open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta

**Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta** () on vuonna 1881 perustettu vaasalainen baptistiseurakunta. Ruotsinkielinen baptistiseurakunta on Vaasan vanhin vapaakirkollinen seurakunta. Seurakunnan toimipaikka sijaitsee Vaasan keskustassa Raastuvankadulla. Seurakuntaan kuuluu noin 110 jäsentä. Seurakunnanjohtaja on Liselott Blomberg.

Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta perustettiin 25. tammikuuta 1881 ja siitä tuli yhdessä seuraavana vuonna perustetun Åmossan baptistiseurakunnan kanssa eteläisen Pohjanmaan baptistinen *äitikirkko*. Vuonna 1883 Vaasassa perustettiin seurakuntien piiriyhdistys, joka jossain määrin rikkoi itsenäisyyden perinnettä.

## Baptistikirkko
Seurakunnalla on toimitilat osoitteessa Raastuvankatu 44. Myös samalla tontilla sijaitseva puutalo on seurakunnan omistuksessa. Kirkossa on 300 paikkaa ja katosta riippuu peltiseppä Onni Koskisen valmistama kattokruunu. Kirkon sisutuksen on suunnitellut pietarsaarelainen Roger Wingren. Baptistikirkko on suosittu konserttipaikka ja tilan akustiikkaa on kehuttu.
 
## Historia
Baptismi saapui Vaasaan Pietarsaaren seudulta kotoisin olleiden Hellmannin sisarusten välityksellä. Alba Hellman perusti yhdessä kolmen muun kanssa vuonna 1881 Vaasan baptistiseurakunnan, johon liittyi ensimmäisen toimintavuoden aikana 28 jäsentä. Näin ollen Vaasan baptistiseurakunta on Vaasan vanhin vapaaseurakunta.

Alkuaikoina ehtoolliskysymys jakoi erimielisyyttä seurakunnassa. Aluksi seurakunta kokoontui kodeissa, mutta seurakunnan kasvaessa toiminta siirtyi Ebeneser-kappeliin Rauhankadulle. Kappelin täyttyessä seurakunta aloitti kirkon rakentamisen.

Aluksi Vaasan baptistit pysyttelivät Vaasan kaupunkiseurakunnan jäseninä 1870- ja 1880-luvun ajan. Vuoden 1889 eriuskolaislain voimaantulon jälkeen baptistit liittyivät omiin seurakuntiin: ensin vuosina 1892–1894 erityisesti Åmossan baptistiseurakuntaan ja Vaasan baptistiseurakuntaan, kun seurakunta saatiin rekisteröidyksi 1895.

Seurakunnan rukoushuone rakentui vuonna 1931. Tammikuussa 1931 kirkko vihittiin käyttöön. Talvisodan aikaan baptistikirkon pihaan putosi pommi, joka vahingoitti yhtä kirkon seinää. Pommituksen vuoksi kirkko oli poissa käytössä hetken aikaa.

Vuonna 2015 seurakunta avusti pakolaisia. Seurakunnan pakolaistyöhön on osallistunut vuosina 2015–2021 yli 300 ihmistä. Seurakunnalla on ollut oma maahanmuuttajatyöhön erikoistunut pastori.

## Seurakunnan johtajat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet seurakunnan johtajina:
* 1881–1883: Anders Wilhelm Backman
* 1883–1892: Johan Liljestrand
* 1892–1898: Israel Stefanus Österman
* 1898–1909: Johan Liljestrand
* 1910–1916: Johan Erik Söderman
* 1916–1921: Erik Jansson
* 1921–1923. Johannes Söderman
* 1923–1926: Frithiof Sundell
* 1927–1928: Alfred Långh
* 1929–1937: David Edén
* 1938–1945: Alfons Sundqvist
* 1947–1952: Alwar Edström
* 1952–1956: Rafael Edström
* 1956–1975: Alwar Edström
* 1975– Hans-Erik Jansson

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Finlands svenska baptistsamfund
* Vaasan baptistiseurakunta

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Dimitri Van den Bergh

**Dimitri Van den Bergh** (s. 8. heinäkuuta 1994 Antwerpen, Belgia) on belgialainen dartsinpelaaja. Hän on voittanut kahdesti nuorten maailmanmestaruuden vuosina 2017 ja 2018, sekä World Matchplay -turnauksen vuonna 2020 ja UK Open -turnauksen vuonna 2024. MM-kisoissa Van den Berghin paras saavutus on välieräsijoitus vuonna 2023.

## Ura
Van den Bergh aloitti ammattilaisuransa 21-vuotiaana vuonna 2015. Vuosina 2018 ja 2020 hän selviytyi MM-kisojen puolivälieriin. Keväällä 2020 koronaviruspandemian alkaessa Van den Bergh oli kisamatkalla Englannissa eikä päässyt liikkumisrajoitusten vuoksi palaamaan kotimaahansa Belgiaan, ja asui koko ensimmäisen karanteenijakson ajan Englannin Suffolkissa skotlantilaisen kilpapelaajansa Peter Wrightin vieraana. Tämän jälkeen Van den Bergh saavutti ensimmäisen ammattilaisvoittonsa voittamalla Gary Andersonin vuoden 2020 World Matchplay -turnauksen finaalissa, ja nousi ensimmäistä kertaa maailmanrankingin 16 parhaan joukkoon. Uransa toisen major-turnausvoittonsa Van Den Bergh saavutti vuoden 2024 UK Open turnauksessa voittamalla loppuottelussa hallitsevan maailmanmestarin Luke Humphriesin.

## Lähteet
Nikola Stantšev

**Nikola Nikolov Stantšev** (, 11. syyskuuta 1930 Tvǎrditsa – 13. heinäkuuta 2009 Burgas) oli bulgarialainen vapaapainija ja maansa ensimmäinen olympiavoittaja.

79 kilogramman painoluokassa kilpaillut Stantšev voitti olympiakultaa Melbournessa 1956. Olympiavoitto oli Bulgarian historian ensimmäinen. Istanbulin MM-kilpailuissa 1957 hän sijoittui neljänneksi. Stantšev voitti vapaapainissa kahdeksan ja kreikkalais-roomalaisessa painissa kolme Bulgarian mestaruutta.

## Lähteet
* 
* Stantchev, Nikola (BUL) International Wrestling Database 

### Viitteet
Ilomantsin kirkonkylä

**Ilomantsin kirkonkylä** on Ilomantsin kunnan keskustaajama, joka sijaitsee Ilomantsinjärven itärannalla Pohjois-Karjalan itäosassa. Kirkonkylä sijaitsee linnuntietä noin 60 kilometriä maakuntakeskus Joensuusta itään. Kirkonkylään johtaa rautatieyhteys.

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan Ilomantsin kirkonkylän pinta-ala oli 7,12 neliökilometriä ja väkiluku 2&nbsp;489 vuoden 2020 lopussa. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnan tai kunnanosien rajauksesta.

Ilomantsi (vanh. myös Ilamantsi; ) esiintyy kirjallisissa lähteissä vuosina 1500 (na Ilomantše), 1590 (Ilimanssi by, Jlimans Sochn) ja 1631 (Ilomantsi Pogost). Kaupungin nimi on peräisin järven nimestä. Järven nimi pohjautuu saamen kieleen. Sen
taustalla on kantasaamelainen sana *ëlēmānčë ’ylimmäinen’, jonka nykypohjoissaamelainen vastine on alimuš. Nimeämisen syynä on Ilomantsinjärven sijainti vesistönsä ylimmäisenä järvenä.

## Lähteet
Embraer TPNG

**Embraer TPNG** (*Embraer Turboprop, Next Generation*) on brasilialaisen Embraerin kehitteillä oleva potkuriturbiinikäyttöinen liikennelentokonemallisto. Koneen tekniset ratkaisut perustuvat pitkälti yhtiön Embraer E2-sarjan koneisiin. Uusiutuvaa lentopolttoainetta käyttämään kykenevät moottorit tulevat koneen takaosaan, mikä pienentää sisämelutasoa. Malleja on suunnitteilla kaksi: 50-paikkainen TP50 ja 90-paikkainen TP90. Koneen käyttökustannukset on arvioitu 15 % pienemmiksi kuin kilpailevissa koneissa, ja istuinpaikkatiheys 25 % suuremmaksi. Tavoite on saada matkalentonopeus 20 % kilpailijoita suuremmaksi, mikä lähentelisi suihkukonenopeuksia. Kone on tarkoitus saada kaupalliseen käyttöön 2030-luvulla, ja sen ensiesittely tapahtuu kesällä 2023.

## Lähteet
Aogashima (Tokio)

**Aogashima** () on Japanin kyläkunta Tokion metropolissa. Se käsittää Izusaarten eteläisimmän saaren Aogashiman, joka sijaitsee Tyynessä valtameressä noin 357 kilometriä Tokion kaupunkialueelta etelään. Kunta kuuluu Hachijōn aliprefektuuriin. Aogashimassa on 170 asukasta (elokuussa 2019) ja sen pinta-ala on 5,96 neliökilometriä. Se on Japanin pienin kunta.

## Maantiede
Aogashima sijaitsee Hachijōjimalta noin 70 kilometriä etelään. Saari on tuliperäinen ja jyrkkäpiirteinen. Asutus on keskittynyt pääosin kahteen kylään, jotka ovat nimeltään Yasundogō (休戸郷) ja Nishigō (西郷).

Kuroshiovirran ansiosta saaren ilmasto on kostea ja lämpimän subtrooppinen. Lämpötila pysyttelee vuoden ympäri noin 10–25 celsiusasteessa. Koska saaren molemmat kylät sijaitsevat yli 250 metrin korkeudella merenpinnasta, ilma tuntuu niiden alueella suhteellisesti viileämmältä.

## Historia
Ei tiedetä varmasti, milloin Aogashima on asutettu, mutta historiallisissa dokumenteissa se mainitaan ensi kerran 1400-luvulla. Muromachi-kaudella saari oli Uesugi-klaanin, Sengoku-kaudella Go-Hōjō-klaanin hallussa. 1700-luvun lopulla saari tyhjeni suuren tulivuorenpurkauksen vuoksi asukkaista puolen vuosisadan ajaksi. Se asutettiin jälleen vuonna 1835, ja 1800-luvun loppupuolelle mennessä sen asukasluku oli noussut yli 700 henkeen. Tämän jälkeen saaren väkiluku on ollut laskusuunnassa. Säännöllinen laivaliikenne saarelle aloitettiin vuonna 1905. Aogashiman kyläkunta perustettiin vuonna 1940.

Aogashimalla ei ole hyvää luonnonsatamaa, ja saarelle rantautuminen on ollutkin historiallisesti vaarallista. Saaren satamaa parannettiin vuonna 2000 niin, että sitä voivat käyttää suuremmatkin alukset 500 tonniin saakka.

## Talous
Merkittävä elinkeino oli aiemmin puuhiilen tuotanto. 1980-luvulta lähtien palveluelinkeinojen merkitys on kasvanut. Saarella harjoitetaan myös kalastusta, naudanlihan tuotantoa ja passiohedelmien viljelyä. Maanviljelyskäytössä oleva pinta-ala on vähäinen.

## Kuvia

Tiedosto:Aogashima 20120826-2.jpg|Aogashiman rannikkoa ilmasta
Tiedosto:青ヶ島丸全景.jpg|Aogashima-maru-laiva Sanpon satamassa
Tiedosto:Aogashima-mura office.jpg|Aogashiman kunnantalo
Tiedosto:青ヶ島郵便局 2017 (32887900005).jpg|Aogashiman postitoimisto


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aogashiman kyläkunnan internetsivut
Petko Sirakov

**Petko Atanasov Sirakov** (, 16. helmikuuta 1929 Vǎltši Dol – 8. huhtikuuta 1996 Sofia) oli bulgarialainen vapaa- ja kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.

87 kilogramman painoluokassa kilpaillut Sirakov saavutti kreikkalais-roomalaisella tyylillä olympiahopeaa Melbournessa 1956 ja neljännen sijan Budapestin MM-kilpailuista 1958. Vapaapainissa hän voitti maailmanmestaruuden Istanbulissa 1957 ja MM-hopeaa Teheranissa 1959 sekä sijoittui vuonna 1958 maailmancupissa sarjassaan neljänneksi.

## Lähteet
* 
* Sirakov Atanasov, Petko (BUL) International Wrestling Database 

### Viitteet
Kreikan kansalaisuus

**Kreikan kansalaisuus** on laillinen suhde Kreikan tasavallan ja yksittäisen ihmisen välillä. Maassa sovelletaan enimmäkseen ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Syntyperäisiä Kreikan kansalaisia ovat kaikki sellaiset henkilöt, joiden syntymähetkellä vähintään toinen vanhempi on Kreikan kansalainen. Myös sellaiset henkilöt ovat syntyperäisiä kansalaisia, joiden vanhemmat ovat syntyneet Kreikassa ja joilla on rekisteröity kotikunta Kreikassa lapsen syntymähetkellä.

Ilmoituksella kansalaisuuden voivat saada myös ne, jotka voivat todistaa, että vähintään yksi isovanhemmista on Kreikan kansalainen. Isoisovanhempien kautta kansalaisuuden saaminen on myös mahdollista, mutta henkilön vanhemman tai isovanhemman on saatava kansalaisuus ensin.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Kansalaisuuden voi saada hakemuksella sellainen täysi-ikäinen henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot:

* Hakija on asunut Kreikassa vähintään seitsemän vuotta.
* Hakijan tulee maksaa veronsa.
* Hakijalla on puhdas rikosrekisteri.

Muiden Euroopan unionin kansalaisten, Kreikan kansalaisen kanssa naimisissa olevien tai pakolaiseksi tunnustettujen henkilöjen kohdalla vaaditaan kolmen vuoden laillinen asumisaika Kreikassa.

Kreikan perustuslain mukaan kaikki sellaiset henkilöt, jotka on hyväksytty noviiseiksi tai munkeiksi Athos-vuoren munkkiyhteisöön, saavat automaattisesti Kreikan kansalaisuuden. Tällaisille henkilöille ei ole muita vaatimuksia.

## Kaksoiskansalaisuus
Kreikka sallii kaksoiskansalaisuuden. Kreikan kansalaiset ovat myös Euroopan unionin kansalaisia.

## Lähteet
Bohdan Rubchak

**Bohdan Rubchak**, (; 6. maaliskuuta 1935 Kaluš, Galitsia – 23. syyskuuta 2018 Boonton, New Jersey, Yhdysvallat) oli ukrainalaissyntyinen runoilija ja kirjallisuustieteilijä. Hän asui vuodesta 1948 Yhdysvalloissa.

Rubchak opiskeli vertailevaa kirjallisuudentutkimusta Rutgersin yliopistossa New Jerseyssä (Ph. D. 1977) ja oli 1974–2005 professorina Illinoisin yliopistossa. Hän oli New York Groupin jäsen ja julkaisi viisi runokokoelmaa sekä kootut teokset (1983). Rubchakin lyyrinen runous kääntyy sisäänpäin, ja sille on ominaista klassinen pidättyvyys ja älyllisyys, joita vahvistaa hänen kirjallinen oppineisuutensa. Proosa koostuu lähinnä kirjallisuuskritiikistä. Hän kirjoitti aikakauskirjoissa julkaistuja esseitä ukrainalaisesta kirjallisuudesta sekä englanniksi että ukrainaksi. Hän kirjoitti Bohdan Boychukin kanssa elämäkerrallis-kriittisiä artikkeleita ukrainalaisesta nykyrunoudesta 1969 julkaistussa antologiassa.

Rubchak sai Pavlo Tytšynan palkinnon Ukrainassa 1993. Hän sai runoistaan ja esseistään kaksi kertaa yhdysvaltalaisen Ivan Frankon kirjallisuuspalkinnon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Essays, Works Bohdan Rubcahk. University of Toronto
Punaisten hautapaikka Masalassa

**Punaisten hautapaikka Masalassa** on neljän Suomen sisällissodassa 1918 kaatuneen hauta Kirkkonummen Masalassa. Hautapaikalla on muistolaatta, joka on peräisin vuoden 1958 jälkeiseltä ajalta, mahdollisesti 1970-luvulta. 

Haudatut olivat kotoisin Masalasta, ja he joko kaatuivat tai heidät teloitettiin Sepänkylässä (Smedsby) 26. helmikuuta 1918. Smedsbyssä käytiin tuolloin punaisten ja valkoisten välinen taistelu, kun valkoisten Sigurdskåren murtautui saarroksista ja pakeni Humaljärven yli.

Hauta sijaitsee alueella, jonka omisti silloin Matti Jansson. Hänen leskensä antoi haudata heidät paikalle. Alueen omistaa nykyisin Kirkkonummen kunta. Hiekkatien reunassa on opaskyltti ”Hautapaikka 1918 Gravställe".

;Haudatut
* Matti Jansson 41 vuotta
* Bertel Lemström 24 vuotta
* Viljam Karlsson 22 vuotta
* Alfons Hägerstedt 19 vuotta

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Hans Brenner, *Masala: maalaiskylästä taajamaksi* (*Masaby: från bondby till tätort*), suom. Anita Johansson ja Tarja Tolonen. Luoma: Masalan historiikin projektiryhmä 2006  (S. 120–123 on koottuna haastattelu- ja arkistotietoja haudatuista ja heidän kuolemaansa liittyvistä tapahtumista.)
Luettelo rock’n’swing-tanssien Suomen-mestareista

Tämä on **luettelo [[Rock’n’swing-tanssit|rock'n'swing -tanssien]] suomenmestareista**. Suomenmestaruuskilpailut ovat Suomen Tanssiurheiluliiton (STUL) alaisia kilpailuja. Suomenmestaruuskilpailuissa kilpaillaan seuraavissa tanssilajeissa: boogie woogie, bugg, lindy hop, rock'n'roll, rock'n'roll formaatio. Lisäksi kilpailussa tanssittaan erilliskilpailuna muun muassa fuskua, rockabillyä sekä rock’n’rolli juniori formaatio, duot ja soolot.

## Boogie woogie

## Bugg

## Jive
Jivea kilpailtiin erillislajina 1950-1975 ja se siirtyi viidenneksi latinalaistanssiksi vuonna 1976.

## Lindy hop

## Rock'n'roll
Rock'n'roll kilpailutoimintaa on ollut Suomessa vuosina 1956-1963 ja 1992-2018.

## Rock'n'roll formaatio

## Fusku

## Rockabilly

## Lähteet
Michael Smith (dartsinpelaaja)

**Michael Smith** (s. 18. syyskuuta 1990 St. Helens, Englanti) on englantilainen dartsinpelaaja. Smith on voittanut PDC-liiton maailmanmestaruuskisat vuonna 2023 ja nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2013. Lisäksi hän on voittanut Grand Slam of Darts -kisat vuonna 2022. PDC:n major-turnauksen loppuotteluun Smith on selviytynyt yhteensä seitsemästi.

## Ura
Smith teki debyyttinsä PDC:n major-turnauksessa vuoden 2009 UK Openissa. Vuoden 2018 Premier League-turnauksessa hän selviytyi ensimmäistä kertaa urallaan major-turnauksen finaaliin, jonka hän hävisi Michael van Gerwenille. MM-kisojen finaaliin Smith on selviytynyt kolmesti, vuonna 2019 jolloin hän hävisi jälleen van Gerwenille, vuonna 2022 jolloin voiton vei Peter Wright, sekä vuonna 2023 jolloin saavutti ensimmäisen maailmanmestaruutensa voittamalla finaalissa juurikin van Gerwenin kierroksin 7-4. Samalla hän nousi myös maailmanrankingin ykköseksi.

## Lähteet
Michael Smith (täsmennyssivu)

**Michael Smith** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Michael Smith (1932–2000), brittiläis-kanadalainen biokemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
* Michael Smith (s. 1990), englantilainen dartsinpelaaja
* Michael A. Smith (s. 1954), australialainen filosofi ja professori
* Michael Bailey Smith (s. 1957), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Michael J. Smith (1945–1986), yhdysvaltalainen astronautti
* Michael W. Smith (s. 1957), yhdysvaltalainen gospellaulaja.
Palokki (täsmennyssivu)

**Palokki** voi tarkoittaa seuraavia:

* Palokki, kylä Heinävedellä
* Palokin voimalaitos, vesivoimala Heinävedellä
* Palokki, järvi Kinnulassa
* Palokki, järvi Pieksämäellä.
Pietarsaaren Ebeneser-seurakunta

**Pietarsaaren Ebeneser-seurakunta** () on vuonna 1892 perustettu pietarsaarelainen vapaaseurakunta. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Pietarsaaren keskustassa, Etelänummikadulla. Seurakunnan johtajana toimii pastori Stefan Löv. 

Seurakuntaan kuuluu noin 130 aktiivista jäsentä. Ebeneser-seurakunta aloitti vuonna 2017 uuden seurakunta- ja monitoimirakennuksen rakentamisen Pedersören Sandsundin alueelta. Seurakunnan tiloihin on suunnitelmissa yhdistää myös liiketiloja.

## Historia
Vapaakirkollinen toiminta syntyi Pietarsaaressa aikaisemmin baptistisessa liikkeessä vaikuttaneiden Heikelin sisarusten, Anna Heikelin ja Netta Heikelin toimesta. Ensimmäinen vapaakirkollinen saarnahuone perustettiin Pietarsaareen 1871 ja vuonna 1877 Heikelin sisarukset perustivat raittiusyhdistyksen. Netta Heikel kuvasi Pietarsaaren vapaaseurakuntaa "pieneksi, mutta kaiken mahdollisen vapauden toisilleen jättäväksi".

## Seurakunnan johtajat
* 1941–1943: John Lundberg

## Katso myös

* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet
* Hämelin, Eila, Rautamäki, Vappu: *Tienraivaajat: Vapaakirkon naiset ilosanoman viejinä*. Hämeenlinna: Päivä, 2001.  (sidottu)
* 
* Salmensaari, S. S.: *Suomen vapaakirkko*. Tampere: Päivä, 1957

### Viitteet
Närpiön lähetysseurakunta

**Närpiön vapaaseurakunta** (, aik. *Närpes friförsamling* ja *Närpes Brödraförsamling*) on närpiöläinen vapaaseurakunta. Närpiön vapaaseurakunta kuuluu Missionskyrkan i Finland -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Närpiössä Smedjevägenillä.

## Historia
Vapaakirkollisuus sai jalansijaa muun muassa vöyriläisen Mårten Granbergin toiminnassa Närpiössä. Granberg työskenteli 1874 Ruotsisssa Gävlen seudulla ja osallistui P. P. Waldenströmin herätykseen. Granberg palasi Suomeen 1877 ja aloitti saarnaamisen Ylimarkussa vapaakirkollisten näkemysten mukaisesti. Myöhemmin Granbergia auttoivat Lars Öhman ja myöhemmin baptisti Erik Jansson.

Granbergin liike herätti hämmennystä uusilla toimintatavoillaan ja yleiseen pappeuteen viitaten kastekäytännöt vaihtelivat. Närpiöläinen Josef Mattsson Spelman kastoi ensimmäisenä vapaakirkollisuuden nimissä lokakuussa 1881 ja hänestä tuli myös vapaakirkollisuuden ensimmäinen saarnaaja. Närpiössä vieraili myös useita ruotsalaisia matkasaarnaajia. Mattsson Spelmanin serkku ja Frank Mangsin setä Matts Josefsson liittyi Närpiön vapaaherätykseen vuonna 1879. Josefsson yhdisti raittiusajatuksen evankeliointiin ja perusti Närpiön raittiusyhdistyksen. Josefssonista tuli myöhemmin lähetysyhdistyksen johtaja.

Seurakunta rakensi vähitellen ns. lähetystaloja muutamiin Närpiön kyliin sekä Ylimarkkuun ja Pirttikylään. Myös Kaskinen järjestettiin toiminnan piiriin ja liikkeen toiminta keskittyi lähetystaloon, joka viimeksi toimi osoitteessa Aleksanterinkatu 46.

## Saarnaajat ja johtajat
* 1881–1883: Josef Mattson Spelmans
* 1883–1897: Matts Josefsson
* 1897–1906: Otto Håkans
* 1906: Gustaf Näsman
* 1909: Oskar Andersson
* 1910: Jonas Andersson
* 1911: Th. Sundström
* 1922–1924: E. Lindén
* 1926–1928: Sigfrid Winberg
* 1928–1931: Folke Johansson
* 1931–1938: E. J. Sjöwall
* 1940: John Lundberg
* 1941–1943: Hjalmar Toivonen
* 1943–1945: John Lundberg
* 1945–1949: Frans Höglund
* 1950–1952: Börje Nissfolk
* 1954–1961: Bertel Österlund
* 1964–1972: Curt Sandvik

## Katso myös
* Missionskyrkan i Finland
* Närpiön seurakunta
* Närpiön baptistiseurakunta
* Närpiön Filadelfia-seurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Níkos Chatzivréttas

**Nikólaos ”Níkos” Chatzivréttas** (, s. 26. toukokuuta 1977 Thessaloniki) on kreikkalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Heittävänä takamiehenä tai pienenä laitahyökkääjänä pelannut Chatzivréttas voitti seuraurallaan useita pokaaleja ja palkintoja. Kreikan miesten maajoukkueessa hän voitti MM-hopeaa Japanissa 2006 ja Euroopan mestaruuden Serbia ja Montenegrossa 2005.

## Pelaajaura

Chatzivréttas pelasi urallaan kotimaansa lisäksi venäläisessä TsSKA Moskovassa jossa voitti Venäjän mestaruuden vuonna 2003. Panathinaikosissa hän voitti kuusi peräkkäistä Kreikan mestaruutta vuosina 2003–2009, viisi peräkkäistä Kreikan cup-mestaruutta vuosina 2005–2009 ja yksityisen Euroliigan mestaruuden vuosina 2007 ja 2009.

Kreikan miesten maajoukkueessa Chatzivréttas pelasi 116 ottelua. Hän voitti maajoukkueessa MM-hopeaa Japanissa 2006 ja Euroopan mestaruuden Serbia ja Montenegrossa 2005. Chatzivréttas kuului Kreikan kokoonpanoon myös Ateenan kesäolympialaisissa 2004 (Kreikka viides) ja vuosien 2001 (yhdeksäs), 2003 (viides) ja 2007 (neljäs) EM-kilpailuissa.

## Lähteet
* Nikos Chatzivrettas International Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili Euroliiga 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Frank Mangs Center

**Frank Mangs Center** on Närpiön Ståbackan kylässä sijaitseva nähtävyys ja kurssikeskus. Keskus on perustettu tunnetun saarnamiehen ja kirjailijan, Frank Mangsin kotitilalle. Alueella sijaitsee *Mangsintalo*, joka on vanha talonpoikaistalo. Frank Mangs Center on perustettu vuonna 2002 ja sen tavoitteena on ylläpitää Frank Mangsin evankeliointi- ja herätysperintöä. Keskuksen ylläpidosta vastaa yhdistys, joka järjestää myös kristillisiä tapahtumia. Yhdistys tekee myös aktiivista televisio- ja radiotyötä.

## Historia
Suunnitelmat Frank Mangsin kotitilan kehittämiseksi virisivät Mangsin kuoltua vuonna 1995. Tilan kehittämiseksi perustettiin osakeyhtiö *Ab Mangsgården Oy* sekä keskusta ylläpitävä yhdistys. Keskuksen toiminta alkoi kesällä 2002 näytelmällä Frank Mangsin elämästä. Kesällä 2003 vietettiin keskuksen virallisia avajaisia. Keskus on hankkinut myös tekijänoikeudet Mangsin kirjalliseen tuotantoon.

## Kuvia

File:Frank Mangs Center 4.jpg
File:Frank Mangs Center 1.jpg
File:Frank Mangs Center 2.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Frank Mangs Centerin verkkosivusto
Varpanen

**Varpanen** voi tarkoittaa seuraavia:

## Kyliä
* Varpanen, kylä Lieksassa
* Varpanen, kulmakunta Mäntyharjussa

## Järviä
* Varpanen, järvi Kangasniemen Pölläkässä
* Varpanen, järvi Lapinlahden Varpaisjärvellä
* Iso-Varpanen, järvi Kangasniemen Nyröpohjalla
* Iso-Varpanen, järvi Kangasniemen Sauvamäellä
* Iso-Varpanen, järvi Mäntyharjussa lähellä Varpaisten kylää
* Pieni-Varpanen, järvi Hankasalmella
* Pieni-Varpanen, järvi Kangasniemen Nyröpohjalla
* Pieni-Varpanen, järvi Mäntyharjussa lähellä Varpaisten kylää
* Pieni-Varpanen, järvi Kouvolan ja Mäntyharjun rajalla
* Suuri-Varpanen, järvi Kouvolan ja Mäntyharjun rajalla
* Ylä-Varpanen, järvi Sonkajärvellä.
Dímos Ntikoúdis

**Dimosthénis ”Dímos” Ntikoúdis** (, s. 25. kesäkuuta 1977 Lárisa) on kreikkalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Sentterinä tai isona laitahyökkääjänä pelannut Ntikoúdis voitti seuraurallaan useita pokaaleja ja palkintoja. Kreikan miesten maajoukkueessa Ntikoúdis voitti MM-hopeaa Japanissa 2006 ja Euroopan mestaruuden Serbia ja Montenegrossa 2005.

## Pelaajaura

Ntikoúdis pelasi urallaan kotimaansa lisäksi espanjalais- ja venäläisseuroissa. Hän voitti Kreikan mestaruuden vuosina 2002, 2007 ja 2008, Kreikan cup-mestaruuden vuosina 2000, 2001, 2007 ja 2008 sekä Venäjän mestaruuden ja Venäjän cup-mestaruuden vuonna 2005. Saporta Cupin mestaruutta Ntikoúdis juhli vuonna 2000 ja yksityisen Euroliigan mestaruutta vuonna 2007.

Kreikan miesten maajoukkueessa Ntikoúdis pelasi 114 ottelua. Hän voitti maajoukkueessa MM-hopeaa Japanissa 2006 ja Euroopan mestaruuden Serbia ja Montenegrossa 2005. Ntikoúdis kuului Kreikan kokoonpanoon myös Ateenan kesäolympialaisissa 2004 (Kreikka viides) ja vuosien 2001 (yhdeksäs), 2003 (viides) ja 2007 (neljäs) EM-kilpailuissa.

## Lähteet
* Dimos Dikousis International Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili Euroliiga 
* Profiili Liga ACB 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Erkko Meri

**Erkko Meri** (s. 1991) on suomalainen urheiluvaikuttaja ja kirjailija. Siviiliammatiltaan hän on lakimies.

Meri on toiminut muun muassa Jalkapallon Juniorivalmentajat ry:n puheenjohtajana sekä lumilajien yhteisen kurinpitovaliokunnan jäsenenä. Lisäksi hän on kirjoittanut jalkapalloaiheisia teoksia vuodesta 2018 lähtien. Vuodesta 2024 lähtien Meri on myös kirjoittanut urheiluaiheisia kolumneja Apu-lehteen.

## Teoksia

* *Valmennuskirja* (yhdessä Aleksi Piiraisen ja Jussi-Pekka Savolaisen kanssa, Jalkapallon Juniorivalmentajat ry 2018)
* *Parempia pelaajia* (yhdessä Kyösti Lampisen ja Hannele Forsman-Lampisen kanssa, Readme.fi 2021) 
* *Martti Kuusela – Pallopoikana maailmalla* (yhdessä Martti Kuuselan kanssa, Readme.fi 2022) 
* *Futisvallankumous – Juniorifutis uudelle tasolle* (yhdessä Aleksi Piiraisen ja Jussi-Pekka Savolaisen kanssa, Readme.fi 2023) 
* *Perparim Hetemaj – Selviytyjä* (yhdessä Gert Remmelin kanssa, Otava 2024) 

## Lähteet
Pikijärvi

**Pikijärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Pikijärvi, suurempi kahdesta samannimisestä järvestä lähellä Heinolan keskustaa
* Pikijärvi, pienempi kahdesta samannimisestä järvestä lähellä Heinolan keskustaa
* Pikijärvi, järvi Heinolassa lähellä Uimilaa
* Pikijärvi, järvi Mäntyharjussa
* Iso Pikijärvi, järvi Iitissä
* Vähä Pikijärvi, järvi Iitissä.
Kaisa Paasto

**Kaisa Paasto** (s. 1979) on suomalainen lastenkirjailija. Hän kirjoittaa *[[Anni kaverinkesyttäjä]]* -sarjaa. Sarjan ensimmäinen osa oli Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokas. Kirjojen käännösoikeudet on myyty Saksaan ja Albaniaan.

Paasto on koulutukseltaan filosofian maisteri yleisestä kirjallisuustieteestä ja työskentelee kääntäjä-copyeriterina. Hän on tehnyt myös kustannustoimittajan töitä.

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet
Oscar Lönnström

**Oscar Waldemar Lönnström** (1. maaliskuuta 1884 Porvoon maalaiskunta – 18. marraskuuta 1958 Porvoo) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Lönnström kävi Söderkullan maanviljelyskoulun Sipoossa ja kauppakoulun Helsingissä. Hän oli Tuomarinkylän kartanon palveluksessa vuoteen 1910 ja Suomen maanviljelijäin keskusosuuskunta Laborin eli vuodesta 1917 Keskusosuuskunta Laborin pääkonttorin myyjä Helsingissä 1910–1913, Porvoon myymälän johtaja vuodesta 1913, johtokunnan jäsen vuodesta 1925 ja toinen johtaja vuodesta 1942. Lönnström oli myös Orrby Motorfartyg Ab:n eli vuodesta 1924 Oy Traktor Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1917. Hän oli Porvoon kaupunginvaltuuston jäsen 1919–1929 ja 1931–1947 ja kaupunginhallituksen jäsen 1931–1948 ja toimi Porvoon kaupunginjohtajan sijaisena 1931–1940. Kauppaneuvoksen arvonimen Lönnström sai 1948. 

## Lähteet
Edvin Kaspersson

**Edvin Vilhelm Kaspersson** (6. tammikuuta 1895 Helsingin maalaiskunta – 13. huhtikuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen  yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Kasperssonin vanhemmat olivat pienviljelijä Johan Fredrik Kaspersson ja Olga Wilhelmina Sundberg ja puoliso vuodesta 1923 Gerda Blondine Ekqvist. Kaspersson tuli ylioppilaaksi ruotsalaisesta reaalilyseosta Turussa ja harjoitti lakitieteen opintoja Helsingissä 1916–1918. Hän teki myös opintomatkoja useisiin eri maihin. Kaspersson oli harjoittelija Tykö Bruks Ab:ssa ja Ab Axel von Knorring Oy:ssä 1920, SOK:lla  pääkonttorin tilintarkastaja ja liikeneuvoja 1921–1925, Kokkolan konttorin apulaisjohtaja ja siirtomaatavaroiden myyjä 1925–1930, Keskusosuuskunta Laborin Vaasan konttorin päällikkö 1931–1941 ja Helsingin konttorin toinen johtaja 1941–1945 sekä Laborin johtokunnan jäsen vuodesta 1941 ja toimitusjohtaja 1945–1961. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Kaspersson oli reservin luutnantti (1935).
Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1948. 

## Lähteet
Lieksan keskustaajama

**Lieksan keskustaajama** on Lieksan kaupungin keskustaajama, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan pohjoisosassa. Se sijaitsee Venäjän Repolan Lieksajärvestä alkunsa saavan Lieksanjoen suun ja Pielisen itärannan seudulla.

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan Lieksan keskustaajaman pinta-ala oli 15,23 neliökilometriä ja väkiluku 6&nbsp;739 vuoden 2020 lopussa. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnan tai kunnanosien rajauksesta.

## Historia
Lieksa esiintyy kirjallisessa aineistossa paikannimenä vuonna 1500 (Leksa), 1590 (Lexa), 1618 (Lexa) ja 1631 (Lexa By).

Kylän alkuvaiheessa vuonna 1500 Lieksanjoen suulle kirjattiin kuusi asukasta. Vesiväylien äärellä sijainnut asuinpaikka houkutteli uudisasukkaita jo keskiajalla.  Lieksaan perustettiin jonkin aikaa myöhemmin kaikki Pielisen rantakylät käsittänyt kappeli. Yhteisö itsenäistyi 1600-luvun alussa Pielisjärven kirkko- ja hallintopitäjäksi. Tuolloin alueeseen kuului nykyisen Lieksan pääkylän lisäksi Viensuun, Viekin, Nurmijärven, Pankajärven ja Ruunaan kylät, sekä lähiseudulta Nurmes, Haapakylä, Juuka, ja Vuokko. Kenraalikuvernööri Pietari Brahen tutustumismatkan jälkeen, Pielisjärvi erotettiin 1639 omaksi seurakunnakseen. Seurakunnan ensimmäinen kirkko nousi Nurmekseen, ja vuonna 1651 rakennettiin Lieksan kirkko, josta tuli myös seurakunnan kirkkoherran kotipaikka. Brahean kaupunki perustettiin 1652 Lieksanjoen rannalle Kirkkosaaren lounaiskärkeen. Vaikka kaupunkia kohtasi tuho (kaupunki poltettiin) 1656 ruptuurisodassa, Brahea rakennettiin uudelleen. Asukasluku kohosi ehkä 500:aan ja kaupunkiin perustettiin Pohjois-Karjalan ensimmäinen koulu. Käkisalmen maaherra Piper kuitenkin lakkautti tarpeettomana pitämänsä kaupungin jo vuonna 1683. 

Pielisjärven kirkonkylä eli Lieksa pysyi kuitenkin tärkeänä kauppapaikkana ja liikekeskuksena. Vuonna 1915 se muodostettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Vuonna 1936 se erotettiin Pielisjärvestä eri kuntana olevaksi kauppalaksi. Vuoden 1973 alussa Lieksa muutettiin kaupungiksi, ja samalla siihen liitettiin koko Pielisjärven kunta.

Nykyinen Lieksan kirkko (1982) on Reima ja Raili Pietilän suunnittelema. 

## Lähteet
Topi Silvo

**Topi (Topias) Silvo** (29. lokakuuta 1875 Vehkalahti – 26. toukokuuta 1961 Hamina) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Silvon vanhemmat olivat maanviljelijä Elias Silvo ja Heleena Mänttäri ja puolisot 1907–1940 Lydia Bask ja vuodesta 1946 Aune Heleena Paasikivi, aiemmin Lankila. Silvo kävi kansakoulun ja yksityisen kauppakoulun ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin, kuten Tanskaan 1922 ja 1924–1939. Hänellä oli oma kauppaliike Vehkalahden Vilniemen kylässä 1897–1900, hän oli sekatavarakaupan omistaja Kotkassa 1901–1903 ja Viipurissa 1903–1904, Tukkuliike William Sipari ja Kumpp:n tukkukauppias ja osakas Haminassa 1904–1928, Panimo Oy E. Baskin johtokunnan puheenjohtaja 1910–1935 ja toimitusjohtaja 1912–1934, Ristiniemen Oy:n johtokunnan jäsen vuodesta 1911 ja toimitusjohtaja vuodesta 1922 sekä Oy Ämmäkosken johtokunnan jäsen vuodesta 1920 ja ulkomaanmyynnin hoitaja vuodesta 1922. Silvo oli myös Haminan Lasitehdas -yhtiön perustajia 1911 ja Suomen Teräskynätehdas -yhtiön perustajia 1912 sekä Poitsilan kartanon osakas 1916–1936. Hän oli Haminan kaupunginvaltuuston jäsen 1904–1915, minkä lisäksi hänellä oli muita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Silvo sai 1948. 

## Lähteet
Masi Saurén

**Masi Saurén** (s. 16. lokakuuta 1987 Helsinki) on suomalainen tanssija ja tanssinopettaja, sekä boogie woogien maailmanmestari.  

## Kilpaura
Saurén aloitti tanssimisen 10-vuotiaana showtanssilla, street tanssilla, jazzilla ja breakdancella. Sitä ennen hän harrasti pari vuotta taitoluistelua sekä useamman vuoden judoa.  

Hän on voittanut monia rock’n’swing -tanssien suomenmestaruuksia useiden eri parien kanssa (6 x boogie woogie, 3 x lindy hop ja 1 x bugg). 

Boogie woogien PM-hopeaa Saurén on voittanut vuosina 2009 ja 2021, lindy hopin PM-hopeaa vuonna 2015, sekä boogie woogien PM-pronssin vuonna 2012. 

Hän on voittanut boogie woogien MM-kultaa vuonna 2021 ja MM-hopeaa vuonna 2022 yhdessä Anna Tyutyunyukin kanssa.

Masi Saurén ja Anna Tyutyunyuk on valittu vuoden tanssiurheilijoiksi vuonna 2022.

Saurénille on myönnetty ESLUn kultainen ansiomerkki boogie woogien yleisen sarjan maailmanmestaruudesta vuonna 2022.

Saurén päätti boogie woogie kilpauransa boogie woogien seniorisarjan maailmanmestaruuteen vuonna 2023.

## Aiheesta muualla

* HS.fi artikkeli Masi Saurénista ja Linda Lastusesta
* Haastattelu Masi Saurénista ja Anna Tyutyunyukista

## Viitteet
Ilija Mirtšev

**Ilija Georgiev Mirtšev** (, 1. helmikuuta 1934 Sofia – 5. elokuuta 2007) oli bulgarialainen koripalloilija.

Mirtšev voitti Bulgarian miesten maajoukkueessa EM-hopeaa Bulgarian-kotikisoissa 1957 ja EM-pronssia Jugoslaviassa 1961. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956 (Bulgaria viides), Rooman kesäolympialaisissa 1960 (16:s), vuoden 1959 MM-kilpailuissa (seitsemäs) ja vuosien 1953 (yhdeksäs), 1955 (neljäs), 1959 (viides) ja 1963 (viides) EM-kilpailuissa. Mirtšev kuoli sairastettuaan pitkään 73-vuotiaana 5. elokuuta 2007.

## Lähteet
* 
* Linguasport.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Toinen profiili FIBA Archive
Rajalampi

**Rajalampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Rajalampi, lampi Hartolan ja Pertunmaan rajalla
* Rajalampi, lampi Heinolassa
* Rajalampi, lampi Hirvensalmella
* Rajalampi, lampi Kihniössä
* Rajalampi, lampi Konnevedellä
* Rajalampi, lampi Kouvolassa Repoveden kansallispuistossa
* Rajalampi, lampi Mikkelin Sydänmaanpohjassa
* Rajalampi, lampi Mäntyharjussa Repoveden kansallispuistossa
* Rajalampi, lampi Pertunmaan Kuhajärvellä
* Rajalampi, lampi Petäjäveden kirkonkylässä
* Rajalampi, lampi Soinissa
* Rajalampi, lampi Uuraisten Pirttiperällä
* Rajalampi, lampi Vesannolla
* Rajalampi, lampi Ähtäsin Ruokosessa
* Rajalampi, lampi Ähtärin Sappiossa
* Iso Rajalampi, lampi Kivijärvellä 
* Iso Rajalampi, lampi Mäntyharjussa
* Pieni Rajalampi, lampi Kivijärvellä 
* Pieni Rajalampi, lampi Mäntyharjussa.
Magnesiumvetyfosfaatti

**Magnesiumvetyfosfaatti** (MgHPO4) eli **dimagnesiumfosfaatti** on magnesium- ja vetyfosfaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa lannoitteissa ja elintarvikkeiden lisäaineena.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa magnesiumvetyfosfaatti on valkoista kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdiste tunnetaan lähinnä kidevedellisinä hydraatteina, kuten mono-, tri- ja heptahydraatteina (MgHPO4·H2O, MgHPO4·3H2O ja MgHPO4·7H2O). Magnesiumvetyfosfaatti liukenee vain vähäisissä määrin veteen, mutta liukenee happoihin. Kuumennettaessa yhdiste hajoaa magnesiumpyrofosfaatiksi.

Magnesiumvetyfosfaattia valmistetaan magnesiumoksidin, -hydroksidin tai -karbonaatin ja fosforihapon reaktiolla.
:MgO + H3PO4 → MgHPO4 + H2O

Magnesiumvetyfosfaattia käytetään lisäravinteissa ja elintarvikkeiden lisäaineena, muovien stabilisaattorina ja laksatiivina.

## Lähteet
Georgi Kănev

**Georgi Stantšev Kănev** (, 6. toukokuuta 1934 Kazanlăk – joulukuu 2012) oli bulgarialainen koripalloilija.

Kănev voitti Bulgarian miesten maajoukkueessa EM-hopeaa Bulgarian-kotikisoissa 1957. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956 (Bulgaria viides), Rooman kesäolympialaisissa 1960 (16:s), vuoden 1959 MM-kilpailuissa (seitsemäs) ja vuosien 1959 (viides) ja 1963 (viides) EM-kilpailuissa. Seuratasolla Kănev voitti ainakin kolme Bulgarian mestaruutta ja yhden Bulgarian cup-mestaruuden. Hän kuoli 78-vuotiaana joulukuussa 2012.

## Lähteet
* 
* Linguasport.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Toinen profiili FIBA Archive
Urkurakentamo Tuomi

**Urkurakentamo Tuomi** oli suomalainen urkurakentamo, joka toimi Sotkamossa. Sen perustivat veljekset Juhani ja Matti Tuomi 1960-luvun lopulla. Tehdas toimi vuoteen 1994.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Maria Väinölä, pro gradu Sibelius-Akatemia käsittelee Urkurakentamo Tuomea
Vladimir Gantšev

**Vladimir Gantšev** (, 1931 – toukokuu 2011) oli bulgarialainen koripalloilija.

Gantšev voitti Bulgarian miesten maajoukkueessa EM-hopeaa Bulgarian-kotikisoissa 1957. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon myös Unkarin EM-kilpailuissa 1955, missä Bulgaria sijoittui neljänneksi. Pitkään sairastaneen Gantševin kuolemasta uutisoitiin 23. toukokuuta 2011.

## Lähteet
Geórgios Zaḯmis

**Geórgios Zaḯmis** (, 28. kesäkuuta 1937 Pireus – 1. toukokuuta 2020 Pireus) oli kreikkalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja.

Zaḯmis voitti Louhi-veneluokan olympiakultaa Roomassa 1960. Venekuntaan kuuluivat hänen lisäkseen kruununprinssi Konstantin ja Odysséas Eskitzóglou. Zaḯmis kilpaili Louhi-luokassa myös Tokion kesäolympialaissa 1964, missä Kreikka sijoittui kahdeksanneksi, ja Méxicon kesäolympialaisissa 1968, missä sijoitus oli 15:s. Zaḯmis kuoli 82-vuotiaana 1. toukokuuta 2020.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Boomerang Fu

**Boomerang Fu** on Crancy Watermelonin kehittämä taistelupeli, jossa hedelmä- ja ruokahahmot taistelevat keskenään. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille, Nintendo Switchille ja Xbox Onelle 13. elokuuta 2020. PlayStation 4:lle ja PlayStation 5:lle peli julkaistiin 13. tammikuuta 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pelin verkkosivut
Särkilampi

**Särkilampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Särkilampi, lampi Heinolan Marjoniemessä
* Särkilampi, lampi Heinolan Taipaleella
* Särkilampi, lampi Hirvensalmen Kuitilassa
* Särkilampi, lampi Hirvensalmen Pöyryssä
* Särkilampi, lampi Iitissä
* Särkilampi, lampi Ikaalisissa
* Särkilampi, lampi Joutsassa
* Särkilampi, lampi Jyväskylän Humalaperällä
* Särkilampi, lampi Jyväskylän Tikkakoskella
* Särkilampi, eteläisempi lampi Kangasniemellä lähellä Kutemajärveä
* Särkilampi, pohjoisempi lampi Kangasniemellä lähellä Kutemajärveä
* Särkilampi, lampi Kangasniemen Rytkölässä
* Särkilampi, lampi Keuruulla
* Särkilampi, lampi Kouvolan Hiilloksensalmella
* Särkilampi, lampi Lemillä
* Särkilampi, lampi Luumäellä
* Särkilampi, lampi Mikkelin Kolonkylässä
* Särkilampi, lampi Mikkelin Kuomiokoskella
* Särkilampi, lampi Mikkelin Otavassa
* Särkilampi, lampi Mikkelin Pursialassa
* Särkilampi, lampi Multian Sahrajärvellä
* Särkilampi, itäisempi lampi Mäntyharjussa lähellä Kokkosenkylää
* Särkilampi, läntisempi lampi Mäntyharjussa lähellä Kokkosenkylää
* Särkilampi, lampi Mäntyharjun Kousassa
* Särkilampi, lampi Pieksämäen Venetmäellä
* Särkilampi, lampi Pielavedellä lähellä Yijäkönkylää
* Särkilampi, lampi Rautalammin Hanhitaipaleella
* Särkilampi, lampi Rautalammin Vihtalahdella
* Särkilampi, lampi Saarijärven Kolkanlahdella
* Särkilampi, lampi Savitaipaleen Riihijärvellä
* Särkilampi, lampi Suonenjoella
* Särkilampi, lampi Toivakassa
* Särkilampi, järvi Utajärvellä
* Särkilampi, lampi Uuraisissa lähellä kirkonkylää
* Särkilampi, lampi Viitasaaren Ilmolahdella
* Särkilampi, lampi Viitasaaren Viitakankaalla
* Särkilampi, lampi Äänekosken Konginkankaalla
* Särkilampi, lampi Äänekosken Parantalassa
* Särkilampi, lampi Äänekosken Ronttospohjalla
* Alainen Särkilampi, lampi Ikaalisiten Sisätön Juhtimäellä
* Yläinen Särkilampi, lampi Ikaalisten Sisätön Juhtimäellä
* Pieni Särkilampi, lampi Äänekoskella.

## Katso myös
* Särkilammi
Gilesin piirikunta

**Gilesin piirikunta** voi tarkoittaa:

* Gilesin piirikunta, piirikunta Tennesseessä
* Gilesin piirikunta, piirikunta Virginiassa
Hachijō

**Hachijō** voi tarkoittaa:

* Hachijōjima eli Hachijō, Japanin Izusaariin kuuluva Tyynenmeren saari
* Hachijō, Japanin kunta Izusaarilla Tokion prefektuurissa
* Hachijōn aliprefektuuri, Japanin Tokion prefektuurin aliprefektuuri
* Hachijōn kieli, Izusaarilla puhuttu kieli tai Japanin kielen murre
* *[[Hachijō (1940)|Hachijō]]* (1940), keisarillisen Japanin laivaston Shimushu-luokan saattaja
Jusein Mehmedov

**Jusein Alitiev Mehmedov** (, 25. tammikuuta 1924 Razgrad – 9. maaliskuuta 2014 Istanbul, Turkki) oli bulgarialainen vapaapainija ja olympiamitalisti.

Bulgarian turkkilaisvähemmistöön kuulunut, yli 87 kilogramman painoluokassa kilpaillut Mehmedov saavutti olympiahopeaa Melbournessa 1956 ja MM-pronssia Istanbulissa 1957. Hän päätti kilpauransa vuonna 1959 ja toimi sen jälkeen painivalmentajana Bulgariassa kunnes muutti vuonna 1989 Turkkiin. Hän kuoli Istanbulissa 90-vuotiaana 9. maaliskuuta 2014.

## Lähteet
* 
* Mehmedov, Jussein (BUL) International Wrestling Database 

### Viitteet
Luettelo Aku Ankan taskukirjoista (501–525)

Tämä on **luettelo [[Aku Ankan taskukirja|Aku Ankan taskukirjojen]] numeroista 501–525.** 

## 2021

|}

## 2022

|}

## 2023

|}

## Lähteet
*
Henri Rang

**Henri Rang** (8. kesäkuuta 1902 Lugoj – 25. joulukuuta 1946) oli romanialainen esteratsastaja ja olympiamitalisti.

Rang saavutti yksilökilpailussa olympiahopeaa Berliinissä 1936. Olympiamitali oli Romanian historian ensimmäinen ratsastuksesta ja ylipäänsä yksilökilpailusta. Rang kuoli vain 44-vuotiaana joulupäivänä 1946 kolaroituaan Adolf Hitleriltä Berliinissä saamallaan moottoripyörällä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Paolo Mottura

**Paolo Mottura** (s. 26. kesäkuuta 1968 Pinerolo) on italialainen sarjakuvapiirtäjä, joka on piirtänyt Disney-sarjakuvia vuodesta 1989 lähtien. Hän on taiteilijana itseoppinut.

Elokuuhun 2022 mennessä Motturalta on julkaistu noin 160 Disney-sarjakuvatarinaa. Niistä 76:ssa esiintyy Aku Ankka, 65:ssä Roope Ankka ja 54:ssä Mikki Hiiri. Aku Ankan taskukirjan kannet ovat olleet vuonna 2019 ilmestyneestä numerosta 479 lähtien Motturan käsialaa. Mottura on tehnyt sarjakuvia myös italialaisille viikkolehdille *Sole 24 Ore* ja *La Stampa* ja tekee kuvituksia lisäksi muun muassa Clementonin palapeleihin ja Disneyn kirjoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Paolo Mottura akuankka.fi-sivustolla
Ion Țăranu

**Ion Țăranu** (14. maaliskuuta 1938 Turnu Măgurele – 2005) oli romanialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti.

Pääasiassa 78–79 kilogramman painoluokassa kilpaillut Țăranu voitti olympiapronssia Roomassa 1960 ja EM-hopeaa Minskissä 1967. Vuoden 1961 MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi, Tokion kesäolympialaisissa 1964, Méxicon kesäolympialaisissa 1968 ja vuoden 1963 MM-kilpailuissa viidenneksi ja vuosien 1966 ja 1967 MM-kilpailuissa kuudenneksi.

## Lähteet
* 
* Taranu, Ion (ROU) International Wrestling Database 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Giordano Forti

**Giordano Forti**  (1910 Milano, Italia) oli italialainen arkkitehti ja muotoilija. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä italialaisista alallaan.

## Bibliografia
* Architetture industriali, Giordano Forti, Ed. Gorlich, Milano, 1964
* Giordano Forti, Rapporto architetto-industria, 1960
* Marco Biraghi, ‎Adriana Granato, L’architettura di Milano: La città scritta dagli architetti, 2021, 
* Giordano Forti, Architetture industriali: l'ambiente architettonico, 1964
* Emilio Faroldi, ‎Maria Pilar Vettori, Dialoghi di architettura, 2004
* Marco Biraghi, ‎Silvia Micheli, ‎Gabriella Lo Ricco, Guida all'architettura di Milano 1954-2015, 2015
* Marco Biraghi, Guida all'architettura di Milano 1954-2014, 2013
* Florencia Andreola, ‎Marco Biraghi, ‎Gabriella Lo Ricco, Milano. L’architettura dal 1945 a oggi, 2018
* Giorgio Di Genova, Storia dell'arte italiana del '900: Generazione maestri, 1995
* Roberto Aloi, Nuove architetture a Milano, 1959
* L'Architettura - Volume 5 - Pagina 639, 1959

## Lähteet

## Aiheesta muualla
James Wade

**James Wade** (s. 6. huhtikuuta 1983 Aldershot, Englanti) on englantilainen dartsinpelaaja. Hän on voittanut dartsin euroopanmestaruuden vuonna 2018, ja yhteensä kaikkiaan 11 PDC:n major-turnausta.

## Ura
Waden läpimurto huipulle tapahtui vuoden 2006 World Matchplay -turnauksessa, jossa hän selviytyi finaaliin häviten kuitenkin Phil Taylorille. Seuraavana vuonna hän otti ensimmäiset major-voittonsa voittamalla Terry Jenkinsin sekä World Matchplay- että World Grand Prix -turnauksissa. Menestyksen myötä Wade nousi vuonna 2007 maailmanrankingissa sijalle 3, ja hänet palkittiin PDC:n vuoden pelaajana vuosina 2007 ja 2008. MM-kisoissa Wade on selviytynyt välieriin kolmesti, vuosina 2009, 2012 ja 2013.

## Lähteet
Simon Whitlock

**Simon Whitlock** (s. 3 maaliskuuta 1969 Cessnock, Australia) on kaikkien aikojen menestyksekkäin australialainen dartsinpelaaja. Whitlock on voittanut dartsin EM-kisat vuonna 2012, ja saanut MM-kisoissa hopeaa vuonna 2010.

## Ura
Whitlockin läpimurto huipulle tapahtui vuoden 2010 MM-kisoissa jossa hän selviytyi finaaliin, häviten kuitenkin sen Phil Taylorille. Vuoden 2012 EM-voiton lisäksi Whitlock on päässyt finaaliin EM-kisoissa vuosina 2013 ja 2018. Vuonna 2014 hän saavutti uransa toistaiseksi parhaan maailmanranking-sijoituksen 3.

Vuonna 2022 Whitlock voitti yhdessä Damon Hetan kanssa Australialle historian ensimmäisen maajoukkueiden World Cup of Dartsin päihittämällä finaalissa Walesin maajoukkueen Gerwyn Pricen ja Jonny Claytonin. Whitlockista tuli tuolloin myös yksi maailman viidestä dartsinpelaajasta, jotka ovat pelanneet World Cup of Dartsin finaalissa kahden eri joukkuetoverin kanssa.

## Lähteet
Ilona irti

**Ilona irti** on Timo-Juhani Kyllösen säveltämä monologiooppera, jonka libreton on kirjoittanut kirjailija Leena Lehtolainen. Kyllönen on säveltänyt oopperan tyttärensä Aurora Marthensin laulettavaksi. Oopperan kantaesitys oli 18. elokuuta 2022 Espoon tuomiokirkossa Urkutyö & aaria -festivaalilla. Ooppera valmistui 2020, mutta koronapandemian takia sen ensiesitystä lykättiin kaksi vuotta.

Oopperassa on yksitoista kohtausta, joissa kuvataan naisen asemaa nyky-yhteiskunnassa synkkänä. Nainen joutuu toksisen maskuliinisuuden ja alistamisen uhriksi, ja sitä kuvataan seksuaalisen ahdistelun ja raiskauvaaran kohteeksi joutumisen kautta. Ooppera huipentuu yhdeksännessä osassa "Vimmassa", jossa ahdistelun kohteeksi joutunut nainen lyö miestä.

Vaikka libretossa on myös keveyttä ja leikkisyyttä, kapellimestarina kantaesityksessä toiminut Kyllönen käytti kriitikko Hannu-Ilari Lampilan mukaan aiheen vuoksi raskaita ja rajuja työkaluja. Syyttelyn lisäksi nainen käy välillä sisäistä dialogia itsensä kanssa ja syyttää silloin itseäänkin. Hän kaipaa rakkautta ja kosketusta, mutta kosketus on kähmimistä.

Lampila arvioi Marthensin ääntä vaikuttavan dramaattiseksi, mutta lyyriset sävyt puuttuvat vielä. Hän vertaa esitystä vihan ja taisteluhalun osalta nuorten naisten punkyhteisiin. Lopun naurukohtauksen Lampila kuulee raivonpurkauksena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* T-J. Kyllönen – ”Ilona irti” -Monologiooppera Op. 100 Urkuyö & aaria -festivaali
* ilona irti -oopperan teksti on dekkaristin käsialaa. Haastattelu Ylen Aamu-tv
Vihtalampi

**Vihtalampi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Vihtalampi, lampi Kannonkoskella
* Vihtalampi, lampi Mikkelissä
* Vihtalampi, lampi Rautalammilla
* Vihtalampi, lampi Uuraisissa
* Vihtalampi, lampi Ähtärissä.
Elena Săcălici

**Elena Săcălici** (myöh. **Petroșanu**, 18. heinäkuuta 1935 Huedin – 1. lokakuuta 1959) oli romanialainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti.

Săcălici voitti joukkuekilpailussa olympiapronssia Melbournessa 1956, missä hän myös sijoittui yhteisvoimistelussa viidenneksi ja ottelussa 30:nneksi. Telineillä hän oli parhaimmillaan hypyssä 27:s. Hän voitti joukkuekilpailupronssia myös Moskovan MM-kilpailuissa 1958. Săcălici kuoli vain 24-vuotiaana vuonna 1959.

## Lähteet
* 
* Profiili  Romanian olympiakomitea 

### Viitteet
Gian Carlo Malchiodi

**Gian Carlo Malchiodi**  (1917 Milano, Italia – 22. syyskuuta 2015 Milano) oli italialainen arkkitehti ja muotoilija. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä italialaisista alallaan. 

## Aiheesta muualla
Viitalammi

**Viitalammi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Viitalammi, metsäjärvi Jämsässä
* Viitalammi, eteläisempi kahdesta samannimisestä lammesta Kangasniemen ja Mikkelin rajalla lähellä Luusjokea
* Viitalammi, pohjoisempi kahdesta samannimisestä lammesta Kangasniemen ja Mikkelin rajalla lähellä Luusjokea.

## Katso myös
* Viitalampi
Atanasia Ionescu

**Atanasia Ionescu** (myöh. **Albu**, 19. maaliskuuta 1935 Ploiești – 1990) oli romanialainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti.

Ionescu voitti joukkuekilpailussa olympiapronssia Roomassa 1960, missä hän myös sijoittui ottelussa 21:nneksi ja telineillä parhaimmillaan puomilla 21:nneksi. Rooman kesäolympialaissa 1964 hän oli joukkuekilpailussa kuudes, ottelussa 41:s ja telineillä parhaimmilaan eritasonojapuilla 27:s. Ionescu voitti joukkuekilpailupronssia myös Moskovan MM-kilpailuissa 1958.

## Lähteet
* 
* Profiili Romanian olympiakomitea 

### Viitteet