open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Masha Gessen

**Masha Gessen** (synt. **Marija Aleksandrovna Gessen** ; s. 13. tammikuuta 1967 Moskova) on taustaltaan venäjänjuutalainen yhdysvaltalainen toimittaja, kirjailija, kielenkääntäjä ja aktivisti. Hän työskentelee ''The New Yorker'' -lehdelle.

Saksan vihreää puoluetta lähellä Heinrich Böll -säätiö myönsi 2023 Gessenille Hannah Arendt -palkinnon. Palkintoseremonia kuitenkin peruttiin, koska Gessen julkaisi New Yorker -lehdessä mielipidekirjoituksen, jossa hän arvosteli Saksan ehdotonta tukea Israelille Gazan sodassa ja vertasi Gazaa juutalaisvainojen aikaisiin gettoihin.

## Teoksia

## Lähteet
Kisatyttö

**Kisatyttö** on urheilutapahtumassa toimiva nuori nainen, jonka tehtävät voivat liittyä tapahtuman tiedotus- ja suhdetoimintaan (*PR-emäntä*), vieraanvaraisuuteen sekä kilpailijoiden ja yleisön opastamiseen, viihdyttämiseen ja kannustamiseen. Kisatyttöjä on käytetty laajasti muun muassa moottoriurheilutapahtumissa (**varikkotyttö**, ) sekä hiihdon ja jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa. Kisatyttöjen rooli voi vaihdella pelkästä poseerauksesta vaativaan lehdistöavustajan tai kisaoppaan työhön. Työ huipentuu usein palkintojenjakoon liittyviin seremonioihin, mutta tehtävät voivat alkaa jo kisoja edeltävistä tiedotus- ja markkinointitilaisuuksista. Tehtävästä ei välttämättä makseta lainkaan palkkaa, vaan tehtävä voi olla vapaaehtoistyötä tai korvaus voidaan antaa esimerkiksi kisaa sponsoroivien yritysten lahjakortteina. 

## Valintaperusteita
Perinteisen sukupuolivaatimuksen lisäksi kisatytöiltä on edellytetty muun muassa reippautta, urheilullisuutta, rohkeutta, edustavuutta, esiintymiskykyä, kielitaitoa, ryhmädynamiikkaa ja rytmitajua. Kisatyttöjen valintaa on toteutettu kuvallisten hakemusten lisäksi myös julkisten kauneuskilpailujen tai yleisöäänestysten muodossa.

## Kritiikkiä
Viime vuosikymmeninä kisatyttöjen käyttöä on alettu kritisoida sukupuolten tasa-arvonäkemysten muututtua. Formula 1 -kilpailuissa luovuttiin varikkotyttöjen käytöstä vuonna 2018, koska sen katsottiin olevan ”selkeästi ristiriidassa nykypäivän yhteiskuntanormien kanssa”. Nuorten naisten sijaan kilpailujen eräänlaisiksi maskoteiksi otettiin kartingia harrastavia lapsia, *grid kids*, joskin tämä herätti jonkin verran keskustelua lasten turvallisuudesta varikko-oloissa.

Salpausselän kisoissa päädyttiin vuonna 1987 tasa-arvovaltuutetun huomautuksesta hakemaan tehtävään myös **kisapoikia**, joita seuraavan vuoden 400 hakijan joukossa oli kuitenkin vain kaksi. Kolme vuosikymmentä myöhemmin Salpausselän kisatyttökoordinaattori Tanja Arvila olikin perinteisellä kannalla: ”Kisatyttö on kisatyttö. Ei ole olemassa kisapoikia. Tiettyjä perinteitä on syytä kunnioittaa.” Molempia sukupuolia ainakin teoriassa suosivan ratkaisun teki myös Lahden MM-hiihtojen 2017 kisaorganisaatio sen jälkeen, kun Opiskelijoiden liikuntaliiton varapuheenjohtaja Teemu Palkki oli ironisoinut hakuilmoituksen sukupuolioletusta blogikirjoituksessaan ilmoittamalla hakevansa itse tehtävään. Ratkaisua kritisoi muun muassa Juha Mieto: ”[O]len kasvanut kulttuurissa, jossa naisille luontaisesti sopivista asioista on pidettävä kiinni. Kisatyttö on kisatyttö, sillä selvä.”

## Lähteet
Skadovsk

**Skadovsk** (; ) on kaupunki Hersonin alueella Ukrainan eteläosassa, Mustanmeren rannalla. Kaupunki on Skadovskin piirin (124&nbsp;508 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 17&nbsp;344 (2021).

Skadovsk sijaitsee maanteitse 82 kilometriä aluekeskus H’ersonista eteläkaakkoon. Skadovskissa on pienehkö, ympärivuotisesti toimiva satama. Satama on toiminut vuodesta 1894. Syväykseltään matalaa satamaa käytetään muun muassa vehnän vientisatamana; satamasta on ollut myös rahti- ja matkustajalauttaliikennettä Turkkiin.

Osana Venäjän hyökkäystä Ukrainaan, Venäjän armeijan sotilasosastot tunkeutuivat kaupunkiin 9. maaliskuuta 2022. Sotilaat veivät tässä vaiheessa esimerkiksi kaupungintalon tietokoneet mukanaan.


Skadovsk-21072010(025).jpg|Hallintorakennus Skadovskissa.
Скадовський районний краєзнавчий музей.JPG|Skadovskin piirin museo.
Beach in Skadovsk (August, 2017).jpg|Uimarantaa Skadovskissa.
В дельфинарии дельфины видят все наоборот.. - panoramio.jpg|"Nurinkurintalo" Skadovskissa.
Port - panoramio (31).jpg|Skadovskin satamaa.
Православна церква Скадовськ.JPG|Kirkko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mony Marc

**Mony Marc** on belgialainen laulaja. Marc edusti Belgiaa vuonna 1956 kaikkien aikojen ensimmäisessä Eurovision laulukilpailussa kappaleella *Le plus beau jour de ma vie*. Tuona vuonna vain Eurovision laulukilpailun voittaja julkaistiin, eikä Marcin sijoitusta kilpailussa tiedetä. Vuonna 1959 Marc levytti lastenlaulusta *[[This Old Man]]* ranskankielisen version *La marche des gosses*.

## Lähteet
Morley Callaghan

**Morley Callaghan** (22. helmikuuta 1903 Toronto, Kanada – 25. elokuuta 1990) oli kanadalainen toimittaja ja sittemmin kirjailija. Hän oli koulutukseltaan juristi. Callaghan oli taustaltaan irlantilaisia katolisia.

Esikoisromaaninsa *Strange Fugitive* ilmestyttyä 1928 Callaghan oleskeli Pariisissa, jossa hän tapasi ajan merkittäviä kirjailijoita, kuten F. Scott Fitzgeraldin ja Ernest Hemingwayn, johon hän tosin oli tutustunut jo Torontossa. Hänen tuotannossaan ilmenee vaikutteita heiltä. Hän oli ensimmäisiä selvästi amerikkalaisia kanadalaiskirjailijoita, kun häntä aiemmat identifioituivat emämaan kirjallisuuteen. Teosten kaikentietävä kertoja kuvaa laitapuolen ihmisiä kaupunkielämässä. Teosten nimissä ja aiheissa on usein viittauksia Raamattuun. Kaunokirjallisen proosan lisäksi hän julkaisi muistelmat *That Summer in Paris* (1963). Kriitikko Edmund Wilsonin mukaan hän on liian vähän huomiolle jääneitä merkittäviä kirjailijoita. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hugo McPherson, Morley Callaghan, The Canadian Encyclopedia
F5 (yritys)

**F5, Inc.** on yhdysvaltalainen teknologiayritys, joka tarjoaa ohjelmistoja, laitteistoja, SaaS-tuotteita ja managed services -palveluja. Se on erikoistunut sovellusturvallisuuteen, monipilven hallintaan, petostorjuntaan, sovellusten toimittamiseen (ADN), sovellusten saatavuuteen ja suorituskykyyn, verkkoturvallisuuteen sekä pääsynhallintaan.

Vuonna 1996 F5 Labs -nimellä perustettu ja sittemmin F5 Networks -nimellä tunnettu yritys tarjosi aluksi application delivery controller (ADC) -tuotetta. Myöhemmin tarjonta laajeni sovelluskerroksen ratkaisuihin, automaatioon, monipilvi- ja tietoturvaratkaisuihin.

F5:n asiakkaisiin lukeutuu 48 kappaletta Fortune 50 -yrityksiä, mukaan lukien Microsoft, Oracle, Tesla ja Facebook.

## Tuotteet

### F5 BIG-IP
F5's BIG-IP -tuoteperheeseen kuuluu laitteistoja, modulaarisia ohjelmistoja sekä virtuaalilaitteita. Laitteisiin voi lisätä yhden tai useamman BIG-IP -moduulin.

Moduuleja ovat esimerkiksi:
**BIG-IP Local Traffic Manager (LTM)*: Kuormanjakaja
**BIG-IP [[Domain Name System|DNS]]*: Global site load balancing (GSLB)
**BIG-IP Advanced Firewall Manager (AFM)*: Datakeskuspalomuuri ja DDoS-suojaus
**BIG-IP Access Policy Manager (APM)*: Pääsynhallinta ja autentikointi HTTP ja HTTPS -sovelluksiin
**Advanced WAF*: Sovelluspalomuuri (web application firewall)

### F5 NGINX
Vuoden 2019 yritysoston jälkeen Nginx liittyi osaksi F5:n tarjontaa. F5 NGINX -ohjelmistoratkaisuja käytetään pilvipalveluissa ja datakeskuksissa esimerkiksi kuormanjakajana, API gatewaynä, WAFina, Kubernetes ingress controllerina ja reverse proxyna.

### F5 Distributed Cloud Services
F5 Distributed Cloud Services -tuoteperhe muodostuu SaaS-muotoisista sovellusturva-, verkko- ja sovellushallintaratkaisuista, jotka toimivat datakeskus-, pilvipalvelu- ja edge-ympäristöissä.

## Lähteet
F5 (täsmennyssivu)

**F5** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* F5, teknologiayritys
* F5, opiskeluoikeusliike
* F5, musiikkiyhtye
Mauri Räty

**Mauri Uljas Räty** (4. heinäkuuta 1922 Ruskeala – 20. huhtikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Rädyn vanhemmat olivat kivityömies Aukusti Räty ja Olga Paakki ja puoliso vuodesta 1961 kartanpiirtäjä Marja Rautiainen. Jatkosotaan osallistunut Räty valmistui rakennusmestariksi Vaasan teknillisestä koulusta vuonna 1946 ja rekennusinsinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta vuonna 1950. Hän toimi valmistuttuaan toimistoinsinöörinä useissa eri rakennusliikkeissä, kunnes perusti oman rakennusalan yrityksen vuonna 1959. Siitä kehittyi huomattava keskisuuri yhtiö, joka toteutti sekä asuin- että liike-, tuotanto- ja julkisia rakennuksia. Yrityksensä Räty myi 1980-luvun alussa Polar-Rakennukselle, jonka tytäryhtiönä se jatkoi vuoteen 1993 asti. Eläköidyttyään Räry perusti kaksi sijoitusyhtiötä, joista toisen hän myi vuonna 1988. Räty vaikutti myös aktiivisesti alansa järjestöissä. Hän lahjoitti varat Sydäntutkimussäätiölle nimeään kantavaan rahastoon. Teollisuusneuvoksen arvonimen Räty sai vuonna 1973.

## Lähteet
Sinkkinitraatti

**Sinkkinitraatti** (Zn(NO3)2) on sinkki- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa muiden sinkkiyhdisteiden valmistamiseen, peittana värjäyksessä ja analyyttisenä reagenssina.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa sinkkinitraatti on valkoista kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdisteestä tunnetaan useita kidevedellisiä muotoja, kuten esimerkiksi di-, tri-, tetra-, heksa- ja nonahydraatit. Sinkkinitraatti liukenee erittäin hyvin veteen, ja liuos on hieman hapan. Aine liukenee myös etanoliin.

Sinkkinitraattia valmistetaan sinkin, sinkkioksidin tai sinkkihydroksidin ja typpihapon välisellä reaktiolla.  
:Zn + 2 HNO3 → Zn(NO3)2 + H2
:ZnO + 2 HNO3 → Zn(NO3)2 + H2O
:Zn(OH)2 + 2 HNO3 → Zn(NO3)2 + 2 H2O

Sinkkinitraattia voidaan käyttää peittana tekstiilien värjäyksessä, analyyttisen kemian reagenssina ja happamana katalyyttinä. Sinkkinitraattia voidaan käyttää myös lähtöaineena valmistettaessa sinkkioksidiohutkalvoja.

## Lähteet
Fresh (vuoden 2022 elokuva)

**Fresh** on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen mustan komedian säväyttämä jännityselokuva, jonka on ohjannut Mimi Cave. Sen pääosia esittävät Daisy Edgar-Jones ja Sebastian Stan.

## Aiheesta muualla
*
Piiskapillitorvi

**Piiskapillitorvi** (*Oxyanthus speciosus*) on matarakasvien (Rubiaceae) heimoon, pillitorvien (*Oxyanthus*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on hidaskasvuinen ainavihanta pensas tai puu, joka voi kasvaa korkeimmillaan 16 metriä korkeaksi.

Piiskapillitorvea tavataan erilaisissa metsissä ja tiheiköissä. Metsissä se on tavallinen alempien kasvillisuuskerrosten laji. Piiskapillitorvea tavataan luonnossa trooppisessa Afrikassa Sierra Leonesta itään Etiopiaan ja etelään Etelä-Afrikkaan ulottuvalla alueella.

Piiskapillitorven lehtiä ja juuria on käytetty vastamyrkkynä käärmeiden puremiin sekä nuolimyrkkynä. Puuainesta on käytetty muun muassa puutolppiin, piiskojen ja työkalujen kahvoihin sekä polttopuuna.

## Lähteet
* Useful Tropical Plants: ''Oxyanthus speciosus'' 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Piiskapillitorvi (''Oxyanthus speciosus'')
* JSTOR Global Plants: ''Oxyanthus speciosus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Oxyanthus speciosus''
Panu Knuutinen

**Panu Knuutinen** (s. 1. heinäkuuta 1983 Siilinjärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Knuutinen edusti koko uransa Superpesiksessä Puijon Pesistä. Hänen kasvattajaseuransa on Siilinjärven Pesis. Knuutinen saavutti yhden SM-pronssin kaudella 2006. Hän pelasi sisäpelissä kotiuttajana. Knuutinen pelasi 72 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän löi yhden kunnarin ja 29 tavallista juoksua, toi kuusi juoksua ja keräsi 67 kärkilyöntipistettä. Knuutinen pelasi 27 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kahdeksan tavallista juoksua ja keräsi 22 kärkilyöntipistettä. Knuutinen pelasi kahdeksan Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kolme tavallista juoksua, toi yhden juoksun ja keräsi 17 kärkilyöntipistettä.

## Lähteet
Puma (täsmennyssivu)

**Puma** voi tarkoittaa seuraavia:
* Puma, urheiluvälinevalmistaja
* Puma, saksalainen rynnäkköpanssarivaunu
* Puuma, kissaeläinsuku
* Aérospatiale Puma- helikopteri
* AMD Puma, suorittimien mikroarkkitehtuuri
Andrei Kolesnikov

**Andrei Kolesnikov** voi viitata seuraaviin henkilöihin:

* Andrei Kolesnikov, jalkapalloilija (s. 1984)
* Andrei Kolesnikov, jääkiekkoilija (s. 1989)
* Andrei Kolesnikov, kenraali (1977–2022)
* Andrei Kolesnikov, toimittaja (s. 1966)
Horror Vacui

**Horror Vacui** on melodista doom metallia soittavan Marianas Restin debyyttialbumi. Se julkaistiin 22. lokakuuta 2016
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Imperiumi: 8½/10  
* Inferno: 
* Kaaoszine: 8/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Andrei Kolesnikov (kenraali)

**Andrei Borisovitš Kolesnikov** (; 6. helmikuuta 1977 Oktjabrskoje, Voronežin alue) on venäläinen kenraalimajuri, joka komensi 29. armeijakuntaa Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan. Myöhemmin vuonna 2023 hän toimi Venäjän Syyrian-joukkojen varakomentaja.

## Elämäkerta
Kolesnikov valmistui vuonna 1999 Tšeljabinskin panssarivaunuinstituutin Kazanin oppilaitoksesta, vuonna 2008 Venäjän federaation asevoimien yhteisakatemiasta ja vuonna 2020 Venäjän asevoimien yleisesikunnan akatemiasta. Vuonna 2010 hän toimi everstiluutnanttina ja palveli 4. panssaridivisioonan esikuntapäällikkönä. 

Kolesnikov ylennettiin kenraalimajuriksi ja nimitettiin joulukuussa 2021 Itäisen sotilaspiirin 29. armeijakunnan komentajaksi Taka-Baikalian alueelle.

### Venäjän hyökkäys Ukrainaan
Kolesnikov osallistui Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan. Ukrainan hallituksen mukaan hän kaatui Mariupolissa 11. maaliskuuta 2022. Ukrainan propagandan mukaan hän olisi ollut jo toinen hyökkäyksessä Ukrainaan kuollut venäläinen kenraali Andrei Suhovetskin jälkeen. Länsimaiset tiedotusvälineet eivät kuitenkaan vahvistaneet väitettä, eikä Venäjällä siihen kiinnitetty huomiota. Kolesnikov nähtiin elossa maaliskuussa 2023, kun Vladimir Solovjov haastatteli häntä Syyriassa Venäjän televisioon.

## Lähteet
Fata Morgana (Marianas Restin albumi)

** Fata Morgana** on melodista doom metallia soittavan Marianas Restin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 12. maaliskuuta 2021.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

 
## Arvostelut
* Inferno: 
* Soundi: 

## Lähteet

 
## Aiheesta muualla
* 
*
Oksana Ekk

**Oksana Vladimirovna Ekk** (, o.s. **Djatšenko**, ; s. 26. marraskuuta 1974 Vladikavkaz) on venäläinen pikajuoksija, joka kilpaili pääasiassa 100 metrillä ja 200 metrillä.

Ekk saavutti alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1993 pronssia 100 metrillä ajalla 11,66. Kesäuniversiadeissa 1995 hän ylsi hopealle sekä 200 metrillä ajalla 22,89 että 4 × 100 metrin viestissä. Vuonna 1998 Ekk voitti Venäjän 4 × 100 metrin viestijoukkueessa EM-pronssia. Seuraavana vuonna hän kilpaili 100 metrillä MM-kilpailuissa sekä ylsi sisäratojen MM-kilpailuissa finaaliin. Vuonna 2000 Ekk kilpaili 200 metrillä Sydneyn kesäolympialaisissa, muttei selviytynyt välieriin.

Ekk voitti Venäjän mestaruuden ulkoratojen 100 metrillä vuonna 1998 sekä sisäratojen 60 metrillä vuonna 1999.

## Henkilökohtaiset ennätykset
Lähde: 

### Ulkoradat

### Sisäradat

## Lähteet
Kairo (täsmennyssivu)

**Kairo** tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Kairo, Egyptin pääkaupunki
* Kairo, kotkalainen ravintola
* Kairo, tamperelainen yhtye

## Katso myös
* Cairo
Koskelin

**Koskelin** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Antti Koskelin (s. 1970), yritysjohtaja
* Olli Koskelin (s. 1955), säveltäjä
* Sarita Koskelin (ent. *Harma*, s. 1945), MTV3:n draamapäällikkö
* William Koskelin (1865–1957), agronomi, pankinjohtaja, kunnallisneuvos ja kansanedustaja
Pihkovan lentoasema

**Pihkovan lentoasema**  (, Pihkovan kansainvälinen lentoasema; myös nimellä ) (IATA: **PKV**, ICAO: **ULOO**) on Pihkovan alueella, Pihkovan kaupungissa sijaitseva, sekä sotilas- että siviililentotoiminnan käyttämä, 2,5 kilometrin kiitotiellä varustettu lentopaikka.

Lentoasema sijaitsee kaupungin kyljessä, 4-7 kilometriä Pihkovan keskustasta kaakkoon. Siviililiikenteen terminaali ja lennonjohdon rakennus sijaitsevat kiitotien pohjoispään lähellä. Lentokenttäalue sotilaallisine alueineen jää kaupungin ja sen itäpuolitse ohittavan eurooppatie :n väliin. 

Venäjän hyökättyä Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 sotilaallisesti, lentoaseman toiminnan viestittiin jatkuvan "normaalisti". Päinvastainen tilanne oli 12:lla Venäjän eteläisemmällä lentoasemalla (Rostov-na-Donu (Platov), ​​Krasnodar (Paškovski), Anapa (Vityazevo), Gelendžik, Elista, Stavropol, Belgorod, Brjansk, Orel, Kursk, Voronež ja Simferopol), joiden normaali lentotoiminta katkaistiin samana päivänä, aluksi 2. maaliskuuta asti. 

Pihkovan lentoaseman lentotukikohdassa on 2020-luvulla toiminut 334. sotilaskuljetuslentorykmentti (334 VTAP). Lentorykmentin lentokalustoon kuuluu strategisia Iljušin Il-76MD -kuljetuskoneita, Iljušin Il-76MD-90A  ja Iljušin Il-78 -ilmatankkauslentokoneita. Sotilaskuljatuskoneilla on kuljetettu esimerkiksi Pihkovan maahanlaskujoukkoja, jotka ovat osallistuneet sotatoimiin Ukrainassa jo 2014 sekä helmikuussa 2022 alkaneen Venäjän hyökkäyssodan aikana. 

Ainakin neljä Pihkovan lentotukikohdassa sijainneista Venäjän Iljušin IL-76 -sotilaskuljetuskoneista tai Iljušin IL-78 -ilmatankkauskoneista tuhoutui tai vaurioitui 30. elokuuta 2023 Pihkovan lentoasemalle tehtyjen drooni-iskujen johdosta.  Venäjän mediassa oli esitetty jopa kuuden, yhdysvaltalaisessa mediassa jopa seitsemän lentokoneen tuhoutuneen tai vaurioituneen, näiden joukossa strateginen Tupolev Tu-22 -pommituslentokone.


Pskov asv07-2018 airport img2.jpg|Pihkovan lentoaseman lennonjohtotorni.
Ilyushin Il-76MDs at Pskov Kresty.jpg|Iljutšin Il-76MD -kuljetuskone Pihkovan lentoasemalla.


## Katso myös
*Ostrovin lentotukikohta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Pskov Airport (Pskov)  (wikimapia.org)
Koiranelämää (romaani)

**Koiranelämää** (*Roughing It*) on Mark Twainin puoliomaelämäkerrallinen romaani, joka julkaistiin 1872. Kirja on humoristiseen sävyyn kirjoitettu matkakertomus, jossa kuvaillaan Yhdysvaltain länsiosia ja Tyynenmeren saaria.

Romaanin kertoja on kokematon itärannikon asukki, joka matkustelee postivaunujen kyydissä ja tutustuu Yhdysvaltain rajaseutuun ja sen elämäntapaan. Matkojensa aikana kertoja elättää itsensä lehtimiehenä, malminetsijänä ja luennoitsijana. Paikalliset kuvataan eksentrisinä karikatyyreinä ja rajaseudun yhteiskunta rajuna ja arvaamattomana.

## Lähteet
Marek Helinurm

**Marek Helinurm** (s. 6. toukokuuta 1963 Tallinna) on entinen virolainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 400 metrin aitajuoksu. Hän kilpailee myös 400 metrin juoksussa.

Helinurm valmistui ylioppilaaksi keväällä 1981, jonka jälkeen hän opiskeli Tallinnan pedagogisessa yliopistossa ja sen jälkeen Tarton yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa, josta hän valmistui 1999. Lapsuudessaan urheilun ykköslaji oli tennis, jossa hän saavutti koululaismestaruuden. Yliopisto-opiskelun aikaan hän keskittyi yleisurheiluun ja siinä erityisesti 400 metrin aitajuoksuun. Helinurm teki uuden Viron ennätyksen 49,86 kaudella 1985, ja siitä tulikin hänen paras tuloksensa aidatulla matkalla. Hän ei kuitenkaan päässyt edustamaan vielä kansainvälisiin mestaruuskilpailuihin Neuvostoliiton edustajana, sillä häntä nopeampia olivat Aleksandr Harlov, Aleksandr Vasiljev ja Vladimir Budko. Vuoden 1986 Neuvostoliiton Spartakiadeissa hän sijoittui loppukilpailussa seitsemänneksi. Hän osallistui Suomessa kesäkaudella 1989 ja 1990 Eliittikisoihin. Helinurm oli vuonna 1987 virolaisjoukkueessa, joka teki Viron 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestin ennätyksen ajalla 3.08,4.

Viron itsenäistyttyä Marek Helinurm edusti Viroa kansainvälisissä kisoissa. Hän kilpaili Suomessa kaudet 1991 ja 1992 Viipurin Urheilijoiden edustajana. Vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa olivat Helinurmelle ensimmäiset suurkisat Viron edustajana. Niissä hän jäi alkueräänsä ajalla 50,73. Seuraavan vuoden EM-kisoissa Helsingissä menestys ei ollut parempi, vaan hän jäi alkueräänsä ajalla 51,87. Kaudesta 1994 tulikin hänen uransa viimeinen. Siihen mennessä hän oli voittanut Viron 400 metrin aitojen mestaruuden viisi kertaa eli vuosina 1986, 1987, 1989, 1992 ja 1993 ja oli mukana viestijoukkueessa, joka voitti 4&nbsp;x&nbsp;400 metrin mestaruuden.

Urheilu-uransa jälkeen hän toimi poliisina vuosina 1994-2000, josta vuodet 1998-2000 Tallinnan poliisilaitoksen talouspuolen poliisina. Vuosina 2000-2002 Helinurm toimi Tallinnan ratsastuskeskuksen johtajana ennen paluutaan poliisivoimiin, jossa hän jatkoi Tallinnan rikostutkintaosastolla autovarkausosaston ylitarkastajana. Vuosina 2004–2005 hän toimi Viron yleisurheiluliiton pääsihteerinä.

Marek Helinurm on naimisissa entisen Neuvostoliittoa edustaneen virolaisen ampumahiihtäjän Kaija Parven kanssa, ja heillä on kolme tytärtä.

Syksyn 2010 kunnallisvaaleissa hän oli Tallinnan Nõmmessa Keskustapuolueen ehdokkaana tulematta kuitenkaan valituksi.

## Lähteet
Andrei Kolesnikov (toimittaja)

**Andrei Vladimirovitš Kolesnikov** (; s. 1965) on venäläinen toimittaja ja politiikan tutkija.

Kolesnikov sai maisterinarvon Moskovan valtionyliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1987. Hän on Moskovan Carnegie-keskuksen tutkija ja sen Venäjän sisäpolitiikan ja poliittisten instituutioiden ohjelman johtaja. Kolesnikov on kirjoittanut muun muassa *[[Novaja gazeta]]an*, *[[Vedomosti]]in* ja *[[The New Times]]iin* sekä Gazeta.ru- ja Forbes.ru-sivustoille. Hän on julkaissut myös useita kirjoja, kuten Anatoli Tšubaisin elämäkertateoksen. Tammikuussa 2015 ilmoitettiin hänen liittymisestään Moskovan Carnegie-keskuksen kokoonpanoon Lilija Ševtsovan seuraajana.

Kolesnikov on saanut työstään toimittajana useita palkintoja, kuten Golden Quill - ja Adam Smith -palkinnot.

## Lähteet
Rozdilna

**Rozdilna** (; ) on kaupunki Odessan alueella Etelä-Ukrainassa, 72 kilometriä aluekeskus Odessasta luoteeseen. Rozdilna on Rozdilnan piirin (102&nbsp;584 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 17&nbsp;593 (2021).


Town hall in Rozdilna.jpg|Kaupungintalo.
Rozdilna Raion Administration.JPG|Piirihallinnon rakennus Rozdilnassa.
Rozdilna Railway Station.JPG|Rozdilnan rautatieasema.
Central District Hospital in Rozdilna.JPG|Rozdilnan piirin sairaala.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gottfried Wilhelm Sacer

**Gottfried Wilhelm Sacer**, (11. kesäkuuta 1635, Naumburg an der Saale, Saksa - 8. syyskuuta 1699 Wolfenbüttel, Saksa) oli saksalainen juristi ja luterilainen virsirunoilija.

Sacer opiskeli Jenan yliopistossa vuodesta 1653 ja sieltä valmistuttuaan hoiti useita tehtäviä. Hän oli mm Berliinissä ruotsalaisen valtaneuvoksen von Pohlenin pojan sekä Saksin maaherran von Bünaun lapsien opettajana. Vuodesta 1655 hän oli armeijan palveluksessa jonkin aikaa ja jatkoi opintojaan 1677 Kielissä, jossa valmistui oikeustieteen tohtoriksi. Vuodesta 1670 alkaen hän toimi lakimiehenä eri tuomioistuimissa Brunswickissä ja vuodesta 1683 lakimiehenä Wlfenbüttelissä jossa hän sai Kamarikonsulentin arvonimen. Hän oli oman aikansa tunnettuja runoilijoita. 

Sacer alkoi jo varhain kirjoittaa runoja. Kirjassaan "*Nützliche Erinnerungen wegen der teutschen Poeterey*" vuodelta 1661 kuvaili itseään nimellä "Kayserlicher Poët" (Itävallan keisarin runoilijaksi kruunaama. Hänen kirjoittamia virsiä on pidetty lähes Paul Gerhardtin virsien tasoisina ja niitä on julkaistu 1665 ilmestyneessä *Stralsund Gesang-Buch (Ander Theil des erneuerten Gesang-Buchs)* -kirjassa ja muissa aikakauden virsikirjoissa. Hänen vävynsä keräsi ja julkaisi ne nimellä "*Geistliche, liebliche Lieder*" 1714.

Johann Sebastian Bach on käyttänyt Sacerin kirjoittamaa koraalia "Gott fähret auf gen Himmel" helatorstain kantaatissaan BWV 11 "*Lobet Gott in seinen Reichen* ".

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on yksi Sacerin kirjoittama virsi, 136 "Sinua enkeleistä". Sen Sacer on kirjoittanut Philipp Melanchthonin kirjoittaman hymnin "Dicimus grates tibi, summe rerum" pohjalta. Hymnin on kääntänyt saksaksi Paul Eber (Herr Gott, dich loben alle dir). Se on käännetty ruotsiksi vuoden 1694 virsikirjaan. Suomeksi sen on kääntänyt Maria Joutsen Hengellisiä lauluja ja virsiä -kirjaan. Virsikirjan teksti on Lauri Pohjanpään uusi käännös vuodelta 1923. Sama käännös virrestä on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 718. 

## Lähteet
Dnipron metroasema

**Dnipro** () on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 6. marraskuuta 1960.

## Galleria

Kuva:Entrance to the Dnipro metro station.jpg
Kuva:Днепр (станция метро) 06.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mathi

**Mathi** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3&nbsp;795 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kairo (ravintola)

**Kairo** on ravintola Kotkan kantasatamassa. Ravintolan nykyisellä paikalla oli ravintola jo vuonna 1879. Ravintola Kairon nykyinen, vuonna 1938 valmistunut, rakennus edustaa tyylisuunnaltaan puufunktionalismia. 

## Historiaa

Ravintola Kairossa on järjestetty musiikki- ja teatteriesityksiä vuosikymmenten ajan. Kotkan kaupunginteatteri on järjestänyt ravintolassa teatteriesityksiä vuodesta 1986 alkaen. Kotkalainen laulaja-lauluntekijä Juha Vainio oli elinaikanaan ravintola Kairon suosituimpia esiintyjiä. Kotkalainen jazz-yhdistys Kotka Jazz on järjestänyt 1980-luvulta lähtien viikkottaisia jazz klubi-iltoja ravintola Kairossa. Ravintolan rakennuksen ja tontin omistava Kotkan kaupunki remontoi ravintolan tiloja vuonna 2018, jolloin entisöitiin muun muassa seinämaalauksia.

Ravintola Kairon yrittäjänä on toiminut vuodesta 1991 saakka Kalevi Koponen. Toukokuussa 2022 Koponen ilmoitti lopettavansa yritystoiminnan ikääntymisen vuoksi. Koposen mukaan koronaviruspandemia aiheutti ravintola Kairolle taloudellisia tappioita, joiden korjaamiseksi ravintolan asiakaskuntaa tulisi uudistaa. Kotkan kaupungin kulttuurijohtajan Tomi Purovaaran mukaan ravintola Kairolla on, sen pitkän historian vuoksi, merkittävä rooli Kotkan historiallisen kantasataman kulttuurin säilyttämisessä. Tästä johtuen Kotkan kaupunki etsi ravintolatoiminnalle jatkajaa. Joulukuussa 2022 uutisoitiin Kairon saaneen uudet omistajat Miika Porkan ja Sami Haurun. Ravintola avasi ovensa uudelleen kesäkuun alussa 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ravintola Kairon kotisivu 
* Petri Niemi, Merimieskapakat katosivat, kun merimiehet vaihtoivat viinan ja satamien naiset perhe-elämään, Yle.fi uutiset 8.5.2018
* Kotkan poikii ilman siipii Lyhytelokuva Kotkan historiasta, tästä päivästä sekä ravintola Kairosta, jossa musisoivat Pertti Metsärinteen orkesterin johdolla Junnu Vainio, Pelle Miljoona ja Erkki Liikanen. (julkaistu 20.8.2001 Yle Elävä arkisto)
Holovanivsk

**Holovanivsk** () on kaupunkityyppinen taajama Kirovohradin alueella Keski-Ukrainassa, 180 kilometriä aluekeskus Kropyvnytskyistä länteen. Holovanivsk on Holovanivskin piirin (121&nbsp;150 as., 2021) hallinnollinen keskus. Taajaman asukasluvuksi arvioitiin 5&nbsp;759 (2021).


Holovanivsk Church of St. John the Evangelist 01 (YDS 0605).jpg|Kirkko Holovanivskissa.
Haivoron Railway Station 1.jpg|Haivoronin rautatieasema.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Irpin (joki)

**Irpin** (; ) on joki Ukrainassa. Se on Dneprin oikeanpuoleinen sivujoki. Se on 162&nbsp;km pitkä, ja sen valuma-alue on 3&nbsp;340&nbsp;km². Joki virtaa Irpinin kaupungin halki.

Irpin yhtyy Dnepriin Kiovan tekojärven kohdalla. Koska Kiovan vesivoimalan pato on nostanut vedenpintaa 6,5–7 metriä luonnollista korkeammalle, Irpinin vesi pumpataan sähkökäyttöisillä pumpuilla tekojärveen. Irpin virtaa siis kirjaimellisesti ylämäkeen viime metreillään.

Irpinin ympäristö oli Kiovan Rusin ydinaluetta, ja se mainitaan kronikoissa useiden tärkeiden historian tapahtumien yhtedessä, kuten Irpinjoen taistelun, jossa Liettuan suuriruhtinas Gediminasin sanotaan saaneen Keski-Ukrainan valtaansa.

Vuonna 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan Ukrainan joukot tuhosivat joen yli kulkevan sillan pysäyttääkseen venäläisten etenemisen kohti Kiovaa.

## Lähteet
Hans Emanuel Öberg

**Hans Emanuel Öberg** (1. maaliskuuta 1893 Nora, Ångermanland, Ruotsi – 29. tammikuuta 1969 Örnsköldsvik, Ruotsi) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.

Öberg valmistui ylioppilaaksi Uppsalassa Fjellstedin koulusta (Fjellstedska skolan) ja opiskeli sen jälkeen Göteborgin korkeakoulussa. Hän valmistui teologian kandidaatiksi 1918 ja vihittiin papiksi samana vuonna. Hän toimi komministerina Junselen seurakunnassa ja kirkkoherrana Sidensjön seurakunnassa Härnösandin hiippakunnassa. Hänet nimitettiin ylimääräiseksi hovisaarnaajaksi 1944.

Vuonna 1934 Öberg kirjoitti virren ”Herre, jag vill bida stilla vid din port”. Se julkaistiin otsikolla ”Vid Herrens port” (Herran portilla) Härnösandin hiippakunnan kuukausilehdessä 1935. Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa se on virsi 206. Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa sen teksti ”Portillesi, Herra, odottamaan jään” on Anna-Maija Raittilan 1996 tekemä käännös.

## Lähteet
Satumaa – Unto Monosen elämä ja tangot

**Satumaa – Unto Monosen elämä ja tangot** on Claes Olssonin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1999.

Elokuva on dramatisoitu henkilö- ja musiikkidokumentti suomalaisesta säveltäjästä ja sanoittajasta Unto Monosesta. Elokuva sisältää sekä dokumentaarisia, että näyteltyjä kohtauksia.

## Lähteet
Novoukrajinka

**Novoukrajinka** (; ) on kaupunki Kirovohradin alueella Keski-Ukrainassa, 71 kilometriä aluekeskus Kropyvnytskyistä länsilounaaseen. Novoukrajinka on Novoukrajinkan piirin (138&nbsp;509 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 16&nbsp;338 (2021).


Місто Новоукраїнка.jpg|Novoukrajinkan kaupunki ilmasta nähtynä.
Novoukrayinka Church of Oleksandr Nevskiy 01 Soborna (Lenina) Str. 71 (YDS 2679).jpg|Kirkko Novoukrajinkassa.
Novoukrayinka District Council 01 Gagarina Str. 17 (YDS 2616).jpg|Piirihallinnon rakennus.
Парк_у_Новоукраїнці.jpg|puisto kaupungissa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Conseil pour le Maintien des Occupations

**Conseil pour le Maintien des Occupations** tai **CMDO**, oli vallankumouksellinen komitea, joka muodostettiin toukokuun 1968 tapahtumien aikana Ranskassa, Sorbonnessa. Neuvosto kannatti korpilakkojen ja tehtaiden miehitysten jatkamista kaikkialla Ranskassa ja niiden ylläpitämistä suoraan demokraattisten työväenneuvostojen kautta. Vallankumouksellisessa liikkeessä se vastusti suurten ammattiliittojen ja Ranskan kommunistisen puolueen vaikutusvaltaa, jotka aikoivat hillitä kapinaa ja tehdä kompromissin kenraali Charles de Gaullen kanssa.

Neuvoston osalliset olivat tasa-arvoisesti edustettuja päätöksenteossa. Situationisti René Viénet kuvaili sitä "olennaisesti keskeytymättömäksi yleiskokoukseksi, joka pohtii yötä päivää. Yhteisen keskustelun ulkopuolella ei ole koskaan ollut ryhmittymiä tai yksityisiä kokouksia." Sen perustivat 17. toukokuuta Sorbonnen miehityskomitean kannattajat. 

## Katso myös

* Pariisin opiskelijamellakat 1968
* Kansainväliset situationistit

## Lähteet
Dneprin ylänkö

**Dneprin ylänkö** () on ylänköalue Keski-Ukrainassa Dneprin ja Etelä-Bugin välissä. Se ulottuu Žytomyrin, Kiovan, Vinnytsjan, Tšerkasyn, Kirovohradin ja Dnipropetrovskin alueen alueille. 

Ylängöstä pohjoiseen on Polesian alanko, ja sen eteläpuolella on Mustanmeren alanko. Dneprin ylängön länsipuolella ovat Volynia ja Podolia. Idässä se ulottuu Dneprille, mistä ylänkö on saanut nimensä; täällä sijaitsee Dneprin alangoksi kutsuttu luonnonmaantieteellinen alue. Dneprin ylängön pohjoisosassa keskikorkeus merenpinnasta on 220-240 metriä ja etelässä 150-170 metriä. Korkein kohta (323 m) sijaitsee ylängön luoteisosassa. Dneprin ylänkö on kumpuilevaa tasankoa, jota halkovat lukuisat, usein jyrkkäreunaiset jokilaaksot ja kurut. Ylängön pohjois- ja luoteisosat ovat metsäisiä, mutta etelässä ja kaakossa se muuttuu aroksi.

Kryvyi Rihin kaupunki ja sitä ympäröivä Kryvbasin alue ylängön kaakkoislaidalla on rauta- ja terästeollisuuden keskus. Lisäksi Dneprin ylängöltä louhitaan mangaania ja muita mineraaleja. Suuri osa ylängöstä on viljelyksessä, ja se on tärkeää maatalousaluetta.

Muita ylängöllä tai sen reunalla sijaitsevia kaupunkeja ovat Berdytšiv, Bila Tserkva, Kropyvnytskyi, Žytomyr, Uman ja Vinnytsja.

## Lähteet
Rautjärvi (Savitaipale)

**Rautjärvi** on rantaviivaltaan mutkitteleva, niemien jakama järvi Savitaipaleen lounaisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 47 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantiede
Rautjärven suurin ulottuvuus lännestä itään on 4,9 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista. Sen eteläosan muodostaa laaja Salolahti, keskinen ja pohjoinen järvenosa jakautuu Soukkalahteen, Piolahteen, Aitalahteen ja useisiin pienempiin lahtiin. Laajin niemimaa on eteläisen rannan Sopenniemi, josta haarautuu koilliseen Tihvoniemi. Rautjärven pohja kumpuilee. Noin viidesosa järvestä on korkeintaan kaksi metriä syvä ja runsas neljäsosa yli kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 23 metriä, sijaitsee järven itäosassa.

Rautjärven saariluku on 12. Saarten yhteispinta-ala on noin 17 hehtaaria. Laajin saarin on järven länsiosassa sijaitseva noin seitsenhehtaarinen Isosaari, jonka itäpuolella sijaitsee Pilkkasaari ja Korpisaari. Järven keskivaiheilla sijaitsee Palosaaret, joista itäisempi on mökitetty. Salolahden laajin saari on Myyräsaari, joka on niin ikään mökitetty.

Rautjärven eteläkolkkaan virtaa Salo-oja etelästä Salajärveltä (99,7 metriä mpy). Rautjärven ympäristön pieniltä järviltä virtaa laskuojia, järvien korkeustaso on alle sata metriä merenpinnasta lukuun ottamatta luoteessa sijaitsevaa Ahonalaislampea (106,6 metriä mpy). Rautjärvi kääntyy alavirtaan koillisrannalla, jos virtaa Välijoki Rautlampeen, jonka korkeustaso on vain 0,2 metriä Rautjärveä alempi. Rautlampi laskee Rautakoskea pohjoiseen Sopes-järveen (86,9 metriä mpy).

Rautjärven rannat ovat pääosin metsämaata, peltoalueita on siellä täällä. Järvi sijaitsee maakuntansa läntisessä kolkassa. Etelä-Savon maakuntaraja kulkee sen pohjoispuolitse ja Kymenlaakson raja länsipuolitse.

Rautjärven vesitilavuus on 28&nbsp;954&nbsp;000 kuutiometriä eli noin 29 kuutiohehtometriä.

Rautjärvi (04.146.1.021) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueeseen kuuluu 86 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen.

## Lähteet
Atalan koulu

**Atalan koulu** on peruskoulu, joka sijaitsee Koillis-Tampereen Atalassa, osoitteessa Pulkkakatu 3. Siellä järjestetään perusopetusta vuosiluokille 1.–6. sekä esiopetusta (*ns. eskari*). Atala kuuluu Sammon koulupolkuun, eli sieltä 7. vuosiluokalle siirtyvät oppilaat jatkavat Sammon koulussa.

Koulun rakennus valmistui alun perin vuonna 1989 ja sitä laajennettiin kerran 1990-luvulla. Rakennuksen yhteydessä oli myös Atalan terveysasema, mutta se siirrettiin Linnainmaan hyvinvointikeskuksen yhteyteen vuonna 2017. Koulun piha-alue on laaja sekä vehreä. Se on jaettu epävirallisesti ylä- ja alapihaan; kahden puoliskon suurehkon korkeus eron vuoksi. Heinäkuussa 2019, koulun pihassa yli 10 vuotta ollut kiipeilyteline poltettiin ilkivallan teossa käyttökelvottomaksi.

Atalan koulussa toimii oppilaskunta, jonka hallitukseen valitaan vuosittain äänestyksellä koulun 1.–6. luokilta kaksi jäsentä. Oppilaskunnan hallitus kokoontuu noin kerran kuukaudessa puheenjohtajansa tai ohjaavan opettajan Emmi Immosen kutsumana. Se keskustelee erilaisista kouluun liittyvistä asioista ja antaa tarvittaessa lausuntoja tai ottaa kantaa koulun päätöksiin. Atalan koulu osallistui Erasmus-projektiin nimeltä *Travelling Europe by Art* vuosina 2019–2022. Vuoden tauon jälkeen myös vuonna 2024.

Koulun entinen rehtori on Kaisa Järvinen ja entinen apulaisrehtori on Teppo Mattila. Mattila palkittiin Tampereen kaupungin Vuoden Aikuinen -palkinnolla 2019, lasten ja nuorten hyväksi tehdystä merkittävästä työstä. Koululla on myös lokakuussa 2019 perustettu virallinen Instagram-tili. Vuonna 2026 koulussa opiskelee reilu 400 oppilasta.

Nykyinen rehtori on Tero Kuusisto ja apulaisrehtori Tero Suutari.

## Lähteet
Johan Gustav Thorsell

**Johan Gustav Thorsell** (14. lokakuuta 1887 Marma, Alunda, Uplanti, Ruotsi - 6. tammikuuta 1935, Tukholma) oli ruotsalainen eläinlääkäri ja virsirunoilija.

Thorsell tuli ylioppilaaksi 1905 ja valmistui eläinlääkäriksi 1909. Hän työskenteli tarkastuseläinlääkärinä Enskedessä,Tukholmassa. Hän käytti vapaa-aikaansa mm. kirjallisiin töihin ja julkaisi runokokoelmia (*Tempelkällan* 1917, *Hemkomsten* 1920, *Livets bägare* 1925.) 

Hän on myös kääntänyt virsiä ruotsiksi. Thorsell oli kiinnostunut kirkollisesta työstä ja toimi Ruotsin kirkon diakoniahallituksen julkaisujaostossa. Hänen tehtävänään oli tarkastaa julkaistavia käsikirjoituksia, runoja ja proosaa. Hän sai luettavakseen pari Anders Frostensonin runokokoelmaa ja rohkaisi sekä kehotti Frostensonia kirjoittamaan virsiä. Siten Thorsell vaikutti 1900-luvun hymnologian kehitykseen ja uusien virsien kirjoittamiseen merkittävällä tavalla. Hän lukeutui Oxford-liikkeeseen ja sen vaikutus tuntuu hänen runoissaan. Liikkeen keskeisiä ajatuksia oli moraalinen uudistuminen ja moraalisesti hyvän yhteiskunnan tavoittelu. 

Yksi Thorsellin kirjoittama virsi on Ruotsin kirkon virsikirjansa, virsi 581, "Kristus, hjälten, han allena" vuodelta 1919.  Se julkaistiin Samuel Gabrielsonin kirjassa ”Unga psalmer”. Virsi tuli lyhennettynä ja muokattuna vuoden 1939 virsikirjaan. Virren on suomentanut ns. Luulajan virsikirjaan Per Boreman 1944 "Kristus, sankari hän suuri". Suomenkielisessä virsikirjassa se on Niilo Rauhalan suomentamana "Kristus sankari on suuri". Sama teksti on myös Siionin laulut - kirjassa numerolla 355.

## Lähteet
Hans D. Stern

**Hans Dietrich Stern**, (21. kesäkuuta 1928, Leipzig, Saksa - 5. tammikuuta 1990, Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.

Stern tuli Saksasta Ruotsiin vähän ennen toisen maailmansodan puhkeamista 1939, kun hänen äitinsä pakeni lastensa kanssa vainoja. Hän kasvoi rovasti Adolf Kloon kasvattilapsena Västra Tunhemissa, Länsi-Göötanmaalla. Hän valmistui papiksi, toimi jonkin aikaa mm. hiippakuntapappina Skaran hiippakunnassa, kunnes muutti Tukholmaan, ja toimi mm Vällingbyn seurakunnan komministerina.  

Stern on kirjoittanut yhden virren, joka on yksi eniten Ruotsissa käytetyistä ruokavirsistä "Glädjens Herre, var en gäst". Stern on tehnyt myös sen sävelmän. Virsi on vuodelta 1950 ja julkaistu Riksförbundet Kyrklig Ungdom - nuorisojärjestön lauluvihkossa *"Kom med och sjung"* 1959 sekä 1966 ilmestyneessä *"Psalm och sång"* -kokoelmassa ja se tuli Ruotsin kirkon virsikirjaan 1986, jossa se on virsi 295, suomenkielisessä virsikirjassa alkusanoin "Ilon Herra, saavuthan". Suomeksi sen on kääntänyt Anna-Maija Raittila 1985 *Victorian rukouskirja* - kirjaan.

## Lähteet
Kelesjärvi

**Kelesjärvi** on niemien halkoma lähdevesipohjainen metsäjärvi Heisanharjun alueella Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 40&nbsp;kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantietoa
Kelesjärvi on 1,5&nbsp;kilometriä pitkä, 1,1&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 43&nbsp;hehtaaria. 
Siinä on kaksi saarta, joiden pinta-ala on yhteensä 0,1&nbsp;hehtaaria. Järven pohjoisosassa sijaitsee noin seitsemän aarin laajuinen luoto ja eteläosassa noin kolmen aarin laajuinen luoto. Järven rantaviivan pituus on 6,4&nbsp;kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 200&nbsp;metriä. Metsämaan ja suoalueiden reunustaman järven niemet ja lahdet ovat vailla karttanimiä lukuun ottamatta pohjoista Pykälistönlahtea, sen länsipuolista Särenkudunniemeä ja järven keskiosaa jakavaa Pitkäniemeä. Kelesjärven eteläisimmän osan muodostaa noin puoli kilometriä pitkä ja enimmillään noin sata metriä leveä kaakkoon työntyvä lahti. Se jakaa Kelesjärven eteläpuolella sijaitsevien Heisanjärven (98,5 metriä mpy) ja Ison Luotojärven (98,7 metriä mpy) välisen, noin 150 metriä leveän kannaksen kahteen osaan. Lahden kaakkoispuolella sijaitsee kannasta jakava Vähä Luotojärvi (98,5 metriä mpy). Kelesjärven rannat ovat melko alavia.

## Vesistösuhteet
Kelesjärvi (14.947.1.015) kuuluu Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen (14.947), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Kelesjärvi on Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Vääräjärvi. Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Järven pohjoisrannoilla sijaitsee pieniä metsälampia (Jaakonlampi, Pykälistönlampi, Ala-Viitanen), joiden korkeustaso on noin sata metriä merenpinnan yläpuolella, ja jotka laskevat Kelesjärveen lyhyitä laskuojia pitkin.

## Lähteet
Heisanjärvi

**Heisanjärvi** on lähdevesipohjainen, puhdasvetinen, hieman turkoosiin vivahtava metsäjärvi Heisanharjun alueella Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 40&nbsp;kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantietoa
Heisanjärvi on 1,5&nbsp;kilometriä pitkä, 300&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19&nbsp;hehtaaria. Järven eteläosan leveys on alle 100 metriä, keskiosan leveys on noin 200 metriä ja pohjoisessa on pääaltaasta erillinen muutaman hehtaarin laajuinen järvenosa. Saaria ei ole ja ainoa mainittava niemi on pohjoista järvenosaa muusta järvestä erottava niemimaa. Järven rantaviivan pituus on 3,9&nbsp;kilometriä. Heisanjärven länsirannalla sijaitsee pientalojen rykelmä ja mäki, joka kohoaa noin 25 metriä järven pintaa korkeammalle. Heisanjärven itäpuolella sijaitsee Kelesjärven (98,5 metriä mpy) eteläinen lahti, Vähä Luotojärvi (98,5 metriä mpy) ja Iso Luotojärvi (98,7 metriä mpy). Järviä erottaa jääkauden aikana muodostunut kapea soraharju.

## Vesistösuhteet
Heisanjärvi (14.947.1.015) kuuluu Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen (14.947), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Heisanjärvi on Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueen kolmanneksi laajin vakavesi. Laajin on Vääräjärvi ja toiseksi laajin on Kelesjärvi. Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Heisanjärvi laskee länteen Ylä-Palojärveen (97,8 metriä mpy).

## Lähteet
Koskijärvi (Kouvola)

**Koskijärvi** on muodokas metsäjärvi Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 38 kilometriä pohjoiskoilliseen.

Suomessa on Kouvolan Koskijärven lisäksi Kangasalan Koskijärvi ja Heinäveden Koskijärvi.

## Maantietoa
Koskijärvi on 2,1&nbsp;kilometriä pitkä, 1,5&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 83&nbsp;hehtaaria. Järven suurin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on kaksi kilometriä ja lännestä itään puolitoista kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista. Etelässä sijaitsee Amalianlahti, lännessä Pilkkalahti ja idässä Matalanlahti. 
Siinä on kuusi saarta, joiden yhteispinta-ala on 5,87&nbsp;hehtaaria eli noin noin 6,6&nbsp;prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli hehtaarin suuruinen, kolme ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kolme suurinta saarta ovat Isosaari, Pienisaari ja Kanisaari.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,58&nbsp;miljoonaa kuutiometriä eli 0,00358&nbsp;kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,3&nbsp;metriä. Sen syvänteessä on 22,3&nbsp;metriä syvää. Noin yhdeksäsosa Koskijärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 22,3&nbsp;metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Järven pohjoisosassa on laaja korkeintaan puolitoista metriä syvä alue, jossa sijaitsee kolme saarta. Järven rantaviivan pituus on 9,7&nbsp;kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 1,8 kilometriä. Koskijärven itärannalla sijaitsee pientaloja. Pääosin rannat ovat metsämaata.

## Vesistösuhteet
Koskijärvi (14.985.1.002) kuuluu Koskijärven valuma-alueeseen (14.985), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Koskijärvi on Koskijärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Saarijärvi. Koskijärven valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Koskijärvi laskee länteen Myllylampeen (81,5 metriä mpy), joka laskee länteen Repoveteen (76,6 metriä mpy).

## Lähteet
Nurmaanjärvi (Kouvola)

**Nurmaanjärvi** on Kymenlaakson Kouvolassa ja Etelä-Savon Mäntyharjulla Nurmaan lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 44 kilometriä pohjoiseen.

## Maantietoa
Nurmaanjärvi on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama järvi. Se on 2,9 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 164 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Järven eteläosan muodostaa kapea lahti, josta pohjoiseen avautuu lähes kilometrin levyinen selkävesi, josta koilliseen järvi kapenee. Järven itäisimmän osan muodostaa pääaltaasta lähes erillään sijaitseva, noin 800 metriä pitkä Taskulampi. Sitä yhdistää pääaltaaseen kapea Pyörästimensalmi. Nurmaanjärven itärannalta työntyy länteen laajahko niemimaa, joka haarautuu Kangasniemeen, Peltoniemeen ja Muhuniemeen. Siinä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 2,5 aaria. Maijosaari on noin 20 aarin suuruinen, joka sijaitsee aivan järven itärannan tuntumassa. Järven pohjoisosassa sijaitseva saari on kooltaan pieni luoto.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 7,95 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00795 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,9 metriä. Nurmaanjärven eteläiset ja kaakkoiset osat ovat muuta järveä huomattavasti syvempiä. Sen syvimmät syvänteet sijaitsevat järven eteläosissa ja siellä jopa 18,5 metriä syvää . Järven pohjoinen osa on melko matalaa.

Järven rantaviivan pituus on 12,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 250 metriä. Järvi on muodostunut kallio- ja moreenimäkien väliseen painaumaan. Järven koillis- ja lounaispuolella kulkee noin seitsemän kilometriä pitkä harjujakso, jonka lähimmät nimetyt muodostumat ovat Näkkilammenharju lounaassa, Pakonotko idässä ja Seikanharjut koillisessa. Esimerkiksi Taskulampi on muodostunut harjun taakse. Pakonotkon supat voivat kuulua järven syvänteiden kanssa samaan supparyhmään. Nurmaanjärven rannoilla on peltomaata ja metsää. Pohjoisrannalla sijaitsee Nurmaan kylä, jonka halki virtaa Nurmaanjoki pohjoisesta etelään. Järven länsiosa sijaitsee Kouvolassa ja itäosa Mäntyharjulla.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,8 metriä mpy. Valuma-alueen kaikki vesi virtaa Nurmaanjärven läpi ja noin 150 metriä pitkää eteläpäästä alkavaa Välijokea myöten Vuohijärven pohjoisosan Hintterinselälle. Vuohijärven korkeustaso on vain 0,2 metriä Nurmaanjärveä alempi.

Valuma-alueen vedet tulevat Nurmaanjärveen pääasiassa kahta reittiä myöten. Nurmaanjoki on sekä Hietasen että Ruokepuolisen laskujoki. Toinen on Rautjoki, joka on Rautjärven laskujoki. Järveen on johdettu vain muutamia metsäojia. Pienet lammet Kompunlampi ja Raatolampi ovat rannanläheisiä laskuojattomia suolampia.

## Lähteet