Oulun soramonttumurha

**Oulun soramonttumurha** on Oulun Jäälissä 7. lokakuuta 2018 tapahtunut henkirikos, jossa kaksi miestä pakotti kolmannen ampumaan oman veljensä soramonttualueella. Uhri oli 23-vuotias Tuomas Heikkinen. Teon motiivina olivat huumausaineisiin liittyvät velat. 

Tapaus on rikosoikeudellisesti merkittävä korkeimman oikeuden ennakkopäätöksen (KKO 2021:90) vuoksi, jossa linjattiin, että rikoksen yllyttäjä ja avunantaja voidaan tuomita ankaramman rikosnimikkeen mukaan kuin varsinainen tekijä.

## Tapahtumat ennen murhaa

Uhri Tuomas Heikkinen (s. 1995) ja hänen nuorempi veljensä Samuli Eino Oskari Heikkinen (s. 1998) olivat oululaisia nuoria miehiä, joilla oli yhteyksiä paikallisiin huumausainepiireihin.

Harri Henrik Hietamäki (s. 1995) ja Jimmy Johannes Leinonen (s. 1995) olivat huumausaineiden parissa toimineita oululaisia miehiä. Hietamäki säilytti amfetamiinia erään tuttavansa asunnolla Toppilansaaressa. Tuttavan sisko oli Hietamäen tyttöystävä. Hietamäki oli aiemmin tuomittu muun muassa törkeästä pahoinpitelystä vuonna 2016.

### Aiemmat välikohtaukset

Heinäkuussa 2018 Leinonen ja Jani Rissanen tapasivat Heikkisen veljekset kauppakeskus Valkeassa Oulussa. Leinonen käski veljesten lähteä mukaan, minkä jälkeen heidät vietiin Leinosen Audi-merkkisellä autolla Rissasen asunnolle Laanilaan. Asunnolla Leinonen pahoinpiteli Samuli Heikkistä muun muassa repimällä hiuksista ja potkimalla polvella kasvoihin. Syynä olivat Rissasen asunnolta kadonneet huumausaineet, joista Heikkisen veljeksiä epäiltiin. Samuli Heikkinen kuuli myöhemmin, että Rissanen oli maksanut Leinoselle pahoinpitelystä.

### Huumausaineiden katoaminen

Syyskuussa 2018 Heikkisen veljekset vierailivat tuttavan asunnolla Toppilansaaressa, jossa tämä säilytti Hietamäen amfetamiinia. Tuttavan mukaan hän heräsi asuntonsa saunasta ja havaitsi Tuomas Heikkisen lähdössä asunnosta repuissa, jotka sisälsivät tuttavan omaisuutta. Tuttavan kertoman mukaan Heikkiset veivät asunnosta 600 euroa rahaa ja amfetamiinia. Tuomas Heikkinen palautti rahoista 540 euroa. Samuli Heikkinen kiisti varastaneensa mitään.

Kadonneen amfetamiinin määrästä esitettiin esitutkinnassa eri arvioita: Tuttavan mukaan sitä oli 10–20 grammaa, Samuli Heikkisen mukaan noin 60 grammaa ja Hietamäen mukaan "muutama kymmenen grammaa". Tuttava ilmoitti katoamisesta Hietamäelle ja Leinoselle ja pyysi heitä "löytämään Heikkisen veljekset, lyömään niitä turpaan ja hakemaan kamat takaisin". Samuli Heikkinen kertoi kuulusteluissaan tienneensä tämän jälkeen, että häntä ja Tuomasta etsittiin Hietamäen ja Leinosen toimesta. Tuomas oli saanut viestejä, joissa ilmoitettiin muun muassa, että "nyt on maksun aika".

## Tapahtumien kulku

### Tapahtumat Tuirassa

Poliisin selvityksen mukaan sunnuntain 7. lokakuuta 2018 vastaisena yönä noin kello 2.46 Jimmy Leinonen soitti Jani Rissaselle ja pyysi tämän tapaamaan Toppilassa entisen Kymppikioskin luona. Rissanen tapasi Leinosen ja Hietamäen, jotka olivat liikkeellä sinisellä Renault Laguna -henkilöautolla. Rissanen soitti paikalta eräälle tuttavalleen, jonka kanssa hän oli aiemmin sopinut MDMA-huumeen ostamisesta. Tuttava oli itse baarissa ja ilmoitti, että Samuli Heikkinen voi toimittaa aineen Rissaselle erään naisen asunnolta Tuirasta. Tuttava oli ostanut 2,3 grammaa MDMA-huumetta Torniosta 120 eurolla ja antanut Heikkiselle luvan myydä ainetta eteenpäin. Samuli Heikkinen oli käyttänyt tuttavan MDMA-huumetta myös itse. Hietamäki ja Leinonen suostuttelivat Rissasen siihen, että tämä ostaisi samalla huumeita ja he pääsisivät selvittämään Heikkisten kanssa velka-asiaa.

Rissanen, Hietamäki ja Leinonen ajoivat ravintola Hadian parkkipaikalle Tuiraan. Rissanen sopi Wickr-sovelluksella tapaamisen Samuli Heikkisen kanssa ja lähti kävellen kohti naisen asuntoa. Heikkinen käveli Rissasta vastaan ja ohjasi tämän Makuuni-videovuokraamon pysäköintialueelle, jossa Heikkinen luovutti Rissaselle MDMA-huumetta. Tämän jälkeen Hietamäki juoksi Heikkisen taakse ja Leinonen tönäisi Rissasen sivuun. Hietamäki tarttui Heikkiseen ja tiedusteli Tuomas Heikkisen olinpaikkaa.

Hietamäki, Leinonen, Rissanen ja Samuli Heikkinen kävelivät naisen asunnolle lähistölle, jossa asuivat nainen ja Tuomas Heikkinen. Asuntoon päästiin naisen tultua avaamaan alaovi noin kello 4.08. Asunnon olohuoneessa Hietamäki ja Leinonen ryhtyivät kuulustelemaan Heikkisen veljeksiä kadonneista huumausaineista. Hietamäellä oli mukanaan Bruni Mod 92 -merkkinen käsiase, joka oli Beretta 92 -pistoolin kopio. Hietamäki löi aseen perällä Tuomas Heikkistä päähän aiheuttaen tähän vammoja ja vei tämän kylpyhuoneeseen, jossa laski kuumaa vettä Tuomaksen käsille. Veljekset riisutettiin alasti ja heidän vaatteensa tutkittiin rahan ja huumeiden varalta. Hietamäki löysi 10–15 grammaa amfetamiinia.

Eräs todistaja, joka saapui asunnolle tapahtumien aikana, kertoi kuulusteluissaan Hietamäen kysyneen, "miten homma hoidetaan" ja "eikö se ole kivi-paperi-sakset että kumpi kuolee". Tuomas oli vastannut osoittaen Samulia, että kuolee se kumpi on enemmän velkaa. Samuli oli reagoinut järkyttyneenä, minkä jälkeen Hietamäki totesi, "tuosta tietää, että kumpi lähtee" – tarkoittaen Tuomasta. Todistaja kuvaili asunnon tunnelmaa "paskaksi, ahdistavaksi ja pelottavaksi" ja kertoi Heikkisten olleen "pelosta jäykkänä". Asunnon asukas yritti puuttua tilanteeseen, mutta Hietamäki torjui tämän sanomalla, ettei se ole "tyttöjen silmille sopivaa". Poistuessaan Hietamäki sanoi asukkaalle: "Mehän ei sitten olla käyty täällä."

### Kuljetus soramontulle

Hietamäki ja Leinonen taluttivat Heikkisen veljekset ulos asunnosta Makuuni-videovuokraamon pysäköintialueelle, jossa odotti Renault Laguna -henkilöauto. Leinonen istui kuljettajan paikalle ja Hietamäki etupenkille;.Heikkisen veljekset istutettiin takapenkille. Hietamäki piti asetta esillä ja varoitti, ettei kannata yrittää sankaritekoja. Auto lähti Tuirasta Valtatieta pitkin ja kääntyi Kuusamontielle. Kuusamontieltä käännyttiin Jäälin Takumaantielle, josta edettiin soranottoalueelle.

### Ampuminen

Soramonttualueella Hietamäki käski Heikkisten nousta autosta ja kävellä aukealle paikalle. Hietamäki käski Tuomaksen mennä montun laidalle ja ilmoitti Samulille, että tämän pitää ampua veljensä. Hietamäki uhkasi, että jos Samuli ei tottele, molemmat ammutaan. Hietamäki antoi aseensa Samulille. Samuli Heikkisen mukaan samanaikaisesti Leinonen otti housunkauluksestaan toisen aseen ja alkoi osoittaa sillä Samulia.

Tuomas Heikkinen kääntyi selin veljeensä. Samuli asetti piipun noin 10 senttimetrin päähän Tuomaksen niskasta ja painoi liipaisinta, mutta ase oli tyhjä. Hietamäki totesi, että hänen täytyi varmistaa, ettei Samuli ammu häntä tai Leinosta. Hietamäki latasi aseeseen yhden .380 ACP -patruunan ja antoi aseen takaisin Samulille. Samuli ampui Tuomasta niskaan lähietäisyydeltä, ja uhri kuoli välittömästi.

Hietamäki totesi ampumisen jälkeen, että "varmistetaan että se on kuollut", ja jompikumpi miehistä meni kyykkyyn Tuomaksen luokse. Samuli palasi autolle ja hänelle sanottiin, ettei hän saa puhua asiasta poliisille, tai Leinonen ja Hietamäki löytävät hänet mistä tahansa. Samuli jätettiin Tuiran Lidlin pihalle, minkä jälkeen Hietamäki ja Leinonen jatkoivat matkaa.

Hietamäen kertomus tapahtumista poikkesi olennaisesti muiden osallisten kertomuksista. Hietamäki väitti antaneensa aseen Samulille jo automatkan aikana ja kertoi Samulin ampuneen Tuomasta oma-aloitteisesti ilman pakottamista. Hietamäen mukaan hän ja Leinonen olivat jopa korostaneet, ettei mitään ole pakko tehdä. Poliisin tutkinnan mukaan sekä Samuli Heikkisen, Leinosen että todistajien kertomukset olivat ristiriidassa Hietamäen version kanssa.

### Surman jälkeen

Samuli Heikkinen palasi Saarimäen asunnolle ja kertoi itkien ja hysteerisesti huutaen Rissaselle ja muille paikallaolijoille joutuneensa ampumaan Tuomaksen. Eräs paikallaolijoista alkoi syyttää Rissasta tapahtuneesta. Paikallaolijat haettiin autolla Kaakkuriin rauhoittumaan.

Surman jälkeisenä aamuna Leinonen haki kotoaan Toppilansaaresta mustan Zoraki-käsiaseen, koska ei halunnut jättää asetta kotiinsa mahdollisten jälkiseuraamusten varalta. Leinonen antoi Zoraki-aseen Hietamäelle, jonka oli tarkoitus piilottaa sekä Leinosen ase että surmaamisessa käytetty ase.

### Ruumiin kätkeminen

Ruumis jäi aluksi surmapaikalle. Seuraavana yönä 7.–8. lokakuuta 2018 Leinonen ja Hietamäki lainasivat erään tuttavan avustuksella valkoisen Fiat Ducato -pakettiauton ja etsivät ruumista soramonttualueelta noin kolmen tunnin ajan, mutta eivät löytäneet sitä pimeässä.

Yönä 8.–9. lokakuuta 2018 Hietamäki ja Leinonen lainasivat erään henkilön punaisen Volkswagen Transporter -pakettiauton Jäälistä. Tällä kertaa he löysivät Tuomaksen ruumiin, joka laitettiin kantokahvalliseen kassiin ja nostettiin pakettiauton tavaratilaan. He ajoivat Alakyläntietä pohjoiseen, ylittivät Kiiminkijoen sillan ja pysähtyivät Majavatielle. Ruumis kannettiin metsäojaan, sen ympärille kiedottiin auton omistajan pihalta otettu 45 kilogramman painoinen kettinki ja ruumiin päälle asetettiin kiviä. Hietamäki painoi ruumista upoksiin kepillä, jotta se pysyi pinnan alla. Majavatien varrella sijaitsevan kiinteistön valvontakamera tallensi pakettiauton ohiajot 8. lokakuuta kello 23.47 ja 9. lokakuuta kello 00.39.

## Esitutkinta

Tuomas Heikkisen äiti teki 6. marraskuuta 2018 katoamisilmoituksen, koska hän ei ollut saanut poikaansa kiinni 4. lokakuuta jälkeen. Poliisin alkutoimenpiteissä selvisi, ettei Tuomas ollut majoittunut Kenttätien palvelukeskukseen moneen viikkoon ja että hänen pankkitiliään oli käytetty viimeksi 3. lokakuuta 2018.

Oulun poliisilaitokselle perustettiin tapausta varten tilapäinen tutkintaryhmä, jota johti rikoskomisario Antti Palokangas. Esitutkinta aloitettiin 9. marraskuuta 2018 nimikkeellä murha, kun kuulusteluissa ja teknisen tarkkailun avulla selvisi, että katoamiseen liittyi rikos.

### Kiinniotot

Samuli Heikkinen otettiin kiinni 21. marraskuuta 2018 Oulun Kaakkurista taposta epäiltynä. Kiinnioton yhteydessä Heikkinen ryhtyi oma-aloitteisesti kertomaan tapahtumista ja ilmoitti Tuomaksen ruumiin olevan vielä surmapaikalla. Heikkinen opasti poliisin seuraavina viikkoina useille soramonttujen alueille Takumaantien varrelle etsimään surmapaikkaa.

Hietamäki oli otettu kiinni jo 6. marraskuuta 2018 Keskusrikospoliisin tutkimaan eri rikosasiaan, jossa rikosnimikkeenä oli muun muassa törkeä kiristys. Leinonen otettiin kiinni 29. marraskuuta 2018 hotelli Pohjankievarista Kempeleestä. Rissanen otettiin kiinni samana päivänä kotiosoitteestaan. Rissanen vapautettiin 11. tammikuuta 2019, koska hänellä ei katsottu olleen osallisuutta henkirikokseen. Rissasta syytettiin avunannosta törkeään kotirauhan rikkomiseen.

### Tekniset löydöt

Poliisin kotietsinnässä Rissasen asunnolla 29. marraskuuta 2018 löydettiin 616 grammaa kannabista ja velkalista.

Erään henkilön autosta takavarikoitiin 14. lokakuuta 2018 kaksi asetta: Zoraki 914 TD -pistooli ja Bruni Mini GAP -pistooli. Hietamäen DNA:ta löydettiin Zoraki-pistoolin piipun sisäpuolelta ja ihmisen verta Bruni-pistoolin piipun sisäpuolelta. Molemmat aseet todettiin rikosteknisessä laboratoriossa luvanvaraisiksi ja toimintakuntoisiksi ampuma-aseiksi.

Tekoaseesta saatiin osittaista näyttöä. Hietamäki kertoi tekovälineen olleen hänen omistamansa Bruni Mod 92 -merkkinen käsiase, auki porattu starttipistooli kaliiberiltaan .380 ACP. Vainajasta löytyneistä luodinsirpaleista Keskusrikospoliisin rikostekninen laboratorio totesi kaliiperin todennäköisesti olleen .380 AUTO ja luodin tulleen ammutuksi aseella, jonka piippu on rihlaton. Mitään yksittäistä asetta ei kuitenkaan pystytty varmuudella osoittamaan tekovälineeksi, sillä surma-asetta ei löydetty. Leinosen mukaan Hietamäen tarkoituksena oli hävittää ase tapahtuman jälkeen.

Hietamäen isän kotoa Limingasta löydettiin 21. joulukuuta 2018 luvaton Sako-merkkinen .222-kaliiperin kivääri kiikaritähtäimineen ja patruunoineen. Kiväärin epäiltiin olevan anastettu Oulun Haapalehdosta heinäkuussa 2018. Hietamäki myönsi kiväärin olevan hallussaan, mutta kiisti syyllistyneensä varkauteen. Lisäksi Hietamäen käyttämästä huoneesta löydettiin salkku, joka sisälsi ampuma-aseiden osia.

Lainattu punainen Volkswagen Transporter -pakettiauto tutkittiin kahdella eri ruumiskoiralla, jotka molemmat merkitsivät pakettiauton tavaratilan lattiasta kohdan sivuoven kohdalta. Tuiran asunnosta löydetystä pyyhkeestä tunnistettiin Tuomas Heikkisen DNA.

### Ruumiin löytyminen

Poliisi pyysi kansalaisilta havaintoja tapaukseen liittyvistä ajoneuvoista: tummasta Audi A6 -henkilöautosta, sinisestä Renault Laguna -henkilöautosta sekä punaisesta Volkswagen Transporter -pakettiautosta.

Lumien sulettua keväällä 2019 poliisi teki laajoja etsintöjä Alakylässä Majavatien alueella ruumiskoirien avustuksella. Tuomas Heikkisen ruumis löydettiin 7. toukokuuta 2019, kun Hietamäki opasti poliisin Majavatiellä metsäojaan. Hietamäki käveli ojan vierusta ja havaitsi pinnan alla kiviä. Kiviä ja risuja siirrettäessä pintaan nousi jalka, jossa oli mustavalkoinen tenniskenkä. Ruumiin ympärille oli kiedottu 45 kilogramman painoinen ketju ja yläruumiin päällä oli putkikassi, jonka pääty oli leikattu auki. Vainajalle tehtiin oikeuslääketieteellinen ruumiinavaus 8. toukokuuta 2019.

Esitutkinta siirtyi syyteharkintaan 28. toukokuuta 2019.

## Oikeudenkäynti

Syyttäjä Kirsi Männikkö vaati kaikille kolmelle syytetylle rangaistusta murhasta. Syytteen mukaan kolme miestä tappoi yhdessä vakaasti harkiten sekä erityisen raa'alla ja julmalla tavalla neljännen miehen teloitustyyliin. Hietamäkeä ja Leinosta syytettiin lisäksi hautarauhan rikkomisesta, kahdesta törkeästä vapaudenriistosta, ampuma-aserikoksesta, pahoinpitelystä ja törkeästä kotirauhan rikkomisesta. Leinosta syytettiin lisäksi kahdesta pahoinpitelystä.

Kaikki kolme syytettyä kiistivät syyllistyneensä murhaan. Samuli Heikkinen myönsi aiheuttaneensa veljensä kuoleman, mutta väitti toimineensa pakkotilassa oman henkensä uhalla.

### Käräjäoikeuden tuomio

Oulun käräjäoikeus antoi tuomionsa 5. heinäkuuta 2019. Käräjäoikeus katsoi teon sinänsä erityisen raa'aksi ja julmaksi, mutta päätyi siihen, että Samuli Heikkinen ampui veljensä pakkotilaa muistuttavissa olosuhteissa. Heikkinen tuomittiin surmasta viiden vuoden vankeuteen.

Hietamäki ja Leinonen tuomittiin yllytyksestä tappoon eikä murhaan, kuten syyttäjä vaati. Hietamäki sai 9 vuoden 6 kuukauden ja Leinonen 10 vuoden 2 kuukauden vankeusrangaistuksen, joihin sisältyivät myös muut rikokset.

### Hovioikeuden tuomio

Rovaniemen hovioikeus antoi tuomionsa 17. huhtikuuta 2020 ja muutti käräjäoikeuden ratkaisua. Hovioikeus katsoi teon murhaksi sen teloitusnomaisten piirteiden vuoksi ja korosti Hietamäen "päättäväisyyttä ja kylmäverisyyttä". Hietamäen tyttöystävä käytti hovioikeudessa lähiomaisen kieltäytymisoikeuttaan eikä todistanut Hietamäkeä vastaan.

Hovioikeus katsoi, että Hietamäki oli luonut olosuhteet, aikaansaanut Heikkisessä tekopäätöksen ja taivuttanut tämän ampumaan veljensä. Hietamäki tuomittiin elinkautiseen vankeuteen yllytyksestä murhaan.

Leinonen tuomittiin avunannosta murhaan 9 vuoden 9 kuukauden vankeusrangaistukseen. Hovioikeuden mukaan Leinonen oli toimillaan lisännyt henkirikoksen mahdollisuutta.

Samuli Heikkisen tuomio pysyi ennallaan: viisi vuotta vankeutta surmasta. Hovioikeus katsoi hänen toimineen painostuksen alaisena.

### Korkeimman oikeuden ratkaisu

Korkein oikeus myönsi Hietamäelle ja Leinoselle valitusluvan helmikuussa 2021, rajattuna kysymykseen siitä, oliko Hietamäelle voitu lukea syyksi yllytys murhaan ja Leinoselle avunanto murhaan, kun tekijälle Samuli Heikkiselle oli luettu syyksi surma. Hietamäki ja Leinonen vaativat, että syyte murhan osalta hylätään.

Korkein oikeus antoi ratkaisunsa KKO 2021:90 17. joulukuuta 2021 ja piti hovioikeuden tuomiot voimassa.

Ratkaisun keskeisenä oikeuskysymyksenä oli rikoslain 5 luvun aksessorisuusvaatimuksen tulkinta: yllyttäjän ja avunantajan rikosvastuu on lähtökohtaisesti sidoksissa päätekijän teon rangaistavuuteen ja sen oikeudelliseen arviointiin (HE 44/2002 vp). Rikoslain 5 luvun 5 §:n mukaan yllyttäjä tuomitaan "kuten tekijä" ja 6 §:n mukaan avunantaja "saman lainkohdan mukaan kuin tekijä". Korkein oikeus totesi, että osallisuusvastuun edellytyksenä on kelvollinen kohde eli tunnusmerkistönmukainen, oikeudenvastainen ja tahallisuutta osoittava pääteko. Osallisuudesta rankaiseminen ei kuitenkaan edellytä, että teko konkreettisesti luetaan päätekijän syyksi. Aksessorisuusvaatimuksen näkökulmasta on riittävää, että päätekijän ulkoisesti arvioitavissa oleva menettely täyttää sen rikoksen tunnusmerkistön, johon osallisuus kohdistuu.

Korkein oikeus katsoi hovioikeuden tuomiossa selvitetyksi katsottujen seikkojen osoittavan, että Samuli Heikkisen teko täytti ulkoisesti arvioiden rikoslain 21 luvun 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa säädetyn murhan tunnusmerkistön. Teko oli kohdistunut avuttomassa tilassa olleeseen henkilöön, tekotapaan oli liittynyt teloituksenomaisia piirteitä ja uhri oli ollut ammutuksi joutuessaan kauhun vallassa. Teon vaikuttimet olivat liittyneet huumausainerikollisuuteen ja velkojen perimiseen, teon toteuttamistapaan oli liittynyt harkintaa ja ampuja oli ollut uhrin veli.

Samuli Heikkisen surmasta tuomitsemisen perusteena ollut painostus ja pakkotilaa muistuttavat olosuhteet olivat rikoslain 5 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettu erityinen henkilöön liittyvä olosuhde, joka vähentää teon rangaistavuutta. Säännöksen mukaan tällainen olosuhde koskee ainoastaan sitä henkilöä, joka on rikokseen mainitussa suhteessa. Koska Hietamäki ja Leinonen eivät itse olleet toimineet painostuksen tai pakon alaisina, näitä olosuhteita ei otettu huomioon arvioitaessa heidän menettelynsä rangaistavuutta.

### Tuomio

## Oikeudellinen merkitys

Ratkaisu KKO 2021:90 on rikosoikeudellisesti merkittävä ennakkopäätös, joka selvensi rikoslain 5 luvun aksessorisuusvaatimuksen tulkintaa osallisuustilanteissa. Korkein oikeus linjasi, että yllyttäjä ja avunantaja voidaan tuomita ankaramman rikosnimikkeen (murha) mukaan kuin varsinainen tekijä (surma), kun päätekijän teko ulkoisesti arvioiden täyttää ankaramman rikoksen tunnusmerkistön ja tekijän tuomitseminen lievemmästä rikoksesta perustuu rikoslain 5 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettuun erityiseen henkilöön liittyvään olosuhteeseen.

Ratkaisu selvensi osallisuusopillista kysymystä siitä, arvioidaanko yllyttäjän ja avunantajan tekoa itsenäisesti vai sidotusti päätekijän teon kvalifiointiin. Korkein oikeus erotti toisistaan kaksi vaihetta: ensin arvioidaan, onko osallisuudella aksessorisuusvaatimuksen edellyttämä kelvollinen kohde eli tunnusmerkistönmukainen ja oikeudenvastainen pääteko, minkä jälkeen yhteys päätekoon "eräässä mielessä katkeaa" ja osallisten vastuu arvioidaan subjektiivisessa suhteessa itsenäisesti. Ratkaisussa viitattiin aiempiin ennakkopäätöksiin KKO 2015:68, KKO 2019:6 ja KKO 2020:10.

## Lähteet