open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grokipedia

**Grokipedia** on tekoälyn kirjoittama englanninkielinen verkkotietosanakirja, jonka Elon Muskin johtama xAI-yritys julkaisi 27. lokakuuta 2025. Grokipedian sisällön tuottaa Grok-keskustelubotti. Julkaisupäivänä tietosanakirjassa oli 885&nbsp;279 artikkelia ja tammikuun 2026 lopulla lähes 6,1 miljoonaa artikkelia.

Grokipedia perustuu kokonaan avoimeen lähdekoodiin.

Elon Muskin mukaan Grokipedia on tarkoitettu Wikipedian vaihtoehdoksi, koska englanninkielinen Wikipedia on Muskin mielestä vasemmistolaisesti värittynyt ja puolueellinen. Muskin mukaan Grokipedia tarjoaa tasapainoisen näkökulman ilman Wikipedian artikkelien propagandaa.

## Sisältö
Julkaisun sisältö on kokonaan generatiivisen tekoälyn kirjoittamaa ja ylläpitämää. Julkaisijan mukaan tämä takaa tietojen ajantasaisuuden. Ihmiskäyttäjät eivät voi muokata Grokipedian artikkeleita. Grokipedian artikkeleihin voi kuitenkin ehdottaa lisäyksiä, muutoksia tai poistoja. Grok päättää, otetaanko pyyntö huomioon, ja kertoo perusteet, jos se hylkää ehdotuksen.

Grokipedian käyttöliittymässä on ainoastaan hakupalkki. Grokipedian artikkelit ovat pelkkää tekstiä, eikä kuvia ole lainkaan. Väliotsikot jäsentävät tekstiä. Kappaleiden lopussa on viitteet, jotka antavat tietojen lähteet.

Osa Grokipedian sisällöstä perustuu Wikipedian artikkeleihin Creative Commons -lisenssillä. Jotkin artikkeleista olivat julkaisun yhteydessä lähes identtisiä Wikipedian vastaavien artikkelien kanssa. *The Vergen* analyysissä valtaosa Grokipedian sisällöstä oli lähes samaa kuin Wikipediassa. Kuitenkin Elon Muskin maailmankuvaan liittyvissä aiheissa Grokipedian sisällön nähtiin menevän salaliittoteorioiden, asiavirheiden, valtamediaan kohdistuvan kritikin sekä amerikkalaisen oikeiston puheenaiheiden suuntaan. Osaa tästä sisällöstä pidettiin avoimen rasistisena ja transfobisena.

## Reaktiot

Wikipedian perustaja Jimmy Wales ei nähnyt Grokipediaa hyödyllisenä. Hän huomautti, kuinka suurilla oppivilla kielimalleilla kuten ChatGPT:llä on taipumus tehdä isoja virheitä ja hallusinoida, minkä takia ne eivät ole tarpeeksi hyviä wiki-artikkelien tekemiseen. Wikipedian toinen perustaja ja sittemmin Wikipediaa kritisoinut Larry Sanger taas suhtautui Grokipediaan myönteisemmin viestipalvelu X:ssä: ”Ensivaikutelmani, kun katsoin omaa artikkeliani ja selailin sivustoa, on, että Grokipedia on erittäin hyvä. Vielä ei ole selvää, onko se todella parempi kuin Wikipedia. Mutta tällä hetkellä sanoisin, että 'ehkä'!”

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Grokipedia
Hasse

**Hasse** on sukunimi ja etunimi:

## Sukunimi
* Johann Adolf Hasse (1699–1783), saksalainen säveltäjä
* Rudolf Hasse (1906–1942), saksalainen kilpa-autoilija

## Etunimi
* Hasse Alfredson(1931–2017), ruotsalainen koomikko, ohjaaja, kirjailija ja näyttelijä
* Hasse Aro, oik. Hans-Göran Aro (s. 1957), ruotsinsuomalainen toimittaja ja juontaja
* Hasse Borg (s. 1953), ruotsalainen jalkapalloilija
* Hasse Börjes (s. 1948), ruotsalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti
* Hasse Ekman (1915–2004), ruotsalainen elokuvakäsikirjoittaja, näyttelijä
* Hasse Jeppson (1925–2013), ruotsalainen jalkapalloilija
* Hasse Karlsson suomalainen psykiatrian professori
* Hasse Mattila (s. 1990), suomalainen lentopalloilija ja lentopallovalmentaja
* Hasse Mild (1934–2007), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Hasse Pavia Lind (s. 1979), tanskalainen jousiampuja
* Hasse Svens ruotsalainen toimittaja, Ruotsin yleisradioyhtiö SVT:n Suomen-kirjeenvaihtaja
* Hasse Thomsén (1942–2004), ruotsalainen raskaansarjan nyrkkeilijä
* Hasse” Walli (s. 1948), suomalainen kitaristi
* Hasse Westerback (1947–2013), suomalainen liikemies ja matkanjärjestäjä
* Hasse Zetterström, nimimerkki Hasse Z. (1877–1946), ruotsalainen kirjailija ja toimittaja
Kachina

**Kachina** (myös **katcina**, **katsina**) on Pohjois-Amerikan pueblokansojen perinteisissä uskonnoissa esiintyvä jumalolento tai vainajahenki. Eri kansoilla on hieman erilaiset käsitykset *kachina*-olennoista. Yhteensä niitä tunnetaan yli 500.

Pueblo-uskonto muotoutui jo esikolumbiaanisella ajalla ja on säilynyt elinvoimaisena 2000-luvulle saakka. Maataloudella ja hedelmällisyyskultilla on siinä keskeinen asema. *Kachinat* edustavat esimerkiksi viljaan, sateisiin ja metsästykseen liittyviä ilmiöitä. Niiden antama elinvoima ylläpitää kaikkia elollisia olentoja. Yksittäisten henkien nimiä ovat muun muassa Varisäiti, Maajumala, Kypsä vilja, Päivänseisaus ja Pitkäkorva. Kivensyöjä on peikkomainen olento ja Mutapää groteskin koominen hahmo.

*Kachina*-hengen uskotaan viipyvän heimonsa luona puolet jokaisesta vuodesta. Henkien vierailu varmistetaan erityisillä rituaalimenoilla, joiden aikana käytetään *kachinaa* esittävää naamiota ja muita asusteita. Naamion edustaman henkiolennon uskotaan olevan läsnä tilaisuudessa tai asettuvan väliaikaisesti naamiota kantavan miehen ruumiiseen. *Kachina* voidaan kuvata myös puusta kaiverrettuna pienoisveistoksena, joka koristellaan huolellisesti väreillä, sulila, nahalla ja kankailla. Veistoksia valmistavat perinteisesti miehet, jotka antavat niitä lahjaksi tytöille ja saavat vastineeksi jousia ja nuolia. Veistosten avulla opetetaan *kachina*-henkien tarkemmasta olemuksesta ja rituaaliasuihin liittyvästä symboliikasta. Veistoksen sinänsä ei uskota kuvaavan *kachinan* todellista ulkomuotoa, vaan keskeistä on ihmishamolle puettu koristeellinen naamio. Nykyään nukkeja valmistetaan myös turisteille myytäviksi.

Perimätiedon mukaan *kachinat* nousivat maan pinnalle maailman keskukseen (*sipapu*) avautuneesta aukosta, kun ihmiset kauan sitten luotiin.* Kachina*-uskolla on merkittävä asema varsinkin hopien perinteessä, jonka mukaan henget asuvat San Francisco -vuorenhuipuilta. Muassaan ne tuovat pilviä ja sadetta. Joissakin kertomuksissa niiden äiti on hedelmällisyyden jumalatar Hahaiwutti. Navajojen uskonnossa *kachinaa* vastaa *yeii* ja apassien uskonnossa *hactin*.

## Lähteet
Hasselberg

**Hasselberg** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alfred Hasselberg (1908–1950), saksalainen SS-johtaja
* Klas Bernhard Hasselberg (1848–1922), ruotsalainen tähtitieteilijä
* Per Hasselberg, oik. Karl Peter Åkesson (1850–1894), ruotsalainen kuvanveistäjä
* Elisabet Hasselberg Olsson, ruotsalainen tekstiilitaitelija
Elisabeth Johansen

**Elisabeth Maria Sara Johansen** (1. elokuuta 1907 Uummannaq – 21. kesäkuuta 1993 Uummannaq) oli grönlantilainen kätilö ja poliitikko, joka oli sekä ensimmäinen grönlantilainen kätilö sekä ensimmäinen nainen, joka valittiin poliittiseen luottamustehtävään Grönlannissa.

## Tausta ja yksityiselämä
Johansen syntyi Uummannaqissa vuonna 1907. Hänen isoäitinsä toimi myös kätilönä, joskin ilman virallista koulutusta, mikä innosti nuorta Johansenia hakeutumaan Tanskaan Rigshospitalet-sairaalaan, josta hän valmistui kätilöksi vuonna 1931.

Tämän jälkeen Johansen palasi Grönlantiin ja alkoi työskennellä paikallisessa sairaalassa. Lisäksi hän toimi kokkina ja tulkkina. Hän meni naimisiin Kristian Johansenin kanssa, muutti Ukkusissatiin ja sai viisi lasta. Yksi hänen lapsistaan, Lars-Emil Johansen, on toiminut Grönlannin pääministerinä. Johansen jäi leskeksi vuonna 1958, minkä jälkeen hän muutti lastensa kanssa takaisin Uummannaqiin.

Johansen kuoli kotikylässään vuonna 1993.

## Poliittinen ura
Kun Grönlannin paikallisparlamentti perustettiin vuonna 1911, Johansenin isä valittiin ensimmäisissä vaaleissa sen edustajaksi. Johansen itse valittiin ensimmäisen kerran vuonna 1959, jolloin hänestä tuli ensimmäinen paikallisparlamenttiin valittu nainen. Hän toimi edustajana aina vuoteen 1975 asti.

Grönlannissa alettiin perustaa puolueita 1970-luvulla, ja Johansen liittyi tuolloin Siumutiin, jonka jäsen hän oli aina kuolemaansa saakka.

## Kunnianosoituksia

*  Dannebrogin ritarikunnan ritari (Tanska, 1973)
*  Nersornaat hopeisena (Grönlanti, 1986)

Lähde:

## Lähteet
Kiinteistönmääritys

**Kiinteistönmääritys** (ruots. *fastighetsbestämning*) tarkoittaa Suomessa kiinteistötoimitusta, jolla vahvistetaan jokin kiinteistöjaotusta koskeva seikka. Määrityksellä selvitetään olemassa olevia oikeuksia tekemättä muutoksia kiinteistöjaotukseen.***'

Kiinteistönmäärityksellä selvitetään ja ratkaistaan:***'

* rajan paikkaa ja rajamerkkiä koskeva epäselvyys (rajankäynti)
* epäselvyys siitä, mihin rekisteryksikköön jokin alue kuuluu (tilusriita)
* rasiteoikeutta ja rasitteen sijaintia koskeva epäselvyys
* kiinteistön osuus yhteiseen alueeseen tai yhteiseen erityiseen etuuteen ja osuuden suuruus sekä kiinteistölle kuuluva erityinen etuus
* yhteisen alueen tai yhteisen erityisen etuuden osakaskiinteistöt ja niille kuuluvien osuuksien suuruudet
* epäselvä, kadonneen tai turmeltuneen toimitusasiakirjan tai kartan sisältö
* ristiriitaisista toimitusasiakirjoista tai -kartoista johtuva epäselvyys
* muu kiinteistöjaotukseen liittyvä epäselvyys

Kiinteistönmääritys koskee aina olemassa olevien kiinteistöjen ulottuvuuden määräämistä. Sillä ei muodosteta uutta kiinteistöä.***'

== Kiinteistönmääritys aiemmin ==
Vuosina 1953–1996 kiinteistönmääritys on ollut joko rajankäynti tai jaon täydentäminen.***'

## Lähteet
Rakennusmaan järjestely

**Rakennusmaan järjestely** on Suomessa kiinteistötoimitus, jolla yhteensovitetaan asemakaava ja yksityinen maanomistus keskenään.***' Rakennusmaan järjestelystä säädetään kiinteistönmuodostamislaissa.

Rakennusmaan järjestelyllä pyritään [[Rakennusoikeus|rakennusoikeuden]] tasapuoliseen jakamiseen kaavoitettavalla alueella. Tavoitteena on myös helpottaa [[Tonttijako|tonttijaon]] laatimista ja kaavaan soveltuvien [[Rakennuspaikka|rakennuspaikkojen]] muodostamista.***'

Järjestelyalueeseen kuuluu pääasiassa yksityisten omistamia maita. Kunnan omistamia maita ei sisällytetä siihen kuin poikkeuksellisesti.***' 

Rakennuskortteleiden rakennusalueet jaetaan alueen maanomistajille eli osakkaille käyttäen jakoperusteena sitä arvoa, joka osakkaan omistamilla alueilla oli ennen kaavan laatimista. Kukin osakas saa jakoperusteensa mukaisen osuuden alueista sen mukaan, mikä arvon arvioidaan olevan kaavan voimaantulon jälkeen. Järjestelyn kustannukset jaetaan kunnan ja osakkaiden kesken.***'

## Lähteet
Pertuisane (1900)

**Pertuisane** oli Ranskan laivaston Rochefortais-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 8. kesäkuuta 1899 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 9. huhtikuuta 1900. Alus laskettiin vesille 5. joulukuuta 1900 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten helmikuussa 1902. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 25. syyskuuta 1902.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (), missä se korvasi *Flibustier’n*. Se oli 1904 Cherbourgissa reservissä, mistä se siirrettiin ensimmäisen maailmansodan alettua Kanaalin alueelle. Alus poistettiin palveluksesta 1922 ja alusluettelosta 16. maaliskuuta 1923. Alus oli 1923-1928 Brestissä palotestausta varten varustetussa osastossa. Alus myytiin romutettavaksi 20. huhtikuuta 1928 Brestissä.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Klas Bernhard Hasselberg

**Klas (Clas) Bernhard Hasselberg** (3. syyskuuta 1848 – 23. toukokuuta 1922) oli ruotsalainen tähtitieteilijä ja fyysikko. Hän toimi Pulkovan observatorion astronomina 1872–1883 ja astrofyysikkona 1883-1888. Hän teki opintomatkoja Saksaan, johti Pulkovan observatorion tähtitieteellistä retkikuntaa, joka lähetettiin Amurin maahan 1874 Venuksen ohikulun havaitsemista varten. Hänet kutsuttiin 1888 kotimaahan Ruotsin tiedeakatemian fyysikoksi. Hänen lukuisat tieteelliset julkaisunsa kohdistuvat etenkin astrofysiikkaan. Hän tutki muuun muassa Auringon spektriä sekä eri komeettojen spektrejä. Tärkeitä olivat hänen tekemänsä eri metallien spektrejä koskevat tarkat määritykset, jotka hän julkaisi lukuisissa kirjoituksissaan aikakauskirjoissa ja tieteellisten seurojen julkaisusarjoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kauluspaholaisrausku

**Kauluspaholaisrausku** (*Mobula mobular*) eli **sarvirausku** on paholaisrauskuihin kuuluva rustokalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena kaikista lauhkeista ja lämpimistä valtameristä.

## Koko ja ulkonäkö
Kauluspaholaisrausku on lyhyt, mutta ruumis on hyvin leveä ja rintaevät ovat siipimäiset. Ruumiin keskimääräinen leveys on 180–280 cm ja suurimmat yksilöt kasvavat ainakin 350 cm leveiksi ja jopa yli 500 cm leveitä yksilöitä on raportoitu. Pään sivuilla on kaksi sarvimaista uloketta. Kauluspaholaisrauskun selkäevä on lyhyehkö ja sen takana on lyhyehkö myrkyllinen piikki. Kalan pyrstöevä on pidentynyt siimamaiseksi. Laji on selästään harmahtavan sininen ja niskassa kulkee leveä musta juova. Vatsa on vaalea. Kauluspaholaisrauskun selkäevä on valkokärkinen.

## Levinneisyys ja elintavat
Kauluspaholaisrauskua tavataan lämpimistä ja lauhkeista vesistä niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Sitä tavataan yleensä suhteellisen lähellä pintaa niin rannikkojen ja saarien läheisyydestä kuin avomereltäkin. Syvimmillään kalaa on tavattu noin 1&nbsp;000 metrin syvyydessä. Kala liikkuu yksin tai pieninä parvina. Kauluspaholaiskalat suodattavat vedestä ravinnokseen erityisesti pienehköjä äyriäisiä, mutta voivat syödä myös pieniä kaloja. Ne vaeltavat ravinnon perässä pitkiäkin, jopa lähes 2&nbsp;000 km, matkoja. Kauluspaholaisrauskunaaraat synyttävät kerrallaan yksi tai kaksi elävää poikasta. Poikasen kehittyminen naaraan sisällä kestää vuoden.

Kauluspaholaisrauskun levinneisyys on laaja, mutta paikoittainen. Lajia kalastetaan kaupallisesti sen lihan ja evien vuoksi. Lihaa hyödynnetään useimmiten pakastettuna tai kuivattuna. Lisäksi pään ulokkeita kuivataan ja jauhetaan perinteiseen lääkintään. Kalan kanta on taatntunut monin paikoin voimakkaasti kalastuksen vuoksi, erityisesti Aasiassa. Kauluspaholaisrausku kuuluu Bonnin sopimuksen alaisiin lajeihin. Koska kanta on taantunut voimakkaasti ja on edelleen laskeva, on kauluspaholaisrausku luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.

## Lähteet
Tonttikirja

**Tonttikirja** oli Suomen nykyistä kiinteistörekisteriä edeltävä kaupungin asemakaava-alueen kiinteistörekisteri.***'

Tonttikirja-alueella sijainneet [[Tontti|tontit]] yksilöitiin kaupunginosan, korttelin ja tontin numeroiden avulla. Tonttikirja-alueen ulkopuolella sijainneet [[Kiinteistö|kiinteistöt]] merkittiin [[Maarekisteri|maarekisteriin]].***'

Tonttikirjat ja maarekisteri yhdistettiin lainsäädännöllisesti kiinteistörekisteriksi 1.7.1985. Yhtenäinen sähköinen rekisteri kiinteistörekisteristä tuli kuitenkin vasta vuonna 2005. Tontti on yhä nykyäänkin asemakaavakiinteistön nimitys sitovan tonttijaon alueilla. Jako tonttikirja-alueen ja maarekisterialueen välillä on edelleen merkityksellinen kiinteistöjaotuksen kannalta.***'

Tontti muodostetaan vuodesta 2000 alkaen [[Lohkominen (maanmittaus)|lohkomisessa]]; [[Kiinteistötoimitus|kiinteistötoimituksista]] [[tontinmittaus]] ja yleisen alueen mittaus ovat samalla poistuneet.***'

## Lähteet
Kaavatontti

**Kaavatontti** (ruots. *planetomt*) on Suomessa asemakaavan sitovan tonttijaon mukainen tontti, jota ei ole merkitty kiinteistörekisteriin.***'

Kaavatontti ei ole [[kiinteistö]].***' Jotta kaavatontista tulee kiinteistö (rekisteritontti), on suoritettava kiinteistötoimitus kuten lohkominen.

## Lähteet
Escopette (1900)

**Escopette** oli Ranskan laivaston Rochefortais-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 8. kesäkuuta 1899 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 9. huhtikuuta 1900. Alus laskettiin vesille 20. joulukuuta 1900 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten kesäkuussa 1902. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 26. tammikuuta 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin pohjoiseen laivueeseen () ja vielä samana vuonna Brestin Défense mobileen. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus oli Calaisissa 2e Escadre légèren 2. sukellusvenelaivueen johtoaluksena. Sodan ajan alus oli Cherbourgissa ja Dunkerquessa. Se poistettiin alusluettelosta 4. huhtikuuta 1921.Alus myytiin 10. heinäkuuta 1922 Cherbourgissa.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Grönlannin kansanäänestys Euroopan yhteisön jäsenyydestä 1982

**[[Grönlanti|Grönlannissa]] järjestettiin kansanäänestys** Euroopan yhteisön, nykyisen Euroopan unionin edeltäjän, jäsenyystä 23. helmikuuta 1982. Enemmistö kannatti eroa, minkä johdosta Grönlannista tuli ensimmäinen yhteisöön kuulunut alue, joka erosi siitä.

## Tausta
Tanska liittyi Euroopan yhteisöön vuonna 1973. Toisin kuin Grönlanti, Färsaaret ei koskaan liittynyt EY:n jäseneksi Tanskan liittyessä yhteisöön, koska Färsaarilla oli ollut itsehallinto jo vuodesta 1948 lähtien. Grönlannin kohdalla tehtiin joitakin poikkeuksia EY-säädösten kohdalla.

Grönlanti sai laajan itsehallinnon vuonna 1979, jonka nojalla Grönlanti on osa Tanskan kuningaskuntaa, mutta oma erityinen kansakuntansa. Grönlannilla on vaaleilla valittu paikallisparlamentti, joka vastaa lähes kaikista alueen sisäisistä asioista.

Kansanäänestyksessä äänestäjiä pyydettiin vastaamaan seuraavaan kysymykseen:Haluatko Grönlannin jäävän osaksi EY:tä? ()Merkittävä syy EY-jäsenyyden vastustamiseen oli kalastusoikeuksien sääntely, jota tekisi EY eikä Grönlanti itse. Kalastus on elintärkeä elinkeino Grönlannissa ja ainoa yhteikuntaa kannatteleva talouden ala. Myös hiljattain saavutetun itsehallinnon katsottiin olevan uhattuna, mikäli Grönlanti jäisi osaksi EY:tä. Grönlannissa järjestettiin suuria mielenosoituksia EY-jäsenyyttä vastaan aina kansanäänestykseen saakka.

## Tulokset

## Jälkipyykki
Virallisesti Grönlanti erosi EY:stä 1. helmikuuta 1985. Samalla Grönlanti alkoi myös maksua vastaan myöntämään kalastuslupia EY:n jäsenmaille, minkä lisäksi Grönlanti velvoitti näitä sitoutumaan vuosittaisiin kalastuskiintiöihin. Kansanäänestyksen tuloksena EY:n silloinen pinta-ala puoliintui.

Vuonna 2025 Grönlannin pääministeri Jens-Frederik Nielsen sanoi, että Grönlannilla ei ole aikomusta liittyä uudestaan EU:n jäseneksi, mutta halusi kuitenkin syventää yhteistyötä unionin kanssa.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Kantakiinteistö

**Kantakiinteistö** (ruots. *stomfastighet*) on Suomessa se kiinteistön tai yhteisen alueen osa, joka lohkomisen jälkeen jää jäljelle emäkiinteistöstä.***'

Kantakiinteistöllä on lohkomisen jälkeen ensisijainen vastuu [[Panttioikeus|panttioikeudesta]], jos saamista ei saada perityksi velallisen kiinteistöstä.***'

## Lähteet
1985 (täsmennyssivu)

**1985** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* kokonaisluku 1985
* vuosi 1985
* *[[1985 (romaani)|1985]]*, Anthony Burgessin romaani vuodelta 1978
* *[[1985 (elokuva)|1985]]*, Metromedian televisioelokuva vuodelta 1970
* ”1985”, SR-71:n ja Bowling for Soupin levyttämä kappale vuodelta 2004
* ”1985”, Tuomas Kauhasen kappale albumilta *Sano vaan Tuomas* vuodelta 2012
* ”Nineteen Eighty-Five”, Wingsin kappale albumilta *[[Band on the Run]]* vuodelta 1973.
Scanpole

**Scanpole Oy** on suomalainen pylväitä valmistava yritys. Se valmistaa ja myy sähkö- ja telepylväitä, aitapaaluja sekä infrapuutavaraa, johon kuuluu sahatavara ja liimapuutuotteet. Yritys kuuluu Euroopan johtavien pylväsyhtiöiden joukkoon.

Scanpolella on tytäryhtiöitä Norjassa Scanpole AS, Ruotsissa Scanpole Ab, Iso-Britanniassa Scanpole Ltd ja Irlannissa Scanpole Ireland Ltd. Edellä mainitut yhtiöt hallinnoivat oman kotimaansa pylvästehtaita. Scanpolen tuotteet ovat standarisoituja, eli niiden valmistus on tarkkaan määritelty prosessi.

Scanpole on osa perheomisteista Iivari Mononen -konsernia. Konserniin kuuluu myös maatalous- ja piharakentamiseen soveltuvia kestopuutuotteita valmistava PrimaTimber Oy.

Scanpolen kotipaikka on Joensuu.

## Tehtaat

Scanpolella on Nurmeksessa Höljäkän kylässä tehdas, jossa kyllästetään pylväitä. 

Norjassa tehtaita on Ilsengissä ja Kirkenærissä. Ilsengin tehtaalla kyllästetään tällä hetkellä kaikki yrityksen Pole+ -tuotteet, ja Kirkenaerin tehdas on erikoistunut kyllästettyjen aitapaalujen tuotantoon. 

Iso-Britannian Walesissa sijaitsee Newportin tehdas, jossa kyllästetään sekä sähköpylväitä että aitapylväitä brittimarkkinoille. 

Irlannin tehdas on Kilteelissä noin 30 km lounaaseen Dublinin keskustasta. Se on keskittynyt pylväiden ja aitapaalujen kyllästykseen. 

## Historia

Vuonna 2010 Norjassa toimiva Scanpole AS ostettiin osaksi Iivari Mononen Oy:tä. Vuonna 2011 Scanpole hankki Ruotsin ja Norjan pylväsliiketoimintaa. Vuonna 2015 Scanpolesta tuli pylväsliiketoiminnan emoyhtiö. Vuosina 2016 ja 2024 Scanpole on laajentanut toimintaansa hankkimalla lisää pylväsliikeyhtiöitä.

## Lähteet
*https://www.scanpole.com/fi/
*https://www.scanpole.com/files/sites/3/2025/05/iivarimononen_vuosikertomus-2024-1.pdf
*https://www.finder.fi/Rakentamisen+agentuuriliike/Scanpole+Oy/Joensuu/yhteystiedot/3049888
Luettelo Suomessa elävistä äärimmäisen uhanalaisista selkärankaisista

Luettelo **[[äärimmäisen uhanalainen|äärimmäisen uhanalaisista]] selkärankaisista eläimistä Suomessa** kansallisen uhanalaisuusarvioinnin (2019) mukaan. Näihin lajeihin kohdistuu äärimmäisen suuri välitön uhka hävitä Suomesta.
Maailmanlaajuinen status voi olla huomattavasti positiivisempi kuin Suomen kannan. Esimerkiksi haarahaukka on maailmanlaajuisesti asiaa tarkisteltuna elinvoimainen ja voi ihan hyvin. Suomen kanta on kuitenkin akuutisti uhattu.
Alla olevassa listassa on lueteltu perässä maailmanlaajuinen status.

* ankerias (CR)
* haarahaukka (LC)
* heinäkurppa (NT)
* kiljuhanhi (VU)
* kiljukotka (VU)
* kuningaskalastaja (LC)
* mustatiira (LC)
* naali (LC)
* niittysuohaukka (LC)
* peltosirkku (LC)
* pikkusirri (LC)
* pikku-uikku (LC)
* punasotka (VU)
* rantakurvi (LC)
* suokukko (LC)
* tunturihaukka (LC)
* tunturikiuru (LC)
* tunturipöllö (VU)
* turturikyyhky (VU)
* vuorihemppo (LC)

## Lähteet
* Suomen ympäristöhallinnon sivut

### Viitteet
Per Hasselberg

**Per Hasselberg**, syntyjään **Karl Peter Åkesson**, (1850–1894) oli ruotsalainen kuvanveistäjä.
## Elämänvaiheita
Hasselberg työskenteli aluksi puuseppänä Karlshamnissa. Hän lähti 1869 koristeveistäjäksi Tukholmaan ja pääsi 1877 Pariisin École des beaux-artsiin opiskelemaan kuvanveistoa François Jouffroyn johdolla. Hän sai 1879 ensimmäisen palkinnon J. L. Runebergin hautamuistomerkkiä varten tekemästään luonnoksesta "Inspiraation hengetär", jota ei kuitenkaan toteutettu.

Hasselbergin esikoisteos Pariisin salongissa 1880 oli "Le charme" (kahden linnun kanssa leikkivä poika). Seuraavana vuonna hän herätti siellä huomiota laajimmin tunnetulla veistoksellaan "Lumikello", joka on marmoriveistoksena muun muassa Göteborgissa, Kööpenhaminassa ja myös pronssivaloksena Tukholmassa. Kyseessä on alastonta nuorta naista esittävä veistos, joka vertauskuvallisesti kuvaan kevään heräämistä. Teos ilmaisee Hasselbergille ominaista pohjoismaista haaveellista luonnonlyriikkaa, samalla kun se, kuten hänen myöhemmät Göteborgissa oleva mestariteoksensa '"Sammakko" (1890), joka kuvaa nuoren tytön lapsenomaista leikkisyyttä sekä "Lumpeenkukka" (1893), osoittaa aatteellisen sisällyksen ja ranskalaisessa koulussa opitun realistisen tekniikan sopusointua.

Hasselbergin muita veistoksia ovat pronssinen suihkukaivo Göteborgissa (1883) ja idyllimäinen, yksinkertaisen vaikuttava kuvaryhmä "Isoisä"  vuodelta 1886, valettuna pronssiin 1895, Tukholman Humlegårdenissa. Lisäksi hän veisti seuraavat rintakuvat: taiteilija Ernst Josephsonista, Pontus Fürstenbergistä, prinssi Eugenista ja Viktor Rydbergistä. .Suurin kokelma  Hasselbergin teoksista on Göteborgin taidemuseossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cléon-d’Andran

**Cléon-d'Andran** () on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 42 kilometriä Nyonsin kaupungista luoteeseen.

Cléon-d'Andran on entinen linnoitettu kaupunki. Kaupunki muodostuu pyöreistä kehistä, jonka keskellä on 1000-luvulla rakennettu Saint-Sauveurin kirkko. Kirkon teräväkärkinen kellotorni on tasangolla sijaitsevan kaupungin kauas näkyvä maamerkki. 1800-luvun alussa kaupungin ulointa kehää reunustivat kaupungin muurit, mutta ne purettiin, ja sen tilalla on nykyään ympyräbulevardi. Linnoitettuun kaupunkiin pääsi sisään vain kahden portin kautta, mutta myös portit purettiin 1800-luvun alussa.

Keskusta ulkopuolella oleva linna Château de Genas on rakennettu 1600-luvulla. Linna on listattu historialliseksi muistomerkiksi. Linnan nimi tulee sitä aikanaan hallinneesta Genasin suvusta. Suku on sittemmin sammunut, mutta se oli aikanaan tärkeässä asemassa Provencen, Comtat Venaissinin, Dauphinén, ja erityisesti Valencen kaupungin historiassa.


Tiedosto:Clocher Cléon.jpg|Saint-Sauveurin kirkko.
Tiedosto:Château de Genas vue aérienne.jpeg|Château de Genas.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rasitus

**Rasitus** tarkoittaa Suomen kiinteistöoikeudessa kiinteistökirjaan erityisinä oikeuksina kirjattavia oikeuksia ja kiinnityksiä.***'

''Rasitustodistuksesta'' ilmenevät [[Kiinteistö|kiinteistön]] velkakiinnitysten ja laitoskiinnitysten (maanvuokraoikeuksien) lisäksi kiinteistöön kohdistuvat vallintarajoitukset. Näitä rajoituksia voivat olla muun muassa [[Ulosmittaus|ulosmittaukset]], turvaamistoimet ja kiinteistön kuuluminen [[Konkurssipesä|konkurssipesään]].***'

## Lähteet
Maankäyttölaji

**Maankäyttölaji** (ruots. *markanvändningsslag*) on kiinteistötoimituksessa tiluksia selitettäessä käytetty käsite.

Maankäyttölajeja ovat:

* viljelty maa: pysyväisluonteisesti maatalouskäytössä oleva maa
* metsämaa: pääasiallisesti puuntuotantoon käytettävät metsätilukset;
* kitu- ja joutomaa: laatunsa tai käyttömahdollisuutensa perusteella tuottamattomiksi tai vähätuottoisiksi katsottavat metsätilukset sekä muut kuin vähäiset yksityiset tiet ja valtaojat
* erityismaa: muuhun kuin maa- tai metsätaloustuotantoon käytettävät tilukset
* vesialueet

## Katso myös

* Tiluslaji

## Lähteet
Hauptmann

**Hauptmann** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Bruno Hauptmann (1899–1936), saksalaissyntyinen puuseppä, Charles Lindberghin lapsen kaappaaja ja murhaaja
* Caylin Hauptmann (s.1991), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* Gerhart Hauptmann (1862–1946), Nobel-palkittu saksalainen kirjailija
* Moritz Hauptmann (1792–1868), saksalainen viulisti, säveltäjä, musiikkipedagogi ja musiikkiteoreetikko
* Ralf Hauptmann (s. 1968), saksalainen jalkapalloilija
Herröskatan

**Herröskatan** on niemi Lemlandissaa Ahvenanmaalla. Se on Ahvenanmaan mantereen eteläisin paikka.  Siellä on ollut luonnonsuojelualue vuodesta 1987.

Herröskatanin kasvillisuus on lehtomaista. Sen lajeja ovat miekkavalkku, miehenkämmekkä, verikurjenpolvi ja syysmyrkkylilja. Lintulajeja ovat pensaskerttu, satakieli, mustapääkerttu ja punavarpunen.

Paikka on myös Natura 2000 -kohde.

## Lähteet
Geórgios Chatzidákis

**Geórgios Chatzidákis** (; 23. marraskuuta 1848 Kreeta, Kreikka – 26. kesäkuuta 1941 Ateena, Kreikka) oli kreikkalainen kielitieteilijä. Hän oli kotoisin Kreetan saarelta, opiskeli Ateenan, Leipzigin ja Berliinin yliopistoissa. Hän oli vuodesta 1885 Ateenan yliopiston professori. Hän oli merkittävä nykykreikan tutkija ja laski tieteellisen pohjan nykykreikan tutkimukselle. Hän julkaisi kreikan ja saksan kielellä useita tutkimuksia, muun muassa *Einleitung in die neugriechische Grammatik* (1892).

## Lähteet
Vesialue

**Vesialue** (ruots. *vattenområde*) tarkoittaa Suomen kiinteistöoikeudessa aluetta, joka on muutoin kuin tilapäisesti veden peittämä.***'

Vesialueita ovat vesilain tarkoittamat [[Vesistö|vesistöt]].***' Niitä ovat luonnolliset vesialueet kuten järvi, lampi, joki ja puro sekä keinotekoiset vesialueet kuten tekojärvi ja kanava. Noro, oja ja lähde eivät ole vesistöjä.

## Vesialueiden omistus
Vesialueet ovat Suomessa suurelta osin yksityisomistuksessa. 

Suomessa on vesialuetta noin 8,7 miljoonaa hehtaaria. Tästä sisävesistöjä on noin 3,4 ja merialueita noin 5,3 miljoonaa hehtaaria. Vesialueiden omistus jakautuu kiinteistöittäin seuraavasti:

* Yleiset vesialueet ovat valtion omistuksessa. Ne kattavat noin 3,5 miljoonaa hehtaaria. Tästä merialuetta on noin 3,4 miljoonaa hehtaaria ja 0,1 miljoonaa hehtaaria sisävesialuetta.
* Yhteiset vesialueet (yhteisalueet) ovat kiinteistöjen yhteisomistuksessa. Niitä hallinnoivat osakaskunnat. Yhteiset vesialueet kattavat noin 3,9 miljoonaa hehtaaria. Yhteisten vesialueiden lukumäärä vuonna 2004 oli hieman yli 20&nbsp;000. Alueiden keskikoko oli 191&nbsp;ha. Niillä oli 1,4&nbsp;miljoonaa osakaskiinteistöä. Yhteiset vesialueet luetaan yksityisoikeudellisten vesien piiriin.
* Kiinteistöjen yksityiset vesialueet ovat kiinteistön omistajan suorassa omistuksessa. Itse kiinteistö voi kattaa joko pelkkää vesialuetta tai sekä maa- että vesialuetta. Osa näistä kiinteistöistä on yksityisten, osa valtion omistuksessa. Valtion omistamia vesialueita kuuluu niin suojelualuekiinteistöihin, valtion metsämaihin kuin muihinkin kiinteistölajeihin.
Vesialueen omistaja ei omista vettä aineena vaan ainoastaan itse alueen. Vapaana olevaan veteen omistajalla on vallitsemisoikeus.

## Rantaviiva
Vesialueen rajana maata vastaan pidetään keskivedenkorkeuden mukaista rantaviivaa.**** 

Sisävesialueilla keskivedenkorkeutena käytetään todellisten mitattujen vedenkorkeushavaintojen keskiarvoa. Merialueilla rantaviiva määritellään teoreettisen keskivedenkorkeuden mukaan. Tällä tarkoitetaan keskivedenkorkeuden odotusarvoa, joka ottaa huomioon maannousun, maailmanlaajuisen merenpinnan nousun ja Itämeren vesimäärän muutokset.

## Katso myös

* Vesijättö
* Yleinen vesialue

## Lähteet
Kollemorten

**Kollemorten** on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 372 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kansallinen Liiga -kausi 2025

**Kansallinen Liiga -kausi 2025** oli naisten jalkapalloliigan 19. kausi ja kaikkiaan 55. kerta, jolloin jalkapallon naisten Suomen mestaruudesta pelattiin.

Liigassa pelasi kahdeksan joukkuetta, joista runkosarjan kuusi parasta jatkoivat pelejä mestaruussarjassa ja kaksi viimeistä Kansallisen Ykkösen neljän parhaan joukkueen kanssa liigakarsintasarjassa.

Mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa saavutti Kuopion Palloseura ja pronssille sijoittui Åland United.

## Joukkueet

## Lähteet
Punitzin taistelu

**Punitzin taistelu** käytiin 28. lokakuuta 1704 Ruotsin ja Saksin välillä noin 70 kilometriä Poznańista etelään. Ruotsin kuninkaan Kaarle XII:n johtamat joukot olivat marssineet edeltävän yhdeksän vuorokauden aikana noin 500 kilometriä ja hyökkäsivät peräytyvän saksilaisjoukon kimppuun. Taistelusta selvinneet saksalaiset onnistuivat pakenemaan Sleesiaan, ja ruotsalaiset asettuivat talveksi aloilleen.
## Lähteet
Marie Sophie von Hessen-Kassel

**Marie Sophie Frederikke von Hessen-Kassel** (28. lokakuuta 1767 – 21. maaliskuuta 1852) oli Tanskan kuningatar vuosina 1808–1839. Hänen puolisonsa oli kuningas Fredrik VI. He saivat kahdeksan lasta, joista ainoastaan kaksi tytärtä selvisi aikuisikään. Marie Sophie oli luonteeltaan vetäytyväinen ja omistautui sukututkimukselle ja hyväntekeväisyydelle.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ajomies (Selma Lagerlöfin romaani)

**Ajomies** () on Selma Lagerlöfin romaani vuodelta 1912. Se ilmestyi suomeksi samana vuonna Helmi Setälän kääntämänä.

## Elokuvaversio
Victor Sjöström ohjaama mykkäelokuvasovitus *[[Ajomies (vuoden 1921 elokuva)|Ajomies]]* sai ensi-iltansa vuonna 1921.

## Lähteet
Elly Holmberg

**Elly Maria Liebgott Holmberg** (28. lokakuuta 1903 Tukholma – 12. lokakuuta 2001) oli ruotsalainen tanssija. Hän kävi Kuninkaallisen oopperan balettikoulun ja debytoi vuonna 1921. Hän oli 1930-luvulla oopperan tunnetuimpia tanssijoita.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lars Nordrum

**Lars Nordrum** (28. lokakuuta 1921 Oslo – 25. tammikuuta 1973) oli norjalainen näyttelijä. Hän debytoi vuonna 1935 Centralteatretissa ja näytteli vuodesta 1938 Norjan kansallisteatterissa. Nordrum esiintyi myös televisiossa ja elokuvissa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Margareta Fahlén

**Margareta Fahlén** (8. kesäkuuta 1918 Sollefteå – 28. lokakuuta 1978) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli Calle Flygaren teatterikoulussa ja pääsi vuonna 1944 Drametenin oppilaskouluun. Hän teki läpimurtonsa vuonna 1947. Hän teki lyhyen mutta intensiivisen elokuvauran, kunnes 1950-luvulla meni naimisiin tanskalaisen näyttelijän Poul Reichhardtin kanssa ja muutti Tanskaan, missä hän teki vain satunnaisia rooleja.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Galí

**Galí** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja tarkemmin Tselevínian saariin, ja sijaitsee Argoliin niemimaan itäpään Skýllaion niemen edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,008 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Galí kuuluu Póroksen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Magic City

**Magic City** on suomalaisen rap-artistin Turistin viides studioalbumi, joka julkaistiin 17. lokakuuta 2025. Albumilta julkaistiin kolme singleä, ”Diana”, ”Liike on lääke” ja ”Don Julio”.
## Kappaleet

# Toistoi - 4:01
# Leipä (feat. Melo) - 3:02
# Liike on lääke - 2:52
# Kui paljon - 1:54
# Beyonce - 2:58
# Hassala (feat. Senya) - 2:55
# Mä nään sun läpi (feat. Olavi Uusivirta) - 4:07
# Genelec - 3:12
# Jääkarhu (feat. Jore & Zpoppa) - 3:01
# Diana - 2:58
# Don Julio - 2:55
# I’m the Man - 2:52
# Million Dollar Lifestyle - 2:47
# Muutan mun elämän (feat. Naod & 01an) - 3:09

## Lähteet
Gali

**Gali** voi viitata seuraaviin:

* Gali, kaupunki Abhasiassa Georgiassa
* Galin piiri, piiri Abhasiassa Georgiassa
* Galí, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä Kreikassa
Mersíni

**Mersíni** (, myös *Myrsíni*, Μυρσίνι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin Mersínian saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,031 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 0,66 kilometriä, ja se on asumaton. Hallinnollisesti Mersíni kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Mersínia

**Mersínia** (, myös *Myrsínia*, Μυρσίνια) on kahden pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja jonka saaret sijaitsevat Lesboksen saaren etelärannikon edustalla. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Mersínian saaret kuuluvat Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

## Saaret

Saariparin saaret ovat:

## Lähteet
Prasonísi (Límnos)

**Prasonísi** (, ) eli **Práso** (Πράσο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Límnoksen saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,008 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 0,44 kilometriä, ja se on asumaton. Hallinnollisesti Prasonísi kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

Saari on saanut nimensä, suomeksi ”Purjosaari”, siellä kasvavista purjoista. Saari on osa Límnosta ympäröivien kalliosaarten Natura-aluetta.

## Lähteet
Skibet

**Skibet** on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 2&nbsp;604 asukasta vuoden 2025 alussa.

## Väestökehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skýllaio

**Skýllaio** (, ) eli **Kávo Skylí** (Κάβο Σκυλί) eli **Spathí** (Spathí) eli **Tselevínia** (Τσελεβίνια), antiikin **Skyllaion** (, ), on niemi Argoliin niemimaalla Kreikassa. Se on Argoliin ja koko Peloponnesoksen niemimaan itäisin niemi.

Skýllaion niemen pohjoispuolinen merialue on Saroninlahtea ja eteläpuoli Hydranlahtea. Se muodostaa yhdessä vastapäisen Soúnion niemen kanssa Saroninlahden suun. Niemenkärjen edustalla sijaitsevat Tselevínian saaret. Niemenkärki kuuluu Póroksen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

Kreikkalaisessa mytologiassa niemen selitettiin saaneen nimensä prinsessa Skyllasta, Nisoksen tyttärestä, joka kavalsi Megaran ja Nisaian Minokselle. Minos heitti hänet mereen, ja aallot huuhtoivat hänen ruumiinsa tälle niemelle. Niemen ja saariryhmän Tselevínia-nimen katsotaan olevan arvaniittista alkuperää.

Pausanias mainitsee matkakuvauksessaan Skyllaionilta Hermioneen ensin Skyllaionin ja sitten Bukefalan sekä kolme sen lähellä sijaitsevaa saarta eli nykyiset Tselevínian saaret. William Martin Leake on ehdottanut, että nykyinen Skýllaio tulisi siksi jakaa kahteen osaan: sen pohjoisosassa oleva jyrkkä ja pyöreä niemenkärki on varsinainen antiikin Skyllaion, kun taas etelämpänä noin puolentoista kilometrin päässä sijaitseva teräväkärkinen niemenkärki on antiikin Bukefala, sillä kolme saarta sijaitsevat sen läheisyydessä.

## Lähteet
Skyllaion

**Skyllaion** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin:

* Scilla, antiikin Skyllaion, niemi Messinansalmen mantereen puolella Calabriassa Italiassa
* Skýllaio, antiikin Skyllaion, niemi Argoliin niemimaalla Kreikassa, Peloponnesoksen itäisin kärki
* Skyllaion, antiikin aikainen kaupunki Skyllaionin niemellä Italiassa

## Lähteet
Toúrkos

**Toúrkos** () eli **Ágios Nikólaos** (Άγιος Νικόλαος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Moúdroksenlahdessa Límnoksen rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,008 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 0,38 kilometriä, ja se on asumaton. Hallinnollisesti Toúrkos kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

Saarella on pieni Pyhälle Nikolaokselle (*Ágios Nikólaos*) omistettu kappeli, josta se on saanut toisen nimensä. Myös idänpuoleinen pieni saari tunnetaan nimellä Ágios Nikólaos.

## Lähteet
Tselevínia

**Tselevínia** (, myös *Tselevínes*, Τσελεβίνες) on kolmen pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja jonka saaret sijaitsevat Argoliin niemimaan itärannikon edustalla. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Tselevínian saaret kuuluvat Póroksen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

Saaret sijaitsevat Argoliin ja koko Peloponnesoksen niemimaan itäisimmän niemenkärjen Skýllaion niemen (myös Kávo Skylí, Tselevínia) edustalla. Nimi Tselevínia on ilmeisesti arvaniittista alkuperää.

## Saaret

Saariryhmän saaret ovat:

## Lähteet
Signilskär

**Signilskär** on saari Hammarlandin kunnassa Ahvenanmaalla. 

Signilskär-Märketin luonnonsuojelualue on perustettu vuonna 2018. Se kattaa Märketin lisäksi Signilskärin saaristoa; suojellun alueen kokonaispinta-ala on 22 500 hehtaaria, josta maata 400 hehtaaria.

Saaristo koostuu kaikkiaan noin 50:stä enimmäkseen puuttomasta saaresta. Pääsaari koostuu laajasta lehtimetsästä, niityistä ja pienestä suosta, ja veden syvyyden suuri vaihtelu luo runsaan valikoiman vedenalaisia biotooppeja. Alue edustaa monimuotoista ja runsasta saaristolintuyhteisön pesimä-, muutto- ja talvehtimisaluetta. Uhanalaisia lintuja ovat merikotka ja selkälokki. Se tarjoaa myös elinympäristön joillekin uhanalaisille putkilokasveille, kuten seinäraunioinen ja punakirkiruoho. Pohjoismaiden vanhin lintuasema aloitti toimintansa Signilskärillä vuonna 1927.

Signilskär sijaitsee Ahvenanmaan ja Ruotsin välisellä reitillä, ja postisoutajat ja muut merenkulkijat ovat levähtäneet siellä. Saarella oli asutusta 1500-luvulta lähtien aina vuoteen 1935 asti. Nykyisin siellä on jäljellä kolme asuinrakennusta. Saarella on myös vanhan kappelin jäännökset, mahdollisesti keskiajalta.

Ruotsin vallan aikana Signilskärillä oli optinen lennätin, jonka avulla viestit kulkivat Eckeröstä Ruotsin  Grisslehamniin.

Alue on Ramsar- ja Natura 2000 -kohde.

## Lähteet
Grönlannin kansallismuseo ja -arkisto

**Grönlannin kansallismuseo ja -arkisto** (; ) on Grönlannin Nuukissa sijaitseva Grönlannin suurin kulttuurimuseo, joka kansallismuseon roolinsa ohella toimii myös kansallisarkistona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Atsimo-Atsinanana

**Atsimo-Atsinanana** on hallinnollinen alue Madagaskarin kaakkoisosassa, yksi maan 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 1&nbsp;030&nbsp;404 ja pinta-ala 16&nbsp;631,9 neliökilometriä. Väestöstä kaupunkilaisia oli  prosenttia eli 73&nbsp;213 asukasta. Vuoden 2023 väkiluvuksi ilmoitettiin .

Atsimo-Atsinananan alue rajautuu idässä Intian valtamereen. Alueen naapureina ovat etelässä Anosyn, lännessä Ihoromben ja pohjoisessa Fitovinanyn alueet.

Aluekeskus on Farafanganan kaupunki, joka sijaitsee noin 700 kilometriä pääkaupunki Antananarivosta etelään. Paikallisemmalla tasolla alue jakautuu viiteen piiriin ja edelleen 90 kuntaan. Piirit ovat: 

Atsimo-Atsinananan alueella sijaitsevista kansallispuistoista mainittakoon Befotaka–Midongyn kansallispuisto (eli Parc National Midongy du Sud).


Vangaindrano.jpg|Vangaindranon kaupunkia.
It rains so what?.jpg|Härkävetoiset kärryt Farafanganassa.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Siegmund von Hausegger

**Siegmund von Hausegger** (16. elokuuta 1872 Graz, Itävalta – 10. lokakuuta 1948 München, Saksa) oli itävaltalaissyntyinen Saksassa vaikuttanut säveltäjä ja orkesterinjohtaja. Hän sävelsi oopperoita ja sinfonisia runoja. Hän oli vuodesta 1899 orkesterinjohtaja Münchenissä, vuodet 1903–1906 Frankfurt am Mainissa ja vuodesta 1910 Hampurissa ja Berliinissä. Vuodesta 1920 hän toimi Akademie der Tonkunstin johtajana. Kielin yliopisto myönsi hänelle 1925 kunniatohtorin arvon. Hänen isänsä oli musiikkikirjailija Friedrich von Hausegger.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Karin Marsoner, Hausegger, Familie, Oesterreichisches Musiklexikon Online.
Flamberge (1901)

**Flamberge** oli Ranskan laivaston Rochefortais-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 8. kesäkuuta 1899 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 2. tammikuuta 1901. Alus laskettiin vesille 28. lokakuuta ja otettiin palvelukseen koeajoja varten tammikuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 15. elokuuta 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin pohjoiseen laivueeseen (). Alus varustettiin huhtikuussa 1910 Brestissä kevyeksi miinanlaskijaksi. Aluksen kattilat vaihdettiin 1914 Brestissä. Vuonna 1915 alus oli Välimerellä ja 1918 Salonikassa. Alus poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1930 ja alusluettelosta 1. lokakuuta 1920. Alus myytiin romutettavaksi 8. tammikuuta 1921 Toulonissa.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Aarne Kurppa

**Aarne Herman Juhani Kurppa** (s. 9. kesäkuuta 1948 Uskela) on suomalainen maataloustieteilijä ja emeritusprofessori.

Aarne Kurppa syntyi maanviljelijä Eino Kurpan ja Elsa Maria Pulkkisen perheeseen. Hänen puolisonsa vupdesta 1974 on professori Sirpa Kurppa. Aarne Kurppa  tuli ylioppilaaksi Salon yhteiskoulusta 1968 ja valmistui Helsingin yliopistosta maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1975 ja lisensiaatiksi 1977 ja väitteli siellä maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi 1983.

Kurppa oli Helsingin yliopistossa assistentti 1974–1983 ja on ollut yliopiston kasvipatologian dosentti vuodesta 1987. Maatalouden tutkimuskeskuksessa, sittemmin Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus ja myöhemmin osa Luonnonvarakeskusta, Kurppa oli tutkija 1983, vanhempi tutkija 1985–1990, va. tutkimusjohtaja 1990–1995, professori vuodesta 1992, kasvinsuojelun tutkimuslaitoksen johtaja 1996–1997 ja kasvintuotannon tutkimuslaitoksen johtaja vuodesta 1998. Hän on ollut myös vieraileva tutkija Dundeessa Skotlannissa, Riversidessä Yhdysvalloissa ja Vancouverissa Kanadassa. Kurpalla on ollut lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Hän toimi *Annales Agricultural Fenniae* -lehden päätoimittajana 1990–1991 ja *Agricultural Science in Finland*, myöhemmin *Agricultural and Food Science in Finland* -lehden päätoimittajana 1992–1998. 

## Lähteet
Rapière (1901)

**Rapière** oli Ranskan laivaston Rochefortais-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 8. kesäkuuta 1899 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 2. tammikuuta 1901. Alus laskettiin vesille 16. heinäkuuta ja otettiin palvelukseen koeajoja varten lokakuussa 1902. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 13. maaliskuuta 1903.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (). Alus oli lokakuusta 1905 toukokuuhun 1907 Kaukoidän laivueessa, mistä se siirrettiin 1907 Cherbourgiin. Vuonna 1914 alus oli 2e Escadre légèren 3. hävittäjälaivueessa Cherbourgissa. Se siirrettiin syyskuussa 1915 Välimerelle viiden muun Kanaalin alueella palvelleen hävittäjän kanssa, kun muodostettiin uutta sukellusveneentorjuntalaivuetta. Alus oli 1916–1919 Bizertessä, missä se poistettiin alusluettelosta 27. lokakuuta 1921 ja myytiin romutettavaksi 25. maaliskuuta 1923.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Christine Razanamahasoa

**Christine Harijaona Razanamahasoa** (29. heinäkuuta 1951, Ambatofinandrahana) on madagaskarilainen juristi ja poliitikko, joka nimettiin Madagaskarin ulkoministeriksi 28. lokakuuta 2025 pääministeri Herintsalama Rajaonarivelon hallitukseen.

Razanamahasoa oli Madagaskarin parlamentin kansanedustaja (2013–2024), ja on toiminut aiemmin muun muassa oikeusministerinä (2009–2013), aluesuunnittelun ministerinä (2018–2019) ja parlamentin puheenjohtajana (2–5/2014, 2019–2024).

## Lähteet
Rene Nummelin

**Rene Nummelin** (s. 2. helmikuuta 2004 Lugano, Sveitsi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Tutossa. 

Nummelin on kolmannen sukupolven jääkiekkopuolustaja: hänen isoisänsä Timo ja isänsä Petteri pelasivat sekä SM-liigassa että Suomen A-maajoukkueessa.

## Ura
Nummelin syntyi Sveitsin Luganossa, kun hänen isänsä Petteri loi siellä pelaajauraansa. Rene Nummelin on TPS:n kasvatti. Hän voitti kaudella 2023–2024 U20 SM-sarjan pudotuspelien puolustajien maalipörssin kuudella osumallaan. Nummelin voitti kauden päätteeksi U20 SM-hopeaa.

Kesällä 2025 Nummelin nousi TPS:n SM-liigajoukkueen harjoitusrinkiin. Hän aloitti kauden 2025–2026 U20-joukkueessa. Nummelin teki SM-liigadebyyttinsä 29. lokakuuta 2025 pelatussa kotiottelussa HPK:ta vastaan, käyttäen isoisänsä Timon jäädytettyä pelinumeroa 3. Hänet merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Nummelin sai ottelussa jääaikaa 11 minuuttia ja kaksi sekuntia. Hän pelasi TPS:ssä kaksi SM-liigaottelua. Marraskuussa seura lainasi Nummelinin kahdeksan ottelun ajaksi Mestis-joukkue Joensuun Kiekko-Poikiin. Hän jäi pelaamissaan otteluissa ilman tehopisteitä. Tammikuussa 2026 TPS tiedotti Nummelinin sopimuksen purkamisesta yhteisymmärryksessä. Samana päivänä hänen uutisoitiin siirtyvän kevääseen 2027 ulottuvalla sopimuksella Mestis-joukkue Tutoon. Nummelin pelasi siellä 22 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä ja yhden pudotuspeliottelun ilman tehopisteitä.

## Yksityiselämä
Nummelinin isoisä Timo pelasi koko pääsarjauransa puolustajana TPS:ssä, jossa hän pelasi pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 774 ottelua. TPS on jäädyttänyt Timo Nummelinin pelinumeron 3. Hän pelasi myös Suomen A-maajoukkueessa 11 arvokisat. Timo on aateloitu Suomen jääkiekkoleijonaksi numerolla 80. Renen isä Petteri Nummelin on maailmanmestari (1995) ja olympiahopeamitalisti (Torino 2006), joka pelasi kaikkiaan 15 MM-kilpailut. Hän pelasi myös yhteensä 146 NHL-ottelua Columbus Blue Jacketsissa ja Minnesota Wildissa. Petteri on aateloitu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 253 ja valittu myös IIHF Hall of Fameen. Hän toimii nykyään National Leaguessa pelaavan HC Ajoien sekä Latvian A-maajoukkueen apuvalmentajana.

## Tilastot

## Lähteet
Barbara Loden

**Barbara Loden** (8. heinäkuuta 1932 – 5. syyskuuta 1980) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja. Loden kuoli syöpään 48-vuotiaana vuonna 1980. Loden ehti ohjata vain yhden täyspitkän elokuvan, vuoden 1970 *[[Wanda (elokuva)|Wanda]]n*. Loden oli naimisissa elokuvaohjaaja Elia Kazanin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Wanda (elokuva)

**Wanda** on Barbara Lodenin ohjaama yhdysvaltalainen independent-elokuva vuodelta 1970. Elokuva kertoo Pennsylvaniassa pikkukaupungissa elävästä naisesta, joka lähtee kotiseudultaan ja päätyy pankkiryöstäjän matkaan. Pienellä budjetilla tehty elokuva jäi Lodenin ainoaksi täyspitkäksi ohjaustyöksi hänen kuoltua syöpään vuonna 1980.

Elokuva sai Suomen ensi-iltansa 23. heinäkuuta 2021.

## Vastaanotto
Elokuvaa on myöhemmin arvostettu feministisenä teoksena. 

Vuonna 2017 elokuva otettiin mukaan Yhdysvaltojen National Film Registryyn, johon kootaan kulttuurisesti, historiallisesti tai esteettisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Bodo (nimi)

**Bodo** on saksalainen miehen etunimi. Se on alun perin lyhentymä jostain germaanisesta *Bodo-, Bode-* tai *Bot-*alkuisesta nimestä (esim. *Bodobert, Bodewald, Botwin);* tämä nimen alkuosa merkitsee alkuaan ’lähettilästä’ tai ’komentajaa, käskijää’.

Bodo on nykyään varsin harvinainen nimi. Saksassa vuosina 2010–2024 syntyneistä poikalapsista vain noin sata on saanut sen ensimmäiseksi etunimekseen.

Bodon nimipäivää vietetään katolisen kirkon kalenterin mukaan 2. helmikuuta, pyhän Bodon mukaan, joka oli kristittyjen saksilaisten kuninkaan henkivartija ja kaatui 2. helmikuuta 880 Lüneburgin seuduilla taistelussa maahan tunkeutuneita pakanallisia normanneja vastaan.

## Tunnettuja Bodoja

* Bodo Illgner (s. 1967), saksalainen jalkapalloilija
* Bodo Ramelow (s. 1956), saksalainen poliitikko
* Bodo Tümmler (s. 1943), saksalainen keskimatkojen juoksija
* Bodo Wartke (s. 1977), saksalainen kabareetaiteilija

## Lähteet