open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raritan Township (New Jersey)

**Raritan Township** on kunta (*township*) New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 23&nbsp;447 vuonna 2020, ja se oli Hunterdonin piirikunnan suurin kunta.

## Väestö
Vuonna 2020 Raritan Townshipin 23&nbsp;447 asukkaasta valkoisia oli 87,7&nbsp;%, aasialaisia 7,3&nbsp;% ja mustia  2,8&nbsp;%. Vuonna 2019 13,9&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 12,2&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Kuvia kunnasta

Kuva:NORTHLANZ MUSEUM, HUNTERDON COUNTY, NJ.jpg|Northlandzin museo.
Kuva:Reformed Church, Clover Hill, NJ.jpg|Clover Hillin reformoitu kirkko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
M-91 (1937)

**M-91** oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Sudomehilta, missä köli laskettiin 29. toukokuuta 1937. Se laskettiin vesille 12. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 22. kesäkuuta 1938.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Se siirrettiin toukokuussa 1939 Pohjoiseen laivastoon, jossa alus nimettiin uudelleen *M-174:ksi*. Alus katosi marraskuussa 1943 Norjan rannikolla tuntemattomasta syystä.

## Lähteet
*
* 
*

### Viitteet
Tiffanylasi

**Tiffanylasi**  on nimitys, jota käytetään yhdysvaltalaisen taideteollisuusyritys Tiffany & Co:n lasituotteista, kuten maljakoista ja lasimaalausikkunoista. Yritys alkoi valmistaa niitä lasisuunnittelija Louis Comfort Tiffanyn johdolla. Kuuluisimpia Tiffany-tuotteita ovat epäsäännöllisistä lasinpaloista kootut, mosaiikkimaiset **Tiffany-valaisimet**.

Tiffanylasia edustaa myös Louis Comfort Tiffanyn 1800-luvun lopulla patentoima **Favrile-lasi**. Se on himmeää, osittain läpikuultavaa lasimassaa, jota käytetään käsin valmistetuissa tuotteissa, kuten jugendtyylisissä lampunvarjostimissa. Lasiin sekoitetut metallit saavat sen loistamaan sateenkaaren väreissä.


File:Spring panel from the Four Seasons leaded-glass window by Louis Comfort Tiffany.jpg | "Kevät"-paneeli teoksesta The Four Seasons
File:WLA nyhistorical 1910 desk lamp.jpg | Venetian-pöytälamppu, n. 1910-1920
File:Wiki-Tiffany-daffodil-low-.jpg | Clara Driscollin suunnittelema Daffodil-pöytälamppu


## Oikeinkirjoitus
Kielitoimiston mukaan *tiffanylasi* voidaan kirjoittaa suomen kielessä pienellä alkukirjaimella, koska sen yhteys erisnimeen on jo haalistunut.

## Lähteet
Yhden lauseen mies

**Yhden lauseen mies** on Jani Wickholmin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 17. tammikuuta 2007.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Aivan eri mies

**Aivan eri mies** on Jani Wickholmin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 20. kesäkuuta 2012.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
 
## Lähteet
Indium(III)jodidi

**Indium(III)jodidi** (InI3) on indiumin ja jodin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa indium(III)jodidi on kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdiste on polymorfista ja sillä on keltainen alkeiskopiltaan monokliininen muoto ja punainen romboedrinen muoto. Keltainen indium(III)jodidi on rakenteeltaan dimeeri In2I6 ja alhaisissa lämpötiloissa stabiili punainen muoto on rakenteeltaan monimutkainen. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös hydrolysoituu sen vaikutuksesta. Aine liukenee hiilivetyihin. Indium(III)jodidi on Lewis-happo ja muodostaa useita komplekseja, esimerkiksi tetrajodoindaatti(III)ionin ([InI4]-).

Indium(III)jodidia voidaan valmistaa kuumentamalla indiumin ja jodin seosta 150&ndash;200 °C:n lämpötilaan. Toinen tapa on indiumin ja vetyjodidin reaktio.
:2 In + 3 I2 → 2 InI3
:2 In + 6 HI → 2 InI3 + 3 H2

Indium(III)jodidia voidaan käyttää katalyyttinä esimerkiksi vaihtoesteröineissä, Strecker-synteeseissä, syklisointireaktioissa ja kytkentäreaktioissa.

## Lähteet
M-94 (1939)

**M-94** oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Sudomehilta, missä köli laskettiin 25. joulukuuta 1938. Se laskettiin vesille 11. syyskuuta 1939 ja otettiin palvelukseen 20. marraskuuta.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Saksan laivaston sukellusvene *[[U-140]]* upotti 21. heinäkuuta 1941 veneen torpedoimalla.

## Lähteet
*
* 
*

### Viitteet
Resurrection (Venomin albumi)

**Resurrection** on brittiläisen metalliyhtye Venomin kymmenes albumi, jonka Steamhammer Records julkaisi vuonna 2000. Se oli viimeinen virallinen Venom-albumi, jolla kitaristi Jeffrey ”Mantas” Dunn soittaa.

Albumi julkaistiin CD-muodossa sekä tuplavinyylinä, jossa oli aukeavat kannet ja kaksi kuvalevyä.

## Arvostelut

*[[Soundi]]n* Marko Säynekoski arvosteli albumin tuoreeltaan. Hänen mukaansa Venomin taso romahti ensimmäisten levyjen jälkeen, mutta *Resurrection* teki yhtyeestä jälleen kiinnostavan. ”*Resurrection* ei aivan murhaa kaikkia muita metallilevyjä, mutta bändi pystyy näyttämään, mitä pahansuopa viha on aidoimmillaan. Venom on kokeillut monenlaista kokoonpanoa, mutta trio on ainoa oikea tapa tehdä Venom-musiikkia. [– –] Bändi saa triona tiivistettyä ideansa kaikkein parhaiten kompaktiin muotoon, jossa tarvitaan vain nippu iskeviä riffejä ja tukeva komppi. Se riittää. Sitä paitsi Venom on taitava yhtye. Toista oli silloin, kun bändi julkaisi *[[Welcome to Hell|Welcome To Hellin]]*. Levy oli jopa ilmestymisvuotensa 1981 standardien mukaan heikosti tuotettu, vaikka biiseissä olikin ideaa. Nyt bändi kuulostaa siltä kuin se haluaisi lunastaa paikkansa takaisin hiilihankomiesten keulakuvana.”

*[[AllMusic]]*-sivustolla Gary Hill kehuu *Resurrectionia* ”vahvaksi ja ammattitaitoiseksi” metallialbumiksi, jolla yhtye teki aiempaa monipuolisempaa musiikkia. Mukana on sekä ”nopeita ja vimmattuja” että ”hitaasti jyrääviä” kappaleita. Myös tuotantoarvot ovat aiempia Venom-albumeja korkeammat. Hill pitää parhaina kappaleina ”All There is Fearia”, ”Firelightia” ja ”Pandemoniumia”. Hän kritisoi kappalemateriaalin ajoittaista epätasaisuutta, mutta pitää kokonaisuutta vahvana ja omaperäisenä. Hillin mukaan *Resurrectionin* pitäisi sekä tyydyttää vanhoja faneja että houkutella yhtyeen pariin uutta yleisöä.

*Resurrectionin* jälkimaine on ollut myönteinen. Vuonna 2011 julkaistussa arviossa *[[Imperiumi (verkkosivusto)|Imperiumin]]* Janne Rintala piti sitä Venomin viimeisenä hyvänä albumina. Myöhäisempiä, ilman Mantasia tehtyjä albumeja, hän kuvaili ylipitkiksi ja epätasaisiksi. *Metalliluolan* vuonna 2020 julkaistussa arviossa Tomi Väänänen nosti *Resurrectionin* koko Venomin uran parhaaksi albumiksi. Yhtyeestä kiinnostuneille se on ihanteellinen aloituspiste. Väänänen kehuu albumin huolella harkittua äänimaailmaa, soittoa ja kappalemateriaalia, joita ei kuitenkaan ole hiottu liian hienostuneiksi. Erityisesti hän nostaa esiin keulahahmo Conrad ”Cronos” Lantin, joka ”örisee voimiensa tunnossa”. Aiemmasta poiketen Cronos laulaa myös melodioita, mikä tukee albumin monipuolista kappalemateriaalia.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Conrad ”Cronos” Lant — laulu, bassokitara
* Jeffrey ”Mantas” Dunn — kitara
* Anthony ”Antton” Lant — rummut

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Viron herttuakunta (1561–1721)

**Viron herttuakunta** (, , ) oli vuodesta 1561 vuoteen 1721 olemassa ollut Ruotsin valtakunnan hallitsema herttuakunta. Sen johdossa oli kuninkaan asettama käskynhaltija, jolla oli laajat valtuudet. Alue luovutettiin Venäjälle Suuren Pohjan sodan jälkeen.

## Viron herttuakunnan käskynhaltijat

### Viron herttuakunnan kuvernöörit 1561–1674
*1561-1562 Lars Ivarsson Fleming
*1562-1562 Henrik Klasson Horn
*1562-1564 Svante Stensson Sture
*1564-1565 Hermann Pedersson Fleming
*1565-1568 Henrik Klasson Horn af Kanckas
*1568-1570 Gabriel Kristiernsson Oxenstierna
*1570-1572 Hans Björnsson till Lepas
*1572-1574 Claes Åkesson Tott
*1574-1575 Pontus de la Gardie
*1576-1578 Karl Henriksson Horn
*1578-1580 Göran Boije
*1580-1581 Svante Eriksson Stålarm
*1582-1583 Göran Boije
*1583-1585 Pontus de la Gardie
*1585-1588 Gustaf Gabrielsson Oxenstierna
*1588-1588 Hans Wachtmeister
*1588-1590 Gustaf Axelsson Banér
*1590-1592 Erik Gabrielsson Oxenstierna
*1592-1600 Göran Boije
*1600-1601 Karl Henriksson Horn
*1601-1602 Moritz Stensson Leijonhufvud

*1603-1612 Anders Larsson till Botila
**1605-1605 Nils Turesson Bielke
**1605-1608 Axel Nilsson Ryning
*1611-1617 Gabriel Bengtsson Oxenstierna
*1617-1619 Anders Eriksson Hästehufvud
*1619-1622 Jakob de la Gardie
*1622-1626 Per Gustafsson Banér
*1626-1628 Johan de la Gardie     
*1628-1642 Philip von Scheiding
*1642-1646 Gustaf Gabrielsson Oxenstierna
*1646-1653 Erik Axelsson Oxenstierna
*1653-1653 Wilhelm Ulrich
*1653-1655 Heinrich von Thurn-Valsassina
*1655-1655 Wilhelm Ulrich
*1655-1656 Bengt Skytte
*1656-1656 Wilhelm Ulrich
*1656-1674 Bengt Horn
*1674-1674 Johan Christoph von Scheiding

### Viron herttuakunnan kenraalikuvernöörit 1674–1710
*1674-1681 Anders Torstenson
*1681-1687 Robert Lichton
*1687-1687 Nils Bielke
*1687-1704 Axel Julius De la Gardie
*1704-1706 Wolmar Anton von Schlippenbach
*1706-1709 Nils Stromberg
*1709-1710 Carl Nieroth

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jakob Kronlund

**Jakob Kronlund** (7. elokuuta 1869 Jepua – 21. tammikuuta 1946 Seinäjoki) oli suomalainen rautatievirkamies, jolla oli merkittävä rooli Östermyran eli Seinäjoen taajaväkisen yhdyskunnan (1920–1931) ja sen jälkeisen kauppalan perustamisessa ja kehittämisessä.

Ruotsinkielinen Jakob Kronlund syntyi Jepuan Bron tilalla 1869 ja kävi kansakoulua ensin kotipitäjässään ja sitten naapuripitäjässä Munsalassa. Isä lähti silloisen tavan mukaan Amerikkaan töihin ja uskoi maatilan hoidon siksi aikaa pojalleen. Lisätuloja nuorukainen sai itse tekemistään raamatunlausetauluista. Vuonna 1892 Kronlund avioitui jepualaistytön kanssa ja astui varusmiespalvelukseen Nikolainkaupungissa eli Vaasassa. Sen päätyttyä hän sai ”volontäärin” paikan Östermyran rautatieasemalta ja sitten ylennyksen 1895 asemamieheksi Kannukseen. Vuonna 1901 nelilapsiseksi kasvanut perhe palasi Seinäjoelle, jossa Jakob Kronlund yleni ylijunailijaksi 1920-luvun alussa ja jäi eläkkeelle 1927.

Kronlund vaurastui taitavilla kiinteistökaupoilla ja oli myöhemmällä iällään Seinäjoen varakkaimpia asukkaita, melkein koko Seinäjoen keskusta-alueen tonttien omistaja ja merkittävä lahjoittaja, jonka varoin paikkakunnalle saatiin muun muassa ruotsinkielinen kansakoulu. Hän laati Seinäjoen keskustan ensimmäisen asemakaavan yhdessä maanmittausinsinööri J. E. Sjöstedtin kanssa ja keksi perheensä kanssa kaduille nimiä, joista yhä ovat käytössä ainakin Vapaudentie, Valtionkatu ja Kalevankatu. Kronlund oli mukana myös Seinäjoen kauppalan paikallispolitiikassa ja harjoitti maataloutta uusia viljelymenetelmiä kokeillen.

## Lähteet
Alatás

**Alatás** () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Pagasitikóslahdessa Pílion niemimaan länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,55 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Alatás kuuluu Nótio Pílion kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.

Alatás sijaitsee Milínan ja Mávri Pétran kylien edustalla. Saari on pitkä ja kapea. Sen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 2,4 kilometriä ja leveys kapeimmassa kohdassa vain noin 45 metriä. Suurin korkeus on 61 metriä merenpinnasta laskettuna. Saarella sijaitsee Pyhän Neljänkymmenen luostari (*Moní Agíon Tessarákonta*). Alatásta on yritetty kehittää turistikohteeksi sekä 1960- että 1990-luvulla, mutta hankkeet ovat epäonnistuneet.

## Lähteet
Kávouras (Antíparos)

**Kávouras** () eli **Epáno Fýra** (Επάνω Φύρα, myös *Áno Fyrá*, Άνω Φυρά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Antíparoksen saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,27 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kávouras kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Kávouraksen saari eli Epáno Fýra (”Ylempi Fýra”) sijaitsee Antíparoksen pohjoiskärjen ja Diplón saaren eli Káto Fýran (”Alempi Fýra”) pohjoispuolella länteen Pároksesta. Monissa lähteissä Kávouraksen ja Diplón eri nimissä esiintyy sekaannusta, ja nimet on yhdistetty toisiinsa ja merkitty karttoihin eri tavoin.

## Lähteet
Ktapódia

**Ktapódia** () eli **Stapódia** (Σταπόδια) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Mýkonoksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,39 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ktapódia kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Mikrí Akradiá

**Mikrí Akradiá** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Míloksen saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,087 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mikrí Akradiá kuuluu Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Mikrí Akradián (”Pieni Akradiá”) saarella on majakka, joka on rakennettu vuonna 1892. Sen korkeus on seitsemän metriä ja kokonaiskorkeus 77 metriä merenpinnasta laskettuna. Mikrí Akradián itäpuolella sijaitsee suurempi Akráthi eli Megáli Akradiá (”Suuri Akradiá”).

## Lähteet
Idols 2005

**Idols 2005** on vuoden 2005 Idols-finalistien laulamista kappaleista koottu albumi, joka julkaistiin 2. joulukuuta 2005. Albumi saavutti kultalevyn rajan julkaisuvuonnaan 2005.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 

## Lähteet
Easy Love (Kim Heroldin albumi)

**Easy Love** on malli-laulaja Kim Heroldin 5. lokakuuta 2011 julkaistu toinen studioalbumi.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 

## Lähteet
Panteronísi

**Panteronísi** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,48 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panteronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Panteronísi muodostaa pienten lähisaarten Tigáni ja Glarómpouta kanssa saariryppään nimeltä Panteronísia (Παντερονήσια). Saaren vesissä noin 30 metrin syvyydessä sijaitsee Panteronísin luola.

## Lähteet
Lake Mungo

**Lake Mungo** on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut australialainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Joel Anderson. Se yhdistelee mokumentaarista tarinankerrontaa sekä found footagen ja dokufiktion elementtejä. Elokuva seuraa Palmerin perhettä, joka yrittää selvitä perheen tyttären kuolemasta sekä siitä aiheutuvista mystisistä yliluonnollisista tapahtumista. Elokuvan tarinaa kerrotaan pääosin käsikirjoitettujen haastattelujen kautta.

*Lake Mungo* sai maailmanensi-iltansa Sydneyn elokuvajuhlilla 18. kesäkuuta 2008. Se esitettiin myös Austinissa järjestettävässä South by Southwest -tapahtumassa maaliskuussa 2009.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Prasonísi (Kykladit)

**Prasonísi** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Kimoloksen saaren itärannikon ja Prássan kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,045 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Prasonísi kuuluu Kímoloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Pythoú

**Pythoú** () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Pagasitikóslahdessa pohjoiseen Pílion niemimaan kärjestä ja Palaió Tríkerin saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,167 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pythoú kuuluu Nótio Pílion kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.

## Lähteet
Tsimintíri

**Tsimintíri** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Antíparoksen ja Despotikón saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,083 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tsimintíri kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Antiikin aikana saari oli osa Despotikóa eli tuolloista Prepesinthoksen saarta, ja niitä yhdisti kannas. Tämän vuoksi saarelta on tehty Prepesinthoksen Apollonin temppeliin liittyviä löytöjä.

## Lähteet
Vous

**Vous** () eli **Vóidi** (Βόιδι) eli **Polóni** (Πολώνη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sérifoksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,168 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Vous kuuluu Sérifoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on jyrkkärinteinen ja sen suurin korkeus on 149 metriä merenpinnasta laskettuna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Somer (järvi)

**Somer** on syvä ja kapea järvi Hossan kansallispuiston luoteisosassa Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakuntarajalla. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 180 kilometriä itäkoilliseen ja Kajaanista 160 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Somerin ulottuvuus lännestä itään on noin kahdeksan kilometriä. Leveys on enimmillään noin viisi prosenttia pituudesta. Järven länsiosa sijaitsee Taivalkoskella, keskiosa Kuusamossa ja itäosa Suomussalmella. Vähintään 10 metriä syvä vyöhyke ulottuu järven päästä päähän. Vähintään 20 metriä syviä alueita on useita ja vähintään 30 metriä syviä alueita on kaksi. Toinen niistä sijaitsee järven länsiosassa ja toinen itäosassa. Itäinen syvänne on järven syvin kohta.

Somerin keskiosassa sijaitsee noin 25 hehtaaria laaja Isosaari. Sen länsipuolella sijaitsee Reuhkasaari. Saarten välinen vesialue on matalahkoa. Isosaaren kaakkoinen osa on Kainuuta, muut osat Pohjois-Pohjanmaata.

Somerin syvän itäosan rannat ovat jyrkät. Siellä on Värikallion kalliomaalaus. Järven luusua on kalliomaalausten itäpuolella, josta alkaa koilliseen Ala-Ölkkyyn (234,5 metriä mpy) johtava vesiväylä. Somerin eteläpuolinen Syrjä-Somer (253,5 metriä mpy) laskee Syrjä-Someren puroa Someriin.

Somer (59.536.1.001) kuuluu Somerin valuma-alueeseen (59.536), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Iijärven valuma-alue (59.53) ja ensimmäinen Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Somer on laajin Somerin valuma-alueen 13:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Syrjä-Somer.

## Lähteet
Lower Township

**Lower Township** on kunta (township) New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kunta sijaitsee Cape Mayn piirikunnan eteläkärjessä. Sen väkiluku oli 22&nbsp;057 vuonna 2020, ja se oli Cape Mayn piirikunnan suurin kunta.

## Väestö
Vuonna 2020 Lower Townshipin 22&nbsp;057 asukkaasta valkoisia oli 94,4&nbsp;%, mustia 1,5&nbsp;% ja aasialaisia 0,9&nbsp;%. Vuonna 2019 8,2&nbsp;% asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,7&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Kuvia kunnasta

Kuva:7.23.15SunsetBeachByLuigiNovi3.jpg|Sunset Beach.
Kuva:2018-10-09 08 54 21 Cape May Lighthouse in Cape May Point State Park, Lower Township, Cape May County, New Jersey.jpg|Cape Mayn majakka.
Kuva:Cape May Canal NJ 162 bridge.JPG|Cape Mayn kanaali.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liittolaissota (täsmennyssivu)

**Liittolaissota** voi viitata seuraaviin sotiin:

* ensimmäinen liittolaissota, sota toisen Ateenan liiton ja sen liittolaisten välillä 357–355 eaa.
* toinen liittolaissota eli Aitolian sota, sota Makedonian johtaman helleenisen liiton ja Aitolian liiton sekä näiden liittolaisten välillä 220–217 eaa.
* liittolaissota, sota Rooman ja sen itaalisten liittolaisten välillä 91–87 eaa.
Skylonísi

**Skylonísi** () eli **Skoulonísi** (Σκουλονήσι) eli **Trígono** (Τρίγωνο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja sijaitsee Donoúsan saaren pohjoiskärjen itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,24 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skylonísi kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Syrinks

**Syrinks** () tai **syrinx** (lat.) voi viitata seuraaviin:

* syrinks eli panhuilu, soitin
* Syrinks, nymfi kreikkalaisessa mytologiassa
* syrinx, lintujen äänielin
* 3360 Syrinx, asteroidi.

## Lähteet
Koskelanlammanne

**Koskelanlammanne** on läpivirtausjärvi Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 8,68 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 33 kilometriä pohjoiseen.

## Maantiede
Koskelanlammanne on matala ja sen länsiranta on soistunut. Järveen virtaa vettä Suolijokea pohjoisesta, järvestä virtaa vesi etelään Salosveteen. Koskelanlammanteen itäpuolella Lapinkosken suulla sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen saari. Järven rannoilla ei ole rakennuksia, pohjoispuolella Petäjäveden alueella on peltotilkku. Koskelanlammanne on osa Wanhan Witosen melontareittiä.

Koskelanlammanteen vesitilavuus on 153&nbsp;000 kuutiometriä eli 153 miljoonaa litraa.

Koskelanlammanne (14.524.1.001) kuuluu Suoliveden alueeseen (14.524), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue (14.52) ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Koskelanlammanne on neljänneksi laajin Suoliveden alueen 18:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.

## Jämsän reitti
Koskelanlammanne sijaitsee Jämsän reitillä. Ohessa reitin kulku Petäjävedeltä Päijänteelle, eli reitin keski- ja eteläosa. Suluissa pinnankorkeus metreinä merenpinnan yläpuolella :

Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1) → Hankakoski (109,9) → Piesasjärvi (108,5) → Suolijoki (108,2) → Koskelanlammanne (108,2) → Salosvesi (102,5) → Kalmavesi (102,4) → Siniänvirta → Siniäinen → Survosenkoski → Iso Rautavesi (100,0) → Rautavirta / Vähä Rautavirta → Uuttana (99,9) → Juusanvirta → Myllykoski → Pirttijärvi (98,2) → Luomenvirta → Lahnajärvi (98,0) → Väännäkoski → Kankarisvesi (97,8) → Naiskoski / Rekolankoski → Koskikeskinen (92,2) → Patalankoski → Jämsänjoki (78,3) → Päijänne (78,3).

## Lähteet
Ruuhasjärvi

**Ruuhasjärvi** on monialtainen järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen.

## Maantietoa
Ruuhasjärvi on 3,2&nbsp;kilometriä pitkä, 2,1&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 131&nbsp;hehtaaria eli 1,3&nbsp;neliökilometriä. Ruuhasjärvi koostuu lounaisesta, luoteisesta ja itäisestä altaasta, jotka edelleen jakautuvat useisiin lahtiin. Itäinen allas on lounais–koillissuuntaisesti pitkä ja ja sen keskiosassa sijaitsee noin neljä hehtaaria laaja 15–16 metriä syvä alue. Luoteinen allas on matala, lounaisen altaan syvin kohta on 11,5 metriä. Kaikkiaan Ruuhasjärvestä noin kahdeksasosa on vähintään 10 metriä syvä. Järven ulottuvuutta lisää koilliseen johtava Orisalmi, joka päättyy luusuaan, josta lähtee laskuoja koilliseen Huhdasjärveen.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 6,12&nbsp;miljoonaa kuutiometriä eli 0,00612&nbsp;kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,7&nbsp;metriä. Sen syvänteessä on 16,4&nbsp;metriä syvää. Siinä on yksi saari, jonka pinta-ala on 4 aaria.

Järven rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä, josta saaren rantaviivan osuus on 50 metriä. Ruuhasjärven länsirannalla sijaitsee Hartolan kylän kulttuurimaisema. Koillisessa sijaitsee Huhdasjärven kyläkeskus. Ruuhasjärven keskellä sijaitsee Viikinniemi, jonka korkein kohta on noin 30 metriä järven pintaa ylempänä. Järven itäinen ranta on muita rantoja jyrkempää.

## Vesistösuhteet
Ruuhasjärvi (14.942.1.011) kuuluu Huhdasjärven alueeseen (14.942), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Ruuhasjärvi on Huhdasjärven alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Huhdasjärvi ja kolmanneksi laajin on Kaajärvi. Huhdasjärven alueeseen kuuluu 27 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joita edellä mainittujen ohella ovat muun muassa Hyvikäs, Ahvenistonlampi, Nöyleppilampi ja Maajärvi.

## Lähteet
Kaajärvi (Kouvola)

**Kaajärvi** on pyöreähkö, saareton järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Sen pinta-ala on 98 hehtaaria. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 32 kilometriä pohjoisluoteeseen.

Viikate on tehnyt albumin Kaajärven rannat sekä kuvannut kaksi musiikkivideota järven maisemissa Jaalassa. Yhtye on myös tehnyt lauluja, joissa järvi mainitaan.

## Maantietoa
Kaajärvi on 1,2&nbsp;kilometriä pitkä, 1,1&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 98&nbsp;hehtaaria. 
Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,51&nbsp;miljoonaa kuutiometriä eli 0,00551&nbsp;kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5,7&nbsp;metriä. Luoteisosan matalaa vyöhykettä lukuun ottamatta järvi syvenee varsin tasaisesti rannoilta kohti keskiosan 15,4&nbsp;metrin syvännettä . Noin viidennes järvestä on vähintään 10&nbsp;metriä syvä, lähimpänä rantaviivaa 10&nbsp;metrin syvyyskäyrä kulkee järven kaakkoisosassa. Järven rantaviivan pituus on 4,0&nbsp;kilometriä. Kaajärven länsiranta on viljelysmaata, itäranta on metsämaata. Pientaloja on tiheään.

## Vesistösuhteet
Kaajärvi (14.942.1.030) kuuluu Huhdasjärven alueeseen (14.942), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Kaajärvi on Huhdasjärven alueen kolmanneksi laajin vakavesi. Laajin on Ruuhasjärvi ja toiseksi laajin on Huhdasjärvi. Huhdasjärven alueeseen kuuluu 27 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joita edellä mainittujen ohella ovat muun muassa Hyvikäs, Ahvenistonlampi, Nöyleppilampi ja Maajärvi.

Kaajärven luusua on koillisessa, josta lähtee Myllyjoki koilliseen ja laskee Lapjärven (75,4 metriä mpy) länsirantaan. Kaajärven länsipuolella sijaitsee Karijärvi, järvien välinen kannas on 150–250 metriä leveä.

## Lähteet
Odd Roger Enoksen

**Odd Roger Enoksen** (s. 25. syyskuuta 1954 Andøy) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko ja moninkertainen ministeri. Vuosina 1999–2003 hän oli puolueensa puheenjohtaja.

## Elämä ja ura
Enoksen on syntynyt vuonna 1954 Nordlandissa. Hän suoritti 1970-luvulla agronomin tutkinnon. Hän oli kunnanvaltuutettuna kotikunnassaan Andøyssa vuosina 1978–1993 ja suurkäräjäedustajana Nordlandin vaalipiiristä vuosina 1993–2003. Vuosina 2000–2003 hän toimi puolueensa ryhmänjohtajana suurkäräjillä. Vuosina 1999–2000 hän oli Norjan kunta- ja alueministeri, ja vuosina 2005–2007 öljy- ja energiaministeri.

Enoksen joutui huhtikuussa 2022 eroamaan Norjan hallituksesta, kun paljastui, että hänellä oli ministeriaikanaan vuosina 2006–2007 ollut avioliiton ulkopuolinen salasuhde tuolloin parikymppiseen naiseen.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Odd Roger Enoksen Norjan suurkäräjien nettisivuilla
Without You (The Kid Laroin kappale)

**Without You** (tyyliteltynä suuraakkosin) on australialaisartisti The Kid Laroin kappale, joka julkaistiin hänen *[[F*ck Love]]* -mixtapensa deluxe-versiolla *F*ck Love (Savage)* 6. marraskuuta 2020. Kappale julkaistiin singlenä saman vuoden joulukuussa. Siitä julkaistiin 30. huhtikuuta 2021 remix, jolla esiintyy myös yhdysvaltalaislaulaja Miley Cyrus.

Single nousi ensimmäiselle sijalle Australian ja Suomen singlelistoilla. Isossa-Britanniassa se sijoittui parhaimmillaan toiseksi ja Yhdysvalloissa kahdeksanneksi.

Kappaleen ovat kirjoittaneet Charlton Howard, Omer Fedi, Blake Slatkin ja Billy Walsh. Sen tuottivat Fedi ja Slatkin. Kappale on tyyliltään emo rapia ja folk-popia.

## Lähteet
Maajärvi (Kouvola, Hartola)

**Maajärvi** on saareton järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 34&nbsp;kilometriä pohjoisluoteeseen.

## Maantietoa
Maajärvi on 2,4&nbsp;kilometriä pitkä, 1,0&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 106&nbsp;hehtaaria eli 1,1&nbsp;neliökilometriä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Viitainenniemi erottaa järven pohjoisosan Mutalahtea pääaltaasta. Järvi on rannoiltaan polveileva ja syvyyssuhteiltaan vaihteleva.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,31&nbsp;miljoonaa kuutiometriä eli 0,00531&nbsp;kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5,0&nbsp;metriä. Syvin kohta, 16,6&nbsp;metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla . Noin kahdeksasosa järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Järven rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä. Sen rannoilla on viljelysmaata, metsämaata ja pientaloja.

## Vesistösuhteita
Maajärvi (14.948.1.001) kuuluu Maajärven valuma-alueeseen (14.948), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Maajärvi on Maajärven valuma-alueen laajin vakavesi. Valuma-alueen muut vähintään hehtaarin laajuiset vakavedet ovat Lahnajärvi, Markkinajärvi, Ahdinpuulampi ja Pohjaslampi.

Maajärven luusua on lounaassa, josta lähtee Mutaoja etelään ja laskee Karijärven (77,3 metriä mpy) itärantaan.

## Lähteet
Pauli (lastenohjelma)

**Pauli** (engl. *Bali*) on PlanetNemo Animation ja Subsequence Entertainmentin tuottama kanadalais-ranskalainen piirrossarja, joka perustuu Magdalena ja Laurent Richardin ranskalaisten lastenkirjojen sarjaan. Suomessa sarjaa on esitetty YLE TV2:lla vuonna 2007.

Sarja seuraa Paulin, eskarilaiskoiran, seikkailuita. Hänelle pitävät seuraa mm. äiti, isä, sisko Lea, ystävät sekä pehmolelu Kiki.

## Jaksot
Jokainen jakso sisältää kaksi osiota (vajaa lista):

# Onpas kylmää! / Tikkaritehdas
# Aika mennä parturiin / Nanna pelastaa pulasta
# Minä en pelkää! / Eteenpäin vain!
# Paras voittakoon! / Nyt kokataan!
# Tahdon olla iso! / Pysy hereillä!
# Vauhtihirmut / Oma pikku kalani
# Kapteenit kilpasilla / Papan puutarha
# Lahja mummille / Huh hellettä!
# Löytötavara / Robonalle auttaa!
# *Yökylässä* / En *tahdo uusia kenkiä*! 
# Yllätysseikkailu / Kamera käy!
# Petkuttaminen on rumaa / Liikaa satuja
# Tämä on minun / Kiusaaja
# Uusi ystäväni Mikael / Vauhtia, isä, mennään jo!
# Katsokaa, kun minä uin! / Älä itke, Tamara!
# Minua harmittaa / Eksyksissä
# Katso tarkkaan ympärillesi / Mitä teen isona
# Tervetuloa, Saba! / Vahinkoja sattuu
# Mikä sotku! / Meitä ei väsytä!
# Pelottaako? / Isä ja Lea sairastavat
# Vanhempien riitely on tylsää! / Au, sattuu!
# Vaari ja mummi kadoksissa / Minä tahdon ajaa!
# Vanhat lelut ovat kivoja / Nam, ruoka-aika!
# Meillä on juhlat! / Miksei saa olla kivaa!
# Uudet ystäväni / Alku aina hankalaa
# Tahdon katsoa elokuvaa / Nyt on joulu!

## Suomalaiset äänet
* Aku Laitinen
* Amira Khalifa
* Antti Jaakola
* Carla Rindell
* Ella Pyhältö
* Henna Santalahti
* Henni-Liisa Stam
* Maija-Liisa Peuhu
* Markku Huhtamo
* Mika Ala-Panula
* Sanna Majuri

## Aiheesta muualla
*
Lietukka

**Lietukka** on järvi Outokummussa Pohjois-Karjalan länsiosassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 48 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantiede
Lietukan pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Järven länsiosa on itäosaa syvempi. Pohjoisrannan mutkitteleva Palosaari-niemi erottaa järven luoteisosaa selkävedestä. Lietukan laajimmat saaret (Häikkä, Lehtosaari) sijaitsevat luoteessa, kuten myös järven syvin kohta. Lietukan keskiosassa on noin 20-metrisiä syvänteitä, järven koillinen osa on matala. Noin kymmenesosa järvestä on vähintään 15 metriä syvä.

Lietukan saariluku on yhdeksän. Järven länsiranta on suhteellisen suora, muut rannat polveilevat. Rannoilla on pientaloja. Lietukan itäpuolella sijaitsee Saunajärvi, joka on samantasoinen Lietukan kanssa. Kaakossa on Kolmikanta (117,5 metriä mpy).

Lietukan vesitilavuus on 11&nbsp;049&nbsp;000 kuutiometriä.

Lietukka (04.726.1.028) kuuluu Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen (04.726), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Rikkaveden alue (04.72) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Lietukka on Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Kolmikanta, Ruokonen ja Särkiselkä. Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen kuuluu 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Lietukka on neljänneksi laajin Outokummun 112:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltävä Sysmäjärvi on pinta-alaltaan moninkertainen, mutta tilavuudeltaan alle puolet Lietukasta.

Suomen kolme Lietukkaa sijaitsevat Pohjois-Karjalassa. Kaksi muuta ovat Juuassa (Lietukka (Juuka, läntinen), Lietukka (Juuka, itäinen)).

## Lähteet
Lukkarinkoulu

Vuoden 1686 kirkkolaissa lukutaidon opettaminen suomalaisille nimettiin lukkarin tehtäväksi, ja hänen pitämänsä oppitunnit kirkonmäellä olivat nimeltään **lukkarinkoulu**. Tässä koulussa opetettiin sisälukua ja kristinopin alkeita.

Kirkkolaissa säädettiin:
Wanhemmita pitä uscollisest manattaman, että he andawat Lapsens heidän Christilisen Oppins Cappalis hywin ja ahkerast opetetta; ja käskettämän nijtä, joiden se murhe Seuracunnas pitä tule, Cappalaisen eli Luckarin, että he caikella wireydel Lasten opettamisen päälle pitäwät, ja opettawat Lapset lukeman Kirja. (XXIV. Luku, XI. §.)

Lukkarinkoulua kävivät muiden muassa veljekset Aleksis Kiven romaanissa *[[Seitsemän veljestä]]*. 

## Viitteet
Huhdasjärvi (järvi)

**Huhdasjärvi** on järvi Kouvolan Jaalassa Kymenlaakson luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 33 kilometriä pohjoiseen.

## Maantietoa
Huhdasjärvi on 2,8&nbsp;kilometriä pitkä, 1,3&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 107&nbsp;hehtaaria eli 1,1&nbsp;neliökilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista, joista laajin on kaakkoon työntyvä Pitkälahti. Järven koillisosa jakautuu Kinturinlahteen, Sorsanlahteen ja Paskolahteen.

Huhdasjärven keskiosan syvänteen lounaispuolella sijaitsee järven ainoa saari, 1,96&nbsp;hehtaaria laaja Pukkisaari, jonka pohjoisosassa on kivikautinen asuinpaikka.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,06 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00506 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,7 metriä. Huhdasjärven keskiosassa on lähes kolmen hehtaarin laajuinen vähintään 15 metriä syvä alue, jonka sisällä sijaitsee järven syvin kohta, 18,6 metriä . Lisäksi järven koillisosassa ja Pitkälahdessa on noin 13-metrinen syvänne. Järven rantaviivan pituus on 10,5&nbsp;kilometriä, josta ainoan saaren osuus on 600&nbsp;metriä. Järven rannoilla on useita peltoalueita ja pientaloja. Huhdasjärven kyläkeskus sijaitsee Ruuhasjärven ja Huhdasjärven välissä.

## Vesistösuhteet
Huhdasjärvi kuuluu Huhdasjärven alueeseen (14.942), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Huhdasjärvi on Huhdasjärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Ruuhasjärvi ja kolmanneksi laajin on Kaajärvi. Huhdasjärven alueeseen kuuluu 27 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joita edellä mainittujen ohella ovat muun muassa Hyvikäs, Ahvenistonlampi, Nöyleppilampi ja Maajärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 73,8 metriä mpy.

Huhdasjärveen virtaa laskuoja lounaasta Ruuhasjärveltä (74,2 metriä mpy) ja pohjoisesta Maajärveltä (86,1 metriä mpy). Huhdasjärven luusua sijaitsee Sorsanlahden lounaiskolkassa, josta lähtee noin 600 metriä pitkä Vesalanjoki kaakkoon Niskajärven Raikoonlahteen.

## Lähteet
Pokimane

**Pokimane** (oik. **Imane Anys**, s. 14. toukokuuta 1996 Marokko) on marokkolais-kanadalainen striimaaja, tubettaja ja sosiaalisen median vaikuttaja.

Hänellä on Twitchissä yli yhdeksän miljoonaa seuraajaa. *[[Forbes]]* nimitti hänet Twitchin suurimmaksi naisstriimaajaksi. Tämän lisäksi Anys on näytellyt vuonna 2021 julkaistussa *[[Free Guy]]* -elokuvassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pokimane Twitchissä
Kolmikanta (Outokumpu)

**Kolmikanta** on paikoin syvä järvi Outokummussa Pohjois-Karjalan länsiosassa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 45 kilometriä länsiluoteeseen.

## Maantiede
Kolmikanta koostuu itäisestä, lounaisesta ja luoteisesta altaasta. Läntisiä altaita erottaa itäisestä altaasta Mikonniemi ja Ristiniemi; toisistaan niitä erottaa Hiekkaniemi. Itäinen allas jatkuu kaakkoon Uittosalmena ja Kaivantolahtena. Etäisyys Kaivantolahden etelärannalta itäosan pohjoisrannalle on kolme kilometriä. Kolmikannan itäosassa on verraten laaja vähintään 15 metriä syvä alue, jonka sisällä on kaksi 30-metristä syvännettä. Kapea Kaivantolahti on syvä, ja järven syvin kohta sijaitsee sen keskivaiheilla. Lounainen Kuminlahti on matala, luoteisessa Lähtevänlahdessa on kymmenmetrisiä syvänteitä. Noin kahdeksasosa järvestä on vähintään 15 metriä syvä.

Kolmikannan laajin saari on noin puolen hehtaarin laajuinen Aittosaari. Järven rannoilla on asutusta ja jonkin verran peltomaata. Sen luoteispuolella sijaitsee Lietukka (118,8 metriä mpy) ja itäpuolella Särkiselkä (117,7 metriä mpy). Kolmikannan luusua sijaitsee Lähtevänlahden pohjoiskolkassa.

Kolmikannan vesitilavuus on 7&nbsp;437&nbsp;000 kuutiometriä.

Kolmikanta (04.726.1.006) kuuluu Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen (04.726), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Rikkaveden alue (04.72) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Kolmikanta on Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueen laajin vakavesi Lietukan jälkeen. Seuraavaksi laajimmat ovat Ruokonen, Särkiselkä ja Saunajärvi. Rikkajoen-Lietukkajoen valuma-alueeseen kuuluu 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Kolmikanta on viidenneksi laajin Outokummun 112:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Tilavuudeltaan se on neljänneksi suurin.

Suomen kolme Kolmikantaa sijaitsevat itäisessä Suomessa. Outokummun Kolmikanta on laajin, Savonlinnan ja Lappeenrannan Kolmikannat ovat huomattavasti pienempiä.

## Lähteet
Luiyi De Lucas

**Luiyi de Lucas** (s. 31. elokuuta 1994) on dominikaanilainen jalkapalloilija, joka edustaa Kyproksen jalkapalloliigassa pelaavaa Enosi Neon Ypsonaa.
Metsärikos

**Metsärikos** on Suomen rikoslain 48 a luvun mukainen rikos. Metsärikokseen syyllistyy, jos ei noudata määräyksiä kasvatus- ja uudistushakkuihin liittyen. Alueiden luvallista käyttöä on rajoitettu säilymisen turvaamiseksi. Metsärikos on yhteydessä vuoden 1996 metsälakiin. Rikoslaista metsärikos on löytynyt vuodesta 2002. 

Metsärikoksesta voidaan tuomitaan sakkoihin tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Metsärikkomuksesta tuomitaan sakkoihin. Metsärikkomuksesta voidaan tuomita esimerkiksi, jos laiminlyö metsänkäyttöilmoituksen.

## Aiheesta muualla

* https://www.minilex.fi/a/mets%C3%A4rikos-haittaa-mets%C3%A4n-ja-ymp%C3%A4rist%C3%B6n-s%C3%A4ilymist%C3%A4
Chastellux-sur-Cure

**Chastellux-sur-Cure** on kunta Ranskassa Yonnen departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Curejoen varrella, noin 15 kilometriä Avallonin kaupungista etelään.

Kunnan nähtävyys on 1000-luvulta peräisin oleva linna *Château de Chastellux*. Linna on jo silloin saanut nykyisen kolmion mallisen pohjan. Linnan länsipuolella oleva pääpuolustustorni *La tour Saint-Jean* on alkuperäinen osa linnaa. Jokilaaksoon päin oleva linna on rakennettu 1400-luvulla. Linna kuului jo tuolloin linnaa yhä hallitsevalle Beauvoir-Chastellux’n suvulle.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (*Parc naturel régional du Morvan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hjulströmin diagrammi

**Hjulströmin diagrammi** on hydrologiassa ja geomorfologiassa käytetty kaavio, joka kuvaa joen kiintoaineksen eroosion, kuljetuksen ja sedimentaation riippuvuutta veden virtausnopeudesta ja partikkeleiden koosta. Diagrammin on kehittänyt Uppsalan yliopiston maantieteen professori Filip Hjulström, joka esitteli sen vuonna 1935 julkaistussa väitöskirjassaan *Studies of the morphological activity of rivers as illustrated by the River Fyris*.

Diagrammin ylempi käyrä näyttää aineksen eroosioon vaadittavan vähimmäisvirtausnopeuden (cm/s) partikkeleiden koon (mm) funktiona. Alempi käyrä puolestaan näyttää sedimentaation mahdollistavan enimmäisvirtausnopeuden niin ikään partikkeleiden koon funktiona. Kuvaajan molemmat akselit ovat logaritmisia.

Hjulströmin diagrammin mukaan halkaisijaltaan noin 0,1&nbsp;mm oleva hiekka erodoituu herkimmin jo alhaisenkin virtausnopeuden vaikutuksesta. Esimerkiksi saven ja hiesun partikkeleiden välillä vaikuttavan koheesion vuoksi tämän kaikkein hienojakoisimman aineksen erodoituminen vaatii hieman korkeamman virtausnopeuden.

Alan tutkimuksen kehittyessä muun muassa ruotsalainen maantieteilijä Åke Sundberg julkaisi diagrammista yksityiskohtaisemman version vuonna 1956. Nykyään kehittyneemmät kaavat, jotka ottavat paremmin huomioon muun muassa virran syvyyden ja kiintoaineksen tiheyden ovat laajalti korvanneet Hjulströmin diagrammin. 

## Lähteet
M-96 (1938)

**M-96** oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Sudomehilta, missä köli laskettiin 26. heinäkuuta 1937. Se laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1938 ja otettiin palvelukseen 16. lokakuuta 1939.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Alus upposi 10. syyskuuta 1944 Narvan edustalla osuttuaan miinaan.

## Lähteet
*
* 
*

### Viitteet
Nokia G50

**Nokia G50** on HMD Globalin 22. syyskuuta 2021 julkistama ja 13. lokakuuta julkaisema älypuhelin. Se tuli Suomessa myyntiin heti julkistuspäivänä.

Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,82 tuuman näyttö. Tallennustilaa on valittavana 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia neljä tai kuusi gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 48 megapikseliä, ultralaajakulmakameran tarkkuus kahdeksan megapikseliä ja syvyyskameran tarkkuus kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5&nbsp;000 milliampeerituntia, ja se tukee 18 watin latausta. Käyttöjärjestelmänä on Android 11.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nokia G50 Nokian sivuilla
Edvard Kiianlinna

**Berndt Edvard Kiianlinna** (vuoteen 1907 **Nyberg**, 16. toukokuuta 1867 Hämeenlinna – 26. tammikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen agronomi ja vankilanjohtaja.

Kiianlinna kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1885 ja valmistui agronomiksi Mustialan maanviljelysopistosta 1896. Hän oli tilanomistajana Vanajassa vuoteen 1913 ja toimi myös kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Sisällissodan loppuvaiheessa Kiianlinna toimi Hämeenlinnan vankileirin apulaispäällikkönä. Sen lopettamisen jälkeen hän työskenteli Hämeenlinnan lääninvankilan väliaikaisena johtajana ja Ilmajoen varavankilan johtajana sekä Tammisaaren pakkotyölaitoksen apulaisjohtajana 1925–1927 ja johtajana 1927–1934.

Edvard Kiianlinnan poika oli näyttelijä Matti Kiianlinna.

## Lähteet
M-100 (1939)

**M-100** oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Sudomehilta, missä köli laskettiin 20. tammikuuta 1938. Se laskettiin vesille 5. syyskuuta 1939 ja otettiin palvelukseen 31. heinäkuuta 1940.

## Palvelus
Alus siirrettiin 1940 Neuvostoliiton Tyynenmeren laivastoon, missä se nimettiin *M-30:ksi*. Se siirrettiin 1944 edelleen Neuvostoliiton Mustanmeren laivastoon.

## Lähteet
*
* 
*

### Viitteet
M-101 (1940)

**M-101** oli Neuvostoliiton laivaston M-luokan sarjan XIIbis sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Sudomehilta. Se otettiin palvelukseen 1941.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon. Saksan laivaston sukellusvene *[[U-149]]* upotti 26. kesäkuuta 1941 aluksen tai sitten se tuhoutui 28. elokuuta 1941 osuttuaan miinaan Hangon edustalla.

## Lähteet
*
* 
*

### Viitteet
Resurrection

**Resurrection** voi tarkoittaa seuraavia:

* Resurrection, Twistan albumi vuodelta 1994
* Resurrection, Fear Factoryn EP vuodelta 1998
* Resurrection, Venomin albumi vuodelta 2000
* Resurrection, Guerilla Maabin albumi vuodelta 2002
* Resurrection, Anastacian albumi vuodelta 2014
Mökkitie Records

**Mökkitie Records ** on vuonna 2012 Arttu Wiskarin, Olli Saksan ja Janne Rintalan perustama suomalainen levy-yhtiö. Yhtiön nimi tulee Wiskarin samannimisestä kappaleesta. Olli Saksa on yhtiön toimitusjohtaja.

Tammikuussa 2023 Mökkitie Records ja kuopiolainen RPS Brewing Company lanseerasivat oluen nimeltä Mökkitie Lager.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mökkitie Records
Storm the Gates

**Storm the Gates** on brittiläisen metalliyhtye Venomin 15 albumi, jonka Spinefarm Records julkaisi vuonna 2018.

## Vastaanotto

*[[Soundi]]n* Nuutti Heiskala kirjoitti ”väsähtäneen edelläkävijän sinnittelevän vanhan maineen varassa”. Aiempien albumien kaavaa toistava *Storm the Gates* ei Heiskalan mukaan tavoita varhaisen Venomin luomaa vaarantunnetta. *Kaaoszinen* Sami Elamaa piti *Storm the Gatesia* ”kerta kaikkiaan keskinkertaisena suorituksena”. Mielikuvituksettomien riffien ja kertosäkeiden varaan rakentuvat kappaleet aiheuttavat Elamaassa ”pelkkää myötähäpeää”, vaikka albumi onkin hieman parempi kuin vuoden 2006 ”mätäpaise” *[[Metal Black]]*.

*Angry Metal Guy* -sivustolla julkaistu arvio kuvaili Venomia ”anakronismiksi”, jonka uhmakas asenne on vuosien saatossa kuihtunut ja menettänyt merkityksensä. ”Surullisintahan kaikessa on se, ettei [*Storm the Gates*] varmaankaan jää Venomin viimeiseksi albumiksi. Mutta se voisi yhtä hyvin jäädä, sillä seuraava ei ole sen kummempi.” Myös *[[Sputnikmusic]]in* Brendan Schroer valitteli Venomin alennustilaa ja kappaleiden keskinäistä samankaltaisuutta. *Storm the Gatesin* harvoina onnistumisina Schroer mainitsee ”The Mighty Have Fallenin”, johon tuplabasarikomppi ja black metal -henkinen kitaratremolo tuovat aggressiota, sekä ”I Dark Lordin”, jonka pelottava tunnelma poikkeaa muista  albumin kappaleista.

*BraveWordsin* Ryan Owenson piti *Storm the Gatesia* ja vuonna 2015 ilmestynyttä *[[From the Very Depths|From the Very Depthsiä]]* Venomin parhaina albumeina sitten 1980-luvun alun. *From the Very Depthsin* suoraviivaiseen metalliin verrattuna *Storm the Gates* on punk-vaikutteisempi: ”Metallin ja punkin välinen jännite on aina ollut Venomin vahvuuksia, ja tämä albumi vangitsee sen hyvin eläväisesti.” Owenson kehuu myös ”viehättävän vanhakantaisia” tuotantoarvoja. *New Noise Magazinen* Brian O’Neill huomauttaa, ettei black metalin kehittäjänä pidetty Venom ole enää pitkään aikaan julkaissut genreen kuuluvaa musiikkia. Tämä saattaa tosin johtua tyylilajin, ei yhtyeen, muuttumisesta. *Storm the Gatesia* O’Neill kuvailee vanhanaikaisen thrash metalin ja punkin sekoitukseksi, joka on hieman keskivertoa parempi 2000-luvun Venom-albumi. Conrad ”Cronos” Lantin sanoituksia hän pitää ”hassuina”, varsinkin kun huomioi miehen ehtineen jo yli 50 vuoden ikään.

*[[The Metal Archives]]* -sivuston käyttäjäarvioista lasketun keskiarvon mukaan *Storm the Gates* on Venomin huonoin albumi.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Conrad ”Cronos” Lant – laulu, bassokitara
* Stuart ”Rage” Dixon – sähkökitara
* Danny ”Dante” Needham – rummut

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ronald Reaganin Amerikka

**Ronald Reaganin Amerikka** (*The Reagans*) on yhdysvaltalainen neliosainen dokumenttisarja, joka käsittelee Yhdysvaltain entistä presidenttiä Ronald Reagania ja hänen vaimoaan Nancy Reagania. Sarja esitettiin Showtime-televisiokanavalla vuonna 2020 ja Yle Areenassa vuonna 2021. Sen ohjasi Matt Tyrnauer. Ohjaajan mukaan Reaganin presidenttiydellä ja imagolla oli vaikutusta Donald Trumpin poliittiseen toimintaan.

Sarjassa haastatellaan Ronald ja Nancy Reaganin poikaa Ron Reagania, toimittaja Lesley Stahlia sekä presidenttiparin kanssa työskennelleitä tai heidän elämäänsä tutkineita asiantuntijoita. Arkistofilmillä kuullaan muun muassa elokuvatuottaja Jack L. Warnerin ja liikemies Henry Salvatorin kommentteja. 

## Jaksot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Outo tyyppi Amerikan presidentiksi – Ronald Reagan unelmoi ydinaseettomasta maailmasta *Yle*. 19.10.2021.
Kaikki muuttuu

**Kaikki muuttuu** voi tarkoittaa seuraavia:

* Kaikki muuttuu, KOM-teatterin albumi vuodelta 1974
* Kaikki muuttuu, Pelle Miljoonan albumi vuodelta 1992
* Kaikki muuttuu, Jani Wickholmin albumi vuodelta 2004.
Kunnioittaen, Danny

**Kunnioittaen, Danny** on suomalaislaulaja Dannyn 29. lokakuuta 2021 julkaistu studioalbumi. Albumilta on julkaistu singlet ”Sinä päivänä kun kaikki rakastaa mua”, ”Liian aikuinen” sekä ”Aina ikävä jonnekin”. Albumin kappaleet ovat Janne Rintalan ja Aki Tykin kirjoittamia.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet