open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristinusko Floridassa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Florida]]n osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Floridan suurin uskonto. 70 prosenttia Floridan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 559
| 4&nbsp;097&nbsp;067
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 3&nbsp;287
| 2&nbsp;020&nbsp;876
|-
| Eteläinen baptistikonventio
| Evankelikalismi
| Baptismi
| 2&nbsp;879
| 1&nbsp;092&nbsp;640
|-
| Yhdistynyt metodistikirkko
| Päälinja
| Metodismi
| 695
| 377&nbsp;800
|-
| Jehovan todistajat
| Jehovan todistajat
| Adventismi
| 1&nbsp;123
| 304&nbsp;524
|-
| Assemblies of God USA
| Evankelikalismi
| Helluntaiherätys
| 730
| 249&nbsp;685
|}

## Historia
Ensimmäinen katolinen hiippakunta perustettiin Puerto Ricoon 1511, josta kristinusko levisi Floridaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Marek Rodák

**Marek Rodák** (s. 13. joulukuuta 1996 Košice, Slovakia) on slovakialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia ja Slovakian maajoukkuetta.  

## Seurajoukkueura
Rodák aloitti jalkapallouransa syntymäkaupunkinsa joukkueessa VSS Košicessa, ennen kun pääsi kokeilemaan Fulhamissa kauden 2012–2013 puolivälissä. Heinäkuussa 2013 hän siirtyi Fulhamin junioriakatemiaan virallisesti. Hän pelasi alle 18-vuotiaiden joukkueessa FA Youth Cupin kaksiosaisessa finaalissa Chelseaa vastaan huhti-toukokuussa 2014. Kaudella 2014–2015 Rodák oli ensimmäistä kertaa vaihtopenkillä Mestaruussarjan ottelussa Leeds Unitedia vastaan, minkä jälkeen hän siirtyi Farnborough FC:hen lyhyelle lainalle kahdeksi kuukaudeksi.

Tammikuussa 2016 Rodák siirtyi lainalle Welling Unitediin ja vuoden päästä toiselle lainalle Accrington Stanleyyn. Hän teki debyyttinsä Kakkosliigassa tammikuussa 2017 Cheltenhamia vastaan. Rodák pelasi kaudella 2016–2017 Kakkosliigaa 20 ottelua Accringtonin sijoittuessa sarjassa sijalle 13.

Rodák teki ensiesiintymisensä Fulhamin edustusjoukkueessa elokuussa 2017 liigacupin ensimmäisen kierroksen ottelussa Wycombea vastaan. Myöhemmin samassa kuussa hän siirtyi lainalle Ykkösliigassa pelanneeseen Rotherham Unitediin ja pelasi kaudella 2017–2018 joukkueessa 38 ottelua Rotherhamin noustessa Mestaruussarjaan karsintojen kautta. Hän teki uuden lainasopimuksen joukkueen kanssa kaudelle 2018–2019. Kaudella 2019–2020 hänestä tuli Fulhamin vakiokokoonpanon pelaaja, ja hän pelasi kauden aikana Mestaruusssarjaa 33 ottelua. Fulham nousi kauden päätteeksi Valioliigaan.  

Rodák teki valioliigadebyyttinsä kauden 2020–2021 ensimmäisessä ottelussa Arsenalia vastaan, jolloin Fulham hävisi pohjoislontoolaisille 0–3. Kauden aikana hän jäi Alphonse Areolan varamaalivahdiksi ja pelasi vain kaksi valioliigaottelua, joista toisen viimeisellä sarjakierroksella Newcastlea vastaan.

Kaudella 2021–2022 Rodál oli kahden ensimmäisen kuukauden jälkeen Fulhamin ykkösmaalivahti Mestaruussarjassa, jossa hän pelasi 33 ottelua. Kaudella 2022–2023 Rodák pelasi Valioliigassa Fulhamin kaksi ensimmäistä ottelua mutta jäi sitten varamaalivahdiksi. Kaudella 2023–2024 hän pelasi vain cup-otteluita.

## Maajoukkueura
Rodák kutsuttiin ensimmäisen kerran Slovakian A-maajoukkueeseen toukokuussa 2018 otteluun Alankomaita vastaan, mutta hän ei pelannut ottelussa.

Syyskuussa 2018 Rodák teki maalin Islannin alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta vastaan karsinnoissa vuoden 2019 alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskisoihin 94. peliminuutilla.

Rodák teki ensiesiintymisensä Slovakian A-maajoukkueessa syyskuussa 2020 Kansojen liigan B-liigan ottelussa Israelia vastaan. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän oli Slovakian joukkueen varamaalivahti. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 21 A-maaottelua.

## Lähteet
Kristinusko Georgian osavaltiossa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Georgia (osavaltio)|Georgian]] osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Georgian suurin uskonto. 79 prosenttia Georgian väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Eteläinen baptistikonventio
| Evankelikalismi
| Baptismi
| 3&nbsp;561
| 1&nbsp;584&nbsp;393
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 193
| 898&nbsp;162
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 1&nbsp;693
| 735&nbsp;582
|-
| Yhdistynyt metodistikirkko
| Päälinja
| Metodismi
| 1&nbsp;388
| 549&nbsp;222
|-
| National Missionary Baptist Convention of America
| Musta protestantismi
| Baptismi
| 371
| 165&nbsp;834
|-
| National Baptist Convention, USA
| Musta protestantismi
| Baptismi
| 197
| 162&nbsp;044
|}

## Lähteet
Kristinusko Havaijilla

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Havaiji]]n osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Havaijin suurin uskonto. 63 prosenttia Havaijin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 86
| 269&nbsp;726
|-
| Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko
| Myöhempien aikojen pyhät
| Mormonismi
| 142
| 75&nbsp;009
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 133
| 48&nbsp;502
|-
| Assemblies of God USA
| Evankelikalismi
| Helluntaiherätys
| 101
| 26&nbsp;926
|-
| Jehovan todistajat
| Jehovan todistajat
| Adventismi
| 107
| 25&nbsp;076
|-
| United Church of Christ
| Päälinja
| Kongregationalismi
| 114
| 16&nbsp;726
|}

## Lähteet
Kristinusko Idahossa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Idaho]]n osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Idahon suurin uskonto. 67 prosenttia Idahon väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko
| Myöhempien aikojen pyhät
| Mormonismi
| 1&nbsp;184
| 462&nbsp;069
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 98
| 203&nbsp;790
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 194
| 98&nbsp;996
|-
| Christian Churches and Churches of Christ
| Evankelikalismi
| Restorationismi
| 25
| 27&nbsp;442
|-
| Assemblies of God USA
| Evankelikalismi
| Helluntaiherätys
| 89
| 26&nbsp;067
|-
| Yhdistynyt metodistikirkko
| Päälinja
| Metodismi
| 56
| 24&nbsp;561
|-
|}

## Lähteet
Rauhanpuun muistomitali

**Rauhanpuun muistomitali** (, ) on slovakialaisen Servare et Manere -järjestön jakama tunnustus. Se perustettiin 1. tammikuuta 2020. Sitä myönnetään tunnustuksena sellaiselle henkilölle tai järjestölle, joka on edistänyt kansakuntien välistä ymmärrystä ja levittäneet tätä aatetta eteenpäin. Lisäksi merkittävät ansiot kestävän kehityksen ja uskontojen välisen vuoropuhelun edistäminen ovat myöntämisperusteita. Palkinnon vastaanottajien määrä on rajoitettu 60 henkilöön ja järjestöön. 

Mitalia jaetaan kahdessa luokassa (rubiineilla tai ilman):

*  mitalin nauha

## Lähteet
Kristinusko Illinois’ssa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Illinois|Illinois’n]] osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Illinois’n suurin uskonto. 71 prosenttia Illinois’n väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 991
| 3&nbsp;099&nbsp;544
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 1&nbsp;384
| 589&nbsp;448
|-
| Yhdistynyt metodistikirkko
| Päälinja
| Metodismi
| 1&nbsp;121
| 235&nbsp;045
|-
| Eteläinen baptistikonventio
| Evankelikalismi
| Baptismi
| 1&nbsp;008
| 222&nbsp;589
|-
| Missouri-synodi
| Evankelikalismi
| Luterilaisuus
| 480
| 182&nbsp;097
|-
| Amerikan evankelisluterilainen kirkko
| Päälinja
| Luterilaisuus
| 439
| 162&nbsp;063
|-
|}

## Lähteet

## Katso myös
* Uskonto Illinois’ssa
Lysenkon teatteri- ja musiikki-instituutti

**Lysenkon teatteri- ja musiikki-instituutti** () oli säveltäjä Mykola Lysenkon mukaan nimetty saman nimisen koulun seuraajaksi vuonna 1918 Kiovaan perustettu musiikkioppilaitos.

Instituutissa opskeli Neuvosto-Ukrainan merkittäviä musiikki- ja teatterilahjakkuuksia. Se toimi vuoteen 1934, jolloin sen jatkajaksi tulivat Kiovan konservatorio ja Kiovan teatteritaiteen instituutti. Sen oppilaita ovat olleet muusikot Kyrylo Stetsenko, Mykola Leontovytš, Myh’ailo Mykyša, Pylyp Kozytskyi, Dmytro Revutskyi, Reinhold Glière, Borys Ljatošynskyi, Viktor Kosenko, Lev Revutskyi ja Myh’ailo Verykivskyi, pianistit N. Neuhaus ja Hryhori Beklemišev, ja tetteriohjaaja ja näyttelijät Les Kurbas, Ivan Marjanenko, Josyp Stadnyk, Oleksandr Zaharov ja Marija Starytska.

## Lähteet
Kristinusko Indianassa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Indiana]]n osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Indianan suurin uskonto. 72 prosenttia Indianan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 389
| 779&nbsp;477
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 1&nbsp;164
| 474&nbsp;576
|-
| Yhdistynyt metodistikirkko
| Päälinja
| Metodismi
| 1&nbsp;053
| 216&nbsp;269
|-
| Christian Churches and Churches of Christ
| Evankelikalismi
| Restorationismi
| 535
| 184&nbsp;302
|-
| National Missionary Baptist Convention of America
| Musta protestantismi
| Baptismi
| 250
| 126&nbsp;744
|-
| Eteläinen baptistikonventio
| Evankelikalismi
| Baptismi
| 453
| 91&nbsp;318
|-
|}

## Lähteet
Kristinusko Kansasissa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Kansas]]in osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Kansasin suurin uskonto. 76 prosenttia Kansasin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 337
| 414&nbsp;939
|-
| Yhdistynyt metodistikirkko
| Päälinja
| Metodismi
| 630
| 165&nbsp;658
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 578
| 164&nbsp;486
|-
| Eteläinen baptistikonventio
| Evankelikalismi
| Baptismi
| 359
| 84&nbsp;805
|-
| Christian Churches and Churches of Christ
| Evankelikalismi
| Restorationismi
| 191
| 56&nbsp;271
|-
| Missouri-synodi
| Evankelikalismi
| Luterilaisuus
| 161
| 47&nbsp;593
|-
|}

## Historia
Kristinusko levisi 1500-.luvulla Yhdysvaltain alueella. Isä Juan de Padilla yritti Kansasissa käännyttää Wichita-heimon, mutta intiaanit surmasivat hänet 1542. Hänestä tuli ensimmäinen amerikkalainen marttyyri.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Slovakian presidentinvaalit 2024

**Slovakian vuoden 2024 presidentinvaalien** ensimmäinen kierros järjestettiin 23. maaliskuuta ja toinen kierros 6. huhtikuuta 2024. Presidentiksi valittiin maan entinen pääministeri Peter Pellegrini. Istuva presidentti, Zuzana Čaputová, ei asettunut ehdolle.

## Tausta ja äänioikeus
Presidentti Čaputová ilmoitti kesäkuussa 2023, ettei aio asettua ehdolle, vaikka perustuslain mukaan voisikin. Syyksi hän kertoi sen, että hän oli saanut tappouhkauksia, joissa käytetään samanlaista kieltä kuin maan poliitikotkin käyttävät. Erityisesti pääministeri Robert Fico on arvostellut Čaputováa ja nimitellyt tätä "Amerikan agentiksi". Čaputová kertoi tämän olevansa huolissaan lähimmäistensä turvallisuudesta ja omasta jaksamisestaan, mikäli asettuisi vaaleissa ehdolle. Čaputová on ollut erittäin suosittu, vaikka hänen kannatuslukunsa ovatkin laskeneet.

Äänioikeus on kaikilla sellaisilla Slovakian kansalaisilla, joilla on äänioikeus maan parlamenttivaaleissa. Äänioikeutettuja ovat siis kaikki vähintään 18-vuotiaat kansalaiset, joilta ei ole erikseen viety äänioikeutta juridisesta tai lääketieteellisestä syystä. Ulkomailla asuvat kansalaiset voivat äänestää tietyin ehdoin.

## Ehdokasasettelu
Ehdokkaaksi voivat asettua sellaiset henkilöt, jotka saavat vähintään 15 kansankokouksen edustajan tuen tai keräävät 15 000 äänestäjän allekirjoittaman adressin. Lisäksi presidentiksi valittavan henkilön tulee maan perustuslain nojalla olla vähintään 35-vuotias Slovakian kansalainen, jolla on äänioikeus.

Presidentiksi valitaan se ehdokas, joka saa vähintään yli puolet hyväksytyistä äänistä. Mikäli näin ei käy ensimmäisellä kierroksella, toinen kierros järjestetään 14 päivän sisällä ja se käydään kahden ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saaneen välillä.

### Ehdokkaat
11 ehdokasta onnistui täyttämään vaatimukset osallistuakseen vaalien ensimmäiselle kierrokselle.

* Andrej Danko (Slovakian kansallispuolueen puheenjohtaja)
* Patrik Dubovský (historiantutkija)
* Krisztián Forró (unkarilaisvähemmistön Aliancia - Szövetség -puolueen puheenjohtaja)
* Štefan Harabin (entinen korkeimman oikeuden puhemies)

* Marian Kotleba (ĽSNS -puolueen puheenjohtaja)
* Ivan Korčok (diplomaatti, entinen ulkoministeri)
* Ján Kubiš (diplomaatti)
* Igor Matovič (Slovensko -puolueen puheenjohtaja, entinen pääministeri)
* Milan Náhlik (poliisi)
* Peter Pellegrini (HLAS -puolueen puheenjohtaja, entinen pääministeri, nykyinen parlamentin puhemies)
* Róbert Švec (Slovenské Hnutie Obrody -puolueen puheenjohtaja)

## Ensimmäinen kierros
23. maaliskuuta järjestetyn ensimämisen kierroksen voitti hieman yllättäen opposition tukema Korčok 42,5 prosentilla, kun hallituksen toiseksi suurimman puolueen puheenjohtaja Pellegrini 37 prosenttiin.

Äänestysaktiivisuus koko maassa oli 51,9 prosenttia mikä oli ensimmäisen kierroksen korkein sitten vuoden 1999 vaalien.

## Lähteet
Viikinkien pukeutuminen

**Viikinkien pukeutuminen** koostui yleensä kalliista vaatteista. Kankaiden valmistaminen oli työlästä ja hidasta. Näin ollen kankaat käytettiin tarkkaan ja vaatteita käytettiin mahdollisimman pitkään eli niitä paikattiin ja korjattiin mahdollisimman paljon. Kankaiden raaka-aineita olivat villa, pellava, hamppu ja nokkonen. Varakkaimpien vaatteissa oli joskus silkkikankaasta tehtyjä koristeita. Nahkaa oli helpompi saada kuin kangasta ja se oli halvempaa. Köyhät ihmiset käyttivät usein nahka-asusteita. Nahkaa käytettiin myös kovassa kulutuksessa käytettyihin asusteisiin. Viikinkiaikana naiset tekivät perheensä vaatteet yleensä kotona. Viikingit ostivat vaatteita ja kankaita ulkomailta ja myös kankaan värjäysaineita. Köyhät ihmiset käyttivät vaatteiden värjäykseen luonnosta saatuja väriaineita.

## Lähteet
Bysanttilainen muoti

**Bysanttilainen muoti** oli saanut vaikutteita läntisen Rooman valtakunnan kulttuurista. Bysantti oli vaurasta aluetta ja se vaikutti muotiin. Silkin käyttö vaatetuksessa tuli Kiinasta Persian kautta Bysantiin. Bysantin muodissa vaatteet olivat usein runsaasti koristeltuja. Niitä oli koristeltu jalokivillä ja helmillä ja niihin oli kirjottu kuvioita. Kirjontaan käytettiin kulta- ja hopealankoja. Yläluokan vaatteissa yleisiä värejä olivat punainen, keltainen ja vihreä. Yleensä bysanttilaisessa muodissa väreinä olivat karmiininpunainen ja luonnonvalkoinen. Miehet käyttivät yleensä mustia jalkineita, mutta hoveissa käytettiin punaisia jalkineita. Keisareiden vaatteet olivat purppuran ja kullan värisiä.

## Lähteet
Kristinusko Kaliforniassa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Kalifornia]]n osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Kalifornian suurin uskonto. 63 prosenttia Kalifornian väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 1&nbsp;290
| 10&nbsp;361&nbsp;743
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 2&nbsp;230
| 1&nbsp;644&nbsp;918
|-
| Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko
| Myöhempien aikojen pyhät
| Mormonismi
| 1&nbsp;244
| 756&nbsp;507
|-
| Jehovan todistajat
| Jehovan todistajat
| Adventismi
| 308
| 504&nbsp;056
|-
| Eteläinen baptistikonventio
| Evankelikalismi
| Baptismi
| 2&nbsp;323
| 497&nbsp;030
|-
| Assemblies of God USA
| Evankelikalismi
| Helluntaiherätys
| 1&nbsp;378
| 378&nbsp;673
|-
|}

## Historia
Ensimmäinen katolinen hiippakunta perustettiin Puerto Ricoon 1511, josta kristinusko levisi Floridasta Kaliforniaan ulottuvalle alueelle. 1700-luvulla isä Junipero Serra perusti muutamien fransiskaaniveljien kanssa Kalifornian rannikolle useita lähetysasemia, kuten San Diegon, San Carlosin, San Gabrielin ja San Antonion. Näiden jälkeen perustettiin vielä 16 asemaa, jotka olivat päivämatkan toisistaan San Diegon lahdelta nykyiseen Sonomaan saakka..

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kristinusko Iowassa

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta [[Iowa]]n osavaltiossa** Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Iowan suurin uskonto. 77 prosenttia Iowan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
|- 
! | Yhteisö
! | Perinne
! | Perhe
! | Seurakunnat
! | Kannattajat
|-
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa
| Katolinen kirkko
| Katoliset kirkot
| 416
| 470&nbsp;487
|-
| Amerikan evankelisluterilainen kirkko
| Päälinja
| Luterilaisuus
| 403
| 185&nbsp;217
|-
| Yhdistynyt metodistikirkko
| Päälinja
| Metodismi
| 735
| 173&nbsp;750
|-
| Missouri-synodi
| Evankelikalismi
| Luterilaisuus
| 285
| 89&nbsp;917
|-
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat
| Evankelikalismi
| Muut
| 289
| 85&nbsp;426
|-
| Reformed Church in America
| Päälinja
| Reformoidut kirkot
| 79
| 41&nbsp;570
|-
|}

## Lähteet
Muoti-Hovi

**Muoti-Hovi Oy** on ollut riihimäkeläinen vaatetusalan perheyritys, joka on lopettamassa toimintaansa syksyllä 2023. Yrityksen perustivat vuonna 1958 Eeva ja Usko Aaltonen. Heidän poikansa Pekka Aaltonen ja Ossi Aaltonen jatkoivat toimintaa.

## Historia
Aluksi valikoimaan kuului myös miesten vaatteita, mutta sittemmin valikoimaan tuli kuulumaan vain naisten vaatteita. Muoti-Hovin myymälä oli Riihimäellä Hämeenkadulla ja Hyvinkäällä Kauppalankadulla, Riihimäen myymälä lopetti toimintansa vuonna 1999.

Muoti-Hovilla oli oma vaatemallisto, jota tuotettiin teollisesti suurimmillaan 50 ompelijan voimin 1980-luvulla. Tuotantopaikkana toimi Riihimäen kaupungin ensimmäinen pienteollisuushalli Juppalan kaupunginosassa Pakkaspolulla, hallin yritys lunasti itselleen laajentaen sitä useita kertoja. Tuotanto siirtyi kustannusten takia kuitenkin Viroon, mutta vaatteiden suunnittelu ja kaavoitus tehtiin koko ajan Riihimäellä. Tuotemerkkeinä ovat olleet Carolin ja Idees. 

## Tyhjennysmyynti
Muoti-Hovi Oy:n tehtaan tyhjennysmyynti tapahtuu syyskuun ja lokakuun vaihteessa 2023. Tehdaskiinteistö on jo myyty.

## Lähteet
Saint-Avit-de-Tardes

**Saint-Avit-de-Tardes** (oksitaaniksi: *Sent Avit de Tarda*) on kunta keskisessä Ranskassa Creusen departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Tardes-joen varrella, noin 13 kilometriä Aubussonin kaupungista itään.

Kunnan alueella on Mas du Closin moottorirata. Sen perusti vuonna 1963 Pierre Bardinon, joka oli vaurastunut nahkatavaroiden valmistajana. Rata oli tuolloin 400 metrin mittainen. Vuonna 1967 se jatkettiin nykyisen kolmen kilometrin mittaiseksi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iso-Kuora

**Iso-Kuora** on niemien ja saarten jakama järvi Kuoran kylässä Lieksan eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,31 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 58 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Iso-Kuoran polveilevan rantaviivan pituus on 12&nbsp;501 metriä. Allas jakautuu useisiin lahtiin, kuten Leväkkö, Pekkalanlahti, Rapalahti, Yrjönlahti, Tervalahti, Kytylahti ja Luvelahti. Järven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,3 kilometriä. Yrjönlahdesta etelään Iso-Kuora on matalaa. Järven keski- ja pohjoisosassa on sitä vastoin useita vähintään kymmenmetrisiä syvänteitä. Syvin kohta, 19 metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla Luveniemen ja Tykkylän välissä. Vähintään 15 metriä syvää on kaksi hehtaaria järven alasta.

Iso-Kuoran saariluku on viisi. Saarista laajin on noin seitsenhehtaarinen Heiskalansaari, joka on osin mökitetty, osin luonnonsuojelualuetta. Noin 400 metriä siitä pohjoiseen sijaitsee kaksihehtaarinen Kangassaari. Iso-Kuoran rannat ovat enimmäkseen metsämaata, mutta itärannalla on myös asutusta peltoineen. Länsirannalla kohoaa Rantavaara, jonka laki on noin 235 metriä merenpinnan yläpuolella. Vaarojen välissä on soita (Kuorajoensuo, Kissasuo, Kuikkasuo), jotka ovat vain muutaman metrin järvenpintaa ylempänä. Järven itäpuolitse kulkee yhdystie 5200. Eteläisten ja pohjoisten rantojen tuntumassa kulkee alemman luokan maanteitä.

Iso-Kuoran ainoa nimetty tulouoma on Leväkönpuro, joka laskee Leväkköön. Järven luusua sijaitsee Leväkön kaakkoisrannalla, josta alkaa Kuorajoki, joka laskee Saarijärveen (180,8 metriä mpy). Se sijaitsee noin kilometrin Iso-Kuoralta kaakkoon. Saarijärveltä Kuorajoki virtaa itään ja laskee Koitereen länsiosaan.

Iso-Kuoran vesitilavuus on 5&nbsp;925&nbsp;000 kuutiometriä.

Iso-Kuora (04.944.1.016) kuuluu Kuorajoen valuma-alueeseen (04.944), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Koitereen alue (04.94) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Iso-Kuora on laajin Kuorajoen valuma-alueen 29:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Suuri-Miela ja Saarijärvi.

## Lähteet
Mustavatsakukaali

**Mustavatsakukaali** (*Centropus grillii*) on kukaalien sukuun kuuluva käkilintu.

Mustavatsakukaalia tavataan trooppisessa Afrikassa.

## Lähteet
Denník N

***Denník N*** on slovakialainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti. Lehti perustettiin loppuvuodesta 2014, kun joukko *[[SME]]*:lle työskenteleviä toimittajia päätti lähteä yhtiön palveluksesta ja perustaa uuden lehden. Syynä lähtöön oli huoli *SME*:n uusi omistaja Penta. Lehden nimessä oleva iso N viittaa sanaan "itsenäinen" (). Lehden katsotaan olevan poliittiselta kannaltaan liberaali.

Lehden päätoimittajana toimii Matúš Kostolný.

Vuonna 2018 lehti perusti samannimisen sanomalehden Tšekkiin.

## Lähteet
OMV World Rally Team

**OMV World Rally Team** oli yksityinen rallitiimi, joka kilpaili rallin MM-sarjassa kausilla 2004-2007. Nimi syntyi kaupallisista sponsorointijärjestelyistä OMV-yhtiön taloudellisella tuella lähinnä Manfred Stohlin tukena. Tallin nimiä käyttivät Kronos Racing vuosina (2005, 2007) ja Bozian Racing (2006).
Syvänsalmenpuisto

**Syvänsalmenpuisto**  () on 2020-luvulla rakennettu puisto Kaitaaseen kuuluvalla Finnoon alueella eteläisessä Espoossa.

Syvänsalmenpuisto on rakennettu Djupsundsbäckenin varrelle Kaitaantien eteläpuolelle. Puiston kävelyakselina on lännestä Hyljetieltä alkava Kaitaantien suuntainen Lapinpellonpolku, joka päättyy idässä Hylkeenpyytäjänpolkuun. Djupsundsbäckenin eteläpuolitse kulkevaa Lapinpellonpolkua yhdistää Kaitaantiehen kaksi kävelysiltaa. Syvänsalmenpuistoon kuuluu myös aidattu leikkipaikka ja pieni ulkokuntoilupaikka, joka sijaitsee puiston itäkolkassa. Puistoon istutetussa puustossa on huomioitu liito-oravien reitit. Finnoon metroasema sijaitsee puiston itäpuolella. Puistosta on Syvänsalmenmetsän kautta viheryhteys Finnoon lintukosteikkoon.

## Kuvia

Syvänsalmenpuisto Finnoo Espoo 030923.jpg|Näkymä Djupsundsbäckenin ylittävältä sillalta
Finnoo puro pengerrys Espoo 240522.jpg|Puisto keväällä 2022
Finnoo uudisrakennuksia puro Espoo 010422.jpg|Puisto lumien sulaessa


## Lähteet
Elämänmeno (albumi)

**Elämänmeno** on Lasse Mårtensonin kuudes ja Purema-yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin loppuvuodesta 1978. Albumi on soundtrack Åke Lindmanin ohjaamasta samannimisestä kolmiosaisesta tv-näytelmästä, joka esitettiin marraskuussa 1978.

Albumi on julkaistu vain vinyylilevynä ja C-kasettina Kompass Records -levy-yhtiön toimesta.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Lasse Mårtenson, ellei toisin mainita.

Kaikki kappaleet sovittaneet Purema ja Lasse Mårtenson.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Kokoonpano
### [[Purema]]
* Matti Aalto – piano ja sähköurut
* Seppo Hakala – sähköbasso
* Matti Nurmi – rummut
* Matti T. Tuominen – kitara

### Lisäksi
* Károly Garam – sello
* Lasse Mårtenson – piano, sähköurut, harmonikka, moog-syntetisaattori, kitara ja studio-orkesterin johto

### Tuotanto
* Iain Churches – äänitys ja miksaus (Finnvox)
* Lasse Mårtenson – kannen suunnittelu ja valokuva
* Douglas Sivén – takakannen valokuvat
* Offset Oy – painotyö (Helsinki)
* Kompass Records Oy – tuotanto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Åke Lindmanin ''Elämänmeno'' -tv-näytelmä Yle Areenassa
Pravda (Slovakia)

***Pravda*** () on slovakialainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti. Vuonna 2022 sen levikki oli 25 500. Lehti perustettiin vuonna 1920 ja aina vuoteen 1989 asti se toimi Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen äänenkantajana. Nykyään sen katsotaan olevan keskusta-vasemmistolainen.

Lehden omistaa virallisesti Florena-niminen yritys, joka osti lehden vuonna 2010. Kaupan välikätenä toimi J&T-niminen slovakialainen yritys, jolla on kiinteät siteet Smer-SD -puolueeseen. Kauppa herätti paljon kysymyksiä, koska Florena on profiloitunut kiinteistöalan yrityksenä ja sen pääkonttori sijaitsee Tšekin puolella.

Lehden päätoimitus sijaitsee Bratislavassa ja vuodesta 2020 lähtien sen päätoimittajaksi nimitettiin Jakub Prokeš.

## Lähteet
Saint-Avit (Puy-de-Dôme)

**Saint-Avit** on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 57 kilometriä Riomin kaupungista länteen.

Saint-Avitin kirkko on rakennettu 1100-luvulla. Alkuperäisestä romaanisesta kirkosta on jäljellä vain osa kirkon laivasta. Portaali on luultavasti 1300-luvulta. Kirkko on omistettu 600-luvulla eläneelle Clermontin piispalle Saint Avitille. 

## Tunnettuja kuntalaisia
*Georges Conchon (1925-1990), kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jaavansalangaani

**Jaavansalangaani** (*Aerodramus fuciphagus*) on kiitäjiin kuuluva lintulaji.

Sitä tavataan Kaakkois-Aasian saaristosta.

Jaavansalangaanin pesistä valmistetaan pääskysenpesäkeittoa. Jaavansalangaanin valkoinen pesä on lähes pelkkää sylkeä, joten sitä pidetään arvokkaampana kuin tutkasalangaanin, joka sekoittaa sylkeen muita aineita.

## Lähteet
Saint-Avit

**Saint-Avit** voi tarkoittaa seuraavia:

## Maantiede
### Ranskalaisia kuntia
* Saint-Avit, Charenten departementissa
* Saint-Avit, Drômen departementissa
* Saint-Avit, Landesin departementissa
* Saint-Avit, Loir-et-Cherin departementissa
* Saint-Avit, Lot-et-Garonnen departementissa
* Saint-Avit, Puy-de-Dômen departementissa
* Saint-Avit, Tarnin departementissa

### Nimi esiintyy kunnan nimessä
 
* Saint-Avit-de-Tardes, Creusen departementissa
Harald Dahlman

**Harald Alexander Dahlman** (24. huhtikuuta 1907 Karjalohja – 28. helmikuuta 1940 Vatnuori, Koiviston maalaiskunta) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli korkeushyppy ja parhaaksi hyppyvuodeksi muodostui vuosi 1931. Dahlman kaatui talvisodan loppuvaiheessa.

Harald Dahlman kilpaili nuoruudessaan mäenlaskussa ja hiihdossa, jotka 1920-luvulla hänen kotiseudullaan Fiskarsissa olivat paikallisen seuran Fiskars IF:n suosittuja urheilumuotoja. Vuonna 1926 hän muutti Helsinkiin, ja seuraksi vaihtui KIF. Päälajiksi tuli yleisurheilu ja erityisesti korkeushyppy, jossa hän otti 1920-luvun lopulla useita SFI:n korkeushypyn mestaruuksia. Vuonna 1930 hän voitti myös SFI:n kymmenottelumestaruuden.

Vuonna 1929 Dahlman otti ensimmäisen Suomen mestaruusmitalin sijoittuessaan korkeudessa kolmanneksi tuloksella 180&nbsp;cm Armas Wahlstedtin voittaessa 5 cm paremmalla tuloksella. Seuraavana vuonna hän voitti SM-hopeaa jälleen tuloksella 180 cm voiton mennessä Ilmari Reinikalle 5&nbsp;cm paremmalla tuloksella. Samana vuonna hän edusti Suomea Unkari-maaottelussa. Vuodesta 1931 tuli Dahlmanin paras vuosi, vaikka hän joutui jättämään mestaruuskisat väliin. Hän paransi kesän aikana kaksi kertaa Suomen ennätystä; ensin kesäkuussa 192,6:een yhdessä Reinikan kanssa ja elokuussa tulokseen 194,3. Hän edusti saman syksynä vielä Ruotsi-maaottelussa. Seuraava vuosi oli olympiavuosi, mutta Dahlman ei onnistunut nousemaan olympiajoukkueeseen. Ilmari Reinikka nousi joukkueeseen ja olikin olympialaisissa paras eurooppalainen 5. sijalla. Olympialaisten aikaan järjestetyissä SM-kisoissa Dahlman sijoittui toiseksi Veikko Peräsalon jälkeen. Korkeushyppyuran jälkeen hän jatkoi HIFK:n riveissä keilailussa.

Talvisodassa Dahlman oli alikersanttina Erillinen pataljoona 19:n riveissä. Hän kaatui perääntymisvaiheessa Koiviston maalaiskunnan Vatnuorissa.

## Saavutukset

* SM-mitalit:
** Hopeaa vuonna 1930 ja 1932  
** Pronssia vuonna 1929 
* Kaksi kertaa Suomen ennätyksen parannus vuonna 1931 
* Kaksi maaotteluedustusta vuosina 1930–1931
* SFI-mestaruuksia 
** korkeushypyssä viisi kertaa vuosina 1927–1931
** kymmenottelussa vuonna 1930

## Lähteet
Valtiosopimusoikeutta koskeva Wienin yleissopimus

**Valtiosopimusoikeutta koskeva Wienin yleissopimus** on vuonna 1969 solmittu kansainvälinen sopimus, joka sääntelee valtiosopimuksia. Se on keskeisin valtiosopimusoikeutta koskeva kansainvälinen oikeuslähde. Sopimuksen on ratifioinut 116 valtiota ja allekirjoittanut 45 valtiota.

Kansainvälisen kanssakäymisen lisääntymisestä johtuvia pyrkimyksiä valtiosopimusoikeuden koontamiseksi on esiintynyt 1800-luvun lopulta alkaen. Toisen maailmansodan jälkeen YK:n Kansainvälisen oikeuden toimikunta laati ehdotuksen valtiosopimusoikeutta koskevaksi kansainväliseksi yleissopimukseksi. Toimikunnan lopullista luonnosta käsittelemään kutsuttiin Wieniin vuonna 1969 koolle diplomaattikonferenssi, joka pääsi yksimielisyyteen sopimuksen tekstistä. Yleissopimus tuli kansainvälisesti voimaan vuonna 1980. Suomi ratifioi Wienin yleissopimuksen samana vuonna.

Wienin yleissopimus perustuu osaltaan jo olemassa oleviin kansainvälisen tapaoikeuden normeihin, mutta se myös sisältää määräyksiä, joilla luotiin uutta kansainvälistä oikeutta. Siitä, mitkä sopimuksen määräykset kuuluvat tapaoikeuden piiriin, ei kuitenkaan ole täyttä yksimielisyyttä.

Vuonna 1986 solmittiin erillinen, valtiosopimusoikeutta valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen välillä koskeva Wienin yleissopimus. Tämä sopimus ei kuitenkaan ole vielä tullut kansainvälisesti voimaan ratifiointien vähäisyyden vuoksi, eikä sen myöskään ole katsottu sisältävän merkittävästi tapaoikeuden normeja.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Chálavra

**Chálavra** (, eli *Nisiá Chálavra*, Νησιά Χάλαβρα) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeressä Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Chálavran saaret kuuluvat Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Saaret

Saariryhmän suurimmat saaret ovat:

## Lähteet
Bratislavan päärautatieasema

**Bratislavan päärautatieasema** (; lyhennys: **Bratislava hl. st.**) on rautatieasema Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa. Rautatieasema on maansa tärkein matkustajaliikenteen asema ja osa Slovakian tasavallan rautateiden (ŽSR) yhteensä 292:n rautatieaseman (2022) palveluverkostoa. Vuonna 2015 asemaa käytti arkipäivisin noin 60&nbsp;000 ihmistä. Päivittäin asemalta lähti noin 125 junaa ja sinne saapui noin 120 junaa. Lisäksi aseman kautta kulki noin 35 junaa.

Päärautatieasema sijaitsee noin 1,8 kilometriä Bratislavan vanhasta kaupungista pohjoiseen, kävellen noin 15 minuutin matkan päässä. Haluttaessa päärautatieaseman edestä pääsee 8–15 minuutin välein kulkevalla raitiolinjalla 1 Bratislavan vanhan kaupungin luo.

Vuonna 1848 valmistunut Wien–Bratislava-linjan rautatieasema on yhä tallella, ja sijaitsee runsas 300 metriä nykyisen päärautatieaseman eteläpuolella. Rakennus on nykyään rautatiepoliisin käytössä. Tämän vanhan pääasemarakennuksen pohjoispuolella on Bratislavan liikennemuseo sinne johtavine vanhoine raiteineen. 


Tiedosto:Bratislava Hlavná Stanica main entrance pavillon.jpg|Rautatieaseman rakennus pimeään vuorokaudenaikaan.
Tiedosto:Fresco - mail hall - Bratislava Hlavna Stanica.jpg|Sisäseinällä on suurikokoinen seinämaalaus.
Tiedosto:Budova pri stanici.jpg|Vanha päärautatieasema, Wien–Bratislava-rautatielinjan asemarakennus (1848). Se sijaitsee noin 300 metriä etelään.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* IC-junayhteyksien haku   (zssk.sk)
* Bratislava hlavná stanica - Odchody / Depatures (Bratislavasta lähtevät junat)   (zsr.sk)
Kalapódi

**Kalapódi** () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Megálo Kalapódi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Leipsoíta
* Mikró Kalapódi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Leipsoíta
* Pipéri eli Kalapódi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Kýthnosta
Jørn Eggum

**Jørn-Henning Eggum** (s. 5. toukokuuta 1972 Bergen) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja, joka on toiminut Fellesforbundetin puheenjohtajana vuodesta 1972. Hän on myös istunut Bergenin kaupunginvaltuustossa vuosina 2007–2011. Koulutukseltaan hän on kultaseppä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eggum

**Eggum** on seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:

* Jan Eggum (s. 1951), muusikko
* Jørn Eggum (s. 1972), ammattiyhdistysjohtaja
Káppari

**Káppari** (, myös *Kápari*, Κάπαρη) eli **Kaparonísi** (Καπαρονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,072 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Káppari kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Kapari

**Kapari** tai **Kápari** () voi viitata seuraaviin:

;Paikkoja:
* Káppari eli Kápari, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa lähellä Leipsoíta
* Mikró Nisí eli Kápari, saari Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa lähellä Zákynthosta

;Henkilöitä:

* Jaana Kapari-Jatta (s. 1955), suomalainen kirjallisuuden suomentaja
* Jorma Kapari (1937–1991), suomalainen kääntäjä ja runoilija
* Marjatta Kapari (s. 1939), suomalainen kirjallisuuden suomentaja
* Ritva Kapari (1935–2023), suomalainen runoilija.
Lasse Kolstad

**Lars "Lasse" Kolstad** (10. tammikuuta 1922 Oslo – 14. tammikuuta 2012 Oslo) oli norjalainen näyttelijä ja laulaja. Hän esiintyi urallaan useissa teattereissa, mutta kauimmin Det Norske Teatretissa vuosina 1956–1965 ja 1969–1992. Lisäksi Kolstad näytteli monissa elokuvissa.

Kolstadin veli oli näyttelijä Henki Kolstad ja puolisoita näyttelijät Randi Kolstad sekä Bab Christensen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kouloúra (Dodekanesia)

**Kouloúra** (, myös *Kouloúra Anatolikí*, Κουλούρα Ανατολική, ”Itä-Kouloúra”) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Leipsoín saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,074 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Kouloúra kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kouloúran länsipuolella sen ja Leipsoín välissä sijaitsee pienempi Mikrí Kouloúra (”Pieni Kouloúra”) eli Kouloúra Dytikí (”Länsi-Kouloúra”).

## Lähteet
Makrý

**Makrý** (, ”Pitkä”; transl. myös *Makrí*) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Makrý, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Ródosta
* Makronísi eli Makrý, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Leipsoíta

## Katso myös

* Mákri, useita paikkoja
Otaharjasheinä

**Otaharjasheinä** (*Cenchrus echinatus*) on harjasheinien (*Cenchrus*) sukuun kuuluva yksivuotinen heinälaji. Se eroaa lähilajeistaan *[[Cenchrus incertus]]* ja *[[Cenchrus gracillimus]]* tähkylöiden karvojen koon perusteella.

Otaharjasheinä voi kasvaa noin 50 cm korkeaksi, ja se voi muodostaa laajoja ja tiiviitä mättäitä. Lehdet sijaitsevat vuorottaisesti ja ovat tupellisia. Lehtilavat ovat enintään 25 cm pitkiä ja 1 cm leveitä. Kukintona on varren latvassa sijaitseva röyhy. Tähkylöiden kaleet ovat keltaruskeita ja ota- tai karvakärkisiä. Varsinaiset kukat ovat kolmiheteisiä. Hedelmänä on jyvä, joka muuttuu kypsyessään mustaksi.

Otaharjasheinä kasvaa hiekkaisilla kasvupaikoilla ihmistoiminnan muokkaamissa ympäristöissä, kuten hylätyillä pelloilla ja nurmikoilla. Otaharjasheinä kasvaa alkuperäisenä Yhdysvaltojen eteläosista, Meksikosta ja Keski-Amerikasta Etelä-Amerikkaan ulottuvalla alueella. Nykyisin laji on kuitenkin levinnyt ympäri maailman trooppisille ja subtrooppisille seuduille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JSTOR Global Plants: ''Cenchrus echinatus''
Manóli

**Manóli** (, myös *Nisiá Manóli*, Νησιά Μανώλη) eli **Refoúlia** (Ρεφούλια) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Leipsoín saaren pohjoispuolella sen ja Arkoín saarten välillä. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Manóli Nísoi -saaret kuuluvat Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Saaret

Saariryhmä koostuu viidestä saaresta, jotka ovat:

## Lähteet
Mikrí Kouloúra

**Mikrí Kouloúra** (, myös *Kouloúra Dytikí*, Κουλούρα Δυτική, ”Länsi-Kouloúra”) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Leipsoín saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,022 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Mikrí Kouloúra kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Mikrí Kouloúran (”Pieni Kouloúra”) itäpuolella sijaitsee suurempi Kouloúra eli Kouloúra Anatolikí (”Itä-Kouloúra”).

## Lähteet
Neognathae

**Neognathae** on lintujen ryhmä, joka sisältää kaikki muut nykyiset lintulajit, paitsi tinamit ja  sileälastaiset. Nämä kuuluvat ryhmään Palaeognathae, josta Neognathaen kehityslinja on eronnut jo liitukaudella.

Neognathae jaetaan kahteen ylälahkoon: Galloanseres, johon kuuluvat sorsalinnut ja kanalinnut ja toisena ylälahkona Neoaves.

## Lähteet
Stavrí

**Stavrí** ( tai Σταυρή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,076 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Stavrí kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Žilinan rautatieasema

**Žilinan rautatieasema** () on rautatieasema Slovakian pohjoisosassa Žilinan kaupungissa. Asema on yksi maansa keskeisimmistä ja kuuluu osana Slovakian tasavallan rautateiden (ŽSR) yhteensä 292:n rautatieaseman (2022) palveluverkostoon. Bratislava–Žilina ratayhteys on maan päärata pääkaupunkiin (120) ja Košice–Žilina -rata (180) maan itäosaan. Pohjoiseen johtava rataosuus (127) vie Tšekin tasavallan rajalle. Siltä radalta johtaa yhteys (129) myös Puolaan. Lisäksi etelään johtaa Žilina–Rajec -rata (126). 

Vuonna 2023 Žilinan asemalla, sen läheisillä rataosuuksilla (runsas 14 km) ja aseman seudun liikenneyhteyksissä oli menossa korjaus- ja perusparannushanke, jossa rata rakennetaan 120 km/h ajonopeuden vaatimusten mukaiseen kuntoon. Samalla rautatieasemaa, ratapihaa ja alueen liikenneyhteyksiä uudenaikaistetaan.

Žilinan linja-autoasema sijaitsee 200 metrin päässä asemalta kaakkoon.


Tiedosto:Žilina, nádraží, 2018 (01).jpg|Žilinan asemalaitureita (2018), ennen 2020-luvun perusparannustöitä.
Tiedosto:Rekonstrukce 010.jpg|Žilinan ratapihan uudelleenrakentamisessa (meneillään 2023) radan ja laiturialueiden tasoa parannetaan.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* IC-junayhteyksien haku   (zssk.sk)
* Žilina: ODCHODY / DEPARTURES (lähituntien lähtevät junat)  (zsr.sk)
* Žilina: PRÍCHODY / ARRIVALS (lähituntien saapuvat junat)  (zsr.sk)
Konstruktivismi (kansainvälinen politiikka)

**Konstruktivismi** on kansainvälisten suhteiden oppialan koulukunta, joka korostaa sosiaalisten identiteettien merkitystä kansainvälisessä politiikassa. Se kehittyi 1990-luvulla ja haastoi uusrealismin ja uusliberalismin. Konstruktivismin merkittävimpänä edustajana on pidetty Alexander Wendtiä.

Konstruktivismin mukaan kansainvälinen politiikka ei selity ensisijaisesti materiaalisilla tekijöillä vaan sosiaalisessa vuorovaikutuksessa rakentuvilla identiteeteillä, mielikuvilla, uskomuksilla, periaatteilla, normeilla, toimintaopeilla ja muulla kollektiivisella tiedolla. Kansainvälisessä politiikassa faktoina ja luonnollisina realiteetteina pidetyt asiat, kuten kansainvälinen anarkia, ovat vain sosiaalisten käytäntöjen synnyttämiä. Konstruktivismi korostaa etenkin valtioiden identiteettien merkitystä, joita pidetään esimerkiksi etuja perustavampana käsitteenä, sillä jälkimmäiset pohjautuvat identiteetteihin. Joidenkin konstruktivistien, kuten Wendtin, mukaan identiteetit muodostuvat valtioiden välisessä vuorovaikutuksessa, kun taas toisten mukaan identiteetit perustuvat valtioiden sisäisiin diskursseihin.

Konstruktivismin edustajien mukaan se kykenee selittämään kaikki voimapolitiikan ilmiöt, mutta myös sellaisen kansainvälisen järjestyksen syntymisen, jossa voimapolitiikka ylitetään ja kansalliset edut muuttuvat kansainvälisiksi eduiksi. Konstruktivismi kuitenkin keskittyi etenkin alkuvaiheessa kilpailevien suuntausten tietoteoreettiseen ja metodologiseen kritiikkiin oman asiasisältöisen teoriavaihtoehdon kehittämisen sijaan.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Kansainvälisen oikeuden toimikunta

**Kansainvälisen oikeuden toimikunta** (eng. *International Law Comission*, *ILC*) on Yhdistyneiden kansakuntien alainen asiantuntijaelin, joka valmistelee kansainvälisten sopimusten tekstiluonnoksia kansainvälisen oikeuden alaan kuuluvista aiheista. Sen perusti YK:n yleiskokous vuonna 1947. Sitä ei tule sekoittaa Kansainvälisen kauppaoikeuden toimikuntaan.

Kansainvälisen oikeuden toimikunnan tehtävänä on YK:n peruskirjan 13 artiklan mukaisesti kansainvälisen oikeuden kehittäminen ja kodifiointi. Käytännössä se on pyrkinyt kansainvälisen julkisoikeuden alaan kuuluvien monenkeskeisten valtiosopimusten valmistelemiseen. Toimikunta on käsitellyt yli 30 asiakokonaisuutta, jotka ovat koskeneet kansainvälisen oikeuden tärkeimpiä aloja. Sen merkittävimpinä saavutuksina on pidetty merioikeusyleissopimusta, diplomaattisia suhteita koskevaa yleissopimusta, konsulisuhteita koskevaa yleissopimusta sekä valtiosopimusoikeutta koskevaa yleissopimusta. Jotkin toimikunnan valmistelemista sopimusluonnoksista eivät kuitenkaan ole tulleet laajalti hyväksytyiksi, kun taas toiset sen käsiteltävinä olleista kysymyksistä ovat olleet niin laajoja, perustavanluonteisia tai siinä määrin poliittisten erimielisyyksien kohteena, ettei toimikunta ole toistaiseksi suosittanut valtiosopimusten tekoa niistä.

Kansainvälisen oikeuden toimikuntaan kuuluu 34 viisivuotiskaudeksi valittua jäsentä. Se kokoontuu vuosittain kahden kuukauden pituisiin istuntoihin ja raportoi syksyisin YK:n yleiskokoukselle. Suomesta toimikunnassa ovat toimineet Erik Castrén 1960- ja 1970-luvuilla, Martti Koskenniemi vuosina 2001–2006 ja Marja Lehto vuosina 2017–2022.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Itsenäinen kaupunki (Yhdysvallat)

**Itsenäinen kaupunki** () tarkoittaa Yhdysvalloissa sellaista kaupunkia, joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto luokittelee itsenäiset kaupungit piirikunta-tyyppisiksi alueiksi. Itsenäisiä kaupunkeja on Yhdysvalloissa yhteensä 41. Näistä 38 sijaitsee Virginiassa, jonka perustuslain mukaan kaikki kaupungit ovat piirikunnista erillisiä. Muut kolme ovat Marylandin Baltimore, Missourin St. Louis ja Nevadan Carson City.

Itsenäisten kaupunkien ero yhdistettyihin kaupunki-piirikuntiin () on se, että itsenäiset kaupungit eivät edes nimellisesti kuulu mihinkään piirikuntaan, kun taas yhdistetyt kaupunki-piirikunnat kuuluvat muodollisesti siihen piirikuntaan, jonka kanssa niillä on yhdistetty hallinto.

## Lähteet
Korsikan ralli 1994

**Korsikan ralli 1994** (viralliselta nimeltään *38. Tour de Corse - Rallye de France*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1994. Kilpailu järjestettiin 5.&ndash;7. toukokuuta 1994. Kilpailu oli kauden neljäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

Kilpailuun ilmoittautui 92 autokuntaa, joista 84 lähti kilpailuun ja 43 pääsi maaliin.

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla
Sanremon ralli 1994

**Sanremon ralli 1994** (viralliselta nimeltään *36. Rallye San Remo - Rallye d'Italia*) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1994. Kilpailu järjestettiin 9.&ndash;12. lokakuuta 1994. Kilpailu oli kauden toiseksi viimeinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 

Kilpailuun ilmoittautui 94 autokuntaa, joista 92 lähti kilpailuun ja 40 pääsi maaliin.

## Tulokset

## Lähteet
Orrefors

**Orrefors** on taajama Nybron kunnassa Ruotsin Kalmarin läänissä. Noin 750 asukkaan taajama on tunnettu lasitehtaastaan, jonka alku oli vuonna 1726 perustetussa rautaruukissa. Palkituista taidelasituotteista tunnettu Orreforsin lasitehdas suljettiin vuonna 2012. Paikkakunnalla toimi vuosina 1979–2014 myös lasialan ammattioppilaitos Riksglasskolan. 1950-luvun lopulla avattu tehtaan lasimuseo on yhä avoinna kesäisin. Orreforsissa on myös sahalaitos, hotelli, pari retkeilymajaa ja leirintäalue.

## Lähteet
Arne Ekeland

**Arne Ekeland** (14. elokuuta 1908 Eidsvoll, Norja – 28. helmikuuta 1994 Eidsvoll, Norja) oli norjalainen taidemaalari. Hän oli pitkälti itseoppinut lukuun ottamatta lyhyttä jaksoa 1920-luvulla, jolloin hän oli Axel Revoldin opissa. Ekelandin tyyli sai vaikutteita kubismista, ekspressionismista, surrealismista ja alkuperäiskansojen taiteesta. Ekeland oli vakaumuksellinen kommunisti, ja matkat Neuvostoliittoon ja Kiinaan saivat hänet siirtymään lähemmäs realistista ilmaisua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Esko Vuorio

**Esko Tauno Ilmari Vuorio** (28. elokuuta 1933 Viipuri – 5. huhtikuuta 2024 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Vuorio syntyi diplomi-insinööri Tauno Gideon Vuorion ja Esteri Elisa Ojasen perheeseen. Hän avioitui 1958 Pirkko Tellervo Nymanin kanssa. Ylioppilaaksi Vuorio tuli Rauman lyseosta 1952 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1957. Hän oli Asia Trading Co. Ltd:n vienti- ja tuontimyyntitehtävissä 1957–1958, Osuuskunta Metexin vientimyyjä 1958–1961 ja aluemyyntipäällikkö Mexico Cityssä 1961–1964 sekä samalla Suomen varakonsuli siellä, Kaukomarkkinat, Valio ja Valmet -yhtiöiden aluemyyntipäällikkö sekä ulkoasiainministeriön kaupallinen avustaja Bangkokissa 1964–1967 ja Tampellan yhtiön Tampella Española S.A:n myyntijohtaja Barcelonassa 1967–1968.

Enso-Gutzeitin kraftlinertuotannon myyntipäällikkö Vuorio oli 1968–1970 ja aaltopahvin raaka-aineiden myyntijohtaja 1970–1972 ja sitten Finnlinesin markkinointijohtaja 1972–1973. Enso-Gutzeitin puutuoteryhmän markkinointijohtaja hän oli 1973–1974 ja ulkoasiainministeriön kaupallinen sihteeri Madridissa 1974–1976 sekä Enso-Gutzeitin paperiryhmän markkinointijohtaja 1976–1982, ryhmänjohtajan sijainen 1977–1982, paperiryhmän johtaja Imatralla 1982–1984 ja hallituksen jäsen Helsingissä 1984–1993. Hänellä oli työuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Vuorio sai 1993.

## Lähteet