Gwoyeu Romatzyh

**Gwoyeu Romatzyh** () on mandariinikiinan romanisaatiojärjestelmä, jonka kehitti vuosina 1925–1926 ryhmä kiinalaisia kielitieteilijöitä, joihin kuuluivat muiden muassa Yuen Ren Chao ja Lin Yutang. Gwoyeu Romatzyh’n erityispiirre on sen tapa merkitä mandariinikiinan tooneja monimutkaisilla kirjoitussäännöillä: esimerkiksi tavu  kirjoitetaan toonista riippuen *ai*, *ai*'r***, ''a'''e*** tai *a*'y**''. Muissa mandariinikiinan romanisaatiojärjestelmissä tooneja merkitään [[Tarke|diakriittisin tarkkein]] (esimerkiksi [[pinyin]]issä ''āi'', ''ái'', ''ǎi'' tai ''ài'') tai tooninumeroin (esimerkiksi [[Wade–Giles]]-järjestelmässä ''ai<sup>1</sup>'', ''ai<sup>2</sup>'', ''ai<sup>3</sup>'' tai ''ai<sup>4</sup>'').

Vuonna 1928 Gwoyeu Romatzyh’stä tuli [[Kiinan tasavalta (1912–1949)|Kiinan]] virallinen romanisaatiojärjestelmä, ja sillä julkaistiin sanakirjoja ja oppikirjoja. Pinyinin yleistyessä se kuitenkin jäi pois käytöstä. Se on kuitenkin vaikuttanut huomattavasti myöhempiin romanisaatiojärjestelmiin, kuten pinyiniin, ja se elää edelleen [[Shaanxi]]n maakunnan romanisoidussa nimessä sen erottamiseksi [[Shanxi]]n maakunnasta.

== Järjestelmä ==
Taulukoihin on merkitty tavunalkajien ja -lopettajien perusmuodot, joita voidaan muuttaa toonin mukaan.


Tavunalkajien kirjoittaminen eroaa pinyinistä affrikaattojen ''tz'' ja ''ts'' osalta, jotka kirjoitetaan pinyinissä ''z'' ja ''c'', sekä alveolopalataalien ''ch'' ja ''sh'' osalta, jotka kirjoitetaan pinyinissä ''q'' ja ''x''. Lisäksi retrofleksinen ''j'' kirjoitetaan pinyinissä ''zh''.



Vaaleansinisellä merkityt tavunopettajat kirjoitetaan pinyinissä eri tavalla, joka on merkitty sulkuihin.

=== Toonien merkitseminen ===
Toonit 1, 2, 3 ja 4 (tasainen, nouseva, laskeva–nouseva ja laskeva) merkitään tavun koostumuksesta riippuen seuraavasti (suluissa esimerkkejä vastaava pinyin):

**Tooni 1**
* jos tavunalkaja on sonorantti (''l'', ''m'', ''n'' tai ''r''), sen perään merkitään ''h'': ''rheng'', ''mha'' (''rēng'', ''mā'')
* muutoin käytetään perusmuotoa

**Tooni 2**
* jos tavunalkaja on sonorantti (''l'', ''m'', ''n'' tai ''r''), käytetään sen perusmuotoa: ''reng'', ''ma'' (''réng'', ''má'')
* ''i'' muuttuu ''y'':ksi, jos se ei ole koodassa; yksinäinen ''i'' muuttuu ''yi'':ksi: ''chyng'', ''chyan'', ''yng'', ''yan'', ''pyi'' (''qíng'', ''qián'', ''yíng'', ''yán'', ''pí'')
* ''u'' muuttuu ''y'':ksi, jos se ei ole koodassa; yksinäinen ''u'' muuttuu ''wu'':ksi: ''chwan'', ''wang'', ''hwo'', ''chwu'' (''chuán'', ''wáng'', ''huó'', ''chú'')
* muutoin vokaalin tai diftongin jälkeen lisätään ''r'': ''charng'', ''bair'' (''cháng'', ''bái'')

**Tooni 3**
* vokaaliyhdistelmissä ''i'' muuttuu ''e'':ksi ja ''u'' muuttuu ''o'':ksi (ei kuitenkaan diftongeissa ''ie'', ''ei'', ''uo'' tai ''ou''): ''chean'', ''bae'', ''sheau'', ''doan'', ''dao'', ''shoei'' (''qiǎn'', ''bǎi'', ''xiǎo'', ''duǎn'', ''dǎo'', ''shuǐ'')
* jos yhdistelmästä löytyy sekä ''i'' että ''u'', näistä vain ensimmäinen muuttuu: ''jeau'', ''goai'', ''sheu'' (''jiǎo'', ''guǎi'', ''xǔ'')
* jos tavun perusmuoto alkaa ''i'':llä tai ''u'':lla, se muuttuu muotoon ''ye'' tai ''wo'': ''yean'', ''woo'', ''yeu'' (''yǎn'', ''wǒ'', ''yǔ'')
* muutoin tavun keskusvokaali kahdennetaan: ''chiing'', ''daa'', ''geei'', ''huoo'', ''goou'' (''qǐng'', ''dǎ'', ''gěi'', ''huǒ'', ''gǒu'')

**Tooni 4*'
* koodassa oleva *i* tai *u* muuttuu *y*:ksi tai *u*:ksi: *day*, *suey*, *daw*, *gow* (*dài*, *suì*, *dào*, *gòu*)
* koodassa oleva *n* tai *l* kahdennetaan: *duann*, *ell* (*duàn*, *èr*)
* koodassa oleva *ng* muuttuu *nq*:ksi: *binq* (*bìng*)
* muutoin vokaalin perään lisätään *h*: *dah*, *chiuh*, *dih* (*dà*, *qù*, *dì*)
* jos tavun perusmuoto alkaa *i*:llä tai *u*:lla, se muuttuu lisäksi *y*:ksi tai *u*:ksi: *yaw*, *wuh* (*yào*, *wù*)

=== Neutraali tooni ===
Neutraalia toonia voidaan merkitä pisteellä ennen tavua: *perng.yeou*, *dih.fang* (*péngyou*, *dìfang*). Yuen Ren Chao käytti myös pientä ympyrää alaindeksissä valinnaisen neutraalin toonin merkitsemiseksi: *bujyodaw* (*bùzhīdao* tai *bùzhīdào*).

=== Lyhenteet ===
Jotkut yleiset sanat kirjoitetaan lyhennetyssä muodossa: / lukusanan tai muun määreen jäljessä kirjoitetaan -*g* (*ge*); / verbin jäljessä kirjoitetaan -*j* (*zhe*); / kysymyssanoissa kirjoitetaan -*m* (*me*);  kirjoitetaan aina *sh* (*shì*); neutraalilla toonilla äännettävä  kirjoitetaan *tz* (*zi*).

=== Kahdennus ===
Tavun kahdennus merkitään *x*-kirjaimella, ja kahden tavun kahdennus yhdistelmällä *vx*: *shieh.x*, *haoshuo vx* (*xièxie*, *hǎoshuō hǎoshuō*).

=== Poikkeukset ===
Romanisaatiojärjestelmän nimen alku kirjoitetaan poikkeuksellisesti *Romatzyh* eikä *Luomaatzyh*. Sanat , ,  ja  kirjoitetaan aina toonista riippumatta *i*, *chi*, *ba* ja *bu''; toonisandhia eli toonin muutosta ympäröivien toonien vaikutuksesta ei siis oteta huomioon.

## Lähteet