joukkue, joka kerää 5&nbsp;000 pistettä useiden pelikierrosten aikana, matkaten kussakin kierroksessa tarkalleen 1&nbsp;000 mailia. Pelaajat etenevät pelissä pelaamalla kortteja vuorotellen: jokaisella vuorolla nostetaan yksi kortti ja pelataan tai hylätään yksi kortti. Matkaa voi edetä vain, jos pelaaja on "ajokunnossa", eli hänellä on pelattuna "green drive" (roll) -kortti tai oikea safety-kortti. Kierros päättyy, kun joku pelaaja tai joukkue saavuttaa 1&nbsp;000 mailia tai kun kaikki kortit on pelattu.

## Kortit ja niiden käyttö
Pelin korttipakka koostuu 110 kortista, jotka jakautuvat neljään päätyyppiin: distance-kortit, hazard-kortit, remedy-kortit ja safety-kortit.

* **Distance-kortit** kerryttävät pelaajan tai joukkueen kuljettua matkaa.
* **Hazard-kortit** aiheuttavat vaaratilanteita, kuten bensapulaa, onnettomuuksia tai nopeusrajoituksia, jotka hidastavat vastustajien etenemistä.
* **Remedy-kortit**, kuten Gasoline tai Repairs, poistavat hazard-korttien aiheuttamia esteitä.
* **Safety-kortit** tarjoavat pysyvää suojaa tietyiltä vaaroilta ja mahdollistavat erityisen **Coup Fourré** -liikkeen, jossa safety-kortti pelataan välittömästi hazard-kortin jälkeen, poistaen sen vaikutuksen ja tuottaen lisäpisteitä sekä ylimääräisen vuoron.

Nopeusrajoituskortti rajoittaa etäisyyden keräämistä, mutta sen voi kumota remedy- tai safety-kortilla. Safety-kortin pelaaminen antaa myös ylimääräisen vuoron. Pelissä joukkueet jakavat yhteisen ajotilan, kun pelataan paripelinä.

## Pisteytys
Pisteitä kertyy useista lähteistä:

* Kuljetusta matkasta (mailit).
* Pelatuista safety-korteista.
* Coup Fourré -tilanteista, joissa safety-kortti pelataan välittömästi hazard-kortin jälkeen.
* Bonuspisteistä, kuten täydestä matkasta, nopeasta matkasta tai turvallisesta matkasta.

Kierroksen päättyessä pisteet lasketaan, ja peli jatkuu, kunnes joku pelaaja tai joukkue saavuttaa 5&nbsp;000 pistettä.

## Komponentit ja ikäsuositus
Mille Bornes -korttipeli sisältää 110 korttia, ohjeet ja pistelomakkeen. Peli on suunnattu yli 8-vuotiaille pelaajille ja sitä valmistaa Hasbro.

## Erityissäännöt
Pelin erityissääntöihin kuuluu muun muassa Coup Fourré, joka antaa lisäpisteitä ja ylimääräisen vuoron, kun safety-kortti pelataan välittömästi hazard-kortin jälkeen. Lisäksi nopeusrajoituskortti rajoittaa distance-korttien pelaamista, mutta sen voi kumota asianmukaisella kortilla. Paripelinä pelattaessa joukkueet jakavat yhteisen ajotilan, mikä lisää strategista syvyyttä.

## Lähteet
Bräus

**Bräus** on perinteinen gotlantilainen korttipeli, joka tunnetaan erityisesti epätavallisesta korttijärjestyksestään ja pelimekaniikoistaan, joissa osa korteista on täysin pelikelvottomia. Peli polveutuu keskiaikaisesta Karniffel-pelistä, joka on yksi vanhimmista tunnetuista korttipeleistä. Gotlannissa peliä on pelattu perinteisesti kokoontumisissa ja juhlissa, kuten Petesgårdenin 1800-luvun tilalla, missä miehet pelasivat ja naiset usein neuloivat. Viime vuosina Bräus on saanut uutta suosiota, ja Gotlannissa järjestetään vuosittain epäviralliset maailmanmestaruuskilpailut sekä paikallisia pelitapahtumia.

## Korttipakka ja arvojärjestys

Bräus-peliä pelataan 36 kortin pakalla, joka muodostetaan tavallisesta 52 kortin pakasta poistamalla kakkoset, kolmoset, neloset ja vitoset. Pelissä korteilla on erityinen arvojärjestys, ja joillekin korteille annetaan uusia nimiä. Korkeimmat kortit ovat:

* **Ristijätkä (Spit)** – korkein kortti.
* **Pata­kahdeksikko (Dull)** – toiseksi korkein kortti.
* **Herttakuningas (Bräus)** – kolmanneksi korkein kortti.

Lisäksi ristikuningas toimii ratkaisukorttina tasatilanteissa, jolloin se voi toimia kuudentena tikkina viiden tikin ohella, jos pelattavat kortit loppuvat. Pelissä on myös seiskoja, jotka ovat erikoiskortteja: ne eivät voita eivätkä häviä muille korteille, mutta jos ne pelataan vuoron alussa, ne lasketaan automaattisesti tikeiksi. Loput kortit ovat pelikelvottomia, eikä niillä voi pelata lainkaan, vaan ne ainoastaan täydentävät kättä. 

## Pelin kulku
Bräus-peliä pelataan joukkueittain, joko kahdella parilla tai kahdella kolmen hengen joukkueella, ja peli etenee myötäpäivään. Tavoitteena on voittaa tikkejä, mutta pelaajan on pelattava edellistä korkeampi kortti, jos mahdollista, vaikka kyseessä olisi oman joukkueen jäsen. Jos pelaaja ei voi pelata korkeampaa korttia, hän jättää vuoron väliin eikä heitä korttia pois. Tämän vuoksi kaikki pelaajat eivät välttämättä osallistu jokaiseen tikkiin, ja tikkien määrä voi olla suurempi kuin jaettujen korttien määrä.

Kierros päättyy, kun joukkue voittaa kuusi tikkiä (yksi piste) tai kuusi ensimmäistä tikkiä peräkkäin (kaksi pistettä, niin sanottu “Jan”). Jos pelattavat kortit loppuvat ennen kuin kumpikaan joukkue on saanut kuutta tikkiä, ratkaisukortin haltija voi käyttää ristikuningasta kuudentena tikkina. Jos peli jää ratkaisematta, jaetaan uudet kortit. Pelin lopputulos on enemmän tuurin kuin strategian varassa, mutta korttien arvojärjestyksen oppii yleensä nopeasti, usein jo yhden peli-illan aikana.

## Kulttuurinen merkitys
Bräus on vahvasti sidoksissa gotlantilaiseen kulttuuriin, ja sitä on pelattu erityisesti sosiaalisissa tapahtumissa. Pelin suosio hiipui aiemmin lähes katoamispisteeseen, mutta viime vuosina se on elpynyt, ja Gotlannissa järjestettävät epäviralliset maailmanmestaruuskilpailut sekä paikalliset pelitapahtumat ovat lisänneet pelin näkyvyyttä. Peliä pidetään helposti opittavana, vaikka sen ainutlaatuinen korttijärjestys voi aluksi tuntua hankalalta.

## Lähteet
Kyynelmyksenjärvi

**Kyynelmyksenjärvi** on saareton, sokkeloinen, karu ja kirkasvetinen metsäjärvi Kouvolassa Kymenlaaksossa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Kyynelmyksenjärven veden vaihtuvuus on vähäistä, sillä se on latvajärvi. Järven itäinen Kurvinlahti sijaitsee Luumäellä Etelä-Karjalassa. Kyynelmyksenjärven etäisyys Kouvolan keskustasta on 35 kilometriä itään.

## Maantiede
Kyynelmyksenjärven rantaviivan pituus on 15&nbsp;571 metriä. Järven ulottuvuus lounaasta koilliseen on noin 3,9 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin neljästä lahdesta. Myllylahti on pitkänkapea länsi–itäsuuntainen vesialue järven eteläosassa. Sen pohjoispuolella sijaitsee Kyynelmyksenniemi, johon työntyy pohjoisesta kapea Uunilahti. Järven luoteisosan muodostaa Lampihaaranlahti. Järven keskiosasta itään työntyy kapea Kurvinlahti. Runsas kuudesosa Kyynelmyksenjärvestä on enintään metrin syvyinen ja runsas kahdeksasosa on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat Kyynelmyksenniemen ympärillä. Syvin kohta, lähes 15 metriä, sijaitsee keskellä Myllylahtea.

Kyynelmyksenjärven rannoilla on useita jyrkänteitä. Järven eteläpuolisen Suurimäen laki on noin 110 metriä merenpinnan yläpuolella. Pientaloja on etenkin Kyynelmyksenniemen etelärannalla ja keskiosan itärannalla. Kyynelmyksenjärven itäpuolitse kulkee maantie 26 ja eteläpuolitse 14687.

Kyynelmyksenjärveen virtaa useita tulouomia. Niillä ei ole karttanimiä. Kyynelmyksenjärven luusua sijaitsee lounaiskolkassa, siitä alkava virta on vailla karttanimeä ja se päättyy noin 300 metriä lounaassa sijaitsevaan Saaramaanjärveen (65,2 metriä mpy).

Kyynelmyksenjärven vesitilavuus on 5&nbsp;261&nbsp;000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on erinomainen.

Kyynelmyksenjärvi (13.003.1.006) kuuluu Summajoen yläosan valuma-alueeseen (13.003), joka on osa Summanjoen vesistöä (13). Kyynelmyksenjärvi on toiseksi laajin Summajoen yläosan valuma-alueen 20 järvestä. Laajin on Saaramaanjärvi, noin 1,9 neliökilometriä. Kyynelmyksenjärvi on vesitilavuudeltaan suurin alueen järvistä.

## Kalasto ja linnusto
Kyynelmyksenjärveen on istutettu haukea, järvisiikaa, kuhaa ja planktonsiikaa. Linnusto on monipuolista. Järvellä on tavattu muun muassa tiltalttia.

## Lähteet
Tieto & Taito & Temppu

**Tieto & Taito & Temppu** on Pelikon vuonna 2002 julkaisema lautapeli. Pelissä on tarkoituksena kiertää pelilauta ympäri ensimmäisenä. Matkaa hidastamassa ja nopeuttamassa on erilaiset ruudut, joista voi päästä lisäaskelia eteenpäin, joutua palaamaan taaksepäin tai menettämään vuoron. Pelissä on myös Tieto & Taito & Temppu -kortit, joita nostetaan aina osuessa niille tarkoitettuun ruutuun, jolloin pelaaja valitsee joko tietokilpailukysymyksen vastattavakseen, taitoa vaativan tehtävän tai liikunnallisemman tehtävän. Pelin on suunnitellut Elina Pulli ja hän Helena Heinosen kansa keksi korttien kysymykset ja tehtävät.

## Pelaaminen
Pelilauta on jaettu vuodenaikoihin ja kuukausiin, joista löytyy myös päivät. Peli vaatii ainakin yhden lukutaitoisen henkilön. Pelaajat aloittavat omaa syntymäpäiväänsä lähimpänä olevasta ruudusta ja nuorin aloittaa. Jokainen heittää vuorollaan arpakuutiota liikkuen sen silmäluvun verran. Pelaaja laskeutuu joko tyhjään ruutuun, kuvalliseen ruutuun tai TIETO-TAITO-TEMPPU-ruutuun. Tyhjästä ruudusta ei tapahdu mitään, kuvallisesta ruudusta tapahtuu pelilaudassa lukeva taaksepäin kulkeminen, eteenpäin liikkuminen tai vuoron menetys ja TIETO-TAITO-TEMPPU-ruudussa pelaaja päättää vastaako tietokilpailukysymykseen, tekeekö taitoa vaativan tempun tai liikunnallisemman suorituksen. Tämän jälkeen hän tai hänelle nostetaan kortti, ja hänen valitsemansa kohta luetaan hänelle, ja hän suorittaa tehtävän. Pelin voittaa ensimmäisenä pelilaudan ympäri kiertänyt eli aloituspaikalleensa päässyt pelata. Tasalukua ei tarvita.

## Lähteet