open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Seppo Marjomäki

**Seppo Jaakko Marjomäki** (8. kesäkuuta 1931 Pyhäjoki – 9. kesäkuuta 2007) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. 

Marjomäen vanhemmat olivat osuuskaupan hoitaja Iisakki Marjomäki ja Selmi Flinkkilä ja puoliso vuodesta 1958 Aura Laulumaa. Marjomäki kävi kauppaopiston 1951–1952 ja otti osaa liikkeenjohdon koulutuksiin 1966–1968. Hän oli Pyhäjoen Osuuskaupan myyjä ja myymälänhoitaja 1954–1955, Oulaisten Osuuskaupan kenttäkoulutuksessa 1955–1956, SOK:n Kokkolan alueen kenttäkoulutuksessa 1956–1957, Oy Tuote-Välityksen palveluksessa 1957–1958, SOK:n Porin konttorin maatalousosaston johtaja 1958–1962 ja Rauman Osuuskaupan, vuodesta 1967 Osuuskauppa Keula, kaupallinen johtaja 1962–1969 ja toimitusjohtaja 1969–1989. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Marjomäki oli reservin luutnantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1985.

## Lähteet
Marjomäki

**Marjomäki** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Seppo Marjomäki (1931–2007), yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Varpu Marjomäki (s. 1962), professori.
Liikkuminen palveluna

**Liikkuminen palveluna** (*Mobility as a Service*, MaaS) on liikennepalvelua, jota voi ostaa, mutta jota ei tarvitse omistaa. Julkiset linja-autot, taksit, metrot, suurnopeusjunat, lentokoneet ja kaupunkipyöräjärjestelmät ovat MaaS:n muotoja.

MaaS on suosittu ympäri maailmaa Yhdysvalloissa, Euroopassa, Japanissa, Koreassa ja Kiinassa.

## Esimerkkejä
Esimerkkejä ovat muun muassa

* kimppakyyti
* sähköiset kyydinjakopalvelut (yhdistää matkustajat ajoneuvoihin)
* pyöränjako-ohjelmat
* autonjakopalvelut
* kutsupohjaiset linja-autopalvelut
* itse ajavat autot

## Vaikutukset
MaaS voi vähentää liikennettä, ja se saattaa myös vähentää auton omistajien määrää. Näin on jo Kiinassa, jossa yli puolella väestöstä ei ole autoa – he eivät vain tarvitse sitä.

## Itse ajavat autot (AV)
Uber, Tesla, General Motors, Waymo, Apple ja Local Motors valmistavat itseohjautuvia ajoneuvoja (tai autonomisia ajoneuvoja, AV:ita). 

Itseajavat autot voisivat viedä ihmiset minne he haluavat halvemmalla kuin taksi tai kyydinjakopalvelu. Se voisi hyödyttää ympäristöä, nopeuttaa kuljetuksia ja jopa parantaa terveydenhuoltoa.

## Lähteet
Herralan työväentalo

**Herralan työväentalo** oli Hollolan kunnan Herralan kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Herralan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1907, ja sen vihkiäisiä vietettiin 7.7.1907. Orimattilan soittokunta esiintyi, ja lisäksi ohjelmassa oli puheita, runonlausuntaa sekä iltama. Vuonna 1929 taloa laajennettiin, ja tuolloin yhdistys myös eli nousukautta: kevään aikana se sai lyhyessä ajassa 15 uutta jäsentä. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 40.

Vuoteen 1966 mennessä yhdistys ilmeisesti oli joutunut luopumaan talostaan, sillä sen 60-vuotisjuhlat järjestettiin Herralan seurojentalolla.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla järjestettiin esimerkiksi iltamia, vaalijuhlia ja opastuskursseja. Kesällä 1931 yhdistys vietti 25-vuotisjuhlaansa päivä- ja iltajuhlilla. Ohjelmassa oli muun muassa näytelmiä, puheita, kuorolaulua, juhlaruno sekä tanssia. Työväentalon pihalla oli mahdollista kilpailla ”kansankilpailuissa”. 

Vuonna 1934 talolla järjestettiin Hollolan sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön kesäjuhlat. Päiväjuhlassa paikalla oli toistasataa henkilöä, mutta iltajuhlassa vähemmän. Syyksi arveltiin sitä, että "porvarit" olivat järjestäneet samaan aikaan tanssit seuratalollaan kilpaillakseen työväentalon ohjelman kanssa. 

## Lähteet
514107 Kaʻepaokaʻāwela

**514107 Kaʻepaokaʻāwela**, väliaikaiselta nimeltään ****, on pieni asteroidi, jonka halkaisija on noin 3 kilometriä ja joka resonoi yhdessä kiertoradalla Jupiterin kanssa. Se on epätavallinen asteroidi, koska sen kiertorata on päinvastainen kuin useimpien muiden aurinkokunnan kappaleiden suunta.

## Lähteet
Gravitaatiopotentiaali

**Gravitaatiopotentiaali** on fysiikan käsite. Siihen liittyy tietyn kappaleen massa. Massaan vaikuttava Newtonin gravitaatiolaki voidaan esittää Poissonin yhtälön avulla, jolloin on kyseessä gravitaatiopotentiaalin ja massatiheyden suhde. Kappaleiden keskinäiseen vetovoimaan liittyy potentiaalienergia, joka on suhteellinen kappaleiden etäisyyteen. Vetovoimaan liittyy myös gravitaatiovakio, joka määritetään mittaamalla. Jos määritetään kahden keskenään vuorovaikutuksessa olevien kappaleiden painovoima, saadaan määritettyä potentiaalienergiafunktio.

## Lähteet
Uskilan työväentalo

**Uskilan työväentalo** on Hollolan kunnan Uskilan kylässä sijaitseva entinen työväentalo.

## Historiaa
Hollolan kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talon yhdistys hankki vuonna 1908, jolloin sen jäsenmäärä oli 64. Vihkiäisjuhlaa vietettiin 7.6.1908. Talo paloi kesällä 1930, ja paloa epäiltiin tuhopoltoksi.

Toinen talo valmistui vuonna 1932, mutta se päätyi saman tien käyttökieltoon vuoteen 1937 saakka, todennäköisesti kommunistilakien takia. Talo rakennettiin talkoilla, ja rakennusmateriaaleja saatiin keräysten ja lahjoitusten kautta. Vihkiäisjuhlaa päästiin viettämään heinäkuussa 1937 runsaan yleisön voimin.

Talo on ilmeisesti vuonna 2022 edelleen olemassa ja yksityisomistuksessa. 

## Rakennus
Vuonna 1930 palanut ensimmäinen talo käsitti juhlasalin, tarjoiluhuoneen ja vahtimestarin asunnon.

Nykyinen talo on hirsirunkoinen, kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 400 m². Alun perin se oli punainen, mutta se maalattiin sittemmin valkoiseksi. Pärekatto vaihdettiin peltikatoksi vuonna 1975. Vuonna 1964 talo vuorattiin ulkoa mineriittilevyillä. Sisäseinät ovat vuoraamattomat.
 
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja kaksi asuntoa: yhden huoneen asunto alakerrassa sekä yläkerrassa kahden huoneen ja keittiön asunto. Yläkerran toinen asuinhuone on rakennettu vuonna 1978. Vuonna 1977 rakennettiin lisärakennus, johon tuli sauna. Vuonna 1982 talon lämmitys oli edelleen alkuperäinen uunilämmitys, eikä siinä ollut vesijohtoa, viemäriä eikä sisävessaa. Ne olivat kuitenkin suunnitteilla.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla järjestettiin muun muassa iltamia ja tansseja. Vuonna 1965 talolla vietettiin yhdistyksen 60-vuotisjuhlaa. Alkuun esiintyi Lahden Työväen Musiikinystävien soittokunta, minkä jälkeen ohjelmassa oli juhlapuheita, laulua, yhdistyksen veteraanien kukittaminen, pihamaalla järjestettyjä seurapelejä sekä kupletteja. 

Talo oli vielä 1980-luvun alussa työväenyhdistyksen käytössä. Siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia sekä näytettiin elokuvia. 

Vuonna 2012 talolla alkoi toimia kiinalaisten posliiniesineiden näyttely ja myymälä.

## Lähteet
Marko Johansson

**Marko Johansson** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Marko Johansson (s. 1979), suomalainen jalkapalloilija
* Marko Johansson (s. 1998), ruotsalainen jalkapallomaalivahti.
Vesikansan työväentalo

**Vesikansan työväentalo** eli **Kalliolan työväentalo** on Hollolan Vesikansassa sijaitseva työväentalo.

## Historiaa
Vesikansan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1902 Hollolan ensimmäisenä työväenyhdistyksenä. Mukaan liittyi perustavassa kokouksessa 22 henkeä. Yhdistyksen toiminta oli etenkin sisällissodan aikaan, sen jälkeen sekä 1930-luvun alun Lapuan liikkeen aikaan vaikeaa. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon.

Talo rakennettiin talkootyönä vuonna 1946. Sodan jälkeisissä oloissa tarvikkeista, kuten nauloista, oli pulaa, mutta talo saatiin kuitenkin valmiiksi. Keväällä 1947 yhdistys pääsi muuttamaan omaa taloon, mutta saman vuoden juhannusaattona se tuhoutui tulipalossa. Palo oli ilmeisesti tuhopoltto. Talo kuitenkin rakennettiin uudelleen, ja se valmistui tammikuussa 1948. 1950-luvun alkupuolella yhdistyksen jäsenmäärä oli noin 150. 

Talo on Hollolan Vesikansan työväenyhdistyksen käytössä.

## Rakennus
Talo on yksikerroksinen, rankorakenteinen ja pinta-alaltaan 235 m². Se oli alun perin vuorattu laudalla, mutta vuonna 1964 sen ulkoseiniin laitettiin mineriittilevyt. Väriltään talo on harmaa. Pärekatto vaihdettiin peltikattoon vuonna 1960. Kattotyö tehtiin talkoilla.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä kahden huoneen ja keittiön asunto. Alkuperäinen lämmitys oli puulla, vuodesta 1977 lähtien sähköllä. Vesijohto tuli taloon vuonna 1974 ja viemäröinti 1977.

## Toimintaa työväentalolla
Oma talo vilkastutti yhdistyksen toimintaa, ja siellä päästiin järjestämään muun muassa opintokerhoja. Vuonna 1982 talo oli Vesikansan työväenyhdistys ry:n käytössä, ja sitä myös vuokrattiin ulkopuolisille. Siellä järjestettiin kokouksia ja urheiluharjoituksia.

## Lähteet
Richard Neal

**Richard Edmund Neal** (s. 14. helmikuuta 1949 Springfield, Massachusetts) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. Neal on toiminut yhtenä Massachusettsin edustajista Yhdysvaltain edustajainhuoneessa yhtäjaksoisesti vuodesta 1989 lähtien. Tätä ennen hän on toiminut politiikassa muun muassa kotikaupunkinsa Springfieldin pormestarina vuosina 1984–88.

## Lähteet
Laitialan työväentalo

**Laitialan työväentalo** oli Hollolan kunnan Laitialan kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Laitialan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. 1910-luvulla yhdistyksen toiminta oli muutaman vuoden pysähdyksissä, mutta vuonna 1915 se käynnistettiin uudelleen. Yhdistyksen jäsenluku nousikin vuoden aikana kuudesta kahteentoista. Ilmeisesti saman vuoden aikana se onnistui myös hankkimaan talon.

Vuonna 1930 talo oli jonkin aikaa suljettuna kommunistilakien nojalla, sillä eräs paikallinen kommunistinen järjestö oli pitänyt siellä kokouksiaan. Talon avaamista haettiin sillä perusteella, että sen omisti sosialidemokraattinen yhdistys. Samalla päätettiin kieltää talon vuokraaminen kommunistisille järjestöille. Kesällä 1945 yhdistys kuitenkin liittyi SKDL:n organisaatioon.

Yhdistyksen tai talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.

## Toimintaa työväentalolla
Keväällä 1931 talolla järjestettiin luento- ja opastuskursseja sekä niiden päättäjäisjuhla huhtikuussa. Saman vuoden elokuussa pidettiin kesäjuhla, jonka ohjelmassa oli muun muassa urheilukilpailuja sekä tanssi-iltama.

## Lähteet
Vehkalahden koulu

**Vehkalahden koulu** on Haminassa toimiva peruskoulu, jossa on luokat 1–9. Se toimii Ruissalon koulukeskuksessa, jossa on päiväkoti, kirjasto sekä liikunta- ja jäähalli. Koulun rehtori on Anssi Kukkanen. Vuonna 2021 koulussa oli noin 500 oppilasta.

Koulussa on iso piha ja iso jalkapallokenttä. Koulun ympäristössä on hyvät liikuntamahdollisuudet, kuten jäähalli, kuntosali, hiihtolatuja ja jalkapallokenttä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Möysän työväentalo

**Möysän työväentalo** oli Lahden kaupungin Möysän kaupunginosassa sijainnut työväentalo. Talo myytiin vuonna 1936 nuorisoseurataloksi.

## Historiaa
Möysän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo rakennettiin vuonna 1922, mutta sen viimeistelytyöt veivät vielä pari vuotta. Vuonna 1924 talo oli käyttökuntoinen. Myös vuoden 1928 aikana taloa kunnostettiin. Yhdistys kuitenkin myi talo Möysän nuorisoseuralle jo syksyllä 1936. Vuonna 1931 Möysän yhdistyksen ennakoitiin liittyvän Lahden työväenyhdistykseen, kun Möysä liitettäisiin Lahteen; mahdollisesti tämä oli talokaupan takana.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla toimi muun muassa Möysän Työväennäyttämö. Vuonna 1924 siellä järjestettiin Lahden ja Möysän yhdistysten yhteinen Sosialidemokraattisen Puolueen 25-vuotisjuhlailtama, ja vuonna 1928 Lahden ja Hollolan kunnallistoimikuntien yhteinen vappujuhla pidettiin Möysän työväentalolla. Vuonna 1936 Lahden Osuuskauppa järjesti talolla osuustoiminnallisen kevätjuhlan, jossa talo oli ”viimeiseen saakka täynnä”.

## Lähteet
Pleurotineae

**Pleurotineae** on Agaricales-lahkoon kuuluva sienten alalahko. Se sisältää helttasieniä, kuppimaisia sieniä, orvakoita ja kääpiä. Lajit ovat lahottajasieniä tai loisia.

## Luokittelu
Pleurotineae sisältää seuraavat heimot:
* Cyphellopsidaceae
* Pleurotaceae
* Resupinataceae
* Schizophyllaceae

## Kuvagalleria

Dendrothele acerina DK5 (1).JPG|Vaahterantäpläkkä (*Dendrothele acerina*)
Lachnella villosa 17443135.jpg|Karvakupponen (*Lachnella villosa*)
Resupinatus merulioides 269741347.jpg|*[[Resupinatus merulioides]]*
Fistulina hepatica (44936245131).jpg|Häränkieli (*Fistulina hepatica*)


## Lähteet
Eräjärven kirkkomuseo

**Eräjärven kirkkomuseo** sijaitsee Eräjärvellä, Eräjärven kirkossa. Eräjärven nykyinen tasavartinen ristikirkko vihittiin käyttöön vuonna 1821. Kirkon sisätiloissa on pieni, mutta mielenkiintoisia esineitä täynnä oleva kirkkomuseo. Esillä on käytöstä poistettuja esineitä puretuista Eräjärven kirkoista, joista vanhimmat ovat 1700-luvulta. Kokoelman hienoin esine on saarnastuolin reunalla sijainnut 1700-luvun tiimalasi ja erikoisin esillä oleva esine on sakastin puuvartinen pisuaari, josta hädän hetkellä saattoi lorauttaa ulos sakastin ikkunasta. Kirkkomuseossa on nähtävillä myös kiertokoulun aikaisia esineitä, kuten kirjoja, havaintovälineitä, tauluviivain ja helmitaulu.

## Lähteet
Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio

**Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio** on suomalainen asiantuntijayhteisö, jonka tehtävänä on taata avoimen tieteen ja tutkimuksen linjausten  mahdollistaminen organisaatioissa sekä pohtia avoimen tieteen ja tutkimuksen kysymyksiä.  

Koordinaation keskiössä on Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen ohjausryhmä, joka muodostuu suomalaisen tutkimus­yhteisön nimeämistä jäsenistä. Ohjausryhmä hyväksyy koordinaation linjaukset ja toimii täten koordinaation päätöksentekijänä. Ohjausryhmän toimikausi on kaksivuotinen, ja se kokoontuu vähintään kuusi kertaa vuodessa.  

Ohjausryhmä toimii yhteistyössä neljän asiantuntijaryhmän kanssa. Jokainen asiantuntijaryhmä keskittyy yhteen neljästä avoi­men tieteen osa­alueesta, joita ovat toimintakulttuurin avoimuus, tutkimusaineistojen avoimuus, julkaisujen avoimuus ja oppimisen avoimuus. 

Asiantuntijaryhmissä toimii avoin kutsumenettely, eli jäsenyys perustuu jokaisen omaan asiantuntijuuteen ilman erityistä organi­saation edustusta. Asiantuntijaryhmien asettamat työryhmät puolestaan toimivat määräaikaisina ja tietyn määritellyn tehtävän edistämiseksi.

Koordinaation työtä tukee Avoimen tieteen ja tutkimuksen sihteeristö, joka toimii Tieteellisten seurain valtuuskunnassa.

## Avoimen tieteen ja tutkimuksen julistus
Avoimen tieteen ja tutkimuksen julistus 2020-2025 toimii perustana avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallisille linjauksille ja suosituksille, jotka rytmittävät avoimen tieteen edistämistä Suomessa. Julistuksen ovat laatineet Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio sekä suomalainen tutkimusyhteisö. Sen ovat allekirjoittaneet kaikki kotimaan tutkimusta tekevät organisaatiot.

## Lähteet
Längelmäen kirkkomuseo ja makasiini

**Längelmäen Kirkkomuseo ja makasiini** sijaitsee Längelmäellä.  Kirkkomuseon tilat on barokkityylisen puukirkon sakastin yläkerrassa ja makasiinimuseo sijaitsee kirkkotien toisella puolella. Vuonna 1772 valmistunut kirkkorakennus on Längelmäellä syntyneen kirkonrakentaja Antti Piimäsen suunnittelema. Kirkkomuseossa pääsee tutustumaan kirkolliseen elämään ja siellä on esillä kirkossa käytössä olleita esineitä.

## Lähteet
Kuplakotilot

**Kuplakotilot** (Acteonidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

## Taksonomia ja anatomia
Kuplakotilot jaetaan 19 sukuun. Heimon lajien kuori on paksu ja muodoltaan vaihtelevasti joko pitkänomainen tai pyöreähkö. Kuoren väritys vaihtelee yksivärisestä kirjavaan ja kiiltävään. Kuplakotiloiden kuoressa on sulkulevy. Jalka on kookas.

## Levinneisyys ja elintavat
Kuplakotiloita tavataan maailmanlaajuisesti lauhkeilta ja lämpimiltä alueilta. Niitä tavataan matalista vesistä aina 3&nbsp;000 metrin syvyyteen asti. Heimon lajien ravintoa ovat monisukasmadot.

## Lähteet
Georg von Peuerbach

**Georg von Peuerbach** (30. toukokuuta 1423 Peuerbach lähellä Linziä, Itävallan herttuakunta, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 8. huhtikuuta 1461 Wien) oli itävaltalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä.

## Elämä
Hänen alkuperäistä sukunimeään ja varhaishistoriaansa ei tunneta. Noin vuonna 1440 hän suoritti Wienin yliopistossa maisterin tutkinnon. Hänen matematiikan opettajansa oli todennäköisesti Johann von Gmüden. Vuonna 1448 hän lähti opintomatkalle Italiaan. Siellä Giovanni Bianchini ja kardinaali Nicolaus Cusanus houkuttelivat hänet luennoimaan tähtitieteestä Ferraran yliopistoon. Hän kieltäytyi Bolognan ja Padovan professuuritarjouksista ja myös Böömin ja Unkarin kuningas Ladislauksen hovitähtitieteilijän nimityksestä, mutta palasi Wienin yliopistoon vuonna 1450 luennoimaan. Hänen tieteellinen opetuksensa tapahtui pääasiassa yksityisesti, ja hänen kuuluisin oppilaansa oli Johannes Müller von Königsberg, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Regiomontanus. 

Peuerbachia on toisinaan kutsuttu länsimaisen matemaattisen tähtitieteen isäksi. Peuerbachin teos *Theoricae novae planetarum* oli yksi laajimmin käytetyistä Ptolemaioksen järjestelmää käsittelevistä teoksista 1400- ja 1500-luvuilla. Siinä hän antaa systemaattisen johdannon Ptolemaioksen kuuluisaan Almagestiin, joka tunnettiin siihen asti vain arabialaisista käännöksistä. Peuerbachin teos säilyi tähtitieteen akateemisen opetuksen perustana pitkään sen jälkeen, kun Kopernikuksen malli oli korvannut Ptolemaioksen hypoteesit. Kardinaali Johannes Bessarionin kehotuksesta hän yritti kääntää Ptolemaioksen kreikankielisestä alkuperäisteoksesta, mutta varhaisen kuolemansa vuoksi hänen hankkeensa jäi kesken. Yksi Peuerbachin tärkeimmistä tieteellisistä saavutuksista oli tarkkojen sinitaulukoiden laatiminen tähtitieteellisiin laskelmiin, jonka mahdollisti roomalaisia numeroita tarkoitukseen paremmin sopivien arabialaisten numeroiden käyttö.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Parkanon metsämuseo

Parkanon kaupungin ylläpitämä **Parkanon metsämuseo** esittelee metsätöiden historiaa 1860-luvun sahateollisuuden noususta aina 1960-luvun koneellistumiseen. Museoalueella on näyttelyhalli, savottakämppä, sauna, hevostalli, tukkiponttoo ja metsätyökoneita laajassa ulkoilmanäyttelyssä. Järven tuntumassa sijaitseva savottakämppä on tuotu museoalueelle Seitsemisen kalliolammelta ja se on alkuperäisessä kunnossa. Näyttelyhallissa on esillä runsaasti esineitä, jotka aikaisemmin olivat osa niin metsänomistajan, metsätyömiehen, savottajätkän kuin ostomiehenkin arkea. Parkanon metsämuseon tallista löytyy lisäksi luontonäyttely.

## Lähteet
Parkanon kotiseutumuseo

**Parkanon kotiseutumuseo** sijaitsee Parkanon kirkon kupeessa, vuonna 1890 valmistuneessa viljamakasiinissa. Hahkamäen, Ylisen ja Käenmäen talojen mailta louhittiin graniittia kellotapulia varten, erehdyksessä sitä tuli liian paljon, joten siitä riitti viljamakasiinin rakentamiseen ja vielä kirkkomaan aidaksikin. Rakennuksen sisäpuolen seinät on tehty parkanolaisesta punahongasta, jotka ovat aikaisemmin olleet viljalaareina, hirsien välistä rapsahtelee vieläkin jyviä. 1950-luvulla tehty museoesineiden keräys oli onnistunut, toistatuhatta esinettä luetteloitiin ja museo avattiin yleisölle vuonna 1958. Parkanon kotiseutumuseossa kävijä pääsee tutustumaan paikkakunnan erilaisiin ammatteihin, historiallisiin henkilöihin ja kirkolliseen elämään. Kotimuseon alakerrassa sijaitsevat kaksi huonetta on sisustettu parkanolaiseksi kamariksi ja tuvaksi. Museossa esitellään parkanolaisia paikallisia perinteitä ja siellä voi nähdä muun muassa parkanolaiseen tuvan, kamarin ja työvälineitä. Eräänä museon erikoisuutena nähtävillä on pitäjän kätilön käyttämät välineet. Museon yläkerrasta löytyy laaja kokoelma Parkanon kirkon vanhaa esineistöä, joka on saatu Parkanon seurakunnalta lahjoituksena, kuten kristallikruunu, erikoinen virsitynnyri ja kellotapulin katolla ollut kullattu risti. Yläkerrassa on myös nähtävillä kokoelmiin kuuluvat suutari Hilja Mäkisen työvälineet. Kokonaisuuteen kuuluu myös Parkanon Parooni Gustaf Wrede af Elimälle omistettu osio. Värikäs persoona on hyvin tunnettu paikkakunnalla ja valtakunnallisestikin, metsänhoitajana toiminut aatelismies muistetaan erikoisesta tyylistään ja persoonastaan. Wrede tunnettiin aktiivisena suojeluskuntalaisena ja hän meriitteihinsä kuuluu muun muassa Suomen hirvikannan pelastaminen romahtamiselta salametsästäjien toimesta. Opetusministeriön apurahan turvin hirviä saatiin sijoitettua vartioituun aitaukseen ja parin vuoden kuluttua hirvikanta oli kasvanut ja eläimet vapautettiin.

## Lähteet
Koronat

**Koronat** (*Coronicium*) on Pterulaceae-heimoon kuuluva orvakkasuku. Koronat ovat läheistä sukua ryömiköille (*Merulicium*), mutta koronoiden rihmastorakenne on monomiittinen, ryömiköiden dimiittinen. Koronoiden itiöt ovat ohutseinäiset, ja niiden muoto vaihtelee ellipsoidista venemäiseen. Kystidit ovat kiteiset. Suomesta lajeja tunnetaan yksi, valkokorona (*Coronicium alboglaucum*).

## Lajit
Sukuun luetaan viisi lajia:
* Valkokorona (*Coronicium alboglaucum*)
* *[[Coronicium gemmiferum]]*
* *[[Coronicium molokaiense]]*
* *[[Coronicium proximum]]*
* *[[Coronicium thymicola]]*

## Lähteet
Museokoti Mummola

**Liisa Ilon kotimuseo**, **Museokoti Mummola** nimellä tunnettu museo sijaitsee Pirkkalassa, Liisa Ilon taidolla entisöimässä ja sisustamassa Haikan kartanon paritupa tyyppisessä, entisessä väentuvassa, joka on valmistunut 1800-luvulla. 1850-luvulta alkaen rakennus toimi Haikan kartanon työväen asuntona ja 1983 Pirkkala-seuran lahjoittamana se purettiin ja rakennettiin uudelleen nykyiselle paikalleen. Pihapiiriin kuuluu myös huvimaja, maitolava sekä leikkiaitta- ja mökki. Museossa pääsee tutustumaan vanhan ajan tunnelmaan, käsityötaitoihin, talonpoikaiselämään, perinnerakentamiseen ja erilasiin kodin koriste- ja käyttöesineisiin, esimerkiksi vanhoihin astioihin, käsitöihin, leluihin ja huonekaluihin. Kokoelmiin kuuluu muun muassa kymmenittäin Arabian vanhoja kannuja ja kaatimia.

## Lähteet
Hollolan Vainion työväentalo

**Vainion työväentalo** oli Hollolan Vainion kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Vainion työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo valmistui vuonna 1910; sen tupaantuliaisia vietettiin helluntaina. Vuonna 1926 kerrottiin lehdissä talon tonttiin liittyvistä epäselvyyksistä ja häätöuhasta. Ilmeisesti yhdistys sai kuitenkin pysyä talossaan. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenmäärä oli noin 10–15. 

Tammikuussa 1932 talolle murtauduttiin ja sen irtaimistoa tuhottiin. Ulko-ovet irrotettiin, sisäovet rikottiin, samoin kuin kaikki talon ikkunat. Näyttämön esirippu ja kalusto, lamput ja seinäkuva oli samoin tuhottu, ja lisäksi kaikki talon penkit sekä kamiina heitetty rikotuista ikkunoista pihalle.

Vuonna 1962 talolla oli vähällä syttyä tulipalo. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. 

## Toimintaa työväentalolla
Talon tupaantuliaisissa vuonna 1910 ohjelmassa oli torvisoittoa, yhteislaulua, runonlausuntaa, puheita, näytelmä ja tanssia. Talolla toimi myös Vainion työväenyhdistyksen voimisteluseura Yritys. Se järjesti kesäjuhlat elokuussa 1911. Ohjelmassa oli polkupyöräilykilpailu, estejuoksua sekä 4-ottelu; illalla talolla pidettiin iltamat.

## Lähteet
Paltanmäen kotiseutumuseo

**Paltanmäen kotiseutumuseo**, joka on perustettu 1930-luvulla, sijaitsee Oriveden keskustassa, Paltanvuorella. Kotiseutumuseossa pääsee tutustumaan elämään Oriveden Paltanmäessä 1800-luvulta aina 1900-luvun puoliväliin saakka. Ulkomuseoalueelle on siirretty 14 vanhaa hirsirakennusta eri puolilta Orivettä ja museoalue koostuu asuinrakennuksista ja aitoista. Alueella on myös tuulimylly ja talli, jotka ovat oivia esimerkkejä aikakautensa rakennustyyleistä ja perinnerakentamisen taidosta. Vanhin rakennuksista on yli 300-vuotias. Kotiseutumuseossa vierailija pääsee tutustuman entisaikojen koteihin ja sisustukseen, käsityötaitoon, maalaiselämään ja perinnerakentamiseen. Rakennusten huoneet on sisustettu runsaasti aikakauden esineillä ja piharakennuksissa on näytillä maatalouteen, sepän ammattiin ja puutöihin liittyvää esineistöä.

## Lähteet
Militariamuseo Karhumäki

**Militariamuseo Karhumäki** on yksityinen sotahistoriallinen museo Parkanossa Pirkanmaalla.

Museo koostuu kolmesta eri rakennuksesta: hirsirakennus, korsu ja 60-70-lukujen taitteen kyläkauppa ajanmukaisine tavaroineen. Museon kokoelma on pääosin sotahistoriaharrastaja Vesa Frimanin itsensä keräämää. Näytteillä on muun muassa laaja kokoelma sotilasvarusteita, aseita, puhdetöitä, viestintävälineitä ja univormuja. Museon pihapiirissä on sotilasajoneuvoja ja muuta raskasta sotilaskalustoa Mig-21:stä panssarivaunuun. Ulkotiloista löytyy myös armeijan vanha, harvinainen tutka sekä tykki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Militariamuseo Karhumäen kotisivut
* Salatut museot: Militariamuseo Karhumäki on syntynyt Vesa Frimanin intohimoisen keräilyn tuloksena
Kotimuseo Metsärinne

**Metsärinteen kotimuseo** sijaitsee Pirkkalan kunnassa, vanhassa Anian kulttuurimaisemassa. Museona toimii multipenkkiin perustettu hirsirakennus, joka on todennäköisesti 1800-luvun alkupuolelta, rakennuksen nimi on Nygård ja se tunnetaan kansankielellä Nyykooliina. Metsärinteessä pääsee tutustuman entisaikojen käsityötaitoon, koteihin ja niiden sisustukseen, sekä maalaiselämään. Kotimuseon kokonaisuus koostuu useasta hienosta rakennuksesta, nähtävillä on paljon esineistöä ja historiaa eri muodoissa. Tilalla on aikoinaan toiminut myös mustamakkaratehdas, johon voi tutustua Metsärinteessä käydessään.

## Lähteet
Reipin museo

**Reipin museo** sijaitseee Pirkkalassa ja se on perustettu vuonna 1960 Pirkkala-seuran toimesta. Vuonna 1976 museo siirtyi Pirkkalan kunnan omistukseen. Reipinniemen ulkoilu- ja virkistysalueella sijaitsevalla museomäellä on kolme aittaa, parilato, sepän paja ja ajokaluvaja. Reipin museossa kävijä voi tutustua maatalous ja maalaiselämään, käsityötaitoihin ja entisajan koulunkäyntiin. Kotiseutumuseon kokoelma koostuu pääosin 1800-luvun loppupuolen ja 1900-luvun talonpoikaisesineistöstä, maaseudun elinkeinoihin, ruokatalouteen ja käsitöihin liittyen, esillä on lisäksi entisajan koulunkäynnistä kertova koulumuseokokoelma. Reipin museo sijaitsee arkeologisista löydöistään tunnetun Tursiannotkon välittömässä läheisyydessä.

## Lähteet
TUL Cup 1996

**TUL Cup 1996** oli 58. kerran järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton . Mestaruuden voitti FC Jazz, jolle saavutus oli kuudes TUL:n mestaruus. Turnaukseen ilmoittautui 27 joukkueta. Karsintaturnaukset järjestettiin Jyväskylässä, Kotkassa, Oulussa, Porissa ja Tampereella. Lopputurnaus järjestettiin Porin Karhuhallissa 24.–25. helmikuuta 1996. Alkulohkojen ottelut pelattiin 2×30 minuutin pituisina ja sijoitusottelut täysimittaisina.

Loppuottelussa FC Jazz voitti KTP:n rangaistuspotkukilpailun jälkeen. FC Jazz pelasi suurimman osan loppuottelusta kymmenellä miehellä Jani Suikkasen ulosajon myötä.

## Lopputurnaus
### Lohko A

----

----

----
;Sarjataulukko

### Lohko B

----

----

----
;Sarjataulukko

## Sijoitusottelut
### Sijat 5-6

----

### Pronssiottelu

----

### Loppuottelu

----

## Lähteet
Daniel Medelplanin museo

**Daniel Medelplanin museo** on pieni, yksityinen henkilömuseo Taurialan (Kukkolan) kylässä Pälkäneen puuaapisen syntysijoilla, entisen Näppilän tilan mailla, Pälkäneellä. Museomökin pihapiirissä sijaitsee myös 1960-luvulla pystytetty Medelplanin muistokivi. Turun ja Viipurin kirjapainoissa mm. kuvienleikkaajana työskennellyt Daniel (Taneli) Medelplan (n.1657-1737) on tullut tunnetuksi ennen kaikkea aapisestaan, jonka painolaatat (28 kpl) hän kaiversi puuhun isonvihan aikana maan kirjapainojen tultua viedyiksi turvaan Tukholmaan. Pätkätyöläisenä itsensä ja perheensä elättänyt Medelplan sai ammattitaitoaan vastaavan toimeksiannon Pälkäneen papiston huolestuttua kansanopetuksen tilasta. Daniel Medelplan julkaisi vuonna 1719 aapisensa nimellä: "Lasten paras Tawara elli ABC-kirja, joka suuren tarpen tähden on leicattu puuhun ja Pälkänen Seuracunnan Saarnamiesten toimituxen kautta Prändätty Pälkänellä Daniel Medelplanilda Tauralan kylässä 1719". Erikoisuutena tässä aapisessa oli sen viimeisen sivun kuva, aapiskukon ensiesiintyminen Suomessa. Medelplanin aherrus kantoi hyvää hedelmää, isonvihan jälkeisissä piispantarkastuksissa Pälkäne sai kiitosta hyvästä sisälukutaidosta. Daniel Medelplanin museon perustivat vuonna 2005 Allan Frilander sekä Arja ja Heikki Liutta. Museon perusnäyttelyssä esitellään Medelplanin aapisen syntyhistoriaa ja valmistustapaa mm. painolaatoin ja niillä painetuin vedoksin. Nämä, sekä laattapainamiseen soveltuva painokone, ovat syntyneet kuvanveistäjä ja faktori Allan Frilanderin käsissä. Esillä on myös aapiskukkotaideteoksia, kukkoaapisia ja muotokuvia Medelplanista.

## Lähteet
Elian Lehto

**Elian Lehto** (s. 2. kesäkuuta 2000) on suomalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Santa Claus Ski Teamia. Hän on keskittynyt vauhtilajeihin eli syöksylaskuun ja supersuurpujotteluun.

Lehto sijoittui nuorten MM-kilpailuissa seitsemänneksi syöksylaskussa Narvikissa 2020. Banskossa 2021 hän oli supersuurpujottelussa 14:s ja suurpujottelussa 16:s. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan Åren MM-kilpailuissa 2019 hän keskeytti suurpujottelun ensimmäisellä kierroksella. Courchevelin ja Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui supersuurpujottelussa 22:nneksi ja syöksylaskussa 25:nneksi sekä keskeytti alppiyhdistetyssä. Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 hän oli syöksylaskussa neljästoista ja supersuurpujottelussa 26:s. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui syöksylaskussa 20:nneksi, supersuurpujottelussa 25:nneksi ja joukkuealppiyhdistetyssä yhdeksänneksi.

Alppihiihdon maailmancupissa Lehto kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2018 Saalbachissa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2022 sijoittuessaan 20:nneksi Val Gardenan syöksylaskussa. Parhaimmillaan hän on sijoittunut kolme kertaa kymmenenneksi: Crans-Montanan syöksylaskussa helmikuussa 2025 sekä Val Gardenan molemmissa syöksylaskuissa joulukuussa 2025. Eurooppa-cupissa hän sijoittui tammikuussa 2023 Wengenin molemmissa supersuurpujottelukilpailuissa kolmanneksi.

Lehto on kaudesta 2022–2023 lähtien harjoitellut Sveitsin maajoukkueen kanssa. Hänen valmentajanaan toimii Eero Blomqvist.

## Lähteet
Monikielisen tiedeviestinnän Helsinki-aloite

Monikielisen tiedeviestinnän Helsinki-aloitteen tarkoitus on kannustaa tutkimustiedon välittämistä tiedeyhteisöä laajemmalle yleisölle, tukea monikielisen julkaisutoiminnan mahdollistavia kansallisia julkaisukanavia ja edistää monikielisyyttä tutkimuksen arviointi- ja rahoitusjärjestelmissä.Tiedettä [...] priorisoidaan, rahoitetaan, hallinnoidaan, tehdään, viestitään, tulkitaan, sovelletaan ja opetetaan tietyissä yhteiskunnallisissa ja kulttuurisissa konteksteissa, joissa puhutaan ja kirjoitetaan useita eri kieliä. Siksi myös tiedeviestinnän on oltava monikielistä.Monikielinen tiedeviestintä luo edellytykset eri yleisöjen tieteen ymmärrykselle ja vuorovaikutukselle tutkijoiden kanssa, ja aloitteen allekirjoittajat tukevat pyrkimystä varmistaa kansalaisten ja päätöksentekijöiden pääsy tutkitun tiedon äärelle. Yksi tärkeä väylä on kotimaisilla ja vierailla kielillä julkaisevien lehtien ja kirjakustantajien muodostama kansallinen infrastruktuuri – sen lisäksi että kansalliset julkaisukanavat välittävät tutkimustietoa kotimaiselle ja kansainväliselle yleisölle, ne tukevat paikallisia tiedeyhteisöjä ja edistävät tieteellistä keskustelua paikallisesti merkityksellisistä tutkimuskysymyksistä.

Tutkijan ja tutkimuksen arviointi ohjaa ja suuntaa tutkimusta ja tutkijoiden toimintaa. Koska monikielisyys on tärkeä mutta usein laiminlyöty osa tutkimuksen monimuotoisuutta, monikielisyyden ja arvioinnin välisen yhteyden näkyväksi tekeminen on yksi Helsinki-aloitteen päätavoitteista.

Helsinki-aloitteen ovat valmistaneet Tieteellisten seurain valtuuskunta (TSV), Tiedonjulkistamisen neuvottelukunta (TJNK), Suomen tiedekustantajien liitto, Universities Norway (UHR) ja "European Network for Research Evaluation in the Social Sciences and the Humanities" (ENRESSH).

### Helsinki-aloitteen vaikuttavuus
Helsinki-aloite on vaikuttanut vuonna 2021 hyväksyttyyn UNESCOn avoimen tieteen suositukseen, jonka mukaan avoimen tieteen keskeinen tarkoitus on tehdä monikielinen tieteellinen tieto kaikille avoimesti saatavaksi, saavutettavaksi ja uudelleen käytettäväksi. Reseach on Research -instituutti on listannut Helsinki-aloitteen yhdeksi viidestätoista ajurista, jotka muokkaavat kansainvälistä keskustelua vastuullisesta arvioinnista. Aloite on huomioitu Suomen  lisäksi Norjan yliopistojen arviointiohjeessa (2021) sekä Latinalaisen Amerikan yhteiskuntatieteiden neuvoston (CLACSO) arvioinnin suosituksessa (2022). Helsinki-aloite mainitaan myös Euroopan kilpailukykyneuvoston avoimen tieteen tutkimusta ja täytäntöönpanoa koskevassa loppupäätelmässä sekä Euroopan komission tutkimuksen arvioinnin uudistamisen sopimuksessa.

Joulukuussa 2022 monikielisen tiedeviestinnän Helsinki-aloitteen on allekirjoittanut 187 organisaatiota ja 801 yksityishenkilöä.

## Lähteet
The Banshees of Inisherin

**The Banshees of Inisherin** on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut musta komediaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Martin McDonagh. Sen pääosia esittävät Colin Farrell, Brendan Gleeson, Kerry Condon ja Barry Keoghan. Elokuva kertoo kahdesta elinikäisestä kaveruksesta (Farrell ja Gleeson), jotka ajautuvat umpikujaan, kun toinen heistä yrittää päättää heidän ystävyytensä.

*The Banshees of Inisherin* sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 5. syyskuuta 2022, missä Farrell palkittiin parhaan miespääosan palkinnolla sekä McDonagh parhaan käsikirjoituksen palkinnolla. Suomen-ensi-iltansa se sai Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla 25. syyskuuta 2022. Teatterilevitykseen Suomessa se tuli 3. helmikuuta 2023.

Elokuva sai ylistävän vastaanoton kriitikoilta: erityisesti McDonaghin käsikirjoitus ja ohjaus, Burwellin musiikit sekä näyttelijäsuoritukset saivat kehuja. Elokuva sai yhdeksän Oscar-ehdokkuutta vuoden 2023 gaalassa, mukaan lukien paras elokuva, paras ohjaus, paras alkuperäiskäsikirjoitus, paras miespääosa (Farrell), paras miessivuosa (Gleeson ja Keoghan) ja paras naissivuosa (Condon). Se palkittiin myös kolmella Golden Globella vuoden 2023 gaalassa: paras musikaali- tai komediaelokuva, paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa (Farrell) ja paras käsikirjoitus.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Youssouf Fofana

**Youssouf Fofana** (s. 10. tammikuuta 1999 Pariisi) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A -joukkue AC Milania. Hänen sopimuksensa Milanin kanssa ulottuu kesäkuun loppuun 2028. Hän on pelipaikaltaan keskikentän keskustan pelaaja.

Fofana edusti Ranskan pääsarjassa kausina 2018–2020 RC Strasbourgin joukkuetta, jossa hän pelasi 30 liigaottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän siirtyi AS Monacoon tammikuussa 2020. Hän on pelannut Monacossa 4,5 kauden aikana 143 Ligue 1 -ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa 13 ottelua ja tehnyt maalin marraskuussa 2021 Real Sociedadia vastaan ottelussa, jossa hänet sittemmin ajettiin punaisella kortilla kentältä ulos. Elokuussa 2024 Fofana siirtyi nelivuotisella sopimuksella Serie A -joukkue AC Milaniin.

Fofana on pelannut Ranskan alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi neljä ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2019 ja teki maalin alkulohko-ottelussa Saudi-Arabiaa vastaan. Hän pelasi Ranskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2022 ja on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 25 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia: marraskuussa 2023 peräkkäisissä EM-karsintaotteluissa Gibraltaria ja Kreikkaa vastaan sekä maaliskuussa 2024 ystävyysottelussa Chileä vastaan. Fofana kuului Ranskan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2022. Hän pelasi kisoissa kuudessa ottelussa ja oli avauskokoonpanossa kahdesti. Tappiollisessa loppuottelussa hän tuli jatkoajalla vaihdosta kentälle. EM-kilpailuissa 2024 hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa alkulohko-ottelussa ja Portugalia vastaan pelatussa puolivälierässä, jonka päättäneessä rangaistuspotkukilpailussa hän teki maalin joukkueensa toisena laukojana.

## Lähteet
Dylan Pereira

**Dylan Pereira** (s. 10. kesäkuuta 1997 Luxemburg) on luxemburgilainen autourheilija. Hän on kilpaillut vuodesta 2015 lähtien Porsche Supercup -sarjassa.

## Ura

Pereira aloitti uransa vuonna 2014 Central European Volkswagen Golf Cup -sarjassa. Hän sijoittui sarjan toiseksi vuonna 2015.

Vuonna 2016 Pereira ajoi Porsche Supercup ja Saksan Porsche Carrera Cup -sarjoissa. Vuonna 2017 Pereira jatkoi Porsche Supercup -sarjassa ja saavutti kolme palkintosijoitusta sijoittuen sarjan kahdeksanneksi. Vuonna 2018 Pereira sijoittui sarjan seitsemänneksi ja Saksan Porsche Carrera Cupissa neljänneksi. Vuonna 2019 Pereira saavutti Porsche Supercupissa ensimmäisen voittonsa ottaen kaksi voittoa ja sen lisäksi yhden paalupaikan sijoittuen sarjassa yhdeksänneksi. Vuonna 2020 Pereira sijoittui Porsche Supercupissa ja Saksan Porsche Carrera Cupissa toiseksi. Vuonna 2021 Pereira jatkoi Porsche Supercupissa saavuttaen yhden voiton ja kaksi palkintosijaa ollen sarjan seitsemäs. Vuonna 2022 Pereira voitti Porsche Supercup -sarjan mestaruuden saavuttaen kolme voittoa, kolme paalua ja neljä palkintosijoitusta.

Tämän lisäksi Pereira on ajanut urallaan Porsche Sprint Challenge Middle East ja Ranskan Porsche Carrera Cup -sarjoja. Pereira on ajanut myös urallaan ADAC GT Masters ja FIA World Endurance Championship -sarjoissa.

## Lähteet

*Dylan Pereira Driver Databasessa
The Raging Wrath of the Easter Bunny Demo

**The Raging Wrath of the Easter Bunny Demo** on Mr. Bungle -yhtyeen vuonna 2020 julkaistu neljäs studioalbumi.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Trevor Dunn – bassokitara
* Trey Spruance – Kitara
* Mike Patton – Laulu
* Dave Lombardo – rummut
* Scott Ian – Kitara

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Kaaoszine: 7+/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ympäristöbiologia

**Ympäristöbiologia** on biologian osa-alue, joka tutkii eliölajeja ja elinympäristöjä, jotka ovat merkityksellisiä luonnonsuojelun ja kestävän kehityksen kannalta. Luonnonsuojelun painopiste on uhanalaisissa lajeissa ja niiden elinympäristöissä. Jonkin verran kuitenkin on merkitystä myös harvinaistuneiden luontotyyppien suojelulla ja luonnonympäristöjen ennallistamisella. Tällaisesta ympäristöjen ennallitamisesta on esimerkkinä ojitettujen soiden ojien sulkeminen. Toinen esimerkki on metsien kulottaminen, joiden avulla ennallistetaan luonnon monimuotoisuutta. Uhanalaisten eliölajien elinympäristöjen ja elinolosuhteiden vaalimisesta on esimerkki saimaannorpan pesimisen avustaminen.

Ympäristöbiologiaa opiskelleet henkilöt toimivat muun muassa ympäristötarkastajina ja alan tutkijoina.

## Katso myös
*Ympäristöekologia
*Ympäristönsuojelu
*Luonnonsuojelu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/aihe/ymparistobiologia
*https://www.vanamo.fi/sites/vanamo.fi/files/2014_3%20%28Sivu%2095%29.pdf
Luís Delgado (muusikko)

**Lúis Delgado** (s. 1956) on espanjalainen muusikko ja tuottaja. Hän on multi-instrumentalisti, joka on julkaissut moniin eri tyylilajeihin kuuluvaa musiikkia. Parhaiten hänet tunnetaan Andalusian arabialaisvaikutteisen kansanmusiikin asiantuntijana. Delgadon diskografia käsittää sekä sooloalbumeja että eri yhtyeiden kanssa tehtyjä levytyksiä. Hän on säveltänyt musiikkia myös teatteri- ja balettiesityksiin.

1970-luvulla Delgado perusti Eugenio Muñozin, joka myös oli ääniteknikko, kanssa industrial-yhtye Mecánica Popularin. Yhtye on neljän vuosikymmenen aikana julkaissut vain neljä albumia, mutta vuoden 2020 tiedon mukaan se on edelleen aktiivinen ja konsertoi. 1980-luvun puolivälissä hän oli perustamassa avantgarde-yhtyettä nimeltä Finis Africae. Yhtyeen tavoitteena oli yhdistellä muinaista ja elektronista musiikkia. Samoihin aikoihin Delgado perusti oman El Cometa de Madrid -levymerkin, joka toimi levy-yhtiö Grabaciones Accidentalesin alaisuudessa ja keskittyi new age- ja ambient-musiikkiin. Se julkaisi muiden muassa Delgadon ensimmäisen sooloalbumin *[[Hirmuvaltias#Vaikutus|Vathek]]*.

## Diskografia

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Viajes Sonoros*
* 

## Lähteet
Gabriele Minì

**Gabriele Minì** (s. 20. maaliskuuta 2005 Palermo) on italialainen autourheilija, joka ajaa FIA Formula 2 Championship -sarjassa. Hän on vuoden 2020 Italian Formula 4 -sarjan mestari. 

Hänen managerinsa on Nicolas Todt, joka on toiminut monien muiden tunnettujen kuljettajien managerina.

## Ura
Minì aloitti uransa Karting-sarjoissa vuonna 2012. Hän voitti kotimaassaan Italiassa kaksi kertaa Italian Championship — 60 Mini -luokan mestaruuden vuosina 2016-2017. Vuonna 2018 hän voitti WSK Super Master Series — OKJ -luokan mestaruuden. Lisäksi hän sijoittui toiseksi CIK-FIA European Championship — OKJ -luokassa. Palkinnoksi saavutuksistaan hänet allekirjoitettiin Nicolas Todtin All Road Management -ohjelmaan. Vuonna 2019 Minì ajoi viimeiset vuodet kartingissa ja sijoittui toiseksi WSK Champions Cup — OK ja CIK-FIA European Championship — OK -luokissa.

Vuonna 2020 Minì aloitti kilpauransa Italian Formula 4 -sarjassa Prema Powerteam -tallissa. Hän saavutti kaudella neljä voittoa, yhdeksän paalupaikkaa ja 12 palkintokorokesijoitusta voittaen sarjan mestaruuden. Samana vuonna Minì ajoi ADAC Formula 4 -sarjaa ja saavutti yhden voiton, kaksi paalupaikkaa, neljä palkintosijaa ja oli sarjan kymmenes. Vuonna 2021 Minì siirtyi Formula Regional European Championship -sarjaan ajaen ART Grand Prix -tallissa. Hän saavutti neljä palkintosijoitusta sijoittuen ensimmäisellä kaudellaan sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2022 Minì jatkoi Formula Regional European Championship -sarjassa saavuttaen kolme voittoa, kolme paalupaikkaa ja yhdeksän palkintosijaa sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Samana vuonna hän ajoi Formula Regional Asian Championship -sarjaa ja saavutti kaksi voittoa, yhden paalupaikan ja neljä palkintosijaa sijoittuen sarjan neljänneksi.

Vuonna 2023 Minì kilpaili FIA Formula 3 Championship -sarjassa ajaen Hitech Grand Prix -tallissa. Hän sijoittui tulokaskaudellaan sarjassa seitsemänneksi. Vuonna 2024 Minì jatkoi F3-sarjassa siirtyen Prema -talliin ja sijoittui sarjassa toiseksi.

## Lähteet

*Gabriele Minì Driver Databasessa
Jean Baptiste Christophore Fusée Aublet

**Jean Baptiste Christophore Fusée Aublet** (1720 – 1778) oli ranskalainen apteekkari ja kasvitieteilijä. Hänet tunnetaan yhtenä ensimmäisistä Etelä-Amerikan kasviston tutkijoista, joka oli kiinnostunut etnobotaniikasta ja kasvien lääkekäytöstä. Aublet matkusti Ranskan siirtomaissa ja päätyi 1760-luvulla Ranskan Guyanaan. Hänen tieteellinen pääteoksensa oli 1775 julkaistu neliosainen Ranskan Guyanan kasveja käsittelevä teos *Histoire des plantes de la Guiane françoise*, jossa on kuvattu monia satoja aiemmin tuntemattomia kasvilajeja. Aubletin kuvaamat taksonit tunnetaan auktorilyhenteestä **Aubl.**

## Lähteet
Adrasteia (kaupunki)

**Adrasteia** (, Homeroksella ) oli antiikin aikainen kaupunki Myysiassa tai Troaksessa Vähän-Aasian luoteisosassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Çanakkalen maakunnan Örtülücen kylää.

Adrasteia sijaitsi jonkin verran sisämaahan Hellespontoksen rannasta, myöhempien Parionin ja Priapoksen kaupunkien välissä. Myöhemmän antiikin aikana, kun Adrasteian kaupunkia ei enää ollut, sen seutu ja siellä ollut tasanko tunnettiin kaupungin mukaan nimellä Adrasteia.

Kallistheneen mukaan Adrasteia sai nimensä fryygialaisesta kuningas Adrastoksesta (eri henkilö kuin tunnetumpi Adrastos), joka oli ensimmäisenä perustanut temppelin paikalle. Sen kultti oli omistettu Adrasteia-jumalattarelle, joka yhdistettiin joko Nemesikseen tai Artemiihin. Kaupunki ajoitettiin jo myyttiajalle ja Troijan sodan aikaan, ja Homeros mainitsee sen. Se saattoi olla Troijan alaisuudessa tai liittolainen; Homeros tuntee kolme Adrastos-nimistä heerosta, jotka kaikki taistelivat sodassa Troijan puolella. Plinius vanhempi sanoo virheellisesti, että Homeros olisi kutsunut Parionia nimellä ”Adrasteia”.

Adrasteiassa oli Apollon Aktaiokselle ja Artemiille omistettu oraakkelipyhäkkö. Se purettiin 300-luvulla eaa., ja sen marmorikivet käytettiin uudelleen Parionissa olleeseen Apollon Aktaioksen alttariin.

## Lähteet
Adrasteia

**Adrasteia** (, myös ) tai **Adrastea** (lat.) voi viitata seuraaviin:

* Adrasteia, nymfi kreikkalaisessa mytologiassa
* Adrasteia, muinainen kaupunki ja antiikin aikainen alue Myysiassa
* Adrastea, Jupiterin kuu
* 239 Adrastea, asteroidi
Mike Newton (kilpa-autoilija)

**Mike Newton** (s. 14. huhtikuuta 1960 Manchester, Englanti) on AD Groupin toimitusjohtaja ja kilpa-autoilija, joka on kilpaillut FIA GT Championship -sarjassa sekä kestävyyskilpailuissa. Hän voitti Le Mansin 24 tunnin ajoissa LMP2-luokassa vuosina 2005 ja 2006.

## Lähteet
Walid Cheddira

**Walid Cheddira** (; s. 22. tammikuuta 1998, Loreto, Italia) on marokkolais-italialainen jalkapalloilija. Hän edustaa kaudella 2022–2023 Serie B:ssä pelaavaa Baria. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.

Cheddira pelasi aikuisuransa ensimmäiset kaudet amatööriseuroissa Loretossa ja Sangiustesessä, kunnes Serie A:n Parma FC kiinnostui hänestä. Hän ei kuitenkaan onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa siellä vaan useamman eri seuroihin kohdistuneen lainapestin jälkeen siirtyi ensin lainalle Bariin ja siirtyi sinne kokonaan kaudeksi 2021–2022.

Cheddira pelasi Marokon maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2022 ystävyysotteluissa Chileä ja Paraguayta vastaan. MM-kilpailuissa 2022 hän tuli vaihdosta kentälle neljännesvälierässä Espanjaa vastaan. Puolivälierässä Portugalia vastaan hän tuli myöskin vaihdosta kentälle mutta hänet ajettiin ulos lisäajalla kahden lyhyen ajan sisällä tulleen varoituksen seurauksena. Marokko voitti Portugalin ja eteni kaikkien aikojen ensimmäisenä afrikkalaismaana MM-kilpailujen välieriin, mutta Cheddira oli välierästä poissa pelikiellon vuoksi eikä pelannut myöskään pronssiottelussa.

## Lähteet
Hermonassa

**Hermonassa** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Skyytiassa nykyisen Venäjän alueella. Se sijaitsi nykyisen Tamanin kaupungin paikalla.

## Maantiede

Hermonassan kaupunki sijaitsi Sindikessä Fanagorian ja Gorgippeian kaupunkien välissä Kimmeroksen Bosporoksen (nyk. Kertšinsalmi) itärannalla Maiotiin järven sisäänkäynnillä. Se oli lähellä nykyisen Tamanin niemimaan kärkeä, Tamaninlahden etelärannalla. Hermonassan kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.

## Historia

Hermonassa oli kreikkalainen siirtokunta ja perustettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 580–570 eaa. Perustajien esitettiin antiikin aikana olleen joko joonialaisia tai Mytilenestä tulleita aiolialaisia. Tätä on selitetty sillä, että joonialaisten siirtokuntalaisten joukkoon olisi liittynyt myös joitakin aiolialaisia. Ainakin pääosa kaupungin asukkaista vaikuttaa olleen joonialaista alkuperää. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Hermōnaseitēs* ().

Klassiselta kaudelta 400-luvulta eaa. lähtien Hermonassa oli osa Bosporoksen valtakuntaa, ja Pantikapaionin alaisuudessa. Kaupungin huippuaikaa olivat 300–200-luvut eaa. Se oli olemassa vielä roomalaisella kaudella. Keskiajalla samalla paikalla sijaitsi Tmutarakanin kaupunki.

## Rakennukset ja löydökset

Hermonassan paikalta on tunnistettu arkeologisia kerrostumia arkaaiselta roomalaiselle kaudelle ja keskiajalle saakka. Kaupunki on ollut ympäröity muureilla, jotka ajoitetaan klassiselle kaudelle. Kaupungissa arvellaan olleen Efesoksen Artemiille omistettu temppeli. Siellä oli kultit ja näin oletettavasti myös pyhäköt myös Apollon Ietrokselle, Apollon Prostateelle ja Apollon Delfiniokselle. Arkeologisiin löytöihin lukeutuu useiden rakennusten ja katujen jäänteitä sekä nekropolis eli hauta-alue, jonka haudat ajoittuvat 500–400-luvuille eaa. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Eremitaašissa ja Kiovan museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla