open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mäntyjärvi (Lieksa)

**Mäntyjärvi** on Koitereeseen laskeva metsäjärvi Lieksan eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 69 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Mäntyjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,3 kilometriä ja lännestä itään 1,95 kilometriä. Järveä jakaa läntiseen ja itäiseen osaan kaksi leveää niemimaata. Noin yhdeksäsosa Mäntyjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvät alueet eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä. Puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee varsin lähellä järven rantaviivaa, ja noin viisi prosenttia järvestä on enintään puolitoista metriä syvä.

Mäntyjärven saariluku on seitsemän. Laajin saari on järven luoteisosan noin 30-aarinen Verkkosaari eli Lammassaari. Järven itäosassa sijaitsee Matikkasaari ja eteläosassa on kolme pientä saarta. Mäntyjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Järven kaakkoispuolella levittäytyy Mäntyjärvenkangas.

Mäntyjärveen laskee Kalmonpuro pohjoisesta ja Sulkupuro luoteesta. Järven tuntumassa sijaitsee useita vakavesiä (Heinävesi, Sulkulampi, Sammallampi), joiden korkeustaso on lähes sama kuin Mäntyjärven. Mäntyjärven eteläpuolella sijaitsee Kasarmi-Valkea, jonka korkeustaso on 0,3 metriä Mäntyjärveä korkeampi. Järviä erottavan kannaksen kapeimmasta kohdasta virtaa noin 30-metrinen Kaivosoja. Mäntyjärven koillisosasta alkaa lasku-uoma, joka virtaa Jokilammen kautta Hiienjokeen. Hiienjoki laskee metsäjärvien ja -lampien kautta kaakkoon Koitereen Hiienselälle.

Mäntyjärven vesitilavuus on 9&nbsp;678&nbsp;000 kuutiometriä.

Mäntyjärvi (04.945.1.032) kuuluu Hiienjoen valuma-alueeseen (04.945), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Koitereen alue (04.94) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Hiienjoen valuma-alueeseen kuuluu 72 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Mäntyjärvi ja Murtojärvi. Niitä seuraavat järvet, kuten Kasarmi-Valkea, ovat alle neliökilometrin laajuisia.

Suomessa on 22 vähintään hehtaarin laajuista Mäntyjärveä. Lieksan Mäntyjärvi on niistä toiseksi laajin.

## Lähteet
Nicușor Bancu

**Nicușor Silviu Bancu** (s. 18. syyskuuta 1992) on romanialainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on vasemmalla laidalla, useimmiten puolustuksessa. Hän edustaa kotimaassaan Universitatea Craiovaa. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2017.

Bancu siirtyi Romanian toisella sarjatasolla pelanneesta Olt Slatinasta pääsarjajoukkue Universitatea Craiovaan kesällä 2014. Hän on ollut usean vuoden ajan Universitatea Craiovan kapteeni. Hän on pelannut Romanian pääsarjassa 297 ottelua ja tehnyt niissä 24 maalia. Hän voitti Romanian cupin vuosina 2018 ja 2021.

Bancu pelasi Romanian maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2017 MM-karsintaottelussa Tanskaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 34 maaottelua, joissa 31 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Liechtensteinia ja kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Suomea vastaan.

## Lähteet
Budgie (ohjelmisto)

**Budgie** avoimen lähdekoodin työpöytäympäristö, joka toimii Linux-käyttöjärjestelmissä. Budgie on kehitetty Solus-projektissa.
Budgie käyttää perinteistä työpöytä-paradigmaa, joka muistuttaa KDE Plasma -ympäristöä tai GNOME-ympäristöä tietyin laajennuksin.

Budgie on perustunut GNOMEn GTK+-käyttöliittymäkirjastolle, mutta vuonna 2017 ilmoitettiin siirtymisestä Qt:n käyttöön. Myöhemmin on ilmoitettu siirtymisestä Enlightenmentin EFL-kirjastoon. Versiossa 10.10 Budgie on siirtynyt X11:stä Waylandiin. Projektin aikomuksena on siirtyä Qt 6 -kirjastoon.

Solus-projektin Joshua Strobl on vetäytynyt Soluksesta ja on perustanut riippumattoman Buddies Of Budgie -organisaation Budgien kehitykseen, jonka tavoitteena on kehittää käyttöjärjestelmäjakelusta riippumatonta ympäristöä.  

## Lähteet
Mourujärvi

**Mourujärvi** on matalahko ja rikkonainen ylänköjärvi Posion koillisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 120 kilometriä itään. Järven rannoilla on Mourujärven kylä.

## Maantiede
Niemimaat jakavat Mourujärven useisiin altaisiin ja sen polveilevan rantaviivan pituus on 33&nbsp;752 metriä. Etäisyys järven länsiosasta itäosaan on 4,4 kilometriä. Suurimmat lahdet ovat lounaisosan Jokilahti, kaakkoisosan Kitkanperä ja pohjoisosan Mäntylahti. Vain viitisen hehtaaria Mourujärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä, syvin alue sijaitsee järven keskiosassa Mäntyniemen ja Koivuniemen välissä. Syvin piste, 15 metriä, on rannan tuntumassa.

Mourujärven saarilukua ei ole ilmoitettu, kartan perusteella saaria on noin kymmenen. Laajin saari on Hakkusaari järven luoteisosassa. Sen pinta-ala on noin neljä hehtaaria. Järven koillisosassa sijaitsee noin hehtaarin laajuinen nimetön saari. Mourujärven niemillä on runsaasti kulttuurimaisemaa. Järven keskiosaa ja länsiosaa yhdistävän salmen yli kulkee seututie 947.

Mourujärveen laskee useita nimettömiä uomia kaakosta, idästä ja pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee lounaassa, josta alkaa lounaaseen virtaava Mourujoki. Se laskee Alajärveen (250,5 metriä mpy), josta se jatkuu länteen Ala-Suolijärveen (242,6 metriä mpy).

Mourujärven vesitilavuus on 9&nbsp;934&nbsp;000 kuutiometriä. Tilavuudesta noin viisi prosenttia on vähintään kuuden metrin syvyydessä.

Mourujärvi (65.396.1.012) kuuluu Mourujoen-Vääräjoen valuma-alueeseen (65.396), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Jumiskon vl:n valuma-alue (65.39) ja ensimmäinen jakovaihe on Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Mourujoen-Vääräjoen valuma-alueella sijaitsee 66 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Mourujärvi on laajin. Toiseksi laajin on Alajärvi.

## Lähteet
Louvie-Juzon

**Louvie-Juzon** on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 21 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon.

Vallée d'Ossaun laakso on ollut pyhiinvaeltajien suosima kauttakulkupaikka Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitillä. Kunnan keskustassa olevaa Saint-Martinin kirkkoa alettiinkin laajentaa 1500-luvulla, ja työ saatiin lopullisesti valmiiksi vuonna 1890. Ulkoasultaan kirkko on goottilainen, ja sen kivinen kirkontorni on 29 metriä korkea. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Andrei Rațiu

**Andrei Florin Rațiu** (s. 20. kesäkuuta 1998 Aiud) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Rayo Vallecanoa. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2021.

Rațiu pelasi jo juniorina Espanjassa. Hän on pelannut Villarrealin reservijoukkueissa ja päässyt edustusjoukkueessa pelaamaan vain yhden Eurooppa-liigan ottelun huhtikuussa 2019; tuolloin toisessa puolivälieräottelussa oli vastustajana toinen espanjalaisseura Valencia, ja Rațiu pelasi koko ottelun. Elokuusta 2020 tammikuuhun 2021 hän oli lainalla alankomaalaisseura ADO Den Haagissa, jossa hän pelasi kymmenen Eredivisien ottelua. Hän siirtyi elokuussa 2021 Huescaan ja pelasi kaudella 2021–2022 Segunda Divisiónissa 34 ottelua, joissa hän teki yhden maalin, sekä seuraavalla kaudella 38 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kaudella 2023–2024 hän on pelannut Rayo Vallecanossa kymmenen pääsarjaottelua.

Rațiu on pelannut Romanian alle 21- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa. Kesällä 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa hän pelasi kaksi ottelua. Hän pelasi Romanian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021 MM-karsintaotteluissa Islantia ja Pohjois-Makedoniaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 16 maaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa. Hän teki toistaiseksi ainoan A-maaottelumaalinsa syyskuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan.

## Lähteet
Iso-Kontainen

**Iso-Kontainen** on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 134 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Iso-Kontaisen pituus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Leveimmät kohdat lännestä itään ovat noin kilometrin. Länsirannan niemiä ovat Paloniemi, Hoiluansärkkä ja Huutoniemi, itärannalla on Korkeasärkkä. Paloniemen ja Korkeasärkän välissä sijaitsee järven syvin kohta, 32 metriä. Järven etelä- ja keskiosa on laajalti vähintään kymmenen metriä syvä, myös luoteisosan Mustalahti on syvä. Järven pohjoinen osa ja eteläisimmän osan Järvenpää ovat matalaa vesialuetta.

Iso-Kontaisen eteläosassa sijaitsee noin 150 metriä pitkä, hyvin kapea saari. Järven rannat ovat metsä- ja suomaata, pientaloja on harvakseltaan. Iso-Kontainen laskee sen pohjoispuolella sijaitsevan Pikku-Kontaisen kautta Kontaisenjokea länteen Korvuanjärveen (242,2 metriä mpy). Iso-Kontaista ja Korvuanjärveä erottava kannas on noin kilometrin levyinen.

Iso-Kontainen sijaitsee Iijoen vesistön itäreunalla. Noin kilometrin Iso-Kontaiselta itään sijaitsee Oulujoen vesistöön kuuluva Haukijärvi. Iso-Kontaisen eteläpuolella sijaitsee Iijoen vesistöön kuuluva Pyhäjärvi. Iso-Kontaisen ja Pyhäjärven välissä sijaitsee Roukalampi.

Iso-Kontainen (61.753.1.009) kuuluu Korvuanjärven alueeseen (61.753), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korvuanjoen valuma-alue (61.75) ja ensimmäinen on Korpijoen valuma-alue (61.7). Iso-Kontainen on Korvuanjärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Korvuanjärvi ja kolmanneksi laajin on Pikku-Kontainen. Alueeseen kuuluu viisitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

## Lähteet
Joukojärvi

**Joukojärvi** on ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 153 kilometriä pohjoiskoilliseen. Järvi on osa Hossan kansallispuiston eteläreunalla sijaitsevaa lounais–koillissuuntaista järviketjua.

## Maantiede
Joukojärven pituus lounaasta koilliseen on 3,1 kilometriä. Järven eteläosan selkävesi kaventuu kohti koillista, missä kuljetaan kapean Kaljasalmen kautta Ensimmäiselle Kaljalammelle ja siitä niin ikään kapean salmen kautta Toiselle Kaljalammelle, joka muodostaa järven koillisen kolkan. Joukojärven koillispuolella on lisäksi Kolmas ja Neljäs Kaljalampi; niiden korkeustaso on hieman Joukojärveä ylempi. Lounaaseen työntyvä Kaljasärkkä ja sen jatkeena oleva puolen kilometrin pituinen Turvakkosaari erottaa Joukojärveä Virtajärvestä, jonka sijaitsee Joukojärven pohjoispuolella. Noin kuudesosa Joukojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä.

Joukojärven saariluku on kaksi. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on runsas 20 aaria. Toinen saari sijaitsee järven lounaisosassa ja toinen koillisosassa. Joukojärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Eteläisellä ja itäisellä rantavyöhykkeellä on jonkin verran rakennuskantaa.

Joukojärven vesitilavuus on 5&nbsp;875&nbsp;000 kuutiometriä.

Joukojärvi (59.581.1.026) kuuluu Lounajan alueeseen (59.581), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Lounajoen valuma-alue (59.58) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Lounajan alueeseen kuuluu 34 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Pitkä-Hoilua, Iso-Valkeainen ja Joukojärvi. Niitä seuraa Lounaja ja Virtajärvi.

## Lähteet
Maorinkielinen Wikipedia

**Maorinkielinen Wikipedia** on Wikipedian maorinkielinen versio. Syyskuussa 2022 artikkeleita oli 7441. Maorinkielinen Wikipedia aloitti toimintansa marraskuussa 2003.

## Lähteet
Payday 3

**Payday 3** on Overkill Softwaren ja Starbreezen kehittämä ja Deep Silverin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin 21. syyskuuta 2023 PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle ja Windowsille.

Peli on jatko-osa vuoden 2013 videopelille *[[Payday 2]]*.

## Tarina

Pelin tapahtumat sijoittuvat New York Cityyn. Aikaisempien pelien tutut hahmot Dallas, Hoxton, Chains sekä Wolf ovat mukana edelleen. Pelin juonessa esiintyvät jossakin muodossa ohjelmistojätit, kryptovaluutat, joukkovalvonta sekä pimeä verkko ja uusia tietoteknisiä laitteita.

## Kehitys ja historia
*Payday 3* julkistettiin vuonna 2016 samalla, kuin Starbeeze osti oikeudet pelisarjaan kolmellakymmenellä miljoonalla eurolla. Koch Media on sitoutunut tukemaan pelin kehitystä sekä markkinointia 50 miljoonalla eurolla. Koch Media on myös sitoutunut tukemaan peliä vähintään puolentoista vuoden ajan pelin julkaisun jälkeen games as a service (GaaS) -mallin mukaan.Pelin kehitys viivästyi Starbreezen taloudellisten ongelmien vuoksi. Peli käyttää Unreal Engine -pelimoottoria ja on sen myötä samanlainen eri alustoilla.

## Lähteet
Tiermasjärvi

**Tiermasjärvi** on saareton ylänköjärvi Kuusamon pohjoisosassa 40 kilometriä Kuusamon kuntakeskuksesta pohjoiseen. Etäisyys Oulusta on 228 kilometriä koilliseen. Järven pinta-ala on 94 hehtaaria.

## Maantiede
Tiermasjärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,6 kilometriä. Järven eteläosa muodostuu kolmesta lahdesta (Etelälahti, Pimeälahti, Tuomaanlahti), joiden välissä on kaksi luoteeseen suuntaavaa niemimaata. Muu osa järvestä on yhtenäistä selkävettä. Noin neljäsosa Tiermasjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven itäosa on huomattavasti syvempi kuin länsiosa. Syvin kohta, 22 metriä, sijaitsee Pimeälahden ja Tuomaanlahden välisen niemen tuntumassa. Järven luoteisosassa on 11-metrinen syvänne.

Tiermasjärven länsipuolella sijaitsee Kallunkijärvi (246,4 metriä mpy). Järvien välisen kannaksen leveys on noin 150–400 metriä ja sen kapeimmasta kohdasta virtaa oja. Kannaksella on viljeltyä kulttuurimaisemaa ja sen halki kulkee maantie. Tiermasjärven muut ranta-alueet ovat metsämaata. Järven etelä- ja itäpuolella kohoaa vaaroja (Nyppylävaara, Raiskiovaara).

Tiermasjärven vesitilavuus on 7&nbsp;144&nbsp;000 kuutiometriä.

Tiermasjärvi (73.063.1.007) kuuluu Rysäjoen valuma-alueeseen (73.063), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Aventojoen valuma-alue (73.06). Tiermasjärvi on toiseksi laajin Rysäjoen valuma-alueen kolmestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kallunkijärvi ja kolmanneksi laajin on Ronttijärvi.

## Lähteet
Talviaisjärvi

**Talviaisjärvi** on metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 89 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 107 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Talviaisjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,7 kilometriä. Järven luoteinen osa on kaakkoista osaa leveämpi. Järven luoteisimman kolkan muodostaa vesialue, jota yhdistää pääaltaaseen noin 20 metriä leveä salmi. Talviaisjärven useista lahdista vain kaakkoisosan Haukilahti on saanut karttanimen. Noin kuudesosa Talviaisjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä altaan luoteisosassa, jossa on myös syvin piste, 25 metriä.

Talviaisjärven keskiosan matalikolla sijaitsee kaksi pientä, nimetöntä saarta. Järven ranta-alue on sekä suo- että metsämaata. Järven länsipuolella kohoaa Talviaisvaara, jonka laki on noin 235 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjois- ja itäpuolella on luonnonsuojelualuetta, jonka sisällä on useita vaaroja. Päävaaran korkeustaso on yli 240 metriä mpy. Eteläpuolella sijaitsee Talviaisenkangas.

Talviaisjärvi laskee nimetöntä laskuojaa Pieni-Talviaiseen (160,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 350 metriä Talviaisjärveltä pohjoiseen.

Talviaisjärven vesitilavuus on 5&nbsp;147&nbsp;000 kuutiometriä.

Talviaisjärvi (04.433.1.012) kuuluu Talviaisjoen valuma-alueeseen (04.433), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Talviaisjoen valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista järveä. Niistä selkeästi laajin on Talviaisjärvi. Sitä seuraa Särkkälammi (i), Raja-Talviainen ja Särkkälammi (l).

## Lähteet
Elatiá

**Elatiá** () eli **Karántere** (Καράντερε, myös *Kará Nteré*, Καρά Ντερέ) on vuori keskisessä Rodópi-vuoristossa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella linnuntietä noin 45 kilometriä pohjoiseen Dráman kaupungista.

Vuoren korkeimman huipun nimi on Tsákalos (Τσάκαλος). Muita huippuja ovat Oxiés (Οξιές, ), Elatiá (Ελατιά, ), Bouzála (Μπουζάλα, ), Pyramída Koútra (Πυραμίδα Κούτρα, ), Zervó (Ζερβό, ) ja Kalývia Graváni (Καλύβια Γραβάνη, ). Vuori tunnetaan Elatián metsästä, joka on kasvistoltaan ja eläimistöltään monipuolinen, ja josta on tunnistettu  eri kasvilajia, 40 nisäkäslajia ja 130 lintulajia. Vuori on Natura 2000 -aluetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kokkiniás

**Kokkiniás** () eli *Naupaktían vuoret* (Όρη Ναυπακτίας, *Óri Naupaktías*) on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Evinolímnin eli Évinoksen tekojärven koillispuolella Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella.

## Lähteet
Moráva

**Moráva** () eli **Kynigós** (Κυνηγός) on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Tríkalan alueyksikön alueella linnuntietä noin 38 kilometriä länsiluoteeseen Tríkalan kaupungista.

## Lähteet
Junus

**Junus** () eli Joonan suura on Koraanin kymmenes suura ja sisältää 109 jaetta. Suura luetaan mekkalaisiin, paitsi jakeet 40 ja 94–96. Suura on saanut nimensä Joonasta, joka mainitaan lyhyesti jakeessa 98. Kaikkiaan hän esiintyy Koraanissa kuudesti.

Suuran eräs islamilainen tulkitsija on ibn Kathir (n. 1300-1373), jonka eksegeettinen tulkinta Koraanin suurista on saatavissa myös englanniksi.

## Sisältö
Suura sisältää aluksi enimmäkseen yleisiä varoituksia ja kehotuksia. Niitä seuraavat Nooan tarina (jakeet 71–74) ja  Mooseksen tarina (7–-93).  Lopuksi puhutaan Jumalan merkeistä ja siitä, että ne tuhoutuvat, jotka eivät usko. Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo myös Muhammedista. Muhammedin nimeä ei tekstissä kuitenkaan esiinny. 

## Katso myös

* Luettelo Koraanin suurista

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Nartháki (vuori)

**Nartháki** (, myös *Narthákio*, Ναρθάκιο) eli **Kasidiáris** (Κασιδιάρης, myös *Kassidiáris*, Κασσιδιάρης), antiikin **Narthakion** (, ), on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on  metriä.

Nartháki-vuori sijaitsee Fthiotiin ja Lárisan alueyksiköiden rajalla etelään Fársalan kaupungista. Vuoren itäpuolella sijaitsee siitä nimensä saanut Narthákin kylä.

## Lähteet
Anders Andersen (tanskalainen poliitikko)

**Anders Ejnar Andersen** (1. lokakuuta 1912 Grenaa – 13. huhtikuuta 2006) oli tanskalainen Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1953–1979 ja 1981–1984 sekä toimi Tanskan valtiovarainministerinä 1973–1975, talousministerinä 1978–1979 ja 1982–1987 sekä veroministerinä 1978–1979.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Anders Andersen'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Pentéleia

**Pentéleia** () eli **Ntourntouvána** (Ντουρντουβάνα, transl. myös *Dourdouvána*) on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Akhaian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla Aroánia- eli Chelmós-vuoren eteläpuolella ja voidaan nähdä sen jatkeena. Vuoren korkeimman huipun nimi on Triantafylliá (Τριανταφυλλιά). Toiseksi korkein huippu, joka on antanut koko vuorelle sen toisen nimen, on *Ntourntouvána* (Ντουρντουβάνα, ).

## Lähteet
Andrei Burcă

**Andrei Andonie Burcă** (s. 15. huhtikuuta 1993 Bacău) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 188-senttimetrinen. Hän edustaa saudiarabialaista Al-Okhdoodia. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2020.

Burcă edusti juniorisarjoissa FCM Bacăuta, kausina 2010–2013 CS Aerostar Bacăuta ja kausina 2013–2016 SC Bacăuta. Hänen ensimmäinen pääsarjaseuransa oli FC Botoșani, jossa hän pelasi kausina 2016–2019. Kesällä 2019 hän siirtyi CFR Clujhin, jossa hän on voittanut Romanian liigamestaruuden vuosina 2020, 2021 ja 2022. Hän on pelannut Romanian pääsarjassa 218 ottelua, joissa hän on tehnyt yhdeksän maalia. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa 13 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin, joulukuussa 2019 alkulohko-ottelussa Celticiä vastaan. Hän siirtyi heinäkuussa 2023 saudiarabialaiseen Al-Okhdoodiin.

Burcă pääsi Romanian maajoukkueessa vaihtopenkille loka-marraskuussa 2019 ja ensimmäisen kerran kentälle syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Itävaltaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 27 maaottelua, joissa 26 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin maaliskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Valko-Venäjää vastaan.

## Lähteet
Viirusateenkaarikala

**Viirusateenkaarikala** (*Melanotaenia oktediensis*) on sateenkaarikaloihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Lajia tavataan Papua-Uuden-Guinean länsiosasta Ok Teki -joen vesistöstä. Läheisestä kuparikaivoksesta valuvat myrkyt ovat suurin uhka sen kannalle. Myös kalastus ja ilmastonmuutokseen liittyvät maankäytön muutokset ovat sille uhkana.

Kala voi kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sen kyljessä on musta, voimakas viiva, jonka yläpuolelta kylki ja selkä ovat kuparinsävyisiä, alapuolelta punertavan vaalea.

## Lähteet
Saïtás

**Saïtás** () eli **Óryxis** (Όρυξις), antiikin **Oryks(is)** (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Akhaian, Arkadian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla lounaaseen Kyllíni-vuoresta.

## Lähteet
Skóllis

**Skóllis** () on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on  metriä (toisessa lähteessä 965 metriä). Vuori sijaitsee Akhaian alueyksikön alueella Peloponnesoksen luoteisosassa, länteen Erýmanthos-vuoresta.

Vuori tunnetaan useilla nimillä, Skólliksen lisäksi myös nimillä ja nimimuodoilla *Skólli* (Σκόλλη), *Skólio* (Σκόλιο), *Santameriániko* (Σανταμεριάνικο), *Santaméri* (Σανταμέρι), *Portovoúni* (Πορτοβούνι), *Portianó* (Πορτιανό), *Portéiko* (Πορτέικο) ja *Chatzoúri* (Χατζούρι).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marianne Mendt

**Marianne Mendt** (oik. **Marianne Krupicka**, s. 29. syyskuuta 1945 Wien) on itävaltalainen jazzlaulaja ja näyttelijä. Mendt aloitti uransa Internationals-yhtyeen laulajana, mistä kykyjenetsijä ja lauluntekijä Gerhard Bronner löysi hänet. Bronner sävelsi Mendtille läpimurtokappaleen "A Glock'n" vuonna 1970. Mendt julkaisi myös Itävallan markkinoille saksankielisiä versioita kansainvälisistä jazzhiteistä.

Mendt edusti Itävaltaa Eurovision laulukilpailussa 1971 kappaleella "Musik". Kappale sijoittui 16. sijalle 18 kilpailijan joukosta.

Mendt yhdisti laulamisen näyttelemiseen Wienin teattereissa. 1990-luvulla Mendt tunnettiin erityisesti Gitti Schimekin roolista tv-sarjassa "Kaisermühlen Blues", jota lähetettiin vuosina 1992-2000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Marianne Mendtin kotisivut
Izeste

**Izeste** on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 20 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon.

Kylä on ollut tällä strategisesti tärkeällä paikalla jo 1000-luvulta saakka. Puolustuslinna *Château d'Izeste* rakennettiin 1400-luvulla suojaamaan kylää. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tetrázio

**Tetrázio** (, myös *Tetrázi*, Τετράζι), antiikin **Ira/Eira** (), **Nomia** () ja **Elaion** (), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Peloponnesoksen lounaisosassa Messenian, Eliin ja Arkadian alueyksiköiden rajalla.

Tetrázion korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Toiseksi korkeimman huipun korkeus on  metriä. Vuori rajaa Messenian tasankoa eli Pámisos-joen laaksoa pohjoisesta, ja muodostaa vedenjakajan Pámisos-, Néda- ja Alfeiós-jokien vesille. Nédan laakso erottaa Tetrázion pohjoisen puolen Mínthi-vuoresta.

Antiikin aikana vuorella tai sen osilla vaikuttaa olleen eri nimiä. Korkein huippu saattoi olla sama, josta antiikin lähteet käyttävät nimeä *Ira* tai *Eira*. Vuoren itäinen uloke tunnettiin ilmeisesti nimellä *Nomia* (tai luettiin osaksi tuon nimistä vuorta) ja länsiosa nimellä *Elaion*.

## Lähteet
Nerikes Allehanda

**Nerikes Allehanda** (lyh. **NA**) on Ruotsin Örebrossa ilmestyvä seitsenpäiväinen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1843 ja se kuuluu Bonnier-konserniin. Poliittiselta kannaltaan lehti on sitoutumaton liberaali.

Syksyllä 2007 *Nerikes Allehanda* oli yksi monista ruotsalaisista sanomalehdistä, jotka julkaisivat Lars Vilksin piirroksen profeetta Muhammedista liikenneympyräkoirana. Lehteen kohdistui tämän jälkeen uhkauksia, muun muassa päätoimittaja sai tappouhkauksen islamistiselta terroristiryhmältä.

## Lehdessä työskennelleitä
* Levi Rickson (”Jeremias i Tröstlösa”)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Voúrinos

**Voúrinos** (, myös *Boúrinos*, Μπούρινος) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Grevenán ja Kozánin alueyksiköiden alueella Länsi-Makedoniassa linnuntietä noin 23 kilometriä koilliseen Grevenásta ja noin 17 kilometriä lounaaseen Kozánista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Ntrisiníkos (Ντρισινίκος).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vrontoús

**Vrontoús** () eli **Laïliás** (Λαϊλιάς) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on  metriä. Vuori sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella etelään Órvilos-vuoresta ja noin 19 kilometriä pohjoiseen Sérresin kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Análipsi (Ανάληψη) eli Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Vuorella on laskettelukeskus, jonka pisimmän rinteen pituus on .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Závitsa

**Závitsa** (), antiikin **Timenion** (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 974 metriä. Vuori sijaitsee Vóreia Kynourían kunnassa Arkadian alueyksikön alueella. Sen lounaispuolella sijaitsee Áno Dolianán kylä ja eteläpuolella Ástroksen kaupunki. Vuoren korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Morava (täsmennyssivu)

**Morava** voi viitata seuraaviin:

* Morava, joki Keski-Euroopassa
* Morava, joki Serbiassa
* Moráva eli Kynigós, vuori Thessaliassa Kreikassa
Romanian patriarkka

**Romanian patriarkka** () on Romanian ortodoksisen kirkon päämies. Patriarkan koko titteli on "Hänen Autuutensa, Jumalan armosta [Nimi] Bukarestin arkkipiispa, Muntenian ja Dobrudzhan metropoliitta, Caesarea valtaistuimen paikan pitäjä ja Romanian ortodoksisen kirkon patriarkka ()".

Nykymuodossaan patriarkan virka perustettiin vuonna 1925, kun Romanian kirkon pyhä synodi päätti korottaa metropoliitan patriarkaksi. Kirkolle oli myönnetty autokefalia jo vuonna 1885. Pyhä synodi on ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, jonka puheenjohtajana patriarkka toimii automaattisesti. Ensimmäisenä patriarkkana toimi Miron. 

Patriarkan virka-asuntona toimii Patriarkan palatsi, joka sijaitsee Bukarestissa. 

## Lähteet
Nartháki

**Nartháki** (, myös *Narthákio*, Ναρθάκιο) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Nartháki, vuori Thessaliassa
* Nartháki, kylä sekä samanniminen Fársalan kunnan kunnallisyksikkö Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella
Zaraks

**Zaraks** (, ) tai **Zárakas** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Zaraks, antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa
* Koulochéra eli Zárakas, antiikin Zaraks, vuori Lakoniassa
* Zárakas, Monemvasián kunnan kunnallisyksikkö Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
Gère-Bélesten

**Gère-Bélesten** on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 28 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon.

Kunta koostuu kahdesta kylästä, Gère ja Bélesten, jotka yhdistyivät keskiajan lopulla. Gèressä on romaaninen kirkko, 1300-luvulla rakennettu linna *Château de Gère* ja 1200-luvulta peräisin oleva linnoitettu talo *Tour d'Ore*.    

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oona Majoinen

**Oona Majoinen** (s. 4. toukokuuta 2003 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa.

Majoinen on pelannut yhteensä 45 ottelua Ykköspesistä Joensuun Mailassa, Puijon Pesiksessä sekä Lappeenrannan Pesä Yseissä. Lisäksi hän on pelannut kaudella 2020 kaksi ottelua Superpesistä Joensuun Mailassa.

Majoinen on voittanut tyttöjen SM-pronssimitalin Joensuun Mailassa kaudella 2020.
## Lähteet
Iida Nupponen

**Iida Nupponen** (s. 22. marraskuuta 1999 Järvenpää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kasvattajaseuraansa Joensuun Mailaa. Hän on ulkopelipaikaltaan sieppari.

Nupponen on pelannut 48 ottelua Superpesistä Joensuun Mailassa sekä yhden ottelun Viinijärven Urheilijoissa. Pelaamissaan otteluissa hän on lyönyt 0+9 juoksua, tuonut 12 juoksua ja kerännyt 105 kärkilyöntiä.

Nupponen työskentelee diplomi-insinöörinä Abloy Oy:lla.

## Lähteet
Miesten Superpesiksen kausi 1997

**Superpesiksen kausi 1997** oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 8. kausi.

## Runkosarja

## Pudotuspelit
### Turnauspuu

### Puolivälierät

### Välierät

### Pronssiottelut

### Loppuottelut

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Pesis.fi − Miesten Superpesis 1997
YPR-765

**YPR-765** on hollantilainen yhdysvaltalaisen M113A1-kuljetuspanssarivaunun pohjalta kehitetty ajoneuvo.

FMC Corporation kehitti XM765-vaunun oman M113-vaununsa pohjalta Yhdysvaltain MICV-65-ohjelman (Mechanized Infantry Combat Vehicle, 1965) tarjouskilpailuun. Yhdysvaltain asevoimat ei ollut kuitenkaan kiinnostunut vaunusta ja valitsi käyttöönsä M2 Bradleyn.
FMC jatkoi kehitystä yksityisenä projektina nimillä Product Improved M113A1 ja AIFV (armored infantry fighting vehicle).

Alankomaat tilasi kaikkiaan 2&thinsp;079 vaunua. Ensimmäiset  1264 FMC:ltä ja 815 valmistettavaksi kotimaassa. Toisessa sarjassa on mukana 119 ITOW-panssarintorjuntaohjuksella varustettua vaunua.
Filippiinit tilasi 45 vaunua AIFV-nimellä.
Vuonna 1979 Belgia tilasi 514 AIFV-vaunua ja 525 M113A2-vaunua lisenssillä valmistettavaksi korvaamaan M75 ja AMX VCI -vaunut. Ensimmäiset valmistuivat 1982 ja valmistus päättyi toukokuussa 1988. 
Turkki tilasi 1698 vaunua järjestämänsä kansainvälisen tarjouskilpailun jälkeen.
Vielä 2000 Turkin asevoimat tilasi 551 vaunua lisää.
Vuonna 1998 Arabiemiraatit tilasi  133 vaunua kolmena mallina, huoltojoukkojen, pioneerijoukkojen ja tulenjohtajien käyttöön.
Vuonna 2001 Malesia tilasi 233 vaunua 10 eri versiona.

Alakomaissa YPR-765 poistettiin käytöstä 2012 ja korvattiin ruotsalaisella CV9035-vaunulla, Fennek-tiedusteluvaunulla ja Boxer-vaunulla. Egyptin armeija osti 431 YPR-765-vaunua Hollannista.

Perusmallin YPR-765 pri (*pantser-rups-infanterie*) aseistettiin 25 mm Oerlikon KBA-B02 -kanuunalla FN MAG -konekiväärillä.

## Lähteet
Päivystyspoliklinikka

**Päivystyspoliklinikalla** eli päivystyksessä annetaan vammautuneelle tai sairastuneelle kiireellistä hoitoa. Kiireellisyydellä tarkoitetaan sitä, että hoito ei voi odottaa ilman, että äkillinen sairastuminen, vamma, pitkäaikaissairauden paheneminen tai toimintakyvyn aleneminen pahenee ilman välitöntä arviota tai hoitoa. Ympärivuorokautinen päivystys järjestetään suurten Terveyskeskusten tai sairaaloiden yhteydessä. Päivystyksen järjestää hyvinvointialue. Perusterveydenhuollon päivystys järjestetään yhteispäivystyksissä yhteistyössä erikoissairaanhoidon kanssa. Ensihoidon ja päivystävien terveydenhuollon yksiköiden on tehtävä yhteistyötä, jotta palveluista muodostuu toimiva kokonaisuus.

Kiireellinen hoito (sis. suun terveydenhoito, mielenterveyshoito, psykososiaalinen tuki) on annettava potilaalle tämän asuinpaikasta riippumatta. Arkipäivisin tämä on tapahduttava lähellä potilaan asuinpaikkaa, ellei esimerkiksi potilastuvallisuus vaadi päivystyksen keskittämistä päivystysyksikköön. Iltaisin ja viikonloppuisin kunta tai kuntayhtymä järjestää perusterveydenhuollon päivystyksen silloin kun palveluiden saatavuus sitä edellyttää. Laajan ympärivuorokautisen päivystyksen yksikön keskussairaalansa yhteyteen ovat velvoitettuja perustamaan HUS-yhtymän, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pirkanmaan, Päijät-Hämeen, Etelä-Karjalan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Keski-Suomen, Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin hyvinvointialueet. 

Päivystysapu **116 117** on hyvinvointialueiden yhdessä järjestämä ohjaus- ja neuvontapalvelu. Sieltä saa ohjausta ja neuvontaa äkillisissä sosiaalisissa ja terveydellisissä ongelmatilanteissa. 

Päivystyksessä työskentelee lääkäreitä, sairaanhoitajia, lähihoitajia ja kipsimestareita. Tukipalveluita tuottavat ensihoito, sihteerit, kuvantaminen, laboratorion näytteenotto, sairaalahuolto ja potilaskuljettajat. Paikalla on myös sosiaalityön ammattilaisia sekä psykiatrisen sairaanhoidon osaajia. Lääkäreillä on mahdollisuus erikoistua akuuttilääketieteeseen, tätä koulutusta on järjestetty Suomessa vuodesta 2013 lähtien. Akuuttilääkäreiden työ tapahtuu suurelta osin päivystyspoliklinikoilla ja akuuttilääkärit osallistuvat kaikkien eri erikoisalojen potilaiden hoitamiseen päivystyksessä.  

Aluehallintovirastot sekä Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontavirasto (Valvira) valvovat päivystysten toimintaa.

## Katso myös

* Poliklinikka

## Lähteet
Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys

**Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä** () on länsimaiden 2000-luvulla ajama maailmanjärjestys.

Termin on luonnehdittu olevan Yhdysvaltain Joe Bidenin ulkopolitiikan iskusana ja suunnattu etupäässä Kiinaa ja Venäjää vastaan. Bidenin ulkoministeri Antony Blinkenin mukaan Yhdysvaltain ulkopolitiikan päätavoite on ylläpitää Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, jota Kiina uhkaa.

Biden ja Boris Johnson julistivat toimivansa Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestelmän kautta yhteisessä lausunnossaan *The New Atlantic Charter* kesäkuussa 2021.

Termiä on käytetty myös neljä kertaa Yhdysvaltain lausunnossa G7:n hallituksille, USA&ndash;EU-huippukokouksen julkilausumassa ja kuuteen kertaan Naton Brysselin huippukokouksen lausumassa kesällä 2021.

Kesäkuussa 2022 Naton Madridin huippukokouksen lausumassa mainittiin Kiinan pyrkimään heikentämään Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä.

Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys on samaistettu Kansainväliseen liberaaliin maailmanjärjestykseen () tai nämä ovat toisiaan tukevia.

Atlantic Councilin mukaan Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen kehittivät johtavat demokraattiset liittolaiset toisen maailmansodan lopussa ja sitä syvennettiin laajennettiin uusilla valtiolla ajan myötä.

Järjestelmä perustuu joukkoon normeja ja periaatteita, jotka koskevat globaalia turvallisuutta, taloutta ja hallintoa. Siihen kuuluu joukko sääntöjä, jotka rohkaisevat rauhanomaiseen, ennustettavaan ja yhteistyöhaluiseen käytökseen liberaalien arvojen ja periaatteiden mukaisesti. Siihen kuuluvat myös formaalit kansainväliset järjestöt, kuten YK ja Nato, jotka legitimisoivat ja joiden avulla tätä järjestystä pidetään yllä. Voimakkaiden demokraattisten valtioiden tehtävänä on ylläpitää ja puolustaa järjestelmää.

Termiä on ilmeisesti käytetty ensimmäisen kerran 1989.

Se yleistyi Yhdysvaltain demokraattien kritiikkinä George W. Bushin Irakin sotaa vastaan, joka aloitettiin ilman n hyväksyntää.

Economist-lehden mukaan myös presidentti Donald Trump horjutti Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ulkopolitiikallaan, kuten kauppasodalla Kiinan ja liittolaistensa kanssa, vetäytymällä Pariisin ilmastosopimuksesta, siirtämällä Yhdysvaltain Israelin suurlähetystön Jerusalemiin ja mitätöimällä sopimuksen Iranin kanssa ja neuvottelemalla Pohjois-Korean kanssa.

## Kritiikkiä

Viittaukset Sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ovat pääasiassa korvanneet viittaukset kansainväliseen lakiin. Tätä uutta kielenkäyttöä on arvosteltu. Venäjä ulkoministeri Sergei Lavrov lausui tammikuussa 2019 että kansainvälisen lain universaalit normit on pyritty korvaamaan "sääntöihin perustuvalla järjestyksellä" ja että termi on vastikään kehitetty, jotta pystytään keksimään uusia sääntöjä poliittisen tilanteen muuttuessa, jotta voidaan painostaa erimielisiä maita ja jopa liittolaisia.

## Lähteet
M-55S

**M-55S** on Sloveniassa 1990-luvun lopulla STO RAVNEn ja Elbitin toteuttama T-55-panssarivaunun modernisointi, jossa pääaseeksi vaihdettiin Nato-standardin mukainen 105 mm Royal Ordnance L7. Torni ja runko suojattiin kauttaaltaan reaktiivipanssarilla, joka muuttaa koko vaunun profiilin. Vaunussa on myös digitaalinen ballistinen tietokone ja tykin stabilointi, Fotona SGS-55 -tähtäin laseretäisyysmittarilla, Fotona COMTOS-55 -vaununjohtajan tähtäin, laserilmaisin ja suojasavuheittimet, parannettu moottori ja uudet telat kumisilla telakengillä. Viimeinen modernisoitu vaunu toimitettiin 1999.

Syyskuussa 2022 Slovenia ilmoitti lahjoittavansa 28 M-55S-vaunua Ukrainalle.

## Lähteet
* M-55 S1
* [M-55 S Medium Tank Upgrading of T-55
* SVN - M-55S (T-55S1)
* M-55S – The Upgraded T-55 Sent to Ukraine
* Slovenia sends its M-55S tanks in the framework of military aid to Ukraine
* M-55S tanks donated by Slovenia are now in service with the Ukrainian army
* The M-55S tank: a deep modernization of the Soviet T-55 for the Armed Forces
* Armoured Units - Slovenian Armed Forces
### Viitteet
Juho Hämäläinen

**Juho Hämäläinen** (24. joulukuuta 1898 Kuopion mlk − 15. helmikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen juristi, pankinjohtaja ja poliitikko.

## Elämä
Maanviljelijäperheeseen syntynyt Hämäläinen kirjoitti ylioppilaaksi 1910 ja opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa. Hän suoritti lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1927 ja suoritti jatko-opintoja Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Ranskassa. Vuosina 1928−1937 Hämäläinen työskenteli Pohjoismaiden Yhdyspankin Kallion konttorin johtajana, 1938−1945 Suomen Kiinteistöpankin toimitusjohtajana ja 1945−1952 Korvausosakkeiden hallintoyhteisön pääjohtajana. Vuosina 1945−1953 Hämäläinen toimi myös valtioneuvoston määräämänä työriitojen sovittelijana Helsingin piirissä. Koska valtakunnansovittelijan virkaa ei tuolloin vielä ollut, joutui hän sovittelemaan myös merkittävimpiä valtakunnallisia riitoja.

Hämäläinen osallistui politiikkaan Kansallisen Edistyspuolueen ja sen seuraajaksi perustetun Vapaamielisten Liiton riveissä. Hän oli muun muassa Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1946−1953 ja presidentin valitsijamies 1950. 1960-luvun vaihteessa Hämäläinen toimi aktiivisesti niin sanotussa Honka-liitossa. 

Jatkosodan aikana vuonna 1943 Hämäläinen oli perustamassa Suomi-Amerikka Yhdistysten Liittoa ja myöhemmin hän toimi sen puheenjohtajana 13 vuoden ajan. Hämäläinen julkaisi myös kolme kirjaa salanimellä Jean Jovaliste. Hän tutki Nostradamuksen ennustuksia alkuperäiskielellä ja julkaisi niitä käsittelevän englanninkielisen kirjan vuonna 1976. Teos ilmestyi suomennettuna 1981. Hän tulkitsi teoksessaan Nostradamuksen ennustaneen muun muassa Neuvostoliiton hajoamisen.

## Perhe
Juho Hämäläisen puoliso oli pianisti Maire Halava. Heidän poikansa oli muun muassa Suomen Palloliiton puheenjohtajana toiminut varatuomari Pekka Hämäläinen. Hämäläisen veli oli SDP:n kansanedustaja Kalle Hämäläinen.

## Teokset
*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juho Hämäläinen : Piirteitä Yhdysvaltain asunto-oloista, Helsingin Sanomat, 28.05.1939, nro 141, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Martti Auriala

**Karl Martin Theodor (Martti) Auriala**, vuoteen 1934 **Andell** (14. tammikuuta 1900 Turku – 13. kesäkuuta 1981 Espoo) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Aurialan vanhemmat olivat isännöitsijä Johan Gustaf Andell ja Alma Matilda Willgren ja puoliso vuodesta 1925 Maikki Aliisa Onninen, kauppaneuvos Alfred Onnisen tytär. Auriala tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta 1920 ja valmistui kauppatieteiden ja valtiotieteiden kandidaatiksi Kölnin yliopistosta 1924. Hän oli Pohjoismaiden Tuonti Oy:n harjoittelija 1921 ja 1923, Oy Alfred Onninen Ab:n konttoripäällikkö 1924–1927 ja osakas sekä Vesijohtoliike Onninen Oy:n, vuodesta 1975 Vesionninen Oy, osakas ja johtaja vuodesta 1927, toimitusjohtaja 1950–1956, johtokunnan jäsen vuodesta 1927 ja puheenjohtaja vuodesta 1950. Aurialalla oli myös useita luottamustehtäviä. Hän oli sotilasarvoltaan reservin luutnantti (1942). Kauppaneuvoksen arvonimen Auriala sai 1956. Samana vuonna hän siirsi yhtiön johdon vävylleen Erkki Toivaselle, joka sai ansioistaan liike-elämässä sittemmin vuorineuvoksen arvonimen.

## Lähteet
Alfred Onninen

**Alfred Ferdinand Onninen** (22. heinäkuuta 1876 Taivassalo – 18. elokuuta 1950 Turku) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Onnisen vanhemmat olivat Heikki Ferdinand Henriksson ja Laura Kristiina Blomlöf ja puoliso Olga Maria Ahtinen. Onninen työskenteli maanviljelijänä 1895–1905, ennen kuin siirtyi liikealalle. Hän oli Vesijohtoliike Alfred Onnisen johtajana vuodesta 1912 ja yrityksen tultua osakeyhtiöksi 1921 sen toimitusjohtajana. Hän oli myös Oulun Onninen Oy:n ja Lahden Onninen Oy:n toimitusjohtaja, samoin kuin Meitä Oy:n perustaja ja johtokunnan puheenjohtaja. Onninen oli Suomen Putkijohtoliiton hallituksen jäsen vuodesta 1922. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1948.

Insinööri, yritysjohtaja ja kauppaneuvos Aulis Onninen oli Alfred Onnisen poika.

## Lähteet
Esko Tikka

**Esko Jussi Tikka** (31. maaliskuuta 1924 Lappeenranta – 23. tammikuuta 2016 Mikkeli) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Tikan vanhemmat olivat kauppaneuvos Jussi Tikka ja Ester Tuovinen ja puoliso vuodesta 1953 farmaseutti Kaisu Ehrnrooth. Tikka kävi keskikoulun Mikkelin yhteiskoulussa 1942 ja valmistui merkonomiksi Mikkelin kauppaoppilaitoksesta 1949. Hän oli Suur-Savon Osuuskaupan eri tehtävissä 1945–1949, tarkastaja Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan tarkastusosastolla Helsingissä 1949–1952, kaupallinen johtaja Osuuskauppa Yhtymässä Lappeenrannassa 1952–1958, Virolahden Osuuskaupan toimitusjohtaja 1959–1969, Länsi-Savo Oy:n johtokunnan jäsen 1964–1969, toimitusjohtaja 1969–1989 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1989, samoin kuin yhtiön merkittävä osakas. Tikka oli myös Savon Autohuolto Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1982 ja hänellä oli useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Tikka oli reservin kersantti. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 1983.

## Lähteet
Itä-Karttulan pienviljelijäin osaston talo

**Itä-Karttulan pienviljelijäin talo** oli Karttulan kunnassa (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Itä-Karttulan pienviljelijäin osasto perustettiin vuonna 1930, samoihin aikoihin tai pian sen jälkeen kun Itä-Karttulan työväenyhdistys oli lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys rakensi talon kylän keskustaan. Rakennuspuut saatiin osin lahjoituksina ja loput ostettiin, rakennustyöt tehtiin palkkatyönä.
 
## Rakennus
Talo oli hirsirunkoinen. Alun perin sen katto oli päreistä, mutta vuonna 1967 asennettiin peltikatto. Talossa oli juhlasali, näyttämö, ravintola ja keittiö, ja sen kokonaispinta-ala oli 138 neliömetriä. Se lämpeni uuneilla ja oli enimmäkseen kesäkäytössä. Vuonna 1988 talo oli SKP:n Itä-Karttulan osaston hallussa. Tuolloin se oli ainoa Karttulan kunnassa jäljellä ollut työväentalo. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.

## Lähteet
Uutisluotsi

**Uutisluotsi** on suomalainen paikallislehti, joka ilmestyy Noormarkussa. 

Uutisluotsin kustantaja on aiemmin ollut Annina Ruokoski. Hän harkitsi lehden lakkauttamista syksyllä 2022, mutta sen osti Lalli Oy, joka jatkaa lehden julkaisemista 6. lokakuuta 2022 alkaen. Päätoimittajana jatkaa Ruokoski.

## Lähteet
Nokia C31

**Nokia C31** on HMD Globalin 1. syyskuuta 2022 julkistama älypuhelin.

Nokia C31:ssä on 6,7 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Tallennustilaa on valittavana 32, 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia kolme tai neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä, makrokameran kaksi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on viisi megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5&nbsp;050 milliampeerituntia, ja se tukee 10 watin latausta. Puhelimessa on sormenjälkitunnistin, ja käyttöjärjestelmänä on Android 12. Puhelimelle on luvattu kaksi vuotta tietoturvapäivityksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nokia C31 Nokian sivuilla
Perälän työväentalo

**Perälän työväentalo** on vuonna 1974 valmistunut Teuvalla Perälän kyläkeskuksessa sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Perälän Työväentalojen historia on monivaiheinen. Ensimmäinen työväentalo valmistui vuonna 1910. Rakennushankkeen keskeisiin puuhamiehiin kuului muun muassa tuleva kansanedustaja Juho Perälä. 1930-luvun alussa talon omistajayhdistykset todettiin kommunistien järjestöiksi, minkä johdosta se takavarikoitiin ja myytiin yksityiselle, joka myöhemmin testamenttasi talon Suomen Luterilaiselle Evankeliumiyhdistykselle. Taloa yritettiin ostaa myös perustetulle uudelle sosialidemokraattiselle yhdistykselle, mutta viranomaiset pitivät yhdistystä kommunistien peitejärjestönä. Uuden talon rakensi vuonna 1938 perustettu Perälän Työväentalo Oy samana vuonna. Talo paloi vuonna 1974, ja siitä saaduilla palovakuutusrahoilla rakennettiin nykyinen Perälän Työväentalo.

## Rakennus
Rakennus valmistui pääosin talkootyönä 1974. Talo on yksikerroksinen, rankarakenteinen ja sen julkisivu on vuorattu harmaalla mineriittilevyllä. Tontilla on myös puinen ulkorakennus.

## Toimintaa talolla
Työväentalolla ovat toimineet alueen työväenjärjestöt ja urheiluseurat. Talolla on järjestetty myös tansseja, nuorisotoimintaa ja juhlia.

## Lähteet
Itä-Karttulan työväentalo

**Itä-Karttulan työväentalo** oli Karttulan kunnan Lyytikkämäen kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Itä-Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja talo valmistui vuonna 1916 Lyytikkämäen kylään. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 talo takavarikoitiin. Vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin, talo suljettiin ja takavarikoitiin lopullisesti kommunistilakien nojalla, ja se päätyi 1930-luvun alussa paikallisen nuorisoseuran haltuun. Vuonna 1948 nuorisoseura palautti talon Kuopion sosialidemokraattiselle piirille. Vuonna 1961 talo myytiin kannattamattomana yksityiselle.

## Toimintaa työväentalolla
Heti valmistumisvuonna 1916 Syvänniemen sosialidemokraattinen nuoriso-osasto järjesti talolla naamiaiset. Myös kesäjuhlia järjestettiin. Työväentalolla pidettiin vuonna 1930 Itä-Karttulan pienviljelijäin osaston perustava kokous.

## Lähteet
Airakselan työväentalo

**Airakselan työväentalo** oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Airakselan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Airakselan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Hirsirakenteinen talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1914. Tosin vielä vuonna 1915 talo oli keskeneräinen, ja tuolloin toivottiin talon valmistuvan jouluksi. Ilmeisesti piiritoimikunnalta oli saatu rahallista avustusta talon loppuun saattamista varten. Talosta puuttui ainakin laipio ja uunit. Tuolloin yhdistyksessä oli 18 jäsentä. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vuonna 1923 yhdistyksen omaisuus takavarikoitiin, ja vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin, talo takavarikoitiin lopullisesti kommunistilakien nojalla ja myytiin yksityiselle vuonna 1932. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n ja yritti vuonna 1949 saada talon takaisin, mutta valtioneuvosto hylkäsi anomuksen.

Vuonna 1916 yhdistyksen entinen jäsen teki nimismiehelle kantelun ja vaati taloa suljettavaksi sillä perusteella, että siellä tapellaan. Nimismiehen tutkittua asiaa, talo sai kuitenkin pysyä auki. Ongelmia kuitenkin oli ollut jo edellisenä vuonna: iltamissa oli jatkuvasti tappeluita, jotka alkoivat jo vaikuttaa iltamien yleisömääriin, sillä ihmiset eivät uskaltaneet tulla paikalle. Ainakin yhdet iltamat jouduttiin myös keskeyttämään. Työväenlehti Sanantuoja epäili, että häiriköinti oli suunnitelmallista ja asialla ”ison talon pojat”. Kuusi häirikköä oli haastettu oikeuteenkin, ja heidät tuomittiin kukin 50 markan sakkoihin ja korvaamaan yhdistykselle 180 markkaa.

## Lähteet
Punnonmäen työväentalo

**Punnonmäen työväentalo** oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Punnonmäen kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Punnonmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Hirsirakenteinen työväentalo valmistui vuonna 1911. Innostus yhdistystoimintaan laski kuitenkin nopeasti: vuonna 1916 yhdistyksen sanottiin olevan ”aivan nukuksissa”, ja jäsenmäärä, joka yhdistyksen alkuaikoina oli lähennellyt sataa, oli pudonnut kolmeen. Yhdistystä kuitenkaan ei haluttu lakkauttaa, vaan se herätettiin vielä henkiin. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 sen omaisuus takavarikoitiin. Yhdistys ehti kuitenkin vuonna 1923 järjestää sekä vappu- että juhannusjuhlat omalla talollaan. Vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla, talo takavarikoitiin lopullisesti ja myytiin 1930-luvun alussa Punnonmäen lotille.

## Lähteet