Suomen puolustusvoimien turvallisuuskulttuuri

**Suomen puolustusvoimien turvallisuuskulttuuri** käsittää Suomen puolustusvoimien toimintatavat, ohjeistukset ja käytännöt, joilla pyritään varmistamaan henkilöstön, varusmiesten ja reserviläisten fyysinen ja henkinen turvallisuus koulutuksessa ja palveluksessa. Turvallisuuskulttuuri kattaa palvelusturvallisuuden, työturvallisuuden, varomääräykset sekä onnettomuuksien tutkinnan ja ennaltaehkäisyn.

## Palvelusturvallisuuden periaatteet

Puolustusvoimien palvelusturvallisuuden tavoitteena on nolla tapaturmaa sekä avoin ja aloitteellinen ilmoituskulttuuri. Toiminnan vaativan luonteen vuoksi asevelvollisten ja palkatun henkilökunnan työ- ja palvelusturvallisuus on Puolustusvoimissa korostetun tärkeää.

Palvelusturvallisuus pyritään varmistamaan erilaisin varomääräyksin, valvonnalla ja tarkastuksin. Näiden tarkoituksena on ennaltaehkäistä ja estää vahingot, tapaturmat ja onnettomuudet.

### Yleinen palvelusohjesääntö

Yleinen palvelusohjesääntö (YLPALVO) luo yhtenäiset käyttäytymis- ja toimintamallit puolustusvoimien sotilashenkilöstölle. Ohjesääntö rakentuu suomalaisille sotilasperinteille ja sisältää perusteet muun muassa turvallisuustoiminnasta, terveydenhuollosta ja varuskuntajärjestelyistä.

Ohjesäännön mukaan sotilas on velvollinen noudattamaan sodan oikeussääntöjä, turvallisuusmääräyksiä ja voimankäyttösääntöjä sekä niistä erikseen annettuja määräyksiä ja ohjeita. Koulutus- ja kasvatustehtävä edellyttää, että henkilöstöön kuuluvat hallitsevat oman alansa varomääräykset ja muut turvallisuusnormit sekä tuntevat perusteellisesti koulutusta koskevat määräykset ja ohjeet. Lisäksi heidän on varmistettava, että joukon hallussa oleva materiaali kootaan, huolletaan ja säilytetään varomääräysten ja annettujen ohjeiden mukaisesti.

#### Turvallisuustoiminta

Ohjesäännön mukaan turvallisuustoiminnan päämääränä on turvata kaikissa tilanteissa esikuntien, joukko-osastojen, sotilaslaitosten ja sodan ajan joukkojen päätehtävien häiriötön toteuttaminen sekä taata operatiivisen toiminnan vaatimien tietojen ja materiaalin häiriötön käyttö ja henkilöstön toiminta.

Turvallisuustoiminnan keinoja ovat työ- ja palvelusturvallisuus, henkilö-, materiaali- ja ympäristöturvallisuus, turvallisuustiedustelu, sotilaspoliisitoiminta ja vartiointi sekä suojelu- ja pelastustoiminta sekä tila- ja tietoaineistoturvallisuus. Turvallisuusjohtaminen perustuu riskienhallintaan, jonka tärkeimmät osat ovat uhka- ja riskianalyysi, turvallisuussuunnitelma sekä niiden pohjalta laaditut turvallisuusmääräykset.

Turvallisuustoiminnan suunnittelua ja johtamista varten esikuntaan, joukko-osastoon, varuskuntaan tai sotilaslaitokseen on määrättävä turvallisuuspäällikkö, turvallisuusupseeri tai -aliupseeri. Varuskunnan turvallisuushenkilöstöön kuuluvat joukko-osastojen turvallisuusupseerit, pelastusupseerit ja tietoturvallisuusupseeri sekä vartioston johtaja ja vartiosto henkilöstöineen.

#### Työ- ja palvelusturvallisuus

Työ- ja palvelusturvallisuus on osa henkilöturvallisuutta. Sen päämääränä on turvallisuusjohtamisen keinoin tapahtuva työympäristön ja koulutusolosuhteiden jatkuva parantaminen. Tavoitteena on ennaltaehkäistä tapaturmia, onnettomuuksia, terveysvaaroja ja toiminnan katkoksia. Ensisijaisena tehtävänä on joukon omasta toiminnasta ja toimintaympäristöstä aiheutuvien henkilöstötappioiden estäminen.

Työturvallisuuslaissa on poikkeama, joka koskee sotilaskoulutusta. Sen mukaisesti lakia ei sovelleta palvelusohjelmaan merkittyyn tai muuhun erikseen määrättyyn koulutussuunnitelmien mukaiseen sotilaalliseen harjoitukseen ja koulutukseen sekä siihen välittömästi liittyvään työhön, jonka pääasiallinen tarkoitus on sotilaallisessa toiminnassa tarvittavien erityisten valmiuksien harjoittaminen. Sotilaskoulutuksen palvelusturvallisuutta ohjataan turvallisuusnormeilla, joita ovat sotilaskäskyinä annettavat varomääräykset sekä muut määräykset ja ohjeet.

Vastuu sotilaskoulutuksen turvallisuusnormien noudattamisesta ja vaaroja vähentävistä toimista on koulutustapahtumien johtajilla ja heidän esimiehillään. Koulutuksen vaativuus on mitoitettava sellaiseksi, että toiminta on koulutettavien osaamisen taso huomioon otettuna turvallista. Sotilas on velvollinen toimimaan siten, että hänen toimintansa ei aiheuta vaaraa joukon muille jäsenille.

#### Pelastusturvallisuus

Pelastusturvallisuuden takaamiseksi kantahenkilökunnalle ja palveluksessa oleville asevelvollisille on järjestettävä pelastuskoulutusta, joka sisältää poistumisharjoituksia, alkusammutusta ja toimintaa onnettomuustilanteissa. Tulipalojen leviämisen estämiseksi on pidettävä neuvonta- ja koulutustilaisuuksia.

Varuskunnan päällikön tai joukko-osaston komentajan on nimettävä pelastusupseeri, pelastusaliupseeri tai sotilaspalomestari sekä tarvittava pelastusorganisaatio uhka- ja riskiarvioiden mukaisesti. Majoitustiloissa on oltava määräysten mukaiset palonilmoitusjärjestelmät, ja yli 50 hengen majoitusrakennuksissa on oltava vähintään paloilmoitin. Yleensä majoitustiloista tulee olla aina kaksi toisistaan riippumatonta poistumisreittiä.

### Räjähdeturvallisuus

#### Historialliset onnettomuudet
Elokuussa 1965 Puolustusvoimien Asevarikko 2:lla Nastolan ja Orimattilan rajalla Uudessakylässä tapahtui mittava räjähdysonnettomuus, jossa neljä ihmistä kuoli ja 69 loukkaantui. Räjähdysten yhteinen voima vastasi 100 tonnia trinitrotolueenia. Onnettomuuden syytä ei pystytty lopullisesti selvittämään. Onnettomuuden jälkeen asevarikko siirrettiin Hartolaan. Tapaus on tarkemmin kuvattu sivulla Uudenkylän asevarikon räjähdysonnettomuus.

Heinäkuussa 1999 Ähtärin asevarikon Palolammen varastolla tapahtui räjähdevaraston räjähdys ja palo. Yksi varasto tuhoutui, mutta ihmishenkiä ei menetetty. Edellisestä merkittävästä räjähdysonnettomuudesta puolustusvoimissa oli tuolloin kulunut yli 30 vuotta.

#### Varastoinnin puutteet
Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedt arvosteli vuonna 2009 puolustusvoimia laiminlyönneistä räjähteiden varastoinnissa. Lindstedtin mukaan varastoinnin turvallisuuteen ei ollut varattu riittävästi voimavaroja, vaikka vaarat olivat olleet tiedossa. Myöskään vanhentuneiden räjähteiden hävittämistä ei ollut saatu järjestettyä tyydyttävällä tavalla.

Puolustusministeriön tarkastusyksikkö antoi kovaa kritiikkiä ja syytti pääesikuntaa määräysten vastaisen tilanteen jatkumisesta vuosia patisteluista huolimatta. Tarkastusyksikön mukaan varastoissa säilytettiin määräysten vastaisesti muun muassa käyttökelvottomia fosforitäytteisiä kranaatteja, ja räjähdeturvallisuuden johtaminen oli "sattumanvaraista ja usein myös asiantuntematonta".

Vuonna 2005 tehdyssä selvityksessä oli todettu, että puolustusvoimien kymmenillä varastoalueilla sijaitsevien satojen varastorakennusten kunto oli pääosin erittäin heikko. Turvallisuutta alettiin kohentaa rakentamalla maavalleja nykyisten varastorakennusten suojaksi ja rakentamalla maan alle kokonaan uusia varastoja. Puolustusvoimien tuli saada varastointi kuntoon vuoden 2012 loppuun mennessä.

Vuonna 2013 puolustusministeriö raportoi eduskunnan apulaisoikeusasiamiehelle, että noin puolet räjähdevarastoista toimi edelleen poikkeuspäätöksellä, koska räjähteet oli pakattu liian lähekkäin ketjureaktion vaaran aiheuttaen. Maavoimien varastosuojista noin 60 prosenttia ja merivoimien noin 40 prosenttia ei täyttänyt laissa asetettuja vaatimuksia. Puolustusvoimat lupasi rakentaa 75 uutta maapeitteistä varastosuojaa ja 30 uutta maanpäällistä peltivarastosuojaa vuoden 2014 loppuun mennessä.

### Varomääräykset

Puolustusvoimien varomääräykset ohjaavat muun muassa aseiden ja asejärjestelmien käyttöä ja käsittelyä. Maanpuolustuskoulutusyhdistys (MPK) on saanut varomääräykset saataville PVMoodle-verkko-oppimisalustalle vapaaehtoisten kouluttajien ja reserviläisten käyttöön.

Vuonna 2023 onnettomuuksien seurauksena puolustusvoimain komentaja, kenraali Timo Kivinen käski puolustushaarojen ja joukko-osastojen komentajia kertaamaan palvelusturvallisuuden keskeiset periaatteet omissa joukoissaan.

## Turvallisuustasojärjestelmä

Puolustusvoimat käyttää turvallisuustasojärjestelmää, jonka avulla se säätelee turvallisuuteen liittyviä toimia omassa organisaatiossaan. Vallitsevaa turvallisuustasoa kuvataan neliportaisella järjestelmällä väri- ja kirjainkoodeilla A–D, vihreästä punaiseen. A on perustaso ja D korkein taso.

Eri tasot aiheuttavat toimenpiteitä, kuten vartioinnin lisäämistä. Turvallisuustasojärjestelmän käyttöönotto ja tason korotukset eivät merkitse sotilaallisen valmiuden kohottamista.

## Sotilastapaturmat ja tilastot

### Tapaturmien määrä

Puolustusvoimien tilaston mukaan varusmiespalveluksessa sattuu keskimäärin 1 470 sotilastapaturmaa vuosittain. Vuonna 2023 tapaturmia raportoitiin 1 749. Varusmiespalveluksen suorittaa vuosittain 23 000–24 000 henkilöä, ja heistä noin 6,1–6,4 prosentille sattuu tapaturma palveluksen aikana.

Puolustusvoimien työ- ja palvelusturvallisuustiimin arvion mukaan tapaturmista 78 prosenttia on lieviä. Noin 18 prosenttia tapaturmista vaatii 4–30 päivän sairausloman, ja vakavampia tapaturmia, kuten luunmurtumia, tapahtuu useita satoja vuosittain.

Yleisin syy sairaslomaa vaativalle tapaturmalle on liukastuminen tai kompastuminen, joista tyypillisin vaiva on nyrjähdys tai venähdys. Yli 500 tapaturmaa tapahtuu vuosittain taisteluharjoituksissa ja kovapanosammunnoissa.

### Kuolemantapaukset

Vuosina 2013–2023 Puolustusvoimissa on kuollut 12 henkilöä. Heistä neljä oli palkattua henkilökuntaa, yksi reserviläinen ja seitsemän varusmiestä.

### Korvaukset ja kustannukset

Valtiokonttori maksaa vuosittain 7–8,5 miljoonaa euroa korvauksia varusmiesten palvelusaikaisista vammoista ja sairauksista. Yleisin korvattu vaiva on venähdys tai nyrjähdys, joka ei ole parantunut varusmiespalveluksen aikana.

Lähes 95 prosenttia korvaushakemuksista hyväksytään. Puolustusvoimat käyttää varusmiesten terveydenhuoltoon arviolta 25–26 miljoonaa euroa vuosittain.

### Kehityssuunta

Pandemian jälkeen sekä tapaturmien kokonaismäärä että vakavien tapaturmien määrä on ollut laskusuunnassa. Varusmiesten tyytyväisyys turvallisuuteen on noussut asteikolla 1–5 arvosta 3,8 arvoon 4,0 vuoden 2022 jälkeen.

## Kuolemaan johtaneet onnettomuudet

### Ampumaonnettomuudet

Joulukuussa 2015 varusmies kuoli Hangossa Syndalenin varuskunnassa laivaston reserviupseerikurssin pimeäammuntaharjoituksen yhteydessä. Varusmies oli erehtynyt luulemaan taistelutoveriaan maaliksi. Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan harjoitus oli varusmiesjoukolle liian vaativa.

Marraskuussa 2022 Kainuun prikaatin ampumaradalla varusmiehen rynnäkkökivääri laukesi tuntemattomasta syystä ja luoti osui hänen päähänsä. Varusmies menehtyi myöhemmin Kuopion yliopistollisessa sairaalassa. Poliisi ei epäile tapauksessa rikosta, eikä aseesta löytynyt teknistä vikaa.

Joulukuussa 2025 20-vuotias varusmies kuoli Vuosangan harjoitusalueella Kuhmossa taisteluharjoituksen alkaessa. Poliisi tutkii tapausta kuolemansyyntutkintana.

### Räjähdeonnettomuudet

Joulukuussa 2005 Rovajärvellä Porin prikaatin kranaatinheitinkomppanian harjoituksessa 120 millimetrin kranaatinheitin räjähti, kun aseeseen ladattiin kaksi kranaattia samanaikaisesti. Yksi varusmies kuoli ja viisi loukkaantui vakavasti. Yksi loukkaantuneista menetti oikean kätensä ranteesta ja vasemman peukalonsa. Onnettomuustutkinnassa havaittiin, että kantahenkilökuntaa ei ollut valvomassa ampumatarvikkeiden lataamista. Aseeseen asennettiin myöhemmin kaksoislatauksen estävä turvamekanismi.

Huhtikuussa 2022 Rovajärvellä harjoituksen johtajana toiminut kouluttaja menehtyi, kun tulenkuvauskentän panos räjähti. Turvallisuustutkinnassa havaittiin puutteita varomääräysten noudattamisessa ja räjähdysaineen määrä oli kasvatettu määräysten vastaisesti 400 grammaan.

### Liikenneonnettomuudet

Lokakuussa 2017 Raaseporin tasoristeysturmassa kolme varusmiestä kuoli ja yksi junan matkustaja menehtyi, kun VR:n kiskobussi törmäsi Puolustusvoimien maastokuorma-autoon tasoristeyksessä. Onnettomuustutkintakeskus luonnehti risteystä vaarallisimmaksi, mitä se oli koskaan tutkinut. Yksikään kuorma-auton matkustajista ei käyttänyt turvavyötä. Kuolleiden varusmiesten omaisille maksettiin hautausapuna 4 800 euroa.

### Lento-onnettomuudet

Vuoden 1970 jälkeen Suomen sotilasilmailussa on tapahtunut 53 lento-onnettomuutta. Vuodesta 2010 onnettomuuksia on ollut viisi. Marraskuussa 2013 kaksi Hawk-harjoitushävittäjää törmäsi Perhossa ja toinen lentäjistä menehtyi.

Toukokuussa 2025 F/A-18 Hornet -hävittäjä syöksyi maahan Rovaniemen lentokentän alueella esityslentoharjoituksen aikana. Lentäjä pelastautui heittoistuimella ja loukkaantui lievästi.

## Vakavat loukkaantumiset

### Ampuma- ja räjähdeonnettomuudet

Toukokuussa 2013 Kainuun tykistörykmentin ampumaharjoituksessa Sodankylässä kolme tykkiä suunnattiin virheellisesti, jolloin ammutut kranaatit räjähtivät noin 1 500 metriä maalista sivuun tulenjohtopaikan lähelle. Viisi varusmiestä loukkaantui, yksi heistä oli vain 19 metrin päässä iskemäpaikasta. Loukkaantuneet kärsivät traumaperäisestä stressireaktiosta, masennuksesta ja kuulovammoista. Kainuun käräjäoikeus tuomitsi valtion maksamaan korvauksia, suurimmillaan 11 500 euroa.

Tammikuussa 2023 Vuosangan ampuma- ja harjoitusalueella loukkaantui vakavasti Maanpuolustuskorkeakoulun kadetti, kun toisen kadetin rynnäkkökivääri laukesi liukastumisen seurauksena. Puolustusvoimien turvallisuustutkinnassa havaittiin, että onnettomuusaseen hihna oli vaurioitunut.

Marraskuussa 2017 Karjalan prikaatin pioneerikouluttajalle räjähti porapanos kädessä harjoituksessa. Kouluttaja loukkaantui vakavasti.

Huhtikuussa 2020 Puolustusvoimien tutkimuslaitoksella Ylöjärvellä työntekijä loukkaantui, kun kranaatin sytytin räjähti hänen sitä purkaessaan.

### Käsikranaattionnettomuudet

Kesäkuussa 2020 Porin prikaatissa varusmies loukkaantui, kun kranaatti laukesi hänen kädessään harjoituksen yhteydessä.

Huhtikuussa 2023 Panssariprikaatin varusmies loukkaantui lievästi, kun harjoituskäsikranaatti räjähti hänen kädessään heittoharjoituksessa Hätilän harjoitusalueella.

Lokakuussa 2025 Karjalan prikaatin varusmies loukkaantui käsikranaatin heittoharjoituksessa, kun käsikranaatin kahvasytytin laukesi varusmiehen kädessä. Varusmies sai yläraajan vammoja.

### Ajoneuvo-onnettomuudet

Marraskuussa 2024 Ivalossa Rajavartiolaitoksen harjoituksessa tela-ajoneuvo suistui tieltä ja kaatui. Kaikki 23 kyydissä ollutta varusmiestä loukkaantuivat, joista kaksi vakavasti. Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan harjoitussuunnitelmassa oli varattu liian vähän aikaa siirtymälle ja varusmiehet eivät käyttäneet turvavöitä.

Marraskuussa 2024 Multialla Puolustusvoimien kuorma-auto ajautui ulos tieltä ja kääntyi katolleen. Kaksi varusmiestä loukkaantui lievästi.

### Vesiharjoitusten vaaratilanteet

Lokakuussa 2023 Dragsvikin varuskunnassa rantautumisharjoituksessa yhdeksän varusmiestä oli vaarassa hukkua, kun veneenkuljettaja ohjasi aluksen liian syvään kohtaan ja varusmiehiä käskettiin riisumaan pelastusliivit. Yksi varusmiehistä vajosi tajuttomana pohjaan, hänen sydämensä pysähtyi ja verenkierto palautettiin 35 minuutin elvytyksen jälkeen. Varusmies kärsi hypotermiasta. Harjoituksen kapteeniluutnanttia ja kersanttia syytetään palvelusrikoksesta ja törkeästä vammantuottamuksesta.

### Paleltumavammat

Tammikuussa 2026 Jääkäriprikaatin jäistä pelastautumisharjoituksessa Sodankylässä 37 varusmiestä sai paleltumavammoja. Harjoituksen aikana pakkasta oli alimmillaan noin 34 astetta. Viidellä varusmiehellä todettiin toisen asteen paleltumavammoja eli rakkuloita iholla, muilla lievempiä ensimmäisen asteen paleltumia. Jääkäriprikaatin selvityksen mukaan harjoitus toteutettiin määräysten mukaisesti, mutta prikaati ilmoitti tarkistavansa koulutusohjeita. Paleltumavammojen määrä on prikaatissa kasvanut viime vuosina.

## Terveydenhuolto ja palveluskelpoisuus

Yleisen palvelusohjesäännön mukaan terveydenhuollon järjestämisessä kiinnitetään erityinen huomio palvelukselle ominaisten terveysvaarojen vähentämiseen ja siihen liittyvään terveyskasvatukseen. Varuskunnallinen terveydenhuolto on luonteeltaan avoterveydenhuoltoa, ja sen tavoitteena on terveydenhuollon keinoin turvata puolustusvoimien hoitovastuulla olevien henkilöiden palvelusturvallisuus.

Palveluksessa olevalla asevelvollisella on halutessaan oikeus päästä terveydenhuollon ammattihenkilön tarkastettavaksi. Asevelvollisella itsellään, kouluttajilla ja terveydenhuollon ammattihenkilöillä on vastuu siitä, että fyysisesti rasittavaan palvelukseen ja kuntotesteihin ei osallistuta sairaana tai sairauden jälkeisessä toipumisvaiheessa.

Palveluksessa olevalle asevelvolliselle voidaan määrätä tilapäisiä palveluskelpoisuuden rajoituksia, kun sairauden tai vamman hoito ja niistä toipuminen tai palvelusturvallisuus sitä vaatii. Ohjesäännön mukaiset palveluskelpoisuusmerkinnät ovat:
* **KP** (kykenee palvelukseen) – todettu terveydentilansa puolesta kykeneväksi palvelukseen
* **VMTL** (vapaa marssi-, taistelu- ja liikuntakoulutuksesta) – vapautetaan raskaasta palveluksesta
* **VUP** (vapaa ulkopalveluksesta) – vapautetaan kaikesta ulkopalveluksesta ja alle 15 asteen sisätiloista
* **VPO** (vapaa palveluksesta oppitunteja lukuun ottamatta) – osallistuu vain oppitunneille ja istumatyötä vastaavaan palvelukseen
* **VP** (vapaa palveluksesta) – vapautetaan kaikesta palveluksesta ruokailua lukuun ottamatta
* **VL** (vuodelevossa) – määrätään vuodelepoon omaan tupaansa tai lepohuoneeseen

Esimies vastaa siitä, että määrättyjä palveluskelpoisuuden rajoituksia noudatetaan. Palveluskelpoisuusrajoitukset päättyvät viimeistä rajoitusvuorokautta seuraavan aamun herätykseen, eikä niitä voi kumota muu kuin terveydenhuollon ammattihenkilö.

## Rasitusvammat

Rasitusvammat ovat yleisiä varusmiespalveluksessa. Yleisin Valtiokonttorin korvaama vaiva on venähdys tai nyrjähdys. Rasitusmurtumat, erityisesti jalkapöydänluussa, voivat johtaa palveluksen keskeytymiseen.

Tutkimusten mukaan naisilla esiintyy armeijaoloissa enemmän rasitusmurtumia kuin miehillä. Eron syyksi on selitetty biomekaanisia tekijöitä sekä sitä, että koulutusohjelmat on laadittu miesten mukaan. Kasvatustieteen tohtori Kaisa-Maria Töllin tutkimuksessa, johon haastateltiin 52 armeijan käynyttä naista, yli puolet naisvarusmiehistä oli saanut rasitusvammoja palveluksen aikana.

## Sisäilmaongelmat kasarmeissa

Puolustusvoimien kasarmeissa on esiintynyt vakavia sisäilmaongelmia. Varusmiesliiton mukaan sisäilmaongelmat ovat suurin terveyshaaste, ja liian moni varusmies joutuu kotiutumaan pahentuneiden hengitystie- ja astmaoireiden kanssa.

Parolan kasarmilla varusmiehet raportoivat vakavista oireista, kuten yöllisestä veren yskimisestä. Puolustusvoimat tiesi vuosia kasarmin sisäilmaongelmista, mutta varusmiehille ei kerrottu asiasta.

Sisäilmaongelmia aiheuttavat huono ilmanvaihto, pölyisyys, eristeiden mineraalivillakuidut sekä ulkoilmasta kulkeutuvat mikrobit. Puolustusvoimien mukaan sillä ei ole terveydenhuollon ammattilaisia, jotka olisivat erikoistuneet sisäilma-asioihin.

Senaatti-kiinteistöt investoi vuosina 2016–2021 puolustusvoimien rakennuskantaan 330 miljoonaa euroa, josta sisäolosuhteiden parantamiseen 40 miljoonaa euroa. Puolustusvoimilla on 68 kasarmia, joista kahdeksan on suunnittelu- tai rakennusvaiheessa yhteisarvoltaan 92 miljoonaa euroa.

## Häirintä ja simputus

### Ohjesäännön määritelmät

Yleisen palvelusohjesäännön mukaan kaikenlainen kiusaaminen ja simputus ovat kiellettyjä. Ohjesääntö määrittelee kiusaamisen kiusaajan kohdehenkilöön tarkoituksellisesti suuntaamiksi yleensä henkisiksi toimenpiteiksi, joiden tavoitteena on pahan olon tuottaminen.

Simputus on sellaista esimiesaseman väärinkäytön tunnusmerkistön täyttävää menettelyä, jossa alaiselle pyritään tietoisesti tai harkiten tuottamaan sellaista henkistä tai ruumiillista kärsimystä, mikä ei luonteeltaan liity tilanteen vaatimaan palvelukseen. Simputus on tarkoituksellista alaisen ihmisarvon ja lakisääteisten oikeuksien loukkaamista esimiesaseman sotilaallisen käskyvallan avulla.

Mikäli esimiehen tietoon tulee palveluksessa tapahtuvaa syrjivää tai halventavaa käyttäytymistä, hänen velvollisuutensa on puuttua siihen. Sotilas on vastuussa siitä, ettei itse käyttäydy tai yllytä muita käyttäytymään syrjivästi tai halventavasti.

### Tilastot

Tampereen yliopistossa vuonna 2017 tehdyn tutkimuksen mukaan noin puolet varusnaisista oli kokenut kiusaamista tai syrjivää kohtelua ja noin viidennes varusmiehistä. Seksuaalista häirintää oli kokenut 27 prosenttia naisista ja 7 prosenttia miehistä.

### Puolustusvoimien toimenpiteet

Puolustusvoimat noudattaa simputuksen suhteen nollatoleranssia. Puolustusvoimien sosiaalipäällikkö Hannu Maijasen mukaan kaikki varusmiehet opetetaan palveluksensa aluksi tunnistamaan simputus, pennalismi ja muu epäasiallinen käytös.

Vuosittain esimiehen saamaan rangaistukseen johtaneita simputustapauksia on noin 25. Esimiesaseman väärinkäytöstä tuomitaan vuosittain noin 10–20 henkilöä.

Sotilaan käsikirjaan ja yleiseen palvelusohjesääntöön on sisällytetty simputuksen ja kiusaamisen ehkäisyä sekä tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta käsittelevät osiot. Keväällä 2021 käynnistettiin kahdeksankohtainen ohjelma varusmiesten tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi.

## Mielenterveys ja henkinen kuormitus

Varusmiespalvelus on fyysisesti, psyykkisesti ja sosiaalisesti kuormittavaa. Yli 5 prosenttia keskeyttää palveluksensa psyykkisistä syistä. Vuonna 2023 mielenterveys- ja päihdehaasteet olivat syynä yli puolella kutsunnoissa vapautetuista.

Puolustusvoimat on kehittänyt Taistelijan mieli -koulutuspaketin, jonka käyvät läpi kaikki varusmiehet. Koulutuksen tarkoituksena on antaa valmiuksia selvitä sota- ja taistelutilanteen aiheuttamista psyykkisistä haasteista.

Puolustusvoimissa on otettu uudelleen käyttöön jatkosodan aikainen Lepola-toimintamalli, jossa mieleltään järkkynyt sotilas voi levätä turvallisessa paikassa ennen paluuta rintamalle.

## Tutkimus ja kehittäminen

### MPKK:n tutkimus

Maanpuolustuskorkeakoulussa tehdään sotatieteellistä tutkimusta, joka sisältää fyysisen toimintakyvyn tutkimusta. Tutkimus keskittyy palkatun henkilökunnan, varusmiesten ja reserviläisten fyysisiin kuormitustekijöihin ja kuormituksesta palautumiseen.

Lääketieteen lisensiaatti Matti Lehesjoki julkaisi vuonna 2018 väitöskirjan "Varusmiespalveluksen varhainen keskeytyminen terveydellisistä syistä". Tutkimuksen mukaan peruskoulutuskaudella varusmiespalvelus keskeytyy terveydellisin syin pääosin jo kolmen ensimmäisen viikon aikana. Lehesjoki esitti, että varusmiespalveluksen alkuviikkojen ohjelmaa tulisi pehmentää keskeyttämisten vähentämiseksi.

### Turvallisuustutkinta

Puolustusvoimien turvallisuustutkinnan tavoitteena on selvittää tapahtumien juurisyyt ja johtaa niistä turvallisuussuositukset vastaavien onnettomuuksien ennaltaehkäisemiseksi. Vakavista onnettomuuksista laaditaan julkinen tutkintaselostus, joka julkaistaan Onnettomuustutkintakeskuksen verkkosivuilla.

## Asevelvollisena Vammautuneiden Tuki ry

Asevelvollisena Vammautuneiden Tuki ry on vuonna 2007 perustettu yhdistys, joka tukee asevelvollisuuden aikana vammautuneita ja heidän läheisiään. Yhdistys tarjoaa neuvontaa toimeentuloturvasta, hoidosta ja kuntoutuksesta sekä vertaistukea.

Yhdistys on nostanut esiin useita ongelmia:
* Valtiokonttori hylkää yhä useammin varusmiesten korvaushakemuksia
* Asevelvolliset saavat huonompia korvauksia kuin rauhanturvaajat: kriisinhallintatehtävissä kuolleen omaisille maksetaan 200 000 euron lisäkorvaus, kun varusmiespalveluksessa kuolleen omaisille maksetaan hautausapuna 5760 euroa (2024) sekä omaisille perhe-eläkettä

* Kuntoutuksessa on pitkiä viiveitä. Joissakin tapauksissa kuntoutus on alkanut vasta 20 vuotta vammautumisen jälkeen

Yhdistys tekee yhteistyötä Puolustusvoimien, Valtiokonttorin ja Varusmiesliiton kanssa ja pitää vuosittain yhteistyöneuvotteluja ongelmien käsittelemiseksi.

## Henkilökunnan työturvallisuus

Kaksi kolmasosaa Puolustusvoimien henkilöstöstä on ammattisotilaita, joiden työ on henkisesti ja fyysisesti kuormittavaa. Puolustusvoimissa eniten sairauspoissaoloja aiheutuu mielenterveyssyistä. Tuki- ja liikuntaelinvaivat ovat yleisiä etenkin vanhemmilla työntekijöillä.

Työkyvyn tukemiseksi Puolustusvoimissa on vuodesta 2019 lähtien ollut käytössä aktiivisen tuen malli, jossa työkyvyn laskun merkkejä seurataan ja niihin reagoidaan varhaisessa vaiheessa.

Siviilityöntekijöiden vakuutusturva poikkeaa sotilashenkilöstöstä. Lain myötä puolustusvoimien siviilityöntekijä, jolla ei ole velvoitetta fyysisen kunnon ylläpitoon työajalla, ei ole kuntoliikunnassa lakisääteisen tapaturmaturvan piirissä.

## Kriisinhallintaoperaatioiden turvallisuus

Suomalaiset rauhanturvaajat altistuvat kriisinhallintaoperaatioissa erilaisille turvallisuusriskeille. Esimerkiksi suomalainen rauhanturvaaja loukkaantui räjähdeonnettomuudessa UNIFIL-operaatiossa Etelä-Libanonissa.

Kriisinhallintatehtävissä palvelleelle korvataan psyykkisen tuen kustannukset vuoden ajan palveluksen jälkeen. Palvelukseen syy-yhteydessä olevasta varsinaisesta sairaudesta korvauksia voidaan suorittaa pidempään.

## Katso myös
* Suomen Puolustusvoimat
* Varusmiespalvelus Suomessa
* Simputus
* Taipalsaaren onnettomuus 1991
* Raaseporin tasoristeysturma

## Lähteet