open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baringojärvi

**Baringojärvi** on makeavetinen järvi läntisessä Keniassa. Järvi sijaitsee Itä-Afrikan hautavajoamassa 975 metriä merenpinnan tason yläpuolella. Järven länsipuolella kohoavat Kamasian kukkulat.

Baringojärven pinta-ala on noin 129 km2 ja keskisyvyys noin viisi metriä. Järven pohjoisrannat ovat kallioisia ja etelärannat alluviaalitasankoa. Järvessä ei ole selkeää laskujokea.

Baringojärvi toimii elinympäristönä monille lintulajeille, joiden lisäksi järvellä elää myös virtahepoja ja krokotiilejä. Järven äärellä asuvat kamasya- ja njamus-heimojen ihmiset kalastavat järvestä tilapioita ja kasvattavat järven ympäristössä ravintokasveja sekä laiduntavat karjaansa.

Ensimmäinen Baringojärvelle saapunut eurooppalainen oli Joseph Thomson, joka kävi siellä vuonna 1883.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liisa Saarijärvi

**Liisa Saarijärvi** (s. 1981) on suomalainen podcastaaja ja tietokirjailija. Hän on pitänyt *Kuolemaantuomitut*-podcastia vuodesta 2021 alkaen. Päivätöikseen Saarijärvi toimii sairaanhoitajana. Vuonna 2022 julkaistiin Saarijärven esikoisteos *Kuolemaantuomitut – Neljän naismurhaajan tarina.* True crime -teos kertoo neljän Yhdysvalloissa  kuolemaan tuomitun naisen tarinan. He ovat Karla Faye Tucker, Aileen Wuornos, Kelly Gissendaner ja Lisa Montgomery. Kirjassa Saarijärvi myös pohtii kuolemanrangaistuksen oikeutusta ja sitä, miten lapsuudenkokemukset vaikuttavat ihmisen psyykeen.

## Lähteet
Johannes Steen

**Johannes Vilhelm Christian Steen** (22. heinäkuuta 1827 Kristiania, Norja – 1. huhtikuuta 1906 Voss, Norja) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan pääministerinä 1891–1893 sekä 1898–1902. Lisäksi hän oli ensimmäisessä hallituksessaan valtiovarainministeri ja toisessaan sisäministeri. Steen istui useaan otteeseen suurkäräjillä ja toimi niiden puhemiehenä.

Poliitikkona Steen kannatti Norjalle tasa-arvoisempaa asemaa Ruotsi-Norjan unionissa. Hänen molemmat hallituksensa kaatuivat vaatimukseen Norjan omista konsulaateista. Puolueensa sisällä hän oli aluksi Johan Sverdrupin läheinen liittolainen, mutta suhtautuminen unioniin synnytti heidän välilleen vastakkainasettelun.

Toisin kuin kaikki edeltäjänsä Norjan pääministerinä, Steen ei ollut koulutukseltaan juristi vaan humanisti. Hän työskenteli Stavangerin katedraalikoulun rehtorina 1867–1891. Steen oli Tromssan pormestari 1857 ja Stavangerin pormestari 1872–1873, 1885 sekä 1890–1891.


Johannes Steens regjering 1 (3528659148).jpg|Johannes Steenin ensimmäinen hallitus.
Johannes Steens andre regjering - no-nb digifoto 20160310 00036 blds 07793.jpg|Johannes Steenin toinen hallitus.
Norges Jubilæum 1814-1914 2.jpg|Steen ja neljä muuta 1800-luvun lopun merkittävää poliitikkoa vuonna 1914 Norjan satavuotispostikortissa.


## Yksityiselämä
Steen syntyi Kristianiassa mutta varttui Vesterålenissa. Hänen vanhempansa olivat John Svaboe Steen (1798–1872) ja Christine Fleischer (1805–1851). Kymmenvuotiaana hän muutti Tromssaan käymään koulua ja kirjoitti ylioppilaaksi Kristianiassa 1844. Tämän jälkeen hän opiskeli norjaa ja muinaisnorjaa yliopistossa, josta hän valmistui 1848. Seuraavana vuonna hän meni naimisiin Elise Henriette Stoltenbergin (1826–1896) kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Johannes Steen'' Norjan hallituksen verkkosivuilla
Nonakris (Orkhomenia)

**Nonakris** (; ) oli antiikin aikainen kaupunki Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi Orkhomeniassa eli Orkhomenoksen poliksen alueella, mutta se tunnetaan vain kirjallisista lähteistä eikä sen tarkempaa sijaintia tunneta.

Nonakris muodosti yhdessä Dipoinan ja Kallian kanssa Arkadian *[[tripolis|tripoliin]]*. Kaupungin väestö siirrettiin Megalopoliihin sen perustamisen yhteydessä vuonna 371 eaa. Muutoin kaupungin historiasta ei tiedetä mitään. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä *Nōnakriatēs* () ja *Nōnakrieus* ().

Orkhomenian Nonakrista ei tule sekoittaa tunnetumpaan Nonakriihin Arkadian Feneatiissa.

## Lähteet
Sarita Choudhury

**Sarita Catherine Louise Choudhury** (s. 18. elokuuta 1966 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt sekä elokuvissa että televisiosarjoissa.

## Elämä

Choudhuryn isä oli intialainen ja äiti brittiläinen. Hän syntyi Englannissa ja kasvoi Jamaikalla, Meksikossa ja Italiassa. Hän suoritti vuonna 1989 kandidaatintutkinnon taloustieteessä ja elokuvatutkimuksessa Queen's University at Kingston -yliopistossa Kanadassa. Valmistuttuaan hän tapasi Roomassa elokuvaohjaaja Federico Fellinin, joka antoi hänelle työpaikan kääntäjänä. Choudhuryn näyttelijänura alkoi pian tämän jälkeen, kun hän sai ison roolin Mira Nairin elokuvassa *[[Mississippi Malala]]* (1991) vastanäyttelijänään Denzel Washington.

## Filmografia

### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Lauren Ridloff

**Lauren Ridloff** (o.s. **Teruel**; s. 6. huhtikuuta 1978 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan televisiosarjassa *[[The Walking Dead]]* ja elokuvassa *[[Eternals (elokuva)|Eternals]]*.

## Elämä

Ridloff on syntyjään kuuro. Hän voitti kuuroille tarkoitetun Miss Deaf America -kauneuskilpailun vuonna 2000.

Ridloff suoritti kandidaatintutkinnon (*Bachelor of Arts*) englanninkielisessä kirjallisuudessa Kalifornian osavaltionyliopiston Northridgen kampuksella vuonna 2001. Hän työskenteli päiväkodin opettajana New Yorkissa ennen ryhtymistään näyttelijäksi.

## Filmografia

### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Palkinnot ja ehdokkuudet

### [[Tony-palkinto|Tony-palkinnot]]

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Niemenkulman koulu

**Niemenkulman koulu** on Kaarinan Piikkiössä sijaitseva 1–6. luokkien peruskoulu. Koulurakennus on valmistunut vuonna 1923. Vuonna 2017 koulussa oli neljä opettajaa ja 64 oppilasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Koulun verkkosivut
Tšekin maantiede

**Tšekin maantiede** kertoo Tšekin maantieteeseen liittyvistä asioista. Tšekki on vuorten ympäröimä Keski-Euroopan maa. 

## Pinnanmuodot ja vesistöt

Maan lounaisosassa Saksan, Itävallan ja Tšekin rajaseudulla on Böhmerwaldin vuoristo, joka tunnetaan Tšekissä nimellä Šumava. Alueella on Šumavan kansallispuisto. Maan luoteisosassa on Saksan ja Tšekin rajaseudulla Erzgebirgein vuoristo, joka tunnetaan Tšekissä nimellä Krušnohoři. Maan koillisosassa ovat Sudeetit ja kaakkoisosassa on Määrin ylänköalue. Maan korkein vuorenhuippu on Sněžka, joka sijaitsee Riesengebirgen vuoristossa. Vuoristojen keskellä sijaitsevalla Böömin alangolla virtaa joki Elbe ja sen sivujoet Vltava ja Eger.

Vltava on Tšekin pisin joki, joka virtaa pääkaupungin Prahan läpi. Määrin alueella virtaa joki Morava, jonka 38900 neliökilometrin kokoisesta valuma-alueesta suurin osa on Määrissä. Tämä joki virtaa ensin Tšekin ja Slovakian rajalle ja sitten Slovakian ja Itävallan rajalle. 

## Ilmasto
Ilmasto on yleensä tyypillinen mannerilmasto, mutta vuoriston eri korkeuksilla ilmasto vaihtelee. Eri vuodenaikojen lämpötilojen erot ovat suurimmillaan maan itäosassa. Lämpimin alue on Böömin alueella.

## Luonnonsuojelu
Šumavan kansallispuiston lisäksi Tšekin kansallispuistoja ovat Podyjí, České švýcarsko ja Krkonoše.

## Lähteet
Mukulaohra

**Mukulaohra** (*Hordeum bulbosum*) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, ohrien (*Hordeum*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Mukulaohra on monivuotinen heinäkasvi, jonka korret voivat kasvaa 135 cm korkeiksi. Korsien alimmat solmut ovat yleensä sipulimaisia ja sipuleita on kussakin korressa yhdestä neljään kappaletta. Lehdet ovat enintään 6 mm leveitä ja tasapintaisia. Kukintoina olevat tähkät ovat 4,5–16,5 cm pitkiä. Tähkän keskustähkylät ovat vihneellisiä ja vihneet ovat 1,2–5 cm pitkiä. Uloimpien tähkylöiden ulkohelpeet ovat yleensä vihneettömiä, mutta joskus niissäkin voi olla enintään 1,4 cm pitkät vihneet.

Mukulaohra kasvaa luonnossa monenlaisilla kasvupaikoilla kosteilta niityiltä kuiville mäenrinteille, tienpientareilla sekä hylätyillä pelloilla. Mukulaohraa kasvaa luontaisena itäisen Välimeren ympäristössä ja läntisessä Aasiassa, mutta tulokaslajina muuallakin maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: ''Hordeum bulbosum''
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Hordeum bulbosum'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Hordeum bulbosum''
Slovakian maantiede

**Slovakian maantiede** kertoo Slovakian maantieteeseen liittyvistä asioista. Slovakia on vuoristoinen sisämaavaltio Keski-Euroopassa. Sen naapurivaltioita ovat Tšekki, Puola, Ukraina, Unkari ja Itävalta.

## Pinnanmuodot ja vesistöt
Vuoristot käsittävät suurin piirtein puolet maan pinta-alasta. Slovakian alueella on Länsi-Karpaatteihin ja Beskideihin kuuluvia vuoristoja. Länsi-Karpaatteihin kuuluvat Tatravuoret ja Matala-Tatran vuoristo. Noin 50 kilometrin pituinen ja 20 kilometriä leveä Tatravuoristo on pienin ylävuoristo maailmassa. Tämän vuoriston korkein vuorenhuippu on Gerlachovský štít, joka on 2&nbsp;655 metriä korkea. Tatravuoriston länsipuolella olevia vuoristoja ovat Velká ja Malá Fatra ja Tatravuorten eteläpuolella sijaitsevat Slovakian malmivuoret. Tatravuoristossa on järviä, jotka ovat syntyneet jääkauden mannerjäätikön onsiloiden syvänköihin. Slovakian pisimpiä jokia ovat Hron ja Váh. Tatravuoristossa on myös toinen erittäin korkea vuorenhuippu, Lomnický štít, joka on 2&nbsp;634 metriä korkea. Tässä vuorenhuipussa on kolme harjannetta. Sitä lähellä ovat Kežmanskýn ja Pienen Kežmanskýn vuorenhuiput.

## Ilmasto
Slovakiassa vallitsee tyypillinen mannerilmasto. Vuoristot suojaavat kylmimmiltä ilmavirtauksilta, mutta talvet ovat erittäin lumisia. Vuotuinen sademäärä on runsain Tatravuoristossa ja alhaisin Tonavan laaksossa. 

## Luonto ja luonnonsuojelu
Slovakian suurten korkeuserojen takia sen kasvillisuus on monipuolista. Metsät peittävät noin 40 prosenttia maan pinta-alasta. Pääasialliset metsätyypit ovat tammimetsät, pyökkimetsät ja havumetsät. Tatravuoristossa elää monia muualla harvinaisia eläinlajeja kuten karhuja, susia ja ilveksiä.

Slovakian kansallispuistoja ovat Pieniny, Slovenský raj, Malá fatra ja Slovenský kras.

## Lähteet
Vuoksenniskan työväentalo

**Vuoksenniskan työväentalo** on Imatralla sijaitseva työväentalo.

## Historia
Työväentalo on rakennettu urakkasopimuksella ja rahoitettu lainapääomalla. Talon on piirtänyt Lindfors vuonna 1961.

## Rakennus
Talo on kivirunkoinen. Ulkoseinät ovat tiiltä. Katteena on peltiä. Sisäseinät ovat betonia ja tiiltä. Sisäkatto on betonia ja lautaa. Talossa on vesijohto, viemäri ja wc:t. Talossa on ollut öljylämmitys, myöhemmin kaukolämpö.
 
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, toimistotiloja, kokoustiloja sekä kolmen huoneen ja keittiön asunto.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on sekä omassa käytössä että vuokrattuna. Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia.(1982)

Talon käyttäjinä ovat olleet eläkeläiset, liikuntaseurat, orkesterit, juhlijat, myyjät, tuote-esittelijät, kirpputorit, viikonlopputanssit, kustantajat kirjojen julkistamiseen. Myös TV:n ”Satuhäät” kuvattiin talolla.
 
Taloa vuokraa Imatran Sosialidemokraatit.

## Lähteet
Suppukaristeheinä

**Suppukaristeheinä** (*Sporobolus diandrus*) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, karisteheinien (*Sporobolus*) sukuun kuuluva kasvilaji.

Suppukaristeheinä on monivuotinen ja pystykasvuinen heinälaji. Sen korret voivat kasvaa 160–300 cm korkeiksi ja ne ovat liereitä sekä väriltään vihertäviä. Lehtilavat ovat tasasoukkia, kapeita ja 20–50 cm pitkiä. Kukintona oleva röyhy on 10–30 cm pitkä ja röyhyn tähkylät sijaitsevat yksittäin. Tähkylät ovat 1,3–3 cm pitkiä. Tähkylöiden ulkokaleet ovat noin 1 mm pitkiä. Kussakin kukassa on kaksi tai kolme lyhytpalhoista hedettä. Emissä on yksi sikiäin ja kaksi vartaloa. Hedelminä olevat jyvät ovat pieniä.

Suppukaristeheinä on varsin yleinen Intiassa ja sitä on käytetty siellä lääkekasvina sekä laiduntavien eläinten ravintona. Laji on myös yleinen rikkaruoho.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Sporobolus diandrus'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Sporobolus diandrus'' 
* Flora of North America: ''Sporobolus diandrus'' 
* Flora of China: ''Sporobolus diandrus''
Jussi Ronkanen

**Aulis Juhani (Jussi) Ronkanen**  (9. toukokuuta 1908 Juva – 15. marraskuuta 1994 Jyväskylä) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 

## Nuoruus
Ronkasen vanhemmat olivat maanviljelijä Eino Johannes Ronkanen ja emäntä Tyyne Maria Taskinen ja puoliso vuodesta 1936 Irja Räsänen. Ronkanen kävi Suomen liikemiesten kauppaopiston kurssin 1927–1929, tuli ylioppilaaksi Varkauden yhteiskoulusta 1935 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1938.

## Ura
Ronkanen oli A. Ahlström -yhtiön työnjohtaja ja metsäkasööri 1929–1930, metsätyönjohtaja, metsäkasööri, piiriesimiehen apulainen ja konttoristi 1932–1935, apulaismetsänhoitaja Varkaudessa 1938–1939, piirimetsänhoitaja Joensuussa 1939–1950 ja ylimetsänhoitaja Varkaudessa 1950–1959. Oy Wilh. Schauman Ab:n metsäpäällikkö Ronkanen oli Jyväskylässä 1959–1973. Haavoituttuaan kahdesti talvisodassa ja jatkosodassa Ronkanen oli Päämajan puutavarakuljetustarkastaja 1942–1945. Hän oli myös Joensuun metsäpiirin johtaja 1943–1945 ja Väisälän tilan omistaja Juvalla. Varkauden kauppalanvaltuuston jäsen Ronkanen oli 1954–1959, minkä lisäksi hänellä oli lukuisia muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä.

## Kunnianosoitukset
Metsäneuvoksen arvonimen Ronkanen sai 1966. Hän sai myös muun muassa Suomen Metsänhoitajaliiton kunniasormuksen ja useita kunniamerkkejä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ronkanen

**Ronkanen** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Aimo Ronkanen (1913–1992), taidemaalari
* Eero Ronkanen (1908–1990), jalkapalloilija
* Jussi Ronkanen (1908–1994), metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos.
Vuoksenniskan järjestötalo

**Vuoksenniskan järjestötalo Toppala** oli Imatralla sijainnut työväentalo.

## Historia
Talo rakennettiin talkoilla Vuoksenniskan Tienhaaranmäelle kommunistien ja kansandemokraattien työväentaloksi.

## Rakennus
Talo oli rankorakenteinen ja rapattu, ja se oli maalattu ruskeaksi. Talossa oli peltikatto. Sisäkatto oli vuorattu akustiikkalevyillä. Sisäseinillä oli kovalevyt. Talossa oli vesijohto ja viemäri.

Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä huoneen ja keittiön asunto.

Talo tuhoutui tulipalossa syyskuussa 2020. Palo oli tahallaan sytytetty.

## Toimintaa työväentalolla
Talossa järjestettiin kokouksia, tansseja, bingoa ja juhlia.(1982)

## Lähteet
Lauritsalan järjestötalo

**Lauritsalan järjestötalo** on Lappeenrannassa Lauritsalan keskustassa sijaitseva työväentalo.

## Historia
Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu lainalla.

Vuonna 1982 talon kunto on ollut heikko. Suunnitelmissa on ollut peltikaton korjaus ja maalaus sekä ikkunanpuitteiden korjaus.

## Rakennus
Talo on rankorakenteinen, ja se on ollut rapattu. Vuonna 1957 on laitettu mineraattilevyt. Alkuperäinen väri on ollut keltainen, nykyisin harmaa. Katteena on ollut huopa, joka on vaihdettu vuonna 1957 peltikatteeksi. Sisäkatto on paneloitu, sisäseinillä on pahvit ja tapetit. Talossa on vesijohto ja viemäri, mutta ei wc:tä. Alkuperäinen puu-keskuslämmitys on vaihdettu öljy-keskuslämmitykseen vuonna 1966.

Talossa on juhlasali, ravintola, keittiö, eteinen, kahden huoneen ja keittiön asunto, huoneen ja keittiön asunto ja kolme toimistohuonetta.

## Toimintaa työväentalolla
Talo on ollut sekä omassa käytössä että vuokrattuna. Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa ja juhlia.(1982)

## Lähteet
Hentohöyhenheinä

**Hentohöyhenheinä** (*Nassella tenuissima*, syn. *Stipa tenuissima*) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvilaji, jota käytetään koristeheinänä.

Hentohöyhenheinä on monivuotinen ja mätästävä heinälaji. Kukkivat varret voivat kasvaa 30–60 cm korkeiksi. Lehdet ovat vaaleanvihreitä, hyvin kapeita ja pystyjä. Talvella lehdet muuttuvat vaaleanruskeiksi. Kukintona on monista pienistä tähkylöistä koostuva röyhy. Tähkylöiden väri vaihtelee hopeaisesta keltaiseen.

Hentohöyhenheinää kasvaa luontaisena Yhdysvaltojen eteläosista Meksikon keskiosiin sekä erillisenä populaationa Argentiinassa ja Chilessä. Lajia tavataan luonnossa avoimilla ja kivikkoisilla joutomailla sekä vuoristojen metsissä, rinteillä ja tasangoilla.

Kasvatettuna hentohöyhenheinä kasvaa parhaiten hyvin vettä läpäisevässä, hiekkaisessa ja runsaasti hienoainesta sisältävässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Laji pärjää myös kivikkoisilla sekä savisilla kasvupaikoilla, kunhan ne eivät ole jatkuvasti kosteita, ja paikalleen juurtuneena laji sietää kuivuutta. Hentohöyhenheinä on hyvä leikata matalaksi lopputalvella ennen kuin uusi kasvukausi keväällä alkaa. Hentohöyhenheinä sopii kivikkopuutarhoihin, reuna- ja massaistutuksiin, ruukkuihin sekä sitomaan eroosiolle herkkää maaperää.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Nassella tenuissima'' 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Hentohöyhenheinä (''Nassella tenuissima'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Nassella tenuissima'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Nassella tenuissima'' 
* Flora of North America: ''Nassella tenuissima''
Richard Poole

**Richard Poole** oli niukka, huumorintajuton, tiukka ja kuumaa vihaava englantilaispoliisi, joka esiintyy *[[Murha paratiisissa]]* -televisiosarjassa, jossa häntä näyttelee Ben Miller. Poole esiintyy myös sarjan luojan Robert Thorogoodin kirjoittamissa romaaneissa, jotka perustuvat sarjaan. Hänet lähetetään tutkimaan brittiläisen poliisin murhaa Saint-Marien saarelle ja lopulta omaksi harmikseen hänet siirretään pysyvästi saaren poliisiaseman päälliköksi.

Kolmannen kauden avausjaksossa Poole tapaa sattumalta vanhoja koulukavereitaan, kun nämä ovat tulleet käymään saarelle Poolen tietämättä. Heistäkin ainoastaan yksi tiesi, että Poole olisi saarella, joten tämä järjesti heidät sinne. Koska Poole on hyvä ja tarkka poliisi, hän huomaa heti jotain vanhoissa koulukavereistaan, ja kun tämä mitä hän huomasi ei saa tulla julki, niin hänet murhataan raa'asti.

Poole nähdään vielä kymmenennen kauden kuudennessa jaksossa. Kun ylikonstaapeli Camille Bordeyn äidin Catherine Bordeyn kimppuun hyökätään ja tämä saa vakavia vammoja, Camille palaa hetkellisesti saarelle ja auttaa rikoksen selvittämisessä. Kun paikan sen hetkinen rikoskomisario Neville Parker antaa Camillelle Catherinelle vietäväksi tietokirjan, jota hän on aina sairaalassa lukenut, niin Catherinelle tulee mieleen Poole, joka olisi pitänyt tuosta kirjasta. Catherine myös kysyy, että ajatteleeko Camille koskaan Poolea, johon hän vastaa, että silloin tällöin kuulee Poolen valitukset ja kiukuttelut, mikä piristää häntä. Myöhemmin Catherinelle tulee komplikaatioita ja hänen vointinsa heikkenee. Hyvin huolissaan ja peloissaan oleva Camille menee tämän takia rannalle istuskelemaan ja rauhoittumaan, jolloin Poole tulee yhtäkkiä Camillen ajatuksista yrittämään lohduttaa tätä.

13. kauden ensimmäisessä jaksossa Poole nähdään takaumassa, jossa hän pidättää yhden nykyisen jutun epäillyistä.

## Lähteet
Humphrey Goodman

**Humphrey Goodman** on puhelias, kömpelö mutta älykäs englantilaispoliisi, joka esiintyy televisiosarjoissa *[[Murha paratiisissa]]* ja sen spin-offissa *[[Paratiisin jälkeen]]*. Kummassakin sarjassa häntä näyttelee Kris Marshall. Hän saapuu ensimmäiseen sarjaan Richard Poolen kuoltua. Goodmanin vaimo jätti hänet miehen lähdettyä Karibialle. Goodman on olemukseltaan epäsiisti, hajamielinen ja kömpelö. Lisäksi hän usein kirjoittaa muistiinpanonsa nenäliinaan, koska on kadottanut muistivihkonsa. Kun erään tapauksen tutkinta siirtyy englantiin, niin siellä heitä tutkinnassa auttanut rikoskomisario Jack Mooney tarjoutuu vaihtamaan paikkoja, jotta Humphrey voisi olla tyttöystävänsä Martha Lloydin kanssa.

Vaihdettuaan paikkoja Jack Mooneyn kanssa, hänen tarinansa ei pääty siihen, vaan jatkuu sarjan spin-offissa *Paratiisin jälkeen*, jossa Kihlauduttuaan Marthan kanssa he muuttavat tämän kotikaupunkiin Shipton Abbottiin lähellä Devonin rannikkoa. Pian saapumisen jälkeen Humphrey liittyy paikallisiin poliisivoimiin, jossa hän tekee nopeasti vaikutuksen paikallisiin poliiseihin.

## Lähteet
Lappeenrannan järjestötalo

**Lappeenrannan järjestötalo** sijaitsee Lappeenrannan kaupungin keskustassa.
## Historia
Talon on piirtänyt arkkitehti Reino Ahjopalo vuonna 1963. Talo on rakennettu talkoilla ja ”omana työnä” ja rahoitettu pankkilainalla.

## Rakennus
Talo on kivirunkoinen, rapattu tiilipinta, joka on keltainen. Katteena on pelti. Sisäkatto on rapattu ja laudoitettu. Sisäseinillä on kovalevyt ja rappausta. Talossa on keskuslämmitys, joka on toiminut vuodesta 1974 lähtien kaukolämmöllä. Talossa on vesijohto, viemäri ja wc:t vuodelta 1963. Lisärakennuksessa on autotalli.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, alasali, kahden huoneen ja keittiön asunto ja viisi toimistoa.
## Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia ja juhlia. Sitä myös vuokrataan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kymintehtaan työväentalo

**Kymintehtaan työväentalo** on nykyiseen Kouvolan kaupunkiin kuuluvalla Kuusankoskella sijaitseva työväentalo.

## Historia
Kymintehtaan työläisten perustama Kymintehtaalaisten työväenyhdistys on perustettu 19.7.1903 Simolan kalliolla Kuusankoskella.

## Rakennus
Työväentalossa on juhlasali näyttämöineen, pukuhuone, ravintola, painihuone ja varastohuone. Toisessa kerroksessa on vahtimestarin asunto, johtokunnan huone ja soittohuone.

## Toimintaa työväentalolla
Talo ei ole ollut käytössä vuonna 1982 huonon kunnon takia.

## Lähteet
Mustapyy

**Mustapyy** (*Melanoperdix niger*) on aitokanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kaakkois-Aasiassa.

## Koko ja ulkonäkö
Mustapyy voi kasvaa 24&ndash;27 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Lajin koiras on kauttaaltaan kiiltävän musta, mutta siivet ovat hieman muuta ruumista ruskehtavammat. Mustapyynaaras on punaruskea muuten, mutta kurkku ja vatsa ovat vaaleanruskehtavat. Naaraan siivissä on mustia raitoja.

## Levinneisyys ja elintavat
Mustapyy elää Malakan niemimaan eteläosassa, Sumatralla ja Borneolla. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat soiset metsät, joissa on turvekerros. Lintu liikkuu tavanomaisesti yksin tai pareittain.

Mustapyy luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi, ja kannan kooksi arvioidaan 10&nbsp;000–20&nbsp;000 yksilöä. Kanta voi kuitenkin olla merkittävästi pienempi. Lajia uhkaavat elinympäristön häviäminen ja pirstoutuminen hakkuiden vuoksi sekä metsästys ravinnoksi.

## Lähteet
Mehiläispuuhari

**Mehiläispuuhari** (*Brachypalpus laphriformis*), tunnettu myös nimellä **kantokukkakärpänen**, on kukkakärpäsiin lukeutuva kaksisiipislaji. Sitä tavataan Suomessa, mutta se on katsottu jopa erittäin uhanalaiseksi (EN), joskin vuodesta 2019 vaarantuneeksi (VU). Lajin toukkia on tavattu muun muassa tammilta.

## Lähteet
Tonava-Dravan kansallispuisto

**Tonava-Dravan kansallispuisto** sijaisee Unkarissa Tonavan pääuoman ja sen sivujoen Dravan seudulla. Puiston alueella on Dravan suiston Unkarin alueella oleva osa kokonaisuudessaan eli alue ulottuu Slójoelta Unkarin etelärajalle. Puiston alueella on tulvatasankoja. Alueella on runsaasti kasveja ja hyönteisiä. Tonavan alajuoksulla esiintyy harvinaisia lintylajeja. Alueen vedet ovat kalojen suosimia kutupaikkoja. Puiston alueella kasvavia puulajeja ovat valkosalava, jalava, tammi, saarni, lehtokuusama ja viiniköynnös. Puistossa esiintyviä kukkakasveja on kirjopikarililja. Vesistössä esiintyviä kalalajeja ovat tonavanjokilohi, tsingeli, harjus ja harmaasampi. Puiston lintuja ovat pikkutiira, kalatiira ja pikkutylli. Alueella esiintyviin hyönteisiin kuuluvat vesiperhoset. Puiston alueeseen kuuluvat Gemencin kosteikkometsät, missä esiintyy mustahaikaroita ja merikotkia. Puiston alueella on myös Mohácsin muistomerkkipuisto, joka on muistomerkki Mohácsin sodalle, jonka unkarilaiset kävivät turkkilaisia vastaan 1526.

## Lähteet
Annalisa Cochrane

**Annalisa Cochrane** (s. 21. kesäkuuta 1996 Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi ensimmäisen kerran televisioelokuvassa *[[The Bride He Bought Online]]* (2015). Hänet tunnetaan toistuvasta roolistaan Yasminena Netflix-sarjassa *[[Cobra Kai]]* (2018–edelleen) ja pääroolistaan Addy Prentissinä kriitikoiden ylistämässä Peacock-sarjassa *One of Us Is Lying* (2021–2022).

## Elämäkerta
Cochrane syntyi 21. kesäkuuta 1996 Washingtonissa. Hän vietti yli kymmenen vuotta lapsuudestaan Punessa. Hän osallistui Loyola Marymountin yliopistoon Los Angelesissa. 

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kiskunságin kansallispuisto

**Kiskunságin kansallispuisto** sijaitsee Unkarissa Tonavan ja sen sivujoen Tiszan välimaastossa. Puisto jakautuu seitsemään osaan, joista oleellisin on Kiskunságin pusta. Alueella järjestetään silloin tällöin karjatalouden esittelytapahtumia. Puiston alueella Pieni-Kumanian järvet, jotka ovat emäksisiä. Näillä järvillä esiintyy muuttolintuja, kuten avosetteja, hanhia ja pitkäjalkoja. Alueella on myös Kolonjärvi, missä esiintyy suokilpikonnia. Tämän järven läheisyydessä on Bikatorokin kukkula. Alueen järvillä kasvaa runsaasti vitoja ja lumpeita. Alueella olevilla suoniityillä esiintyy yhdeksän kämmekkäkasvia, etelänkurjenmiekka ja siperiankurjenmiekka. Suoalueet ovat osittain avosoita, mutta joissakin paikoin suomaaston reunoilla kasvaa leppiä. Tonavan jokisuistossa kasvaa tammia ja saarnia.

## Lähteet
Pavlo Biletskyi-Nosenko

**Pavlo Biletskyi-Nosenko** (27. elokuuta 1774 Pryluky, Pultavan kuvernementti – 23. kesäkuuta 1856 Pryluky, Pultavan kuvernementti) oli ukrainalainen kertoja, runoilija, etnografi, opettaja, kieliopinlaatija ja leksikografi.

Biletskyi-Nosenko kävi Pietarissa ylhäisökoulua, ja sen jälkeen hän siirtyi sotilaspalvelukseen, jonka päätyttyä 1798 hän asettui asumaan Prylukyn lähelle Lapyntsin kylään.

Biletskyi-Nosenko laati sanakirjoja, kirjoitti oppikirjoja logiikan ja etiikan alalta ja käänsi kirjoja muista kielistä. Hänen kirjallinen esikuvansa oli Ivan Kotljarevskyi. Hän kirjoitti parodisen runon "Horpynyda", joka ilmestyi vasta hänen kuolemansa jälkeen 1871, sekä kertomuksia ja balladeja. Hän kokosi sanontoja kokoelmaksi *Prykazkyi* (I–IV, 1871) ja 1830-luvulla ukrainan kielen sanakirjan *Slovar malorossiskogo ili jugo-vostotšnorusskogo jazyka* ('Vähävenäjän eli kaakkoisvenäjän kielen sanakirja'), jonka käsikirjoitus katosi mutta jonka hän laati uudelleen 1838–1843. Sanasto perustuu Pultavan alueen murteisiin, mutta se sisältää myös kirjallisuudesta peräisin olevia sanoja, osa keskiukrainan kaudelta. Se sisältää 380 sivua ja on 1800-luvun alkupuolen laajin ukrainan kielen sanakirja. Se julkaistiin kuitenkin vasta 1966 Vasyl Nimtšukin toimittamana, joten sillä ei ole ollut vaikutusta ukrainan sanaston kehitykseen. Biletsky-Nosenkon laatimaa ukrainan kielioppia ei ole julkaistu, ja se saattaa olla kadonnut. Sekä sanakirjan että kieliopin katoamisesta on vastuu pantu Venäjän tiedeakatemialle. Häntä kiinnosti myös ukrainan kielihistoria, ja hän kirjoitti aiheesta sanakirjan johdantoon. Kokoelma hänen runojaan on julkaistu Kiovassa 1973 nimellä *Poezij*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Павло Павлович Білецький-Носенко, Наукова електронна бібліотека періодичних видань НАН України
Lasse Lehtonen (lääkäri)

**Lasse Antero Lehtonen** (s. 1. helmikuuta 1962 Lieto) on suomalainen lääkäri ja juristi, joka valittiin Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi seitsemän vuoden kaudelle huhtikuussa 2025. Aiemmin Lehtonen on ollut vuodesta 2011 Helsingin yliopiston terveysoikeuden professori ja vuodesta 2019 HUSin diagnostiikkajohtaja. Hänellä on sekä lääketieteen että oikeustieteen tohtorin tutkinnot. Lehtonen on kliinisen farmakologian ja lääkehoidon erikoislääkäri.

## Elämä ja ura
Lehtonen syntyi Varsinais-Suomen Liedossa vuonna 1962. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Tuureporin lukiosta vuonna 1980. Lehtonen valmistui Turun yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1984 ja lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1986. Hän väitteli lääketieteen tohtoriksi vuonna 1989.

Vuosina 1988–1999 Lehtonen työskenteli lääketutkijana ja tutkimusjohtajana Orionilla. Oikeustieteen tohtoriksi hän väitteli vuonna 2002 Helsingin yliopistosta. Vuosina 2002–2009 Lehtonen työskenteli Huslabin hallinnollisena osastonylilääkärinä.

Lehtonen työskenteli vuosina 2009–2019 HUSin hallintoylilääkärinä. Vuonna 2019 hän aloitti HUSin diagnostiikkajohtajana.

Lisäksi Lehtonen on toiminut Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professorina vuosina 2004 ja 2006–2008 sekä terveysoikeuden professorina vuodesta 2011 alkaen.

Lehtonen esiintyi koronaviruspandemian aikana julkisuudessa asiantuntijana. Töidensä ohella hän on toiminut asiantuntijana useissa sosiaali- ja terveysministeriön säädöshankkeissa, Euroopan komissiossa ja eduskunnan eri valiokunnissa.

Lehtonen oli kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaana vuoden 2023 vaaleissa, muttei tullut valituksi 2625 äänellään.

Kansaneläkelaitoksen pääjohtajana Lehtonen on ilmoittanut haluavansa edistää tekoälyn ja tietotekniikan tehokkaampaa käyttöä Kelan toiminnassa, minkä odotetaan myös vähentävän Kelan työntekijöiden määrää. Lehtonen on myös arvostellut mm. hoitajien tekemää hoitotarpeen arviointia. Lokakuussa 2025 Lehtonen kommentoi Kelan etätyölinjausta tavalla, joka herätti närää henkilöstössä ja  johti anteeksipyyntöön.

## Yksityiselämä
Lehtonen asuu Espoossa. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.

Lehtosen isä oli lääkäri ja geriatrian professori Aapo Lehtonen.

## Lähteet
Lasse Lehtonen

**Lasse Lehtonen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Lasse Lehtonen (1920–2002), Korkeimman oikeuden jäsen, oikeusneuvos
* Lasse Lehtonen (1946–2000), jääkiekkoilija
* Lasse Lehtonen (s. 1986), Japanin kulttuurin ja japanilaisen musiikin tutkija
* Lasse Lehtonen (s. 1962), lääkäri, Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja.
Riina Kruut

**Riina Kruut** on suomalainen viestintäyrittäjä ja kirjailija. Viestintä Ruuti Oy on perustettu vuonna 2022. 
Vuonna 2017 Kruutilta julkaistiin lastenkirja *Tarina siivettömästä enkelistä*. Teoksen on kuvittanut Laura Solkio, ja sen on julkaissut Kustannus HD. 
Kruutin ensimmäinen tietokirja, *Tragedian varjossa kasvanut*, julkaistiin vuonna 2022.
Kruut haastatteli kirjaa varten kolmea henkirikoksen uhrin läheistä. Heistä kukin oli läheisen menettäessään alaikäinen. Kruut sai idean kirjasta huomatessaan, että nuorille suunnattuja teoksia traagisten kokemusten käsittelemiseen ei juurikaan ole.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viestintä Ruuti Oy
*Deadline Kustannus: Kirjailijat
Jack Mooney

**Jack Mooney** on kuvitteellinen englantilaispoliisi televisiosarjassa *[[Murha paratiisissa]]*. Hänellä on tytär Siobhan. Hänen vaimonsa Kaithleen on kuollut kauan sitten sairauteen. Hän tulee sarjaan tarjottuaan Humphreylle paikkojen vaihtoa, kun tämä halusi jäädä tyttöystävänsä kanssa Englantiin. Yhdeksännen kauden alussa Jack tapaa Anna Masanin, ja he ihastuvat toisiinsa. Saman kauden neljännessä jaksossa Anna haluaa lähteä purjehtimaan ympäri maailman. Jackin pitää päättää, että tuleeko mukaan vai jääkö sinne. Hän päättää palata takaisin kotiin Englantiin.

Jack vierailee sarjan toisessa spin-offissa *[[Paratiisin paluumuuttaja]]*, jossa hän on päähenkilön, rikoskomisario Mackenzie Clarken, Lontoon pomo.
Ren-Gas

**Nordic Ren-Gas Oy** on projektikehitysyhtiö, joka suunnittelee Suomeen useita power-to-x-laitoksia, jotka tuottaisivat sähköstä ja hiilidioksidista uusiutuvaa polttoainetta, vetyä ja kaukolämpöä. Saksalaisen Allianz-vakuutuskonsernin tytäryhtiö Allianz Capital Partners on yksi Nordic Ren-Gasin omistajista 25 miljoonan euron sijoituksella.

Nordic Ren-Gas on suunnitellut laitoksia seuraaville paikkakunnille:

## Lähteet
Kakodemoni

**Kakodemoni** (, *kakodaimōn*; ) on kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä demoni tai pahantahtoinen henki. Sen uskotaan kykenevän vaihtamaan olomuotoaan. Kakodemonin vastakohta on *agatodemoni* tai *eudemoni*, joka vastaa "hyvää henkeä" tai "enkeliä".

Psykologiassa "kakodemonia" (tai nimellä "kakodemonomania") mielletään terminä hulluuden muotoksi, jossa potilas uskoo olevansa pahan hengen riivaama. Kakodemoni -sanan ensimmäinen tunnettu esiintyminen on vuodelta 1593, jolloin William Shakespearen laatiman Richard III -näytelmän 1. näytöksen 3. kohtauksessa kuningatar Margaret kutsuu Richardia "kakodemoniksi" hänen rikosten tekojensa ja manipulaatioidensa vuoksi. Sana on myös esiintynyt astrologisessa yhteydessä.

## Populaarikulttuurissa
*[[Doom (pelisarja)|Doom]]* -pelisarjassa esiintyviin vihollisiin lukeutuvat kakodemonit, jotka kuvataan peleissä leijuvina yksisilmäisinä hirviöinä, jotka sylkevät tulta.

Yhdysvaltalaisen death metal -yhtyeen Deiciden luomassa *[[Legion (albumi)|Legion]]* -albumissa esiintyy kappale "Satan Spawn, the Caco-daemon".

## Lähteet
* Sinistrari, Ludovico Maria (1879). Demoniality: Or, Incubi and Succubi. Paris, Isidore Liseux. .
* Aldrovandi, Ulisse (1696). Monstrum Historia (Early Modern Supernatural: The Dark Side of European Culture, 1400-1700).

### Viitteet
Carl N. D. Bildt

**Carl (Karl) Nils Daniel Bildt** (15. maaliskuuta 1850 Tukholma – 1931 Rooma) oli ruotsalainen diplomaatti. Hän toimi Lontoossa, Washingtonissa, Wienissä ja Roomassa. Hän oli Ruotsin ja Norjan edustajana Haagin rauhankonferenssissa 1899. Kirjailijana hän julkaisi teoksia historian alalta, muun muassa teoksen *Christine de Suède et le cardinal Azzolino. Lettres inédites 1666-1668* (1899).

## Lähteet
Kryštof Hádek

**Kryštof Hádek** (s. 10. maaliskuuta 1982, Praha, Tšekkoslovakia, nyt Tšekin tasavalta) on tšekkiläinen elokuva- ja teatterinäyttelijä. Hän aloitti uransa teini-ikäisenä; hänen ensimmäinen tärkeä roolinsa oli draamaelokuvassa *[[Pilviin piirretty]]* (2001). Hänet on nähty muun muassa yhteistuotantoelokuvassa *[[Mieletön elokuu]]* (2013).

Hänen veljensä  on myös näyttelijä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kurtz

**Kurtz** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Efrem Kurtz (1900–1995), venäläis-yhdysvaltalainen kapellimestari
* Joseph Edward Kurtz (s. 1946), yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
* Kaleigh Kurtz (s. 1994), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* Paul Kurtz (1925–2012), yhdysvaltalainen sekulaari humanisti ja skeptikko
* Robert Joseph Kurtz (s. 1939), yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa.

## Kulttuurissa
* Kurtz, Joseph Conradin *Pimeyden sydämen* päähenkilön

## Muita merkityksiä
* Harvey Kurtzman (1924–1993), tunnetaan myös nimellä *H. Kurtz*

## Katso myös
* Kurz
Perhosefekti (kuunnelma)

**Perhosefekti** on kuunnelma vuodelta 1995, jonka on Suomen Yleisradion Radioteatterille käsikirjoittanut ja ohjannut Esko Salervo. Kuunnelma kertoo yksityisetsivä Aulis Yrttimaasta, joka perhosten perässä päätyy seikkailemaan maanalaisiin tunneleihin. Kuunnelman pituus on 58 minuuttia.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Luokkapohjainen ohjelmointi

**Luokkapohjainen ohjelmointi** on olio-ohjelmointiin liittyvä ohjelmointiparadigma, jossa ohjelma koostuu useista luokista, joista jokaisella on omat ominaisuutensa ja toiminnot. Luokkapohjainen ohjelmointi mahdollistaa monimutkaisten ohjelmien kirjoittamisen helposti ymmärrettävällä ja ylläpidettävällä tavalla. Se on perusta monille nykyaikaisille ohjelmointikielille, kuten Javalle.

Javan luokkapohjainen ohjelmointi mahdollistaa monien tärkeiden käsitteiden, kuten periytymisen, polttamisen ja rajapintojen käytön. Periytymisen avulla luokat voivat periä toisten luokkien ominaisuuksia ja toimintoja. Polymorfismi mahdollistaa useiden eri luokkien käytön samassa ohjelmassa, ja rajapinnat tarjoavat yhdenmukaistetun tavan yhteisten toimintojen toteuttamiseen.

Luokat ovat perusyksikkö, josta Java-ohjelmat koostuvat. Jokainen luokka kuvaa jotakin todellisen maailman käsitettä ja sen ominaisuuksia. Luokan sisällä on metodeja, jotka ovat toimintoja, joita luokka voi suorittaa. Metodit voivat ottaa vastaan ​​muuttujia ja palauttaa tuloksia.

Luokkapohjaisessa ohjelmoinnissa luokkia voidaan käyttää erikseen tai yhdessä muiden luokkien kanssa muodostaen kokonaisia ohjelmia. Jokainen luokka voi olla oma tiedostonsa, mikä helpottaa ylläpitoa ja modulaarista ohjelmointia.

Java mahdollistaa myös luokkien määrittelyn käyttämällä paketteja, jotka ovat luokkien kokoelmia. Paketit helpottavat luokkien löytämistä ja käyttöä ohjelmassa.

Luokkapohjainen ohjelmointi on tehokas tapa ohjelmoida Java-kielellä. Se tarjoaa selkeän ja modulaarisen tavan koodin jakamiseen pienempiin osiin ja ohjelman järjestämiseen. Java-ohjelmoinnin avulla voidaan luoda monimutkaisia ohjelmia, jotka ovat helposti ylläpidettävissä ja laajennettavissa.

## Katso myös

* Prototyyppipohjainen ohjelmointi (kontrasti)
Peter Sloterdijk

**Peter Sloterdijk** (s. 26. kesäkuuta 1947 Karlsruhe) on saksalainen filosofi.

## Elämä

Sloterdijkin äiti oli saksalainen ja isä hollantilainen. Hän on opiskellut Münchenin yliopistossa, Hampurin yliopistossa ja guru Oshon luona Punen kaupungissa.

Sloterdijk nousi kuuluisuuteen, kun hänen teoksestaan *Kritik der zynischen Vernunft* (1983) tuli myydyin saksalainen filosofinen teos toisen maailmansodan jälkeen. Vuosina 2001–2015 hän toimi Staatliche Hochschule für Gestaltung Karlsruhe -korkeakoulun rehtorina. Hän on myös juontanut filosofista television keskusteluohjelmaa nimeltä *Das Philosophische Quartett*.

## Julkaisut

### Saksankieliset alkuperäisteokset

* *Kritik der zynischen Vernunft*. Suhrkamp, 1983.
* *Der Denker auf der Bühne – [[Friedrich Nietzsche|Nietzsches]] Materialismus*. Suhrkamp, 1986.
* *Sphären I. Blasen*. Suhrkamp, 1998.
* *Sphären II. Globen*. Suhrkamp, 1999.
* *Luftleben. An der Quelle des Terrors*. Suhrkamp, 2002.
* *Sphären III. Schäume*. Suhrkamp, 2004.
* *Im Weltinnenraum des Kapitals – Für eine philosophische Theorie der Globalisierung*. Suhrkamp, 2006.
* *Die Sonne und der Tod. Dialogische Untersuchungen*. Yhdessä Hans-Jürgen Heinrichsin kanssa. Suhrkamp, 2006.
* *Gottes Eifer – Vom Kampf der drei Monotheismen*. Verlag der Weltreligionen, 2007.
* *[[Jacques Derrida|Derrida]] ein Ägypter – Über das Problem der jüdischen Pyramide*. Suhrkamp, 2007.
* *Zorn und Zeit – Politisch-psychologischer Versuch*. Suhrkamp, 2008.
* *Du mußt dein Leben ändern*. Suhrkamp, 2009.

### Englanninkieliset käännökset

* *Critique of Cynical Reason*. University of Minnesota Press, 1988.
* *Thinker on Stage: Nietzsche’s Materialism*. University of Minnesota Press, 1989.
* *Terror from the Air*. MIT Press, 2009.
* *God's Zeal: The Battle of the Three Monotheisms*. Polity Press, 2009.
* *Derrida, an Egyptian: On the Problem of the Jewish Pyramid*. Polity Press, 2009.
* *Rage and Time: A Psychopolitical Investigation*. Columbia University Press, 2010.
* *Bubbles: Spheres I*. MIT Press, 2011.
* *Neither Sun nor Death*. Yhdessä Hans-Jürgen Heinrichsin kanssa. MIT Press, 2011.
* *You Must Change Your Life*. Polity Press, 2012.
* *In the World Interior of Capital: Towards a Philosophical Theory of Globalization*. Polity Press, 2013.
* *Globes: Spheres II*. MIT Press, 2014.
* *Foams: Sphere III*. MIT Press, 2016.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
* Jukka Koskelainen: Nietzscheläistä, liian nietzscheläistä? – Peter Sloterdijk herättää jälleen närästystä – artikkeli *[[Niin & näin]]* -lehdessä 3/2010
O. C. Gundersen

**Oscar Christian Gundersen** (17. maaliskuuta 1908 Kristiania – 21. helmikuuta 1991) oli norjalainen juristi ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä 1945–1952 ja 1963–1965 sekä ulkomaankauppaministerinä 1962–1963. Vuosina 1958–1961 Gundersen oli Norjan suurlähettiläs Neuvostoliitossa ja 1953–1958 sekä 1967–1977 Norjan korkeimman oikeuden tuomari.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''O. C. Gundersen'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Erik Himle

**Erik Himle** (10. huhtikuuta 1924 Fana – 30. heinäkuuta 2008) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan ulkomaankauppaministerinä 1963–1964 sekä liikenne- ja viestintäministerinä 1964–1965.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Erik Himle'' Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Gjengangeren

**Gjengangeren** (lyh. **GG**) on norjalainen vuonna 1847 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Horten. Lehti ilmestyy neljästi viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin.

Olav Sollie (1940) (4814666397).jpg|Opiskelija lukee Gjengangerenia vuonna 1940.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
RE Engine

**RE Engine** (tunnetaan myös nimellä **Reach for the Moon Engine**) on videopeliyhtiö Capcomin kehittämä videopelimoottori.

## Pelijulkaisut

## Lähteet
Sodan sumu

**Sodan sumu** tai **sodan usva** () tarkoittaa sodankäynnissä tilannetta, jossa on epävarmuutta ja uusia vaikeuksia saattaa esiintyä. Vaikka sotajohto pyrkisi ottamaan huomioon myös mahdolliset vaikeudet, voi sodan tapahtumien kulku olla ennalta-arvaamatonta tai jopa kaoottista. 

Sodan sumun ja usvan käsitteestä kirjoitti ensimmäisen kerran Carl von Clausewitz kirjassaan *Sodankäynnistä* () vuonna 1832. Sumuun liittyvä käsite on myös *sodan kitka*, joka tarkoittaa sitä, että sodassa yksinkertaiset toimenpiteet muuttuvat haastaviksi.

## Lähteet
Stroganina

**Stroganina** (<< "höylätyt/vuollut lastut") on pohjoisesta Siperiasta kotoisin oleva ruokalaji. Se koostuu jäätyneestä kalasta, josta on vuoltu ohuita siivuja. Baikalin seudulla ruokalaji on tunnettu nimellä *raskolotka*.

Valentin Rasputinin teoksen Sibir, Sibir kuvauksen mukaan ruokalaji valmistetaan puristamalla jäätynyt kala, pyörökuonosiika, polvien väliin ja siitä vuollaan ohuita suikaleita. Suikaleet maustetaan suolalla ja pippurilla. Ruoka pinotaan lautaselle siten että rasvaisimmat ja maukkaimmat vatsan osat jäävät viimeiseksi ja ruoka kirjaimellisesti sulaa suussa.
Siian lisäksi on käytetty muita lohikaloja.

Kirjallisuudessa on myös mainintoja ruuasta nimeltä Molotšnaja stroganina, jossa raa'at, jäätyneet kalanpalat on yhdistetty täysmaitoon.

Ruokalajin varianttina voidaan pitää *sugudaita*, jossa raaka kala pilkotaan villisipulien kanssa. Suola oli kauppiaiden tuomaa ja kallista.

*Zagutai* on samankaltainen ruokalaji, jossa pilkottu kala säilötään suolavedessä sipulin ja mustapippurin kanssa.

Jakutialainen keittiömestari Innokenti Tarbahov keräsi 1960-luvulta lähtien perinteisiä ruokalajeja ja kehitti Indigirka-salaatin. Siinä jäätyneet kalanpalat yhdistetään vihanneksiin, kuten sipuliin, salaatinlehtiin. Ne maustetaan suolalla, pippurilla ja öljyllä ja valinnaisesti koristellaan fenkolilla, mädillä ja sitruunanlohkoilla.

## Viitteet
Cannon City Township

**Cannon City Township** on kunta (*township*) Yhdysvalloissa Minnesotan osavaltiossa. Sen väkiluku oli 1&nbsp;226 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Ricen piirikunnassa.

## Väestö
Vuonna 2020 Cannon City Townshipin 1&nbsp;226 asukkaasta valkoisia oli 95,4&nbsp;%, mustia 0,4&nbsp;%, alkuperäisasukkaita 0,1&nbsp;% ja alkuperäisasukkaita 0,1&nbsp;%. Asukkaista 0,9&nbsp;% kuului johonkin muuhun rotuun ja 3,3&nbsp;% asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. 2,4&nbsp;% asukkaista oli hispaanoja tai latinoja. Asukkaista 2,4&nbsp;% puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 0,3&nbsp;% asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

## Lähteet
Ankkatyypitys

**Ankkatyypitys** (ducktyping) tietokoneohjelmoinnissa on sovellus ankkatestistä- "Jos se näyttää ankalta, ui niin kuin ankka ja vaakkuu kuin ankka, niin se on todennäköisesti ankka" -jolla voidaan määrittää, voidaanko oliota käyttää tiettyyn tarkoitukseen. Nimeämistyyppauksessa olio on annetun tyypin mukainen, jos se on julistettu sellaiseksi (tai jos tyypin yhdistys olioon päätellään mekanismeilla, kuten periytymisellä). Ankkatyypityksessä olio on annetun tyypin mukainen, jos sillä on kaikki kyseisen tyypin vaatimat metodit ja ominaisuudet. Olion varsinaisella tyypillä ei itsessään ole merkitystä, kunhan tyypin vaatimat metodit ja ominaisuudet täyttyvät. Tämän takia ankkatyypitys nähdään joskus ajattelutapana eikä varsinaisesti tyyppisysteeminä. Ankkatyypitystä voidaan tarkastella käyttöperusteisena rakenteellisena vastaavuutena annetun objektin ja tyypin vaatimusten välillä. 

Ankkatyypityksen etuna voidaan katsoa olevan ohjelmistokehityksen kätevyys, koska se vähentää miltei samanlaisten koodinpätkien käytön uudelleen monessa eri paikassa. Tämä tekee koodista luettavampaa sekä helpompaa korjata.

## Esimerkki
Alla on yksinkertainen Python 3 esimerkki joka näyttää miten oliota voidaan käyttää missä tahansa kontekstissa, kunnes sitä käytetään tavalla mitä se ei enää tue.


```python
class Duck:
    def swim(self):
        print("Ankka ui")

    def fly(self):
        print("Ankka lentää")

class Whale:
    def swim(self):
        print("Valas ui")

for animal in [Duck(), Whale()]:
    animal.swim()
    animal.fly()
```


Tulos:

```output
Ankka ui
Ankka lentää
Valas ui
AttributeError: 'Whale' object has no attribute 'fly'
```


Jos oletamme, että kaikki oliot mitkä voivat uida ovat ankkoja, otaksumme valaan olevan ankka, mutta jos otaksumme olion kykenevän myös lentämään, niin valas ei ole ankka.

## Lähteet
Innokenti Tarbahov

**Innokenti Innokentevitš Tarbahov** (, s. 8. maaliskuuta 1944) on sahalainen keittiömestari ja jakutialaisen perinneruoan asiantuntija.

## Tausta

Tarbahovin äiti meni naimisiin 20 vuotta vanhemman tuberkuloosista kärsivän miehen kanssa ja poika jäi orvoksi ja joutui orpokotiin yhdeksänvuotiaana. Innokenti lähetettiin Krimille sanatorioon toipumaan tuberkuloosista. Siellä hän ensimmäisen kerran istui katettuun pöytään ja päätti tulla kokiksi.

Seitsemännen luokan jälkeen Tarbahovilla olisi ollut mahdollisuus päästä Irkutskiin teknilliseen kouluun, mutta hän päätti jäädä Namtsyyn kokin oppipohjaksi piirinruokalaan.

Tarbahov keräsi ja edisti perinneruokia jo 1960-luvulta lähtien ja kirjoittanut aiheesta useita kirjoja.

Hän työskenteli "Tygyn Darhan" -ravintolan pääkeittiömestarina ja brändin luojana Jakutskissa.

## Lähteet
BREW

**BREW** (Binary Runtime Environment for Wireless) on Qualcommin määrittelemä sovellusrajapinta tai ohjelmointialusta, jota käytettiin CDMA-2G-matkapuhelimissa lähinnä Yhdysvalloissa 2000-luvun alussa ennen älypuhelimia.
BREW on lähes tuntematon Euroopassa, jossa matkapuhelimissa käytettiin Java ME -sovelluksia.

Rajapinta esiteltiin 2001. Se ei ole tulkattu kuten Java, vaan C tai C++-kielellä ohjelmoituja sovelluksia ajettaan suoraan puhelimen suorittimella. Ensimmäiset versiot 1.x ja 2.x tukivat 60 KB muistia. Versiossa 3.x (2004) sovelluksen suurin koko kasvoi 15,9 megatavuun ja se tuki myös Wi-Fi-yhteyksiä ja OpenGL ES 1.0 -rajapintaa.
Tygyn Darhan

**Tygyn Darhan** (k. ennen 1639) oli legendaarinen jakuuttien Hangalassin ulusin päällikkö 1600-luvulla, joka tunnetaan monista tarinoista.

Tygyn Darhan hallitsi alueita Tuimaadan laaksossa Lenan vasemmalla rannalla ilmeisesti nykyisen Hatyn-Jurjahkoje-tien varrella. Paikka oli ihanteellinen karjankasvatukseen ja teki Hangalassin heimosta mahtavimman. Joidenkin historioitsijoiden mukaan hän olisi ollut jakuuttiheimojen yhdistäjä, toisten mukaan hän ajoi kilpailijansa maanpakoon, mikä johti suurempaan hajaannukseen.

Tygyn mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä vuonna 1631, jolloin hän oli mahdollisesti jo kuollut.

Osassa legendoja hänet on kuvattu jättiläiskokoisena sankarina.
Tarinoissa luodit eivät Tygynia haavoittaneet ja myös hänen hevosellaan oli myyttisiä ominaisuuksia.

Tygyn eli aikana jolloin venäläiset kasakat etenivät pohjoiseen, mikä johti neuvotteluihin ja yhteenottoihin. Etnografi Jacob Lindenau kirjoitti että kasakat ottivat Tygynin panttivangiksi ja hän kuoli linnoituksessa,

Vuosina 1636-1637 Tygynin pojat maksoivat venäläisille jasakkiveroa.

## Lähteet
Lobelia (täsmennyssivu)

**Lobelia** voi tarkoittaa seuraavia:

* lobeliat (*Lobelia*), kellokasvien suku
* 1066 Lobelia, pikkuplaneetta
* HMS Lobelia (K05), Britannian kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetti
* Lobelia Säkinheimo-Reppuli, hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa *Taru sormusten herrasta*.
Billy Ray

**Billy Ray** (s. 1963) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hän sai parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden ja parhaan sovitetun käsikirjoituksen Bafta-ehdokkuuden elokuvasta *[[Captain Phillips]]* (2013).

## Koulutus

Ray suoritti kandidaatintutkinnon (*Bachelor of Arts*) Kalifornian yliopiston Los Angelesin kampuksen teatteri-, elokuva- ja televisiokoulussa vuonna 1985.

## Filmografia

### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*