Unkarilaiset nimet

**Unkarilaisilla** on lain mukaan jokaisella oltava etu- ja sukunimi. 

## Etu- ja sukunimen järjestys
Unkarin kielessä sukunimi tulee ennen etunimeä: *Petőfi Sándor* ’Sándor Petőfi’, *Orbán Viktor* ’Viktor Orbán’. Tämä on luonnollinen seuraus siitä, että unkarissa kuten yleensäkin uralilaisissa kielissä määrite tulee ennen pääsanaa. Ulkomaalaisten nimet kuitenkin nykyään jätetään yleensä alkuperäiseen järjestykseen.

## Unkarilaiset etunimet

### Lainsäädäntö ja hallinnolliset määräykset
Etunimien (unk. *utónév,* oikeastaan ’jälkinimi’) antamista Unkarissa alettiin säädellä lailla vasta vuoden 1895 väestökirjanpitolain mukaan. (Siihen asti nimien antamista olivat valvoneet vain kirkot kasteen yhteydessä.) Tällöin määrättiin, että nimet tulee kirjata valtion virallisella kielellä eli unkariksi. Nimien määrää ei tuolloin vielä rajoitettu, joten niitä voitiin antaa joskus jopa toistakymmentä. Vuodesta 1953 lähtien laki on rajoittanut annettavien etunimien määrän korkeintaan kahteen. Useilla unkarilaisilla on vain yksi etunimi, mutta kahden etunimen antaminen on viime vuosikymmeninä yleistynyt.

Unkarissa lapselle annettava etunimi on periaatteessa valittava valtion tiedotuslehdessä *(Magyar Közlöny)* julkaistusta virallisesta listasta. Mikäli vanhemmat haluavat lapselle nimen, jota ei ole listassa (esimerkiksi siksi, että nimi on vierasperäinen), heidän on erikseen anottava tähän lupaa viranomaisilta, jotka voivat konsultoida nykyään ELTE-yliopiston alaisuudessa toimivan Kielitieteen instituutin tutkijoita. Virallista nimilistaa täydennetään jatkuvasti. Vuonna 2012 listassa oli 2710 nimeä.

Etunimien on yksiselitteisesti ilmaistava lapsen sukupuoli. Nimi ei saa olla pahennusta herättävä tai naurettava. Vierasperäiset nimet on periaatteessa kirjoitettava unkarin kielen kirjoitustavan mukaisesti (esimerkiksi *Dzsesszika,* ei *Jessica*); vähemmistökansallisuuksilla on kuitenkin oikeus säilyttää omat nimiperinteensä kirjoitustapoineen, samoin ulkomaiden kansalaisten lapsilla. Virallinen kanta lempinimimuotoihin on, toisin kuin Suomessa, ollut torjuva. Esimerkiksi *Éva-* tai *Szilvia*-nimisiä naisia kutsutaan lähipiirissä usein lempinimellä *Évike* tai *Szilvi,* mutta viralliseksi nimeksi näitä ei ole hyväksytty.

Kesällä 2025 etunimipolitiikkaa on haluttu tiukentaa. 19. elokuuta 2025 voimaan astuneen lain mukaan Unkarissa tullaan sallimaan vain kulttuuri- ja innovaatioministerin julkaisemassa listassa sallitut etunimet, eikä listan ulkopuolisia nimiä koskevia anomuksia tulla ottamaan vastaan. Lista on tarkoitus koota asiantuntijaelimen avustuksella, johon kuuluu kansallisen kulttuuriperinnön asiantuntijoita sekä kirkkojen ja vähemmistöjen edustajia. Uudistusta on perusteltu sillä, että nimet ovat tärkeitä kulttuuriperinnön kantajia ja nimivalinta vaikuttaa lapsen elämään ja persoonallisuuden kehitykseen. Tämänhetkistä virallisten nimien listaa on myös pidetty liian sallivana.

### Etunimistön historiaa
Vanhimmat dokumentoidut unkarilaiset nimet edustavat vielä esikristillistä nimiperinnettä, ja joitakin niistä on saatettu antaa molemmille sukupuolille, eli nimenanto ei vielä ollut tiukasti sukupuolittavaa. Nämä nimet ovat saattaneet liittyä esimerkiksi lapsen syntymäaikaan tai asemaan perheessä (*Pentuc* ’perjantai *(péntek)*’, *Nege* ’neljäs lapsi’) tai toivottuihin ominaisuuksiin *(Draga* ’kallis (*drága)*’, *Sceret(h)eu* ’rakastava (*szerető*)’) tai sellaisten vertauskuviin (*Bika* ’(vahva kuin) härkä’). Unkarilaiset ovat tunteneet myös suojaavan nimimagian: jotta yliluonnolliset pahat voimat eivät kiinnostuisi lapsesta, sille annettiin ikävää ominaisuutta ilmaiseva *(Chunad* ’ruma’) tai kieltävä nimi (*Numwog* ’et ole olemassa *(nem vagy)*’).

Kristinuskon myötä vanhat etunimet vähitellen väistyivät, vaikka pitkään säilyi tapa käyttää pakananimeä kristillisen kastenimen rinnalla. Kristillisen nimistön leviämistä edisti etenkin se Budan kirkolliskokouksen 1279 julistama päätös, että nimen saa antaa vain pappi. Kasteniminä annettiin aluksi lähinnä pyhimysten nimiä (*[[Anna]], [[Borbála]]* ’Barbara’, *[[Erzsébet]]* ’Elisabet’, *[[Ilona]]* ’Helena’, *[[Katalin]]* ’Katariina’, *[[Margit]]* ’Margareeta’, *[[György]]* ’Georgios, Yrjö’, *[[István]]* ’Stefanos, Tapani’, *[[János]]* ’Johannes’, *[[László]]*, *[[Mihály]]* ’Mikael’, *[[Miklós]]* ’Nikolaus’). Reformaation myötä suosituiksi tulivat myös vanhatestamentilliset nimet *([[Éva]]* ’Eeva’, *[[Eszter]]* ’Ester’, *[[Sára]]* ’Saara’, *[[Áron]]* ’Aaron’, *[[Mózes]]* ’Mooses’). Joillakin nimillä on kahtalainen tausta: ne ovat alun perin vanhoja, esikristillisiä nimiä, jotka sittemmin on tulkittu ”kansainvälisen”, länsieurooppalaisen nimen vastineiksi. Esimerkiksi *[[Gyula]],* alkuaan eräänlaisen sotapäällikön tai korkean virkamiehen arvonimi, on muuttunut etunimeksi ja tulkittu latinalaisperäisen *[[Julius]]*-nimen unkarilaiseksi muodoksi. *[[Károly]],* jota pidetään *Karl ([[Kaarle]])* -nimen unkarilaisena vastineena, lienee itse asiassa ikivanha pakanallinen etunimi, alkuaan sama sana kuin nykyunkarin *karvaly* ’haukka’.

1800-luvulla käyttöön otettiin useita kansallisromanttisia, aitounkarilaisia nimiä. Osa niistä oli peräisin Unkarin keskiajan historiasta tai vanhasta taruperinteestä (esimerkiksi *[[Béla]]*, *[[Árpád]], [[Géza (nimi)|Géza]], [[Ildikó]]*, *[[Sarolt|Sarolt(a)]]*), osa rakenneltiin unkarin kielen aineksista. Esimerkiksi naisennimen *Tünde* keksi sanan *tündér* ’keijukainen’ pohjalta Mihály Vörösmarty alun perin historiallisen runoelmansa *Csongor és Tünde* (1830) sankarittaren nimeksi, miehennimi *[[Győző]]* (’voittaja’) syntyi 1800-luvulla käännöksenä latinankielisestä *Victor*-nimestä. Uusia unkarilaisperäisiä nimiä on hyväksytty käyttöön näihin aikoihin asti, vuonna 2024 esimerkiksi tytönnimi *Kikerics* ’myrkkylilja’. 

Viime vuosikymmeninä on väitetty lapsille yhä useammin annettavan vierasperäisiä, esimerkiksi kirjoista ja tv-sarjoista tuttuja etunimiä *(Klarissza, [[Virginia (nimi)|Virginia]], Roxána*). Vuonna 2024 sallittujen etunimien listaan hyväksyttiin muun muassa tytönnimet *Kjókó* (= Kyoko) ja *Szmilla,* pojannimet *Berk,* *[[Galahad]]* ja *[[Legolas|Legolász]].* Kaikkein suosituimmista nimistä on kuitenkin suuri osa sellaisia, joita on Unkarissa käytetty viimeistään 1800-luvulta alkaen. Vuoden 2024 suosituimmista viidestä tytönnimestä *(Luca, [[Hanna]], [[Zoe (nimi)|Zoé]], Anna, [[Emma (nimi)|Emma]]*) useimmat ovat olleet Unkarissa käytössä jo satoja vuosia, viiden suosituimman pojannimen joukkoon (*[[Dominic|Dominik]], [[Oliver|Olivér]], Levente, Marcell, Milán*) mahtuu myös muinaisunkarilainen *Levente.*

## Unkarilaiset sukunimet

### Sukunimistön historiaa
Etunimen ohella käytettävien sukunimien järjestelmä alkoi muotoutua Unkarissa 1300-luvulla mutta yleistyi vasta vähitellen, vuosisatojen mittaan. Muuttumaton ja periytyvä sukunimi tuli kaikille pakolliseksi vasta Joosef II:n vuonna 1787 antamalla asetuksella.

Monet perinteiset unkarilaiset sukunimet palautuvat (miehen) etunimeen eli alun perin isännimeen, joko esikristilliseen (*Bacsó, Beke; Farkas* ’susi’) tai kristilliseen (*[[Antal]]* ’Antonius’, *[[Lukács]]* ’Luukas’). Isännimet voivat sisältää myös aineksen *-fi* ’poika’, esim. *Bánfi.* Toinen yleinen nimityyppi perustuu paikannimeen ja sisältää usein johtimen *-i,* esim. *Alföldi* ’Alföldiläinen’, *Budai* ’Budalainen’. Yleisiä ovat myös kansallisuutta (*Tót(h)* ’slovakki’, *Német(h)* ’saksalainen’, *Lengyel* ’puolalainen’, *Oláh* ’romanialainen, valakki’, *Rác(z)* ‘serbi’, *Horvát(h)* ’kroaatti’, *Török* ’turkkilainen’), ominaisuutta (*Nagy* ’suuri’, *Kis(s)* ’pieni’, *Víg* ’iloinen’, *Fekete* ’musta’, *Balog(h)* ’vasenkätinen’) tai ammattia tai yhteiskunnallista asemaa merkitsevät sukunimet (*Nemes* ’aatelinen’, *Bíró* ’tuomari’, *Kovács* ’seppä’, *Juhász* ’lammaspaimen’, *Szabó* ’räätäli’, *Varga* ’suutari’, *Molnár* ’mylläri’).

Etenkin 1800-luvun loppupuolelta lähtien näiden nimityyppien mallin mukaan muodostettiin myös uusia nimiä, ja monet vierasperäistä nimeä kantaneet unkarilaiset vaihtoivat sukunimensä unkarinkieliseksi (*Petrovics > [[Sándor Petőfi|Petőfi]]* ’Pietarinpoika’, *Fischer > Halász* ’kalastaja’).

Sukunimien kirjoitusasuissa suositaan toisinaan vanhanaikaisia, nykyunkarin oikeinkirjoituksesta poikkeavia muotoja, esim. *th:*ta *t:n* sijasta (*Tóth, Németh*, *Horváth*) tai *y*:tä *i*:n sijasta erityisesti nimien lopussa. Erityisesti *y*:llisiä kirjoitusasuja pidetään usein erityisen tyypillisenä aatelisnimille.

### Sukunimien lisäkkeet
Jotkut unkarilaiset käyttävät sukunimensä edessä alkukirjainta, jonka tehtävä on lähinnä erottaa nimen kantaja muista samannimisistä henkilöistä, esim. *L. Simon László* tai ulkomailla *László L. Simon* (Simon on tässä siis sukunimi, László etunimi).

Aatelisten sukunimeen saattoi liittyä ns. aatelispredikaatti *(nemesi predikátum, nemesi előnév),* joka muodostettiin suvun tai sukuhaaran todellisten tai fiktiivisten kotiläänitysten nimestä *i*-johtimella. Unkarissa aatelispredikaatti pienellä alkukirjaimella kirjoitettuna sijoitettiin sukunimen eteen, esim. *[[Miklós Horthy|nagybányai Horthy Miklós]], [[István Báthory (Ecsed)|ecsedi Báthory István]].* Muilla kielillä toimiessaan unkarilaiset aateliset käänsivät järjestyksen ulkomaisten käytäntöjen mukaiseksi, esim. *Nikolaus Horthy von Nagybánya, Miklós Horthy de Nagybánya.* Aatelispredikaatit kiellettiin lailla 1947.

### Sukunimi, avioliitto ja perhe
Perinteisesti unkarilainen nainen on ottanut naimisiin mennessään miehensä nimen, jonka perään tulee ’vaimoa’ merkitsevä *-né.* Jos esimerkiksi Anna Nagy *(Nagy Anna)* menee naimisiin László Kissin *(Kiss László)* kanssa, hänestä voi tulla virallisesti pelkästään *Kiss Lászlóné,* ja hänen oma nimensä katoaa kokonaan näkyvistä, vaikka tuttavat tietenkin kutsuvat häntä edelleen Annaksi. Vaihtoehtoisesti vaimo voi käyttää miehensä sukunimeä tai miehensä koko nimeä oman nimensä edellä *(Kissné Nagy Anna*, *Kiss Lászlóné Nagy Anna).*

Useissa muissa Euroopan maissa tunnettu tapa, jossa vaimo käyttää miehensä sukunimeä ja omaa etunimeään *(Kiss Anna)*, ei ole kuulunut unkarilaiseen nimiperinteeseen mutta on nykyään Unkarissa sekin mahdollinen, samoin kuin oman nimen säilyttäminen avioliitossakin entisellään. Joskus naimisissa olevat naiset käyttävät sukunimensä edellä pelkästään miehensä sukunimen alkukirjainta *(K. Nagy Anna)*. Tämä on epävirallinen käytäntö. Nykyään mies voi myös ottaa vaimonsa sukunimen *(Nagy László),* tai jompikumpi tai molemmat puolisoista voivat ottaa kaksoissukunimen, jossa nimien järjestys on vapaasti valittavissa (*Kiss-Nagy Anna*).

Lapsi voi saada joko isänsä tai äitinsä sukunimen. Useimmissa perheissä lapselle annetaan isän sukunimi.

## Unkarilaisten nimien taivuttaminen suomen kielessä
Kielitoimiston suosituksen mukaan vieraat nimet, joiden äänneasu päättyy konsonanttiin ja kirjoitusasu vokaaliin, saavat ääntämyksensä mukaisen taivutuspäätteen, mutta kirjoitettaessa toimitaan ikään kuin kirjoitusasun loppuvokaali olisi ääntyvä. Sääntö koskee unkarinkielisistä sanoista erityisesti konsonantteihin *gy*, *ty*, *ny* ja *ly* päättyvien sanojen taivutusmuotoja: esimerkiksi genetiivi nimestä *Nagy* kirjoitetaan *Nagyn* ja illatiivi *Nagyyn*. Unkarin kielen tuntijat käyttävät joskus myös toisenlaisia kirjoitusasuja, koska *y* ei ole unkarissa normaalisti vokaalimerkki vaan osa (historiallisten) palataalikonsonanttien *gy*, *ly*, *ny* ja *ty* merkintää. Myös *Uusi kieliopas* pitää mahdollisena ääntämyksen mukaisen sidevokaalin *i* ja heittomerkin käyttöä: 

: ”Joskus heittomerkki voi olla muutenkin tarpeen selvyyden vuoksi, esim. engl. *Attlee’a* [ätliä], unk. *Nagy’ille* [nadjille] (nominatiivi ääntyy [nadj]).”

Oman ongelmansa muodostaa unkarilaisissa sukunimissä yleinen johdin *-i*, joka merkitykseltään vastaa lähinnä suomen johdinta *-lainen*/*-läinen*. Esimerkiksi muoto *Szilágyin* saattaa viitata perusmuotoon *Szilágyi* tai perusmuotoon *Szilágy.*

Unkarinkielisiä nimiä taivutettaessa tulee huomata pitkät loppuvokaalit, etenkin *-ó* ja *-ő*. Esimerkiksi paikannimi *Gödöllő* taipuu *Gödöllőtä* : *Gödöllőhön*, miehennimi *László* : *Lászlóta* : *Lászlóhon*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Unkarissa virallisesti sallittujen etunimien luettelo