open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malajalit

**Malajalit** tai **keralalaiset** ovat dravidalainen etnolingvistinen ryhmä, joka on peräisin nykyisestä Keralan osavaltiosta Intiassa, asuttaen sen lounaispuolisen Malabarrannikon. He puhuvat pääasiassa malajalamin kieltä äidinkielenään. Keralan osavaltio luotiin vuonna 1956 osavaltioiden uudelleenjärjestelylailla. Sitä ennen 1800-luvulta lähtien oli olemassa Cochinin kuningaskunta, Travancoren kuningaskunta, Malabarin alue ja Britannian Intian Etelä-Kanara. Malabarin alueen hallinta siirtyi briteille kolmannessa Mysoren sodassa (1790–1792) Tipu Sultanilta. Ennen sitä Malabarin alue oli useiden valtakuntien alaisuudessa, mukaan lukien Calicutin zamoriinit, Tanurin kuningaskunta, Arakkalin kuningaskunta, Kolathunadu, Valluvanadin kuningaskunta ja Palakkad Raja.

Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Keralassa oli noin 33 miljoonaa malajalia, mikä oli 96,7 prosenttia osavaltion koko väestöstä. Malajalivähemmistöjä löytyy myös naapuriosavaltioista Tamil Nadusta, lähinnä Kanyakumarin piirikunnasta ja Nilgirien piirikunnasta, ja Dakshina Kannadan piirikunnasta Karnatakasta sekä muilta Intian metropolialueilta. 1900-luvun loppupuoliskolla Persianlahden maihin on muodostunut merkittäviä malajaliyhteisöjä, kuten Yhdistyneisiin arabiemiraatteihin, Bahrainiin, Saudi-Arabiaan, Omaniin, Qatariin ja Kuwaitiin, sekä vähemmässä määrin muihin kehittyneisiin kansakuntiin pääasiassa maahanmuuttajataustalla, kuten Malesiaan, Singaporeen, Yhdysvaltoihin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Australiaan, Uuteen-Seelantiin ja Kanadaan. Vuodesta 2013 lähtien maailmassa oli arviolta 1,6 miljoonaa etnistä malajalilaista ulkomaantyöntekijää. Malajalien arvioitu väestö Malesiassa vuonna 2020 oli noin 348&nbsp;000, mikä on 12,5 prosenttia Malesian intialaisesta väestöstä, mikä tekee heistä toiseksi suurimman intialaisen etnisen ryhmän Malesiassa tamilien jälkeen. Suurimman osan Malesian malajalilaisesta 18–30 -vuotiaasta väestöstä tiedetään olevan joko kolmannen, neljännen tai viidennen sukupolven Malesian kansalaisia. A. R. Raja Raja Varman mukaan Malajalam oli paikan nimi, ennen kuin siitä tuli ihmisten puhuman kielen nimi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ryanairin lento 4978

**Ryanairin lento 4978** oli Ryanairin lento Ateenasta Vilnaan, jonka Valko-Venäjän KGB kaappasi maan ilmatilassa 23. toukokuuta 2021. Valko-Venäjän ilmavoimat saattoi koneen Minskin lentokentälle ja kertoi reittimuutoksen syyksi koneeseen kohdistuneen pommiuhan. Mitään viitteitä pommista ei kuitenkaan löytynyt. Pommin asettajaksi väitetty islamistinen Hamas-järjestö kiisti tietävänsä asiasta mitään.

Lento lähti Ateenasta 07:29 GMT ja alkoi poiketa suunnitellulta reitiltä klo 09:48 GMT. Kone laskeutui Minskiin klo 10:16 GMT ja pääsi lopulta Vilnaan klo 18:26 GMT. Lennolla oli sen nousun aikana 126 matkustajaa ja 6 miehistön jäsentä. Vilnaan saapui 121 matkustajaa.

## Raman Pratasevitšin pidätys
Kun kone oli laskeutunut Minskin kentälle, matkustajat saatettiin ulos ja matkustajiin kuulunut valkovenäläinen oppositioaktivisti ja toimittaja Raman Pratasevitš pidätettiin. Koko kaappausoperaation tavoitteena olikin ilmeisesti juuri Pratasevitšin vangitseminen. Silminnäkijöiden mukaan ennen koneen laskeutumista Pratasevitš oli peloissaan todennut, että häntä odottaa kuolemantuomio. Valko-Venäjä syyttää häntä terrorismista.

Pratasevitšin lisäksi Valko-Venäjä pidätti hänen tyttöystävänsä Sofia Sapegan, jolla on Venäjän kansalaisuus. Lisäksi kolme muuta Venäjän kansalaista jäi Minskiin.

## Reaktioita

* Valko-Venäjän ulkoministeriö lehdistösihteeri sanoi länsimaiden reaktioiden olevan "tahallaan politisoituneita".
* Liettuan presidentti Gitanas Nausėda kutsui tapausta Valko-Venäjän "valtion hyväksymäksi terrorismiksi".
* Ryanairin toimitusjohtaja Michael O'Leary kutsui tapausta "valtion tekemäksi lentokonekaappaukseksi" ja että lennolla oli mukana Valko-Venäjän tiedustelupalvelun agentteja.
* Venäjän presidentti Vladimir Putin syytti länsimaita kaksinaamaisuudesta ja viittasi tapaukseen vuodelta 2013 jossa Moskovasta palaamassa ollut Bolivian presidentti Evo Morales oli joutunut tekemään ylimääräisen välilaskun Itävaltaan eräiden Nato-maiden tilapäisesti kiellettyä häntä kuljettaneelta Bolivian ilmavoimien koneelta kauttakulun.

## Katso myös
*Valko-Venäjän ja Euroopan unionin rajakriisi 2021

## Lähteet
Indiana-Burnsin satama

**Indiana-Burnsin satama** () on Portagessa ja Burns Harborissa Indianassa sijaitseva satama. Satama on Michiganjärven rannalla ja siltä on Saint Lawrencen vesitien kautta yhteys Atlantille. Satama-alueen pinta-ala on noin 2,4 neliökilometriä.

## Lähteet
Tehdas (Hyvinkää)

**Tehdas** on Hyvinkään kaupunginosa. Se muodostaa Hyvinkään ydinkeskustan itäisen osan ja on saanut nimensä keskustassa toimineesta villatehtaasta. 1990-luvun alussa lakkautetun villatehtaan rakennukset ovat edelleen jäljellä ja niissä sijaitsee muun muassa Hyvinkään kaupungintalo. Tehdas rajautuu pohjoisessa Parantolan ja Mustamännistön, idässä Ahdenkallion ja Tanssikallion ja etelässä Tapainlinnan ja Martin kaupunginosiin. Lännessä sen erottaa Hyvinkään läntisestä kantakaupungista Helsinki–Riihimäki-rata.

Tehtaan kaupunginosaa alettiin rakentaa 1800-luvun loppupuolella, kun Hyvinkäälle perustetun villatehtaan työntekijät tarvitsivat asuntoja. Vanhimpiin kortteleihin kuuluu vuonna 1898 valmistunut Port Artturin työläiskortteli. Kaupunginosassa on runsaasti 1900-luvun alkupuolella rakennettuja pientaloja.

Tehtaan kaupunginosassa sijaitsevat monet Hyvinkään palveluista, kuten Hyvinkään kaupungintalo, Valvillan tehdasmuseo, Kauppakeskus Willa, elokuvateatteri sekä runsaasti erilaisia yrityksiä ja ravintoloita. Tehtaalla on tehty 2000- ja 2010-luvuilla runsaasti tiivistysrakentamista, erityisesti Kankurinkadulle, Torikadulle sekä Kauppakeskus Willan yhteyteen.

Tehtaan kaupunginosaa palvelevat Hyvinkään rautatieaseman ja Mustamännistön välinen paikallisbussilinja 2, rautatieaseman ja Hakalan välinen paikallisbussilinja 4 sekä rautatieaseman ja Martin välinen paikallisbussilinja 5.

## Lähteet
Hyvinvointitalous

**Hyvinvointitalous** on ajattelutapa, jossa visiona on kaikille hyvän elämän edellytykset tarjoava yhteiskunta. Toisaalta hyvinvointitalous on myös konkreettinen ja olemassa oleva osa yhteiskuntaa, jossa investoidaan hyvinvointiin. Hyvinvointitalouden yhteydessä onkin nostettu esiin hyvinvointi-investoinnin käsite.

Hyvinvointitalous luo mahdollisuuksia lisätä hyvinvointia ja talouskasvua samanaikaisesti. Hyvinvoinnin lisääntyessä talous kasvaa ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys paranee.

Hyvinvointitaloudessa ihmisen hyvinvointi nousee talouspolitiikan ytimeen. Päätökset siis tehdään sillä perusteella, mikä niiden hyvinvointivaikutus on.

OECD on määritellyt, että hyvinvointitalous koostuu materiaalisista tekijöistä, kuten asumisesta, tuloista ja työpaikasta, sekä elämänlaatuun liittyvistä tekijöistä, kuten koulutuksesta, osaamisesta, terveydestä ja turvallisuudesta.

## Hyvinvointitalous Suomessa
SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry lanseerasi hyvinvointitalous -käsitteen perustamisvaiheessaan vuonna 2012. Käsite on ollut väline haastaa eri tahoja keskusteluun sosiaali- ja terveyspolitiikan ja hyvinvointivaltion tulevaisuudesta sekä hyvinvoinnin ja talouden suhteesta.

Suomi on ollut aloitteellinen hyvinvointitalouden edistämisessä. Suomen EU-puheenjohtajakaudella 2019 hyvinvointitalous valittiin sosiaali- ja terveysministeriön pääteemaksi, ja neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta hyväksyttiin yksimielisesti.

Suomi on mukana kansainvälisten organisaatioiden - kuten OECD:n ja WHO:n - toiminnassa sekä maiden välisissä epävirallisissa verkostoissa, kuten WEGo:ssa. Suomi liittyi Wellbeing Economy Governments -verkostoon vuoden 2020 lopussa. Verkostoon kuuluvat myös Uusi-Seelanti, Skotlanti, Wales ja Islanti.

## Aiheesta muualla
The Wellbeing Economy Alliance

[Https://wellbeingeconomy.org/wego WEGo-verkosto]

SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry - Hyvinvointitalous

Sosiaali- ja terveysministeriö - Hyvinvointitalous
Mäntylän sairaala

**Mäntylän sairaala** oli Lappeenrannan Mäntylän kaupunginosassa toiminut sairaala. Sairaalan toiminta loppui vuonna 2010.

## Historia
Juomasillan torpassa toimi 1880-luvulla Matti Rynön värjäämö. Rynö otti sukunimekseen Rynén ja siirsi toimintansa Lappeenrannan Pallon kaupunginosaan.
Juomasillan torpassa aloitti toimintansa Lappeenrannan ensimmäinen vaivaistalo vuonna 1891. Vaivaistalon jugendtyylinen lisärakennus valmistui 1914.

Vuonna 1937 valmistui kivinen sairaalarakennus, sekä vuonna 1962 tiilinen sairaalarakennus. Rakennukset olivat tyhjillään 2010-luvulla ja joutuivat kovan ilkivallan kohteeksi. Lähialueella toimiva sementtitehdas Finnsementti osti osan Mäntylän sairaalan rakennuksista vuonna 2012 Lappeenrannan kaupungilta ja päätti purkaa ne turvallisuussyistä.

Vuonna 1937 ja 1962 valmistuneiden sairaalarakennusten purku aloitettiin keväällä 2021.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuvasarja: Vandaalit riehuivat vanhassa sairaalassa
Ákos Kertész

**Ákos Kertész** (18. heinäkuuta 1932 Budapest, Unkari – 7. joulukuuta 2022) oli unkarilainen kirjailija. Hän työskenteli metalliteollisuudessa sekä elokuvakäsikirjoittajana muun muassa suomalais-unkarilaisessa elokuvassa *[[Tullivapaa avioliitto]]*. Hänen merkittävin kirjallinen teoksensa on romaani *Kunnon ihminen* (*Makra*, 1971). Kertész kuvaa romaanissa teollisuustyöläisen ja taiteilijan hankalaa suhdetta. Tapahtuma-aika on 1950-luvun Budapest ennen Unkarin kansannousua. Hän käsikirjoitti romaaniin pohjautuvan elokuvan *Makra*, jonka on ohjannut Tamás Rényi.

## Suomennetut teokset
* *Kunnon ihminen* (*Makra*, 1971), suom. Tuomo Lahdelma ja Imre Szente, Gummerus 1981 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kullaanjärvi

**Kullaanjärvi** () on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Tammisaaresta on viisitoista kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Kullaanjärven rantaviiva on erittäin polveileva. Etäisyys järven länsirannalta itärannalle on 4,3 kilometriä. Saaria on muutama, suurimpana altaan keskivaiheilla sijaitseva Kullaholmen. Kullaanjärven keskiosa on huomattavasti länsi- ja itäosaa syvempi, Kullaholmenin itäpuolella on laaja alue, jonka syvyys on 20–23 metriä. Syvänne vaihtuu kolmen metrin matalikoksi Björnsundetin salmessa, josta on kulku järven matalaan itäosaan. Järven länsiosan suurin syvyys on 6,7 metriä. Kullaanjärven keskiosan rannat ovat syviä, 10 metrin syvyyskäyrä on lähimmillään 10–20 metriä rantaviivasta. Kullaholmenin itäpuolella sijaitsee pieniä saaria, joiden rannat ovat matalampia, mutta vain osittain, sillä saariston keskellä on 10–16 metrin syvänne.

Kullaanjärven rannoilla on haja-asutusta. Koillisella rannalla sijaitsee kisakeskus ja urheiluopisto.

Kullaanjärvestä erilleen kuroutuneen, koillisessa sijaitsevan Pikku Kullaanjärven korkeustaso on myös 30,7 metriä. Kullaanjärven eteläpuolella on Kockböleträsket, jonka korkeustaso on 30,5 metriä, järviä yhdistää Vargströmmen. Kullaanjärven lounaispuolella sijaitsee Ovanmalmträsket. Pohjoisessa on lukuisia pieniä metsä- ja suojärviä, kuten Pitkäjärvi, Teinipussi ja Masmestar.

Rantarata Helsingistä Turkuun kulkee Kullaanjärven ja Pikku Kullaanjärven välistä.

Kullaanjärven ekologinen tila on hyvä, vesitilavuus on 19&nbsp;784&nbsp;000 kuutiometriä.

Kullaanjärvi (82.006.1.008) kuuluu Kullaanjärven valuma-alueeseen (82.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Kullaanjärvi on Kullaanjärven alueen laajin vakavesi, seuraavaksi laajimmat ovat Långträsket ja Kvarnträsket. Pohjanpitäjänlahden luoteispuolelle levittäytyvään Kullaanjärven alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista järveä.

## Lähteet
Eläinhiili

**Eläinhiili** on eläinperäistä ainetta hapettomassa tilassa kuumentamalla valmistettua hiiltä. Eläinhiilen raaka-aineena käytetään teurastuksen sivutuotteita eli ihmisravinnoksi kelpaamattomia eläinten osia. Sen perusteella mitä raaka-ainetta kuivatislaamalla hiilletään, käytetään nimityksiä verihiili tai luuhiili.

Hienojakoista eläinhiiltä käytetään aktiivihiilenä, sillä se imee itseensä väriaineita liuoksista. Siihen sitä on käytetty kemian töissä ja teollisuudessa, esimerkiksi sokerin valkaisuun sokeritehtaissa ja perunaviinan puhdistamiseen. Hienoksi jauhettua eläinhiiltä muihin raaka-aineisiin sekoitettuna on aiemmin käytetty myös kenkävoiteissa.

## Lähteet
Verihiili

**Verihiili** () on hienojakoista mustaa jauhetta, joka on valmistettu verta kuivattamalla ja ilmattomassa tilassa hehkuttamalla. Ennen kuumennusta vereen sekoitetaan 15–20&nbsp;% potaskaa ja kuumennuksen jälkeen massa huuhdellaan suolahapolla, pestään vedella ja hehkutetaan uudelleen ilmattomassa tilassa. Sitä käytetään aktiivihiilenä esimerkiksi poistettaessa nesteistä väriaineita, jolloin neste kirkastuu. Aiemmin verihiiltä on käytetty muun muassa vesisuodattimissa. Verihiili on eräs eläinhiili eli eläinjätettä kuumentamalla aikaansaatu hiililaatu.

## Lähteet
Pyhäjärvi (Karkkila)

**Pyhäjärvi** on humusjärvi Karkkilan keskustaajamassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä.

## Maantiede
Pyhäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä ja leveys lounaasta koilliseen 1,0 kilometriä. Saaria ei ole. Karkkilan liikekeskusta sijaitsee järven itäpuolella. Järveä ympäröi kulttuurimaisema, itärannalla on pieni luonnonsuojelualue. Yleisiä uimarantoja on kaksi. Pyhäjärvi on suhteellisen tasasyvyinen, altaan keskivaiheilla sijaitsee kymmenen metrin syvänne ja järven syvin kohta, 10,6 metriä.

Pyhäjärven itärannalle virtaa Saavajoki pohjoisesta Kanta-Hämeen alueelta. Mustionjoki eli Karjaanjoki saa alkunsa Pyhäjärven kaakkoisosan luusuasta. Virta vie etelään Hiidenveden kautta Suomenlahteen.

Pyhäjärven etelä- ja lounaispuolella on useita pieniä vakavesiä, kuten Sontiainen ja Ruuhilampi.

Maatalous ja asutus kuormittavat Pyhäjärveä. Sen ekologinen tila on hyvä, vesitilavuus on 6&nbsp;438&nbsp;000 kuutiometriä.

Pyhäjärven kalasto on särkivaltaista. Muita lajeja ovat esimerkiksi ahven, hauki, kiiski, made ja salakka. Kasvillisuutta edustaa muun muassa järviruoko, osmankäämä ja ulpukka.

Pyhäjärvi (23.051.1.001) kuuluu Pyhäjärven-Saavajoen alueeseen (23.051), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Puneliajärven alue (23.05). Pyhäjärvi on laajin Pyhäjärven-Saavajoen alueen kuudesta yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä, seuraavaksi laajimmat ovat Ikainen ja Iso Lautlampi. Valuma-alue sijaitsee Karjaanjoen vesistön pohjoisosassa.

Pyhäjärvi on kolmanneksi laajin Karkkilan noin 60:stä yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Onkimaanjärvi ja Vaskijärvi. Vesitilavuudeltaan Pyhäjärvi on yli kaksi kertaa Vaskijärveä suurempi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kalapaikka.net: Pyhäjärven lintutorni
*Vahavesi.fi:  Karkkilan historiaa
Salla – Selling the Silence

**Salla - Selling the Silence** on Markku Tuurnan ohjaama ja tuottama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2011.

Elokuva käsittelee lappilaista yrittäjyyttä Sallassa, Pelkosenniemellä ja Kuusamossa.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* Elokuva oli parhaan dokumentin Jussi -palkintoehdokkaana vuonna 2012.

## Lähteet
Långträsk (Siuntio, itäinen)

**Långträsk** on Uudellamaalla Siuntion itärajan tuntumassa ja Djupbäckin lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Helsingin keskustasta on 34 kilometriä länteen.

Siuntiossa on toinenkin Långträsk, se sijaitsee noin 2,5 kilometriä Vikträskin alueen Långträskistä luoteeseen.

## Maantietoa
Långträsk on 1,0 kilometriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Långträsk sijaitsee metsän keskellä Lappträskin ja Meikon välissä. Långträskin lounaispuolella sijaitsee Stora Bladträsk ja vajaan hehtaarin laajuinen Lilla Bladträsk. Långträsk on pohjoisosastaan leveä ja se kapenee etelää kohden. Järvellä on kartan mukaan kaksi luotomaista saarta, jotka sijaitsevat pohjoisrannan tuntumassa. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja se on autiota ja kallioista metsämaata. Järven eteläpäähän tulee metsäautotie.

## Vesistösuhteet
Långträsk sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Vikträskin alueeseen (22.001) järvi kuuluu. Siihen on johdettu suo-ojia pohjoisen Timmermossenista ja läntiseltä Bladträskien suolta. Långträskin laskuoja alkaa pohjoisosan länsirannasta ja se laskee 300 metrin päässä Lappträskiin. Långträskin vedenpinnan korkeus on 44,4 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Molsheim

**Molsheim** on kunta Koillis-Ranskassa Bas-Rhinin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Bruchejoen varrella, noin 25 kilometriä Strasbourgin kaupungista länteen. Molsheimissa on departementin aliprefektuuri.

## Historia
Kaupungilla on pitkä historia. Molsheimin pohjoispuolella vanhan roomalaisten tien varrella tehdyissä kaivauksissa löytyi lukuisia merovingilaisten hautoja 500- ja 600-luvuilta. Ensimmäinen maininta Mollesheimista on noin vuodelta 820, jolloin Strasbourgin piispa Adaloch lahjoitti viiniköynnöksiä Saint-Thomasin kappelin hyväksi. Strasbourgin piispat omistivat kaupungin, ja sitä suojaamaan piispa Jean de Dirpheim vahvisti kaupungin muuria vuonna 1308.

Luterilaisen uskonpuhdistuksen jälkeen kaupungista tuli vastareformaation keskus 1600-luvulla. Vuonna 1605 sieltä haki turvaa Strasbourgin katedraalin kaniikit vuonna 1605. Sitä aiemmin kaupunkiin oli tullut sääntökuntia, kuten vuodesta 1580 jesuiitat ja benediktiinit, vuonna 1598 kartusiaanit ja vuonna 1657 kapusiinit.

## Talous
Kaupungin teollistuminen alkoi 1900-luvulla autovalmistajan Ettore Bugattin perustaman tehtaan ansiosta. Nykyään kaupunki on alueen taloudellinen keskus, ja siellä on 8000 työpaikkaa. Siellä toimii tunnettuja yrityksiä, kuten Merck, Ledvance (entinen Osram), Safran Landing Systems ja Mercedes-Benz.

Kaupunki on viininviljelyaluetta ja se sijaitsee tunnetulla Alsace’n viinitiellä. Erityisen tunnettu kaupunki on laadukkaasta Bruderthal Grand cru –viinistään.


Tiedosto:Eglise_des_jésuites.jpg|Jesuiittojen kirkko
Tiedosto:Molsheim_-_Maison_de_chanoines_-_16_rue_Jenner.JPG|Kaniikkien talo
Tiedosto:Molsheim_-_La_voiture_noire_2020-2021_-_3.jpg|Bugatti La Voiture Noire Place de l'Hotel de Villen jouluvaloissa talvella 2020-2021


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Långträsk (Siuntio, läntinen)

**Långträsk** on rehevä metsäjärvi Siuntion itäosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 37 kilometriä länteen.

Siuntiossa on toinenkin Långträsk. Se sijaitsee noin 2,5 kilometriä Långträskistä kaakkoon.

## Maantietoa
Långträsk on 600 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen ylänkölauetta halkovan kalliomurrokseen syntyneeseen laaksoon. Sitä kutsutaan Dagsverksvägeniksi (). Maasto kohoaa laaksossa yli 70 metriä merenpinnan yläpuolelle ja rannat viettävät jyrkkinä veteen. Pohjoispuolen mäkeä kutsutaan Kvarnbergetiksi. Järvi on 4,0 metriä syvä . Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Koillispuolella on asutusta ja rannassa on neljä vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Långträsk sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Tjusträskin alueeseen (22.002) järvi kuuluu. Järven itäpäähän on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja Skvallerbäcken laskaa sen länsipään rannasta. Laskuoja on 1,8 kilometriä pitkä ja se laskee yhdessä Källåkernista virtaavan ojan kanssa Kynnarträskiin. Järven vedenpinnan korkeus on 34,9 metriä mpy (N2000), joten Skvallerbäckenille kertyy pudotusta 29,3 metriä.

## Lähteet
Kalliojärvi (Siuntio)

**Kalliojärvi** on Uudellamaalla Siuntiossa Kahvimaan lähellä  sijaitseva järvi. Etäisyys Helsingin keskustasta on 39 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantietoa
Kalliojärvi on 850 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen ylänköalueen kalliomurroksen muodostamaan painaumaan. Järven itärannat kohoavat jyrkkinä yli 30 metrin korkeuteen vedenpinnasta ja pohjoispuolella Tallmossberget 40 metrin korkeuteen, joskaan ei yhtä jyrkästi. Järvi on 4,3 metriä syvä . Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Sen rantaan on rakennettu noin 20 kiinteästi asuttua tai vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie yhdystieltä 11191. Siuntion ja Lohjan raja kulkee alle sadan metrin päässä Kalliojärven luoteisrannasta. Kartan mukaan Kalliojärven ylittää lounais–koillissuuntainen voimalinja.

## Vesistösuhteet
Kalliojärvi sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Risubacka ån valuma-alueeseen (22.007) järvi kuuluu. Siihen on johdettu pari metsäojaa ja siihen tulee länsirantaan laskeva Suolammesta alkava metsäpuro. Kalliojärven pohjoisrannasta alkaa pohjoiseen virtaava puro, joka yhtyy laaksossa virtaavaan Risupakanjokeen. Laskuoja ja Risupakanjoki on lähiympäristöineen suojeltua aluetta. Järven vedenpinnan korkeus on 55,7 metriä mpy (N2000),joten laskupurolle kertyy pudotusta 18 metriä.

## Lähteet
Apostolien teot (genre)

**Apostolien teot** eli **''acta''-kirjallisuus** on varhaiskristillinen kirjallinen genre eli lajityyppi, johon kuuluvat teokset kuvaavat nimensä mukaisesti apostolien tekoja, kuten lähetysmatkoja ja ihmetekoja. Lajityypin esikuva on *[[Raamattu|Raamatun]]* *[[Uusi testamentti|Uuden testamentin]]* kaanoniin kuuluva *[[Apostolien teot]]*. Muut lajityypin teokset kuuluvat sen sijaan *Uuden testamentin* apokryfiseen kirjallisuuteen.

Apostolien tekoja kirjoitettiin erityisesti 100- ja 200-luvuilla. Niiden tarkoituksena oli täydentää apostoleista kerrottuja kertomuksia. Monet edustavat opillisesti kirkon valtavirtaa, mutta osa teksteistä sisältää gnostilaisia tai muita harhaoppisia ajatuksia. Osa, kuten *[[Paavalin ja Theklan teot]]*, muistuttaa lähinnä uskonnollisia romaaneja tai hurskasta viihdekirjallisuutta.

## Apostolien tekoja

Lajityyppiä edustavat muun muassa seuraavat kirjoitukset:

* *[[Andreaan marttyyrikuolema]]*
* *[[Andreaan teot]]*
* *[[Andreaan ja Filemonin teot]]*
* *[[Andreaan ja Mattiaan teot]]*
* *[[Andreaan ja Paavalin teot]]*
* *[[Apostolien teot]]* – ainoa kanoninen teot
* *[[Barnabaan teot]]*
* *[[Bartolomeuksen teot]]*
* *[[Filippuksen teot]]*
* *[[Johanneksen teot]]*
* *[[Ksanthippen, Polyksenan ja Rebekan teot]]* (myös *Ksanthippen ja Polyksenan teot*), mukana Paavali, Pietari, Filippus ja Andreas
* *[[Mattiaan teot]]*
* *[[Paavalin teot]]*, joka sisältää myös joskus erillisenä esiintyvät osat:
** *[[Paavalin kolmas kirje korinttilaisille]]*
** *[[Paavalin ja Theklan teot]]*
* *[[Pietarin teot]]*
* *[[Pietarin ja Andreaan teot]]*
* *[[Pietarin ja kahdentoista apostolin teot]]*
* *[[Pietarin ja Paavalin teot]]*, tunnetaan myös muunnelmana nimellä *Pietarin ja Paavalin kärsimys*
* *[[Taddeuksen teot]]*
* *[[Tuomaan teot]]*

## Lähteet
Mystinen metsätyömies

**Mystinen metsätyömies** on Mikko Mattilan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2019. Elokuva on henkilödokumentti Freud Marx Engels & Jung -yhtyeen laulusolistista ja sanoittajasta Pekka Myllykoskesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sakara (järvi)

**Sakara** on järvi Lopen länsiosassa eteläisessä Kanta-Hämeessä. Se on Karjaanjoen vesistön latvavesiä, järven pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Lopen kirkonkylästä on 12 kilometriä länsilounaaseen ja Hämeenlinnasta 39 kilometriä etelälounaaseen.

## Maantiede
Sakaran rantaviiva on erittäin mutkitteleva, sen pituus on 12&nbsp;856 metriä. Pääaltaasta työntyy etelään Urolanlahti, pohjoisessa on muusta järvestä varsin erillään sijaitseva Jokilanlahti. Lännessä on muun muassa Ruotsinkylänlahti, jonka pohjukan nimi on Protinlahti. Sakaran itäosaa kutsutaan Palojoenseläksi. Sakarassa on viisi saarta ja luotoa, Liinaharjaa lukuun ottamatta ne sijaitsevat aivan rannan tuntumassa. Sakaran länsirannan Isosaari on itään työntyvän niemen jatke, eikä sitä ole luokiteltu saareksi. Sakaran rannoilla on sekä metsää että peltoa, pientaloja on melko paljon.

Sakaran syvin kohta, 17 metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla. Palojoenselällä on 13,5 metrin syvänne ja järven lounaisosassa on 10-metrinen syvänne. Sakaraan virtaa laskuoja pohjoisesta Puneliasta, jonka korkeustaso on joitakin kymmeniä senttimetrejä Sakaraa ylempi. Urolanlahden eteläkolkasta lähtee laskuoja etelään kohti Tyväntöä, jonka korkeustaso on 1,2 metriä Sakaraa alempi. Sakaraan virtaa vettä myös Laihuasta, joka sijaitsee Sakaran kyljessä.

Sakaran vesitilavuus on 13 miljoonaa kuutiometriä.

Sakara (23.053.1.001) kuuluu Sakaran-Punelian alueeseen (23.053), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Puneliajärven alue (23.05). Sakara on toiseksi laajin Sakaran-Punelian alueen 37:stä yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Valuma-alue sijaitsee Karjaanjoen vesistön pohjoisosassa.

## Lähteet
Lapsuusevankeliumi

**Lapsuusevankeliumi** on varhaiskristillinen kirjallinen genre eli lajityyppi, johon kuuluvat teokset kuvaavat Jeesuksen lapsuutta tai Marian ja Joosefin aiempaa elämää. Ne luetaan *[[Uusi testamentti|Uuden testamentin]]* apokryfiseen kirjallisuuteen.

Lapsuusevankeliumeja on oletettavasti kirjoitettu ruokkimaan hurskasta uteliaisuutta koskien sellaisia asioita, jotka *Uuden testamentin* evankeliumit eli kanoniset evankeliumit sivuuttavat. Ne täyttävät aukkoja kanonisten evankeliumien kertomuksissa. Monissa lapsuusevankeliumeissa huomio on Jeesus-lapsen yliluonnollisissa voimissa ja jo lapsena tekemissä ihmeissä, kun taas opillisempaa aineistoa niissä on vain vähän. Tämä ei kuitenkaan päde kaikkeen lajityypin kirjallisuuteen. Kirjoitukset olivat suosittuja varhaiskristillisellä ajalla ja keskiajalla.
__NOTOC__
## Lapsuusevankeliumeja

Varsinaiset varhaiskristilliset lapsuusevankeliumit:

* *[[Arabialainen lapsuusevankeliumi]]*
* *[[Jaakobin protoevankeliumi]]*
* *[[Kertomus rakentaja Joosefista]]*
* *[[Pseudo-Matteuksen evankeliumi]]*
* *[[Tuomaan lapsuusevankeliumi]]*

Muuta lajityypin kirjallisuutta:

* *[[Armenialainen lapsuusevankeliumi]]*
* *[[Evankeliumi Marian syntymästä]]*
* Codex Arundel 404 eli *Liber de Infantia Salvatoris* (”Kirja Vapahtajan lapsuudesta”)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennoksia

* *Jaakobin protoevankeliumi*, *Pseudo-Matteuksen evankeliumi*, *Tuomaan lapsuusevankeliumi* ja *Kertomus rakentaja Joosefista*. Teoksessa 
* *Jaakobin protoevankeliumi*, *Pseudo-Matteuksen evankeliumi* ja *Tuomaan (lapsuus)evankeliumi*. Teoksessa 

### Muuta kirjallisuutta

*
Pålsträsket

**Pålsträsket** on Uudellamaalla Inkoon Pålsbölen ja Lohjassa Vähä-Teutarin välissä sijaitseva järvi. Etäisyys Lohjan keskustasta on 14 kilometriä etelälounaaseen.

## Maantietoa
Pålsträsket on 850 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se on muodostunut peltoalueiden välisessä kalliomaastossa mäkien väliseen painaumaan. Etelärannasta kohoaa Oxberget 29 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järven itäpuolella kohoavat Stenbergen ja pohjoisrannan mäet saman verran. Rantaan laskevat mäet aiheuttavat rantaviivassa mutkia, jotka voi tulkita kolmeksi lahdeksi. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Sen rannoille on rakennettu lähes 20 kiinteästi asuttua tai vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 112. Inkoon ja Lohjan välinen kuntaraja ylittää järven itä-länsisuunnassa.

## Luontoarvoja
Pålsträsket matala, karu ja kirkasvetinen metsäjärvi.

## Vesistösuhteet
Pålsträsket sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Kyrkån valuma-alueeseen (22.006) järvi kuuluu. Järveen on johdettu vain muutama metsäoja. Sen laskuoja alkaa pohjoisrannasta ja se laskee puolentoista kilometrin päässä Hemträsketiin. Hemträsketistä jatkaa Teutarinpuro Iso-Teutarin suuntaan ja yhtyy Munksin kohdalla Kirkkojokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 38,4 metriä mpy (N2000), joten laskuojalle kertyy  Hemträsketiin mennessä pudotusta 3,3 metriä.

## Lähteet
Faradayn paradoksi

**Faradayn paradoksi** on Michael Faradayn ensimmäisenä kuvaama koe, joka ensi silmäyksellä näyttää olevan ristiriidassa hänen induktiolakiensa kanssa.

Koejärjestely koostuu sylinterimäisestä kestomagneetista ja viereisestä johtavasta levystä, jotka molemmat on järjestetty pyörimään akselin ympäri. Magneetin ja levyn symmetria-akseli osuu yhteen pyörimisakselin kanssa, ja magneetin polarisaatio on akselin suuntainen (eli navat ovat akselilla). Sähköjännite mitataan levystä akselin ja sen reunan välissä; tätä tarkoitusta varten levyn ulkopuolelle ja akselin lähelle sijoitetaan liukukoskettimet.

Jos levyä pyöritetään magneetin ollessa levossa, liittimiin syntyy jännite. Tätä voidaan kuvata Lorentzin voimalla tai vuosäännöllä (unipolaarinen induktio). Päätejännite syntyy myös silloin, kun levy ja magneetti liitetään mekaanisesti toisiinsa ja liikutetaan yhdessä. Jos taas vain magneettia liikutetaan ja levy on levossa, päätejännitettä ei synny. Tämä hämmensi Faradayta, koska hän oletti, että jännitteen syntymiseen riitti, että levy liikkui magneettia vasten.

Itse asiassa kestomagneetin magneettikenttä on kuitenkin (suurelta osin) riippumaton sen pyörimisestä. Näin ollen ei ole merkitystä sillä, pyöriikö se vai ei. Toisaalta (levossa olevalle tarkkailijalle) Lorentzin voima vaikuttaa levyn elektroneihin heti, kun ne liikkuvat magneettikentässä. Tämän vuoksi jännite mitataan paikallaan olevien liukukoskettimien väliltä juuri silloin, kun levy pyörii.

Jos emme tarkastele koetta levossa olevan tarkkailijan näkökulmasta, vaan tarkkailijana, joka liikkuu yhdessä levyn kanssa (pyörii akselin ympäri), mittaamme aina nollajännitteen levyn keskipisteen ja reunan välillä; magneettikenttä on riippumaton magneetin pyörimisestä. Toisaalta induktiojännite mitataan (tämän tarkkailijan kannalta) pyörivien liukukoskettimien välisestä piiristä, koska tämä piiri on magneettikentässä pyörivä johdin.

Tämä vaikutus, jota ei ole helppo ymmärtää, johti yhä uudelleen väärinkäsityksiin ja siten esimerkiksi myös erilaisiin yrityksiin rakentaa eräänlainen ikiliikkuja, niin sanottu N-kone, yksinapaisen induktion pohjalta.
Vitträsket (Inkoo)

**Vitträsket** on Uudellamaalla Inkoon Fagervikin lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Vitträsket on 600 metriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se sijaitsee yhdessä Kockelträsketin kanssa kallioisen ylängön painaumassa ja sen syvyys on 6,0 metriä . Järvi on muodoltaan kulmikas ja sitä ympäröi luodetta lukuun ottamatta pienet mäet, jotka kohoavat 10–25 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Luoteiskulmassa on alavaa ja soistuvaa metsämaata, jonka kautta järvi laskee Bruksträsketiin. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Länsirannassa on rakennus, mutta muuten on järvi autio. Yhdystie 1050, joka on vanha Turun ja Viipurin välinen museotie, ohittaa järven itärannan suuntaisesti ja suljettu metsäautotie kulkee järven pohjoispuolella.

## Luontoarvoja
### Luonnonsuojelu
Vitträsketin etelärantaan yltää Kockelträsketillä ympärille muodostettu luonnonsuojelualue, jonka pinta-ala on maakuntakaavan luettelon perusteella 44,7 hehtaaria.

### Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu ensimmäisen kerran vuonna 1983, jonka jälkeen tutkimista on jatkettu vuosina 1984 ja 2013. Vedenvärin väriluku oli väliaikana alentunut ja sen vesi oli kirkastunut. Veden alkaliteetti on ollut alhainen, mikä altistaa järven happamoitumiselle. Syyskuussa 2013 otettiin päällysvedestä ja alusvedestä vesinäytteet. Järvessä oli tapahtunut täyskierto. Päällysveden näkösyvyys oli , sameus , happamuustaso pH&nbsp;6,8, alkaliteetti , sähkönjohtavuus , ja vedenväri alle . Pintaveden ravinnepitoisuudet olivat kokonaisfosforipitoisuuden osalta alle  litrassa vettä&nbsp;(μg/l) ja kokonaistyppipitoisuuden osalta . Veden rautapitoisuus oli  ja mangaanipitoisuus . Alusveden happipitoisuus oli  lämpötilassa .

## Vesistösuhteet
Vitträsket sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Bruksträsketin valuma-alueeseen (81.070) järvi kuuluu. Sen valuma-alueeseen kuuluu eteläpuolella sijaitseva Kockelträsket, jonka laskuoja laskee Vitträsketin lounaisrantaan. Vitträsketin yli 300 metriä pitkä laskuoja on osa suona kuivatusojia ja se laskee Bruksträskein eteläisimpään lahteen. Vitträsketin vedenpinnan korkeus on 28,6 metriä mpy (N2000), joten laskuojalle kertyy pudotusta 4,2 metriä.

## Lähteet
Trooppi (kirjallisuus)

**Trooppi** on kirjallisuudessa kuvallinen ilmaus, kielikuva tai retorinen kuvio, jossa sanoja käytetään niiden kirjaimellisesta merkityksestä poikkeavalla tavalla. Trooppeihin lukeutuvat esimerkiksi metafora, metonymia, synekdokee, antiteesi ja ironia. Alkuperäisen määritelmänsä lisäksi trooppi on alkanut tarkoittaa toistuvia teemoja, keinoja ja kliseitä, jotka esiintyvät yleisesti luovissa teoksissa ja tarinoissa.

## Lähteet
*Hosiaisluoma, Yrjö: Kirjallisuuden sanakirja. WSOY. Helsinki 2003. .
### Viitteet
Luettelo Moldovan puolueista

Tämä artikkeli on **luettelo** **[[Moldova]]n [[puolue]]ista**.

## Nykyiset parlamenttipuolueet
(vuosina 2021–2025)

## Lähteet
Elena Kaliská

**Elena Kaliská** (19. tammikuuta 1972 Zvolen, Tšekkoslovakia) on slovakialainen koskipujottelija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän voitti olympiakultaa Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008.

Kaliská on osallistunut olympialaisiin neljästi. Ensimmäisen kerran hän oli mukana Atlantan olympialaisissa. Hän oli kajakkiyksikkökilpailun 19. Neljä vuotta myöhemmin Sydneyn olympialaisissa 2000 Kaliská oli kajakkiyksikkökilpailun neljä voitettuaan karsintakierroksen. Ateenan olympialaisissa 2004 Kaliská oli karsintakierroksen jälkeen toinen, mutta oli välierien paras. Hän säilytti johtoasemansa myös loppukilpailussa voittaen uransa ensimmäisen olympiakullan. Pekingin olympialaisissa 2008 Kaliská kilpaili kajakkiyksikkökilpailussa. Hän voitti karsintakierroksen. Hän oli johdossa myös välierälaskun jälkeen. Hän sai myös parhaat pisteet viimeisessä laskussa voittaen toisen olympiakultansa. 

Kaliskálla on kahden olympiakullan lisäksi kaksi MM-kultaa, kaksi MM-hopeaa ja yksi MM-pronssi. Lisäksi hänellä on useita EM-mitaleja.

## Lähteet
Antonio Rossi

**Antonio Rossi** (s. 19. joulukuuta 1968 Lecco) on italialainen ratameloja, kolminkertainen olympiavoittaja sekä maailman- ja Euroopan-mestari.

Rossi aloitti melonnan 15-vuotiaana. Hän osallistui ensimmäistä kertaa kesäolympialaisiin Barcelonassa 1992, jossa hän sai 500 metrin kajakkikaksikossa pronssia parinaan Bruno Dreossi. Suurimman olympiamenestyksensä Rossi saavutti Atlantassa 1996, jossa hän voitti kaksi kultamitalia: toisen 500 metrin kajakkiyksikössä ja toisen Daniele Scarpan kanssa 1&nbsp;000 metrin kajakkikaksikossa. Sydneyn olympialaisissa 2000 Rossi saavutti Beniamino Bonomin kanssa kultaa 1&nbsp;000 metrin kajakkikaksikossa. Sama pari sai samassa kilpailussa hopeaa Ateenassa 2004. Pekingin olympialaisissa 2008 Rossi toimi Italian lipunkantajana avajaisissa. Hänen edustamansa Italian joukkue sijoittui 1&nbsp;000 metrin kajakkinelosessa neljänneksi Saksan voittaessa pronssia.

Rossi saavutti 1&nbsp;000 metrin kajakkikaksikossa kolme maailmanmestaruutta Duisburgissa 1995, Dartmouthissa 1997 ja Szegedissä 1998 sekä Euroopan-mestaruuden Plovdivissa 1997. Hänellä on lisäksi kolme MM-hopeaa, yksi MM-pronssi sekä kaksi EM-pronssia. Välimeren kilpailuissa Rossi saavutti neljä kultamitalia ja kaksi hopeamitalia.

Rossi edusti Gruppi Sportivi Fiamme Gialle -seuraa. Hän on pituudeltaan 186-senttimetrinen ja painaa 84 kilogrammaa. Hänen vaimonsa Lucia Micheli on myös olympialaisissa kilpaillut ratameloja.

## Lähteet
Karvajuorut

**Karvajuorut** (*Cyanotis*) on soljokasveihin (Commelinaceae) kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 50 lajia, joita tavataan trooppisessa sekä subtrooppisessa Afrikassa ja Aasiassa aina Australian pohjoisosiin asti.

Karvajuorut ovat yksi- tai monivuotisia ruohovartisia kasveja, jotka voivat olla kasvutavaltaan pystyjä tai maanmyötäisiä. Lehtiasento on kierteinen. Kukat ovat aktinomorfisia, ja kukkien terälehdet ovat sinisiä, violetteja tai valkoisia. Kukissa on kuusi hedettä, jotka ovat kaikki keskenään samannäköisiä sekä toimivia. Hedelmänä on leveänpuikea kota.

## Lajeja
* *[[Cyanotis axillaris]]*
* *[[Cyanotis cristata]]*
* *[[intiankarvajuoru|Cyanotis kewensis]]* – intiankarvajuoru
* *[[villakarvajuoru|Cyanotis lanata]]* – villakarvajuoru
* *[[Cyanotis longifolia]]*
* *[[keniankarvajuoru|Cyanotis repens]]* – keniankarvajuoru
* *[[afrikankarvajuoru|Cyanotis somaliensis]]* – afrikankarvajuoru
* *[[Cyanotis speciosa]]*

## Lähteet
* Flora of China: ''Cyanotis'' D.Don 

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Cyanotis''
* Suomen Lajitietokeskus: Karvajuorut – ''Cyanotis''
Joutsenrannan sairaala

**Joutsenrannan sairaala** on entisessä Joutsenon kunnassa toiminut psykiatrinen sairaala. Joutsenrannan sairaala perustettiin B-mielisairaalaksi vuonna 1958. Se toimi sairaalana 1980-luvun loppuvuosille saakka.

Vuonna 1989 Joutsenranta remontoitiin hotelli-ravintolaksi. 2000-luvulla rakennukset ovat olleet tyhjillään ja niitä on vuokrattu mm. airsoftin harrastamiseen.

Vuonna 2019 Joutsenranta ja sen 11 hehtaarin tontti olivat myynnissä hintaan 590 000 euroa. Kohteessa ilmoitettiin olevan 330 metriä rantaviivaa.
## Lähteet
Hermann Kesten

**Hermann Kesten** (1900 Podwoloczyska, nyk. Ukrainaa – 3. toukokuuta 1996 Riehen, Sveitsi) oli saksalais-juutalainen kirjailija.

Kesten syntyi Ukrainassa mutta vietti lapsuutensa Nürnbergissä. Hänen isänsä oli kauppias. Hän opiskeli oikeustiedettä, kansantaloustiedettä ja sen jälkeen historiaa, filosofiaa ja germanistiikkaa. Hän oli tekemässä opinnäytettä Heinrich Mannista mutta keskeytti opinnot 1923. Mann-teksti katosi 1922. Hän ryhtyi kirjoittamaan 1926. Ensimmäiset tekstit ilmestyivät *[[Frankfurter Zeitung]]issa*.

Kesten oli kustannusyhtiön johtaja Berliinissä 1927-1933 mutta joutui lähtemään maanpakoon Yhdysvaltoihin. Hän on kirjoittanut romaaneja, esseitä, runoja ja omaelämäkerrallisia teoksia ja vastustanut tuotannossaan väkivaltaa ja suvaitsemattomuutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kockelträsket

**Kockelträsket** on Uudellamaalla Inkoon Fagervikin lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Kockelträsket on 450 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Se sijaitsee kallioisella ylängöllä yhdessä Vitträsketin kanssa. Se on muodostunut makien väliseen painaumaan ja järven syvyys on 10,5 metriä. Järvessä on neljä eri suuntiin työntyvää lahtea. Ympäristön mäet kohoavat yli 10 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Sen kaakkoon ja lounaaseen tyntyvien lahtien pohjukassa on rakennuksia, jonne tulee tiet yhdystieltä 1050 eli keskiaikaiselta Viipurin ja Turun väliseltä Kuninkaantieltä .

## Luontoarvoja
### Luonnonsuojelu
Kockelträsketin ympärille on muodostettu luonnonsuojelualue, jonka pinta-ala on maakuntakaavan luettelon perusteella 44,7 hehtaaria. Se ei sisällä järven vesialuetta eikä kahta rantaan ulottuvaa asuintonttia.

### Vedenlaatu
Järven vedenlaatua erilaisten happamoitumisselvitysten oheella. Ensimmäinen vesinäyte tutkittiin vuonna 1984 ja sen jälkeen niitä on tutkittu vuosina 1985, syksyisin vuosina 1990–1996 ja vuonna 2013. Tutkimuksessa havaittiin, että veden alkaliteetti oli alhainen ja järvi oli vaarassa happamoitua. Lisäksi järven veden typpipitoisuus on laskenut tehden järvestä karumman. Syyskuussa 2013 otettiin päällysvedestä ja alusvedestä vesinäytteet. Vesi oli tällöin lämpötilakerrostunutta. Päällysveden näkösyvyys oli , sameus , happamuustaso pH&nbsp;6,6, alkaliteetti , sähkönjohtavuus alle , ja vedenväri alle . Pintaveden ravinnepitoisuudet olivat kokonaisfosforipitoisuuden osalta alle  litrassa vettä&nbsp;(μg/l) ja kokonaistyppipitoisuuden osalta . Veden rautapitoisuus oli  ja mangaanipitoisuus . Alusveden happipitoisuus oli  lämpötilassa .

## Vesistösuhteet
Kockelträsket sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Bruksträsketin valuma-alueeseen (81.070) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on yli 46 hehtaaria. Sen laskuoja on noin 70 metriä pitkä ja se laskee Vitträsketin lounaisrantaan. Kockelträsketin vedenpinnan korkeus on 32,5 metriä mpy (N2000), joten laskuojan pudotukseksi kertyy 3,9 metriä.

## Lähteet
Alessandro Pieri

**Alessandro Pieri** (s. 29. lokakuuta 1963 Gorizia) on italialainen ratameloja. Hän kilpaili Soulin kesäolympialaisissa 1988 karsiutuen 1&nbsp;000 metrin kajakkikaksikossa välierissä parinaan Bruno Dreossi. Samoissa kilpailuissa hän kuului Italian seitsemänneksi sijoittuneeseen joukkueeseen 1&nbsp;000 metrin kajakkinelosessa. Pieri saavutti kesäuniversiadeissa hopeaa 1&nbsp;000 metrin kajakkiyksikössä Zagrebissa 1987.

## Lähteet
Koskipujottelun maailmanmestaruuskilpailut

**Koskipujottelun maailmanmestaruuskilpailut** on Kansainvälisen Kanoottiliiton järjestämä kansainvälinen koskipujottelukilpailu. Ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1949.

## Kilpailut

## Lähteet
Raitakillinen

**Raitakillinen** (*Aphanius danfordii*) on hammaskilleihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Turkista. 

## Koko ja ulkonäkö
Raitakillinen voi kasvaa suurimmillaan 5&ndash;8 cm pitkäksi ja naaraat ovat koiraita kookkaampia. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Raitakilliskoiras on harmaa ja ruumiissa on 9&ndash;13 mustaa pystyjuovaa. Naaras on harmaa ja ruumiissa on tummia täpliä.

## Levinneisyys ja elintavat
Raitakillistä tavataan vain Turkista maan keskiosista Kızılırmak- ja Seyhanjokien valuma-alueilta. Se elää erityisesti runsaasti kasveja kasvavissa, mutta kirkasvetisissä lähteissä. Raitakillinen syö pieniä äyriäisiä ja hyönteisten, kuten hyttysten, toukkia. Lajin lisääntymisaika on toukokuusta syyskuulle. 

Raitakillinen luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Suurin uhka kannalle on lähde-elinympäristön häviäminen vedenoton vuoksi ja useat alueen lähteistä ovat kuivuneet. Myös vieraslajit ovat uhka.

## Lähteet
Karl Hjalmar Rosenbröijer

**Karl (Carl) Hjalmar Rosenbröijer** (22. kesäkuuta 1847 Pyhäjärvi Vpl – 7. heinäkuuta 1916 Kangasala) oli suomalainen upseeri ja virka- ja valtiopäivämies.

Rosenbröijerin vanhemmat olivat Carl Johan Rosenbröijer ja Rosalie Aqvilina Wilhelms ja puoliso Sarah Jane Barritt. Rosenbröijer kävi Jyväskylän lyseota ja Helsingin junkkarikoulun ja palveli sitten Venäjän keisarillisessa armeijassa. Luutnantiksi hän yleni 1873 ja osallistui Turkin sotaan 1877–1878. Hän erosi sotapalveluksesta alikapteenina viimeksi mainittuna vuonna ja siirtyi valtionrautateiden palvelukseen Shuvalovon aseman asemapäälliköksi. Hän toimi asemapäällikkönä myös Raivolassa, Pietarissa ja 1891 Helsingissä, mutta siirtyi 1892 liikennetarkastajaksi Vaasan ratajaksoon. Tässä tehtävässä hän oli vuoteen 1915 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle. Rosenbröijer oli saanut jo edellisenä vuonna mitalin 40-vuotisesta palveluksesta rautateillä.

Rosenbröijer oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899, 1904–1905 ja 1905–1906.

Jääkärieverstiluutnantti John Rosenbröijer oli Karl Hjalmar Rosenbröijerin poika.

## Lähteet
Frances Parkinson Keyes

**Frances Parkinson Keyes** (1885 Charlottesville, Virginia, Yhdysvallat – 1970) oli yhdysvaltalainen viihdekirjailija ja toimittaja.

Keyes työskenteli toimittajana *[[Good Housekeeping]]* ja *[[The National Historical Magazine]]* -lehdissä. Hän hankki aineistoa kirjoihinsa matkoillaan Pohjois-Amerikassa ja Englannissa. Hän kirjoitti suosittuja romanttisia romaaneja, joita kriitikot arvostelivat juoneltaan harhaileviksi ja tyyliltään veltoiksi. Hänen esikoisromaaninsa *The Old Gray Homestead* ilmestyi 1932. Hän kirjoitti myös lastenkirjoja, runoja ja pyhimysten elämäkertoja sekä omaelämäkerran *Roses in December*, joka ilmestyi 1960.

## Suomennetut teokset
* *Sydämeni on sinun* (*Fieldings Folly*), suom. O. Järvi, Otava 1943
* *Rantatie* (*The river road*), suom. Kai Kaila, Jyväskylä: Gummerus 1948
* *Kuningattaren pitsikudos* (*Queen Anne's lace*), suom. Ilkka Puro-Levälahti, Jyväskylä: Gummerus 1950 
* *Hienoston katu* (*Joy Street*), suom. Annikki Setälä, Jyväskylä: Gummerus 1952
* *Katinkultaa* (*All that glitters*), suom. O. Järvi, Jyväskylä: Gummerus 1944
* *Karnevaalit* (*Crescent carnival*), suom. O. Järvi, Jyväskylä: Gummerus 1945
* *Tuuli kääntyy etelään* (*Also the hills*), suom. O. Järvi, Jyväskylä: Gummerus 1947
* *Kavaljeeri saapuu* (*Came a Cavalier*), suom. J. Maanpää, Jyväskylä: Gummerus 1949
* *Kukka taittuu: romaani* (*Dinner at Antoine's*), suom. S. S. Taube, Jyväskylä: Gummerus 1949
** *Antoinen päivälliset* (*Dinner at Antoine's*), suom. S. S. Taube, Jyväskylä: Gummerus 1960
* *Senaattorin tytär* (*Senator Marlowe's daughter*), suom. Tuovi Järvinen ja S. S. Taula, Jyväskylä: Gummerus 1953
* *Talo Mississipin rannalla* (*Steamboat Gothic*), suom. Elli Ristimäki, Jyväskylä: Gummerus 1954
* *Kuninkaallinen aitio* (*The royal box*), suom. Laura Tala (=Laura Tetri), Jyväskylä: Gummerus 1955
* *Larry Vincent* (*Larry Vincent*), suom. Elli Ristimäki, Jyväskylä: Gummerus 1955
* *Sininen kamelia* (*Blue Camellia*), suom. S. S. Taula, Jyväskylä: Gummerus 1958
* *Kultakengät* (*Victorine*), suom. Liisa Jalovaara, Jyväskylä: Gummerus 1959
** *Antoinen päivälliset* (*Dinner at Antoine's*), suom. S. S. Taube, Jyväskylä: Gummerus 1960
* *Minä, kuningas* (*I, the king*), suom. Inkeri Hämäläinen, Jyväskylä: Gummerus 1967

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gösta August Sackleen

**Gösta August Sackleen** (9. helmikuuta 1864 Helsinki – 9. syyskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, upseeri, yritysjohtaja ja valtiopäivämies.

Sackleenin vanhemmat olivat juristi, vapaaherra Lars August Sackleen ja Anna Maria Finelius ja puoliso Katarina Schestakoff. Sackleen toimi aluksi sotilasuralla, yleten Uudenmaan pataljoonassa kapteeniksi, mutta ryhtyi sitten liikealalle. Hän toimi useiden eri yritysten johtajana, mukaan lukien Ferdinand Tilgmannin yhtiöt, joiden palveluksessa hän oli vuoteen 1917 asti. 

Sackleen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894 ja 1905–1906.

## Lähteet
Carpinteria

**Carpinteria** on kaupunki Santa Barbaran piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 13&nbsp;264. Kaupunki perustettiin 28. syyskuuta 1965.

Carpinterian pormestarina toimii Wade Nomura.

## Väestö
Kaupungin asukkaista 75,18 prosenttia on valkoisia, 2,40 prosenttia aasialaisia, 0,47 prosenttia afroamerikkalaisia ja 0,22 prosenttia intiaaneja. 15,95 prosenttia asukkaista ei ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 42,9 vuotta.

## Kuvia

Tiedosto:Carpinteria State Beach.jpg|Carpinteria State Beach.
Tiedosto:Pacific Surfliner's meet near Carpenteria - panoramio.jpg|Amtrakin juna kaupungissa.
Tiedosto:Carpinteria, California - panoramio (4).jpg|Carpinterian keskustaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
Hjalmar Frithiof Segercrantz

**Hjalmar Frithiof (Fritiof) Segercrantz** (20. kesäkuuta 1864 Lappträsk – 4. joulukuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja valtiopäivämies.

Segercrantzin vanhemmat olivat majuri, kruununvouti Johan Gustaf Emil Segercrantz ja Marja Melechin ja puoliso Elin Matilda Wellingk. Segercrantz vietti nuoruusvuotensa Haminassa, mutta harjoitti kaupallisia opintoja Turussa. Hän toimi aluksi kirjanpitäjänä, mutta hankki sitten omistukseensa rautakaupan Helsingistä. Segercrantz & C:o -liikettä hän piti vuoteen 1920 asti. Segercrantz oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1899, 1904–1905 ja 1905–1906.

Pankinjohtaja Johan Segercrantz oli Hjalmar Frithiof Segercrantzin veli.

## Lähteet
Presidentintekijät

**Presidentintekijät** on Tuukka Temosen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2014. Elokuvassa seurataan Sauli Niinistön presidentinvaalikampanjaa vuosina 2011–2012.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* Elokuva oli parhaan dokumentin Jussi -palkintoehdokkaana vuonna 2015.
* Katja Pällijeff ja Tuukka Temonen olivat parhaan leikkauksen Jussi -palkintoehdokkaina vuonna 2015.

## Lähteet