open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kätilösammakko

**Kätilösammakko** (*Alytes obstetricans*) on levykielisammakkolaji. Nimi viittaa siihen, että lajin koiras huolehtii vastakuoriutuneista munista ja kantaa niitä.

## Tuntomerkit
Kätilösammakko on pieni, tanakka, konnamainen sammakko, joka voi kasvaa 5,5 senttimetriä pitkäksi. Koiras on hieman naarasta pienempi; pää on suhteellisen suuri ja siinä on pystysuora pupilli. Selkä on nystyinen ja väriltään vihertävästä ruskehtavaan tai ruskeanharmahtavaan, ja siinä on usein tummempia laikkuja. Vatsapuoli on vaaleahko. 
 
## Levinneisyys
Kätilösammakon levinneisyysalue ulottuu Iberian niemimaan pohjoiselta puoliskolta, missä se esiintyy hajanaisina populaatioina, Ranskaan, Etelä-Belgiaan, Alankomaiden kaakkoisimpiin osiin, Luxemburgiin, Pohjois-Sveitsiin ja Pohjois- ja Keski-Saksaan. Lisäksi se on istutettu Isoon-Britanniaan.

## Ekologia
Kätilösammakko on sosiaalinen, vaikkakin yöaktiivinen laji. Maalla sammakko elää lauhkeissa metsissä, joenvarsilla ja -törmillä sekä puoliaavikoilla ja rinteillä, joilla on harvaa kasvillisuutta. Poikaset kehittyvät vedessä, kuten hitaasti virtaavissa puroissa ja lammikoissa. Kätilösammakkoja esiintyy merenpinnan tasolta 2&nbsp;400 metrin korkeudelle Pyreneiden vuoristoon; Keski-Euroopassa se pysyy kuitenkin 200 ja 700 metrin välillä.

Kätilösammakko viettää talven marraskuusta helmikuuhun talvihorroksessa. Levinneisyysalueen pohjoisosissa talvihorros saattaa ulottua maaliskuulle asti.

## Lisääntyminen

Kätilösammakon parittelu tapahtuu maalla. Levinneisyysalueen eteläosissa lisääntymiskausi ulottuu maaliskuusta lokakuuhun, mutta pohjoisosissa tavallisesti vain huhtikuusta elokuuhun. Amplexus-parittelu tapahtuu juuri takajalkojen edessä. Kudun laskemisen jälkeen koiras kiertää sen takajalkojensa ympärille ja kantaa sitä kuoriutumiseen asti, pitäen sen ajan kutumassaa kosteana pysymällä jatkuvasti veden lähettyvillä tai kostuttamalla sitä säännöllisesti. Munat kuoriutuvat 3–6 viikon jälkeen, jolloin koiras asettaa poikaset vesistöihin. Poikaset kasvavat seuraavana vuonna 5–8 senttimetrin mittaisiksi.

## Lähteet
Amplexus

**Amplexus** (latinaa, suom. ”halaus”, ”syleily”) tarkoittaa sammakoilla esiintyvää paritteluasentoa, jossa koiras ”syleilee” naarasta ennen parittelua. Parittelu tapahtuu useimmissa heimoissa naaraan ruumiin ulkopuolella; asennon tarkoitus on, että koiras voi vapauttaa siemennesteensä samaan aikaan, kun naaras laskee mätimunansa.

Koiraan normaali asento on naaraan päällä. Monilla lajeilla, esimerkiksi tavallisella rupikonnalla, esiintyy asento, jossa useammat koiraat syleilevät naarasta ja asettuvat sinne, missä niillä on parhaat mahdollisuudet saada mätimunat hedelmöitettyä, kuten kyljille tai vatsan alle. Rajuimmillaan syleily voi olla jopa niin intensiivistä, että naaras hukkuu.

Aitosammakoilla, konnilla ja lehtisammakoilla syleily tapahtuu aivan naaraan etujalkojen takana; kaikissa muissa heimoissa se tapahtuu heti takajalkojen edessä, naaraan lantion ympärillä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alunaliuske

**Alunaliuske** on saviliusketta, jossa on sivuaineena hiiltä ja bitumiaineita. Alunaliuske on väriltään mustanruskeaa tai mustaa, ja se sisältää aina jonkin verran rikkikiisua. Alunaliuskeessa on vaihteleva määrä hiilipitoisia palavia aineita sekä usein myös pieni määrä typpeä ja bitumipitoisen kalkkikiven kappaleita. Lisäksi on tavattu pieniä esiintymiä, joissa on uraanipitoista radioaktiivista kivihiiltä. Poltettu alunaliuske on väriltään punaista, mikä johtuu rautaoksidista. Aiemmin liusketta on käytetty alunan valmistukseen.

## Lähteet
Isoapilanirppu

**Isoapilanirppu** eli **apilanirppu** (*Protapion apricans*) on nirppuihin kuuluva tuhohyönteinen. Kolmen millimetrin mittainen ja mustansininen isoapilanirppu vahingoittaa apiloiden nuoria kukintoja sekä toukkavaiheessa että täysikasvuisena. Toukat nakertavat myös kukintoja siemenettömiksi.

## Lähteet
* *Uusi tietosanakirja A-Arb*, s. 848.

### Viitteet
Apilaripsiäinen

**Apilaripsiäinen** (*Haplothrips niger*) on ripsiäisiin kuuluva, Suomen etelä- ja keskiosissa yleinen tuhohyönteinen, joka aiheuttaa apiloiden kukkamykeröiden ruskettumista ja siemenkatoa. Apilaripsiäinen on lähes musta ja 1,6–1,8 millimetriä pitkä. Toukat ovat punaisia.

## Lähteet
* *Uusi tietosanakirja A-Arb*, s. 848.
Aluminotermia

**Aluminotermia** on menetelmä, jolla metallit pelkistetään vastaavista oksideista karkealla alumiinijauheella. H. Goldsmithin keksimän metodin mukaan metallioksidi, esimerkiksi mangaani- tai kromioksidi, sekoitetaan sulattimessa hapen sitomiseen tarvittavaan määrään alumiinijauhetta. Seos sytytetään seoksella, jossa on bariumoksidia ja magnesiumlastuja, ja se palaa 2&nbsp;000–3&nbsp;000 °C:n lämpötilassa. Tällöin syntyy korundia ja pelkistetty metalli jää sulattimen pohjalle. Alumiinin voi korvata myös piikalsiumilla tai magnesiumin ja piin sekoituksella. Kun alumiinijauhetta ja rautaoksidia sekoitetaan suhteessa 1:3, saadaan termiittiä, jota käytetään rautatiekiskojen hitsauksessa ja virheellisten teräsvalujen korjauksessa.

## Lähteet
* *Uusi tietosanakirja A-Arb*, s. 562.
Apila-ankeroinen

**Apila-ankeroinen**,  **varsiankeroinen** eli **sipulilahoankeroinen** (*Ditylenchus dipsaci*) on ankeroisten heimoon kuuluva sukkulamatolaji, joka elää puna- ja alsikeapilalla. Se on 1,0–1,5 millimetrin mittainen tuhoeläin, jota esiintyy paikoin Suomessa sekä Ruotsissa ja Tanskassa. Ankeroiselle alttiita apilalajeja ei voi viljellä saastuneessa maassa 8–10 vuoteen.

## Lähteet
* *Uusi tietosanakirja A-Arb*, s. 848.

### Viitteet
Apilanpahkasieni

**Apilanpahkasieni** (*Sclerotinia trifoliorum*) on apilamätä-sienitautia aiheuttava, kotelosieniin kuuluva loissieni, jota esiintyy etenkin Keski- ja Pohjois-Euroopassa apiloissa ja muissa hernekasveissa. Sieni leviää itiöiden ja sienirihmaston avulla kasvista toiseen ja mädännyttää sekä maanpäälliset osat että juuret. Sienirihmasto aiheuttaa ensin lehdissä ruskeita täpliä, tunkeutuu edelleen juuriin ja muodostaa niiden pinnalle tummia pahkoja, joista kasvaa syksyllä mustia, varrellisia itiöemiä. Sateiset syksyt ja leudot talvet edesauttavat sienen leviämistä.

## Lähteet
* *Uusi tietosanakirja A-Arb*, s. 848.
* Apilanpahkasieni – Sclerotinia trifoliorum
Aron Jonason

**Aron Jonason** (28. marraskuuta 1838 Göteborg – 20. joulukuuta 1914 Göteborg) oli ruotsalainen toimittaja ja valokuvauksen uranuurtaja. Jonason työskenteli *[[Göteborgs-Posten]]issa* vuodesta 1859 vuoteen 1896, jolloin lehti sai uuden omistajan ja Jonason siirtyi vanhan toimituksen perustamaan *[[Göteborgs Morgonpost]]iin*. Jonasonin alaa olivat paikallisuutiset ja pakinat. Valokuvauksesta hän innostui jo nuorena ja matkusti siskonsa kanssa vuonna 1864 Kööpenhaminaan opettelemaan sitä. Jonason täydensi opintojaan vielä Saksassa ennen paluutaan Ruotsiin ja oman ateljeen avaamista. Hän teki jatkossakin opintomatkoja ulkomaille ja levitti sitten tietoa valokuvauksen uusista menetelmistä kotimaassaan. Vuonna 1887 kuningas Oscar II teki Jonasonista hovivalokuvaajan.

Aron Jonason. Albert Engström Schönberg.JPG|Albert Engströmin piirtämä karikatyyri Jonasonista.
Håkansson, Julia - porträtt med signatur och dedikation.jpg|Jonasonin ateljeessa otettu näyttelijä Julia Håkanssonin muotokuva.
Fotografi, photography-Aron Jonason - Göteborgs stadsmuseum - GhmPK 583.tif|Göteborgin kaupunkinäkymää Jonasonin kuvaamana 1890-luvulla.
AronJonassonGrave.jpeg|Jonasonin ja hänen vaimonsa hauta Göteborgissa.
GS 757 Gårdahallen 2022.jpg|Jonasonin mukaan nimetty raitiovaunu Göteborgissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Göteborgs Morgonpost

**Göteborgs Morgonpost** (vuosina 1896–1906 *Morgonposten*) oli Göteborgissa vuosina 1896–1950 ilmestynyt päivälehti. Se oli poliittiselta kannaltaan konservatiivinen. *Göteborgs Morgonpostin* perustivat entiset *[[Göteborgs-Posten]]in* toimittajat, kun kyseinen lehti siirtyi liberaaliin omistukseen.

## Tunnettuja toimittajia
* Aron Jonason

## Lähteet
Alsophila

***Alsophila*** on saniaispuukasvien heimoon kuuluva saniaissuku, joka käsittää yli sata eri puolilla maailman trooppista ja subtrooppista vyöhykettä esiintyvää lajia. Suvun lajit ovat palmua muistuttavia puusaniaisia ja voivat kasvaa jopa 20 metrin korkuisiksi. Monia *Alsophila*-lajeja, kuten australialaista *[[Alsophila australis]]ta*, kasvatetaan kasvihuoneissa.

## Lähteet
* *Uusi tietosanakirja A-Arb*, s. 546.
Itävallan ensimmäinen tasavalta

**Itävallan ensimmäinen tasavalta** (), virallisesti **Itävallan tasavalta** (), oli Itävallan historiassa sen ensimmäinen demokraattinen valtiomuoto vuosina 1919–1934. 

## Historia

### Tausta
Itävallan ensimmäinen tasavalta syntyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen 10. syyskuuta 1919 allekirjoitetun Saint-Germainin rauhansopimuksen jälkeen. Tuolloin Habsburgien dynastia ja Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia päättyivät ja kaksoismonarkian jäljelle jääneistä saksankielisistä osista muodostettiin Itävallan tasavalta, vaikka moni itävaltalainen olisi tuolloin halunnut liittyä Saksaan. 

### Ensimmäisen tasavallan aika
Tasavallan demokraattinen perustuslaki hyväksyttiin 1. lokakuuta 1920. Ensimmäisestä tasavallasta tuli poliittisesti hyvin epävakaa ja se päättyi austrofasistien valtaantuloon vuonna 1934 ja autoritäärisen Itävallan liittovaltion perustamiseen, joka taas päättyi maan liittämiseen Saksaan vuonna 1938.

### Ensimmäisen tasavallan jälkeen
Itävallan toisen tasavallan ajan lasketaan alkaneen vuonna 1945, jolloin maa jaettiin liittoutuneiden miehitysvyöhykkeiksi. Miehityskausi päättyi vasta vuonna 1955 solmitun Itävallan valtiosopimuksen myötä. Ensimmäisen tasavallan perustuslaki lisäyksineen kuitenkin palautettiin myös toisen tasavallan perustuslaiksi ja on edelleen voimassa.

## Katso myös
* Itävallan historia 1918–1945

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rinat Muhamadijev

**Rinat Safijevitš Muhamadijev** (, ; s. 10. joulukuuta 1948, Mamadyšskin alue, Tataarien ASNT) on tataaritaustainen venäläinen kirjailija, toimittaja ja kulttuurityöntekijä. Hän on saanut muun muassa "Venäjän federaation arvostettu kulttuurityöntekijä" -palkinnon ja Gabdulla Tukai -palkinnon romaanistaan *Sirat küpere.* (Сират күпере, 1992)*.* Muhamadijev työskentelee vuonna 2023 Moskovan kansainvälisen kirjailijaliiton varapuheenjohtajana sekä päätoimittajana sosiopoliittisessa lehdessä *Tatar dönyası*. (Татар дөньясы). Muhamadijev on yksi venäläisistä kirjailijoista, joka vuonna 2022 Ukrainan hyökkäyksen alkamisen jälkeen allekirjoitti Nato -vastaisen adressin, minkä mukaan "Ukrainan tulee olla suvereeni ja vapaa, mutta ei natsien hallitsema".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rinat Muhamadijev - Nettisivut
Eeva Ollinaho

**Hilppa Kaarina Krannila**, o.s. *Haapaniemi*, kirjailijanimi **Eeva Ollinaho** (12. lokakuuta 1909 Kirkkonummi – 23. heinäkuuta 1995 Pori) oli suomalainen kirjailija.

Hilppa Krannilan vanhemmat olivat rovasti Lauri Iisakki Haapaniemi (1881–1946) ja Iida Loviisa Reijonen (s. 1888). Lauri Haapaniemi toimi Haapasaaressa opettajana vuosina 1912–1919 ja tallensi tällöin perheensä ja haapasaarelaisten elämää valokuviin.

Hilppa Haapaniemi pääsi ylioppilaaksi Mikkelin tyttökoulusta vuonna 1929 ja alkoi opiskella agronomiksi. Hän meni naimisiin 1933 tilanhoitaja Lauri Johannes Krannilan kanssa. Hän osallistui WSOY:n esikoisromaanikilpailuun ja hänen romaaninsa *Viittatie* julkaistiin 1938. Romaani kertoi kaupunkilaistytöstä Astasta, joka lähtee maatalousharjoittelijaksi erääseen maataloon. Avioiduttuaan Krannila toimi pitkään kansakoulunopettajana ja maatalon emäntänä Orivedellä. 

Krannila valmistui kansakoulunopettajaksi Turun opettajakorkeakoulusta vuonna 1955. Opettajana hän toimi Enon Ahvenisessa lukuvuoden 1952–1953, Juupajoen Pirttikankaalla lukuvuoden 1953–1954, Pohjaslahden Salmentakasen koulussa 1955–1963 sekä Oriveden Vehkalahden koulussa 1963–1969, jolloin hän jäi eläkkeelle ja palasi asumaan perheensä luo Juupajoen Lylyyn. Krannila toimi maatalouskerhoneuvojana Harjavallassa vuosina 1935–1936 ja osallistui lottatoimintaan vuodesta 1928 alkaen järjestön lakkauttamiseen asti.

Krannila kuoli vuonna 1995. Hänet on haudattu Porissa Käppärän hautausmaalle. 

## Teoksia
Nimellä *Eeva Ollinaho*:
* *Viittatie* : romaani. WSOY 1938

## Lähteet
Alana Boden

**Alana Evie Boden** (s. 14. tammikuuta 1997 Surrey) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan Elaine Wiltshirenä kanadalaisessa draamasarjassa *[[Ride (vuoden 2016 televisiosarja)|Ride]]* ja Lucy amerikkalaisessa kauhutrillerissä *[[The Invitation (elokuva)|The Invitation]]*.

## Elämäkerta
Boden syntyi 14. tammikuuta 1997 Surreyssa ja varttui Hampshiressa. Hän suoritti varhaisen koulunsa paikallisessa lukiossa Englannissa ja hän meni paikalliseen korkeakouluun Kaakkois-Englannissa, josta hän valmistui.

## Filmografia
### Elokuvat
* *[[Spiritual Contact: The Movie]]* (2014)
* *[[Brash Young Turks]]* (2015)
* *[[I Am Elizabeth Smart]]* (2017)
* *[[Hostage Radio]]* (2019)
* *[[Infamous Six]]* (2020)
* *[[Uncharted (elokuva)|Uncharted]]* (2022)
* *[[The Invitation (elokuva)|The Invitation]]* (2022)

### Televisio
* *[[Mr Selfridge]]* (2014–2015)
* *[[Tohtorit]]* (*Doctors*) (2015)
* *[[Humans]]* (2015)
* *[[Sudenverinen]]* (*Wolfblood*) (2016)
* *[[Ride (vuoden 2016 televisiosarja)|Ride]]* (2016)
* *[[Havaiji 5-0]]* (*Hawaii Five-0*) (2018)
* *[[Origin (televisiosarja)|Origin]]* (2018)
* *[[Alex Rider (televisiosarja)|Alex Rider]]* (2020)
* *[[Domina (televisiosarja)|Domina]]* (2021)
* *[[Flowers in the Attic: The Origin]]* (2022)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Straume

**Straume** on taajama Bøn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 326 vuonna 2022.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brotli

**Brotli** on Googlen kehittämä häviötön tietojen pakkausalgoritmi. Se käyttää yleiskäyttöisen häviöttömän LZ77-pakkausalgoritmin, Huffman-koodauksen ja 2. kertaluvun kontekstimallinnuksen yhdistelmää. Brotlia käyttävät pääasiassa verkkopalvelimet ja sisällönjakeluverkot HTTP-sisällön pakkaamiseen, mikä nopeuttaa Internet-verkkosivustojen latautumista. Gzipin seuraaja, sitä tukevat kaikki tärkeimmät selaimet, ja siitä on tullut yhä suositumpi, koska se tarjoaa paremman pakkauksen kuin gzip.
Ilpo Helander

**Ilpo Armas Helander** (s. 12. kesäkuuta 1942 Tampere) on suomalainen eläköitynyt insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Helander syntyi toimitusjohtaja Martti Helanderin ja Irja Tefken perheeseen ja avioitui 1984 Christina Marion Grönholmin, aiemmin Janson, kanssa. Hän tuli ylioppilaaksi Forssan yhteiskoulusta 1960 ja vamistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun konetekniikan opintosuunnalta 1969. Helander oli Valmetin autotehdasprojektin tutkija Helsingissä 1967–1969, Oy Saab-Valmet Ab:n tiedotuspäällikkö ja johtoryhmän sihteeri 1969–1970, Eka-kuvavalmistamon markkinointijohtaja vuodesta 1970, Oy Fineka Ab:n ja Oy Foto Ab:n markkinointijohtaja, varatoimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 1974–1978, Kotimaiset Kotitalouskoneet Oy:n toimitusjohtaja 1979–1991 ja Electroluxin ostettua yhtiön Oy Electrolux Kotitalouskoneet Ab:n toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 1991–2004. Hän on toiminut myös Electrolux House Hold Appliances Russian pääjohtajana ja Electrolux Europen varatoimitusjohtajana, ja hänellä on ollut useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Helander sai 1996.

## Lähteet
Julia Håkansson

**Julia Matilda Håkansson** (o.s. *Stenius*; 4. syyskuuta 1853 Tukholma – 11. lokakuuta 1940) oli ruotsalainen teatterinäyttelijä. Hän teki ensiesiintymisensä vuonna 1886 Dramatenissa, kun hän esitti Noraa Henrik Ibsenin *[[Nukkekoti (näytelmä)|Nukkekodissa]]*. Håkansson sai paljon kiitosta kriitikoilta. Seuraavana vuonna hän matkusti Pariisiin perehtymään ranskalaiseen teatteriin, ja esiintyi kaudella 1887–1888 Helsingin ruotsalaisessa teatterissa. Tämän jälkeen hän näytteli kolme vuotta ohjaaja August Lindbergin perustamassa teatteriseurassa. Myöhemmin hän teki vierailevia rooleja monissa eri teattereissa ympäri maata. Håkansson tuli tunnetuksi erityisesti Ibsenin näytelmien naisroolien tulkitsijana. Hän myös johti omaa kiertävää teatteria vuodesta 1905. Toiminta loppui, kun kaksi Håkanssonin pojista menehtyi äkisti vuodenvaihteessa 1906–1907, mikä oli kova isku hänelle. Håkansson palasi teatterilavalle vuonna 1908, kun Dramatenin uusi rakennus vihittiin käyttöön. Hän työskenteli kyseisessä teatterissa vuoteen 1929. Senkin jälkeen hän antoi vielä teatteriopetusta kuolemaansa saakka. Håkansson kuoli 87-vuotiaana 1940 ja hänet on haudattu Norra begravningsplatsen -hautausmaalle lähelle Tukholmaa.

## Yksityiselämä
Håkansson oli vuosina 1873–1900 naimisissa oopperalaulaja Hjalmar Håkanssonin kanssa. He saivat viisi lasta, joista yksi kuoli pienenä. Tytär Lisa Håkansson-Taube tuli tunnetuksi näyttelijänä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Huonekaluteollisuus

**Huonekaluteollisuus** on teollisuuden ala, johon kuuluvat huonekalujen suunnittelu ja niiden valmistaminen. Huonekalusuunnittelussa selvitetään, mistä materiaalista huonekalut valmistetaan ja millainen tulee olla huonekalujen ulkonäkö. Siihen, millaisia ratkaisuja huonekalujen suunnittelijat tekevät, vaikuttavat yleiset sisustusmuodit, jotka ovat kunakin aikana vallitsemassa. Kuitenkin huonekalut pyritään yleensä tekemään sopimaan ajasta aikaan. Suunnittelussa otetaan huomioon myös kuluttajien käyttötarkoitukset ja huonekaluja suunnitellaan kuhunkin käyttötarkoitukseen sopiviksi. Yleisimpiin huonekaluissa käytettyihin materiaaleihin kuuluu puu ja täten huonekaluteollisuudella on olennainen yhteys puusepänteollisuuteen.

## Historia
Suomessa huonekaluteollisuus sai kansainvälisesti merkitystä, kun 1935 perustettu Artek aloitti toimintansa. Varsinaisesti suomalainen huonekaluteollisuus pääsi kansainvälisille markkinoille 1960-luvulla. 1970- ja 1980-luvuilla huonekaluteollisuudessa pääsivät hallitsevaan asemaan uudet maat. 

## Lähteet
Code Red (Primal Fearin albumi)

__NOTOC__
**Code Red** on Primal Fearin studioalbumi, joka julkaistiin 1. syyskuuta 2023. Albumin on miksannut ja masteroinut Jacob Hansen omalla Hansen Studiollaan. Albumin kansitaiteesta vastaa Stan W. Decker.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Ralf Scheepers - laulu
* Mat Sinner - bassokitara, laulu
* Tom Naumann - kitara
* Alexander Beyrodt - kitara
* Magnus Karlsson - kitara
* Michael Ehré - rummut

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Hollywoodin näyttelijöiden lakko 2023

**Hollywoodin näyttelijöiden lakko 2023** oli yhdysvaltalaisten näyttelijöiden ja radioesiintyjien ammattiliiton SAG-AFTRA:n järjestämä lakko. Lakko alkoi 14. heinäkuuta 2023, kun liitto ilmoitti liittyvänsä jo toukokuussa alkaneeseen käsikirjoittajien lakkoon. Näyttelijöiden lakko päättyi 9. marraskuuta 2023 kestettyään 118 päivää. Näyttelijöiden ja käsikirjoittajien samanaikainen lakko käytännössä pysäytti yhdysvaltalaisen televisio- ja elokuvatuotannon.

Lakkoilevien käsikirjoittajien tavoin näyttelijät vaativat parempaa palkkaa ja paremman korvauksen suoratoistopalveluissa esitetyistä uusinnoista. Myös tekoälyn käyttöön vaadittiin rajoituksia. Työnantajia edusti neuvotteluissa Alliance of Motion Picture and Television Producers (AMPTP), joka perusteli haluttomuuttaan suostua vaatimuksiin muun muassa sillä, että monet suoratoistopalveluista eivät ole vielä taloudellisesti kannattavia. AMPTP myöntyi lopulta moniin SAG-AFTRA:n vaatimuksiin.

Lakolla oli merkittäviä vaikutuksia elokuvien ja televisiosarjojen tuotantoon. Sen alkaessa monet tuotannot olivat pysähdyksissä jo käsikirjoittajien lakon takia, mutta näyttelijöiden lakko jäädytti sellaistenkin tuotantojen etenemisen, joiden käsikirjoitus oli jo valmis. Näyttelijöitä myös kiellettiin osallistumasta markkinointitapahtumiin, kuten ensi-iltoihin tai elokuvajuhlille. Vuoden 2023 Emmy-gaala siirrettiin lakon takia. Molempien lakkojen on arvioitu aiheuttaneen yhteenlaskettuna noin 6,5 miljardin dollarin taloudelliset tappiot Etelä-Kalifornian alueelle ja jopa 45&nbsp;000 työpaikan vähenemisen.

Hollywoodin näyttelijät olivat edellisen kerran laajemmassa lakossa vuonna 1980. Käsikirjoittajien ja näyttelijöiden edellinen yhteislakko oli vuonna 1960.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stanag-lipas

**Stanag-lipas** tai **Nato-lipas** tarkoittaa Naton Stanag-standardisoinnin mukaista aseen irrotettavaa lipasta. **Stanag 4179** -standardi suunniteltiin pian 5,56×45 mm NATO -ammuksen standardisoinnin jälkeen, jotta eri maiden joukot voisivat helposti vaihtaa ammuksia ja lippaita yksittäisten sotilaiden tasolla. Yhdysvaltalaisen M16-rynnäkkökiväärin lippaan mittoja ehdotettiin standardiksi, mutta suunniteltua standardia ei koskaan ratifioitu, vaan se jäi asemaltaan luonnokseksi. Siksi virallisesti mitään yhteistä lipasta ei ole olemassa.

## Lippaat
Stanag-lippaan konsepti asettaa vain mittoihin ja toimintoihin (lippaan salpa, lukon pysäytin, jne.) liittyvät rajat, joten se mahdollistaa saman lippaan käytön useissa aseissa, mutta myös useita erilaisia lippaiden tyyppejä ja kapasiteetteja. Lippaiden vakiokapasiteetti on 20 tai 30 ammusta, mutta näillä ammuksen syöttöstandardeilla on tehty kaupallisesti kaikenlaisia lippaita vain viiden ammuksen tankolippaista yli sadan ammuksen rumpulippaihin. Stanag-lippaan kaltaisia lippaita on myös valmistettu muille kaliipereille kuin 5,56×45 mm NATO.

## Yhteensopivuus
Nykyään melkein kaikki M16/AR-15 -tyyppiset rynnäkkökiväärit käyttävät Stanag-lippaita, mutta myös useat muut länsimaiset kiväärit käyttävät niitä. Sen lisäksi esimerkiksi israelilainen Galil voi käyttää niitä adapterin kautta.

## Lähteet
Konepajanpuisto

**Konepajanpuisto** () on 0,89 hehtaarin kokoinen puisto Helsingin Vallilassa Konepajan alueella. Konepajanpuisto rajautuu Traverssikujaan, Konepajanraittiin, Teollisuuskatuun ja koillispuolellaan asuintalokortteleihin. Konepajanpuisto valmistui vuonna 2018 ja sen on suunnitellut maisema-arkkitehtitoimisto Studio Terra. Puisto koostuu pääosin aukeasta nurmikentästä ja kävely- sekä pyöräilypoluista.

Puiston rakennuskustannukset olivat noin 1,41 miljoonaa euroa ja vuosittaisten kunnossapitokustannusten on arvioitu olevan noin 13&nbsp;400 euroa.

## Kritiikki
Konepajanpuistoa on valmistumisensa jälkeen kritisoitu muun muassa ”ankeaksi” ja ”aavikkomaiseksi”. Asukkaiden mukaan nurmikko on kesäisin muuttunut kuivaksi ja kellertäväksi, ja lisäksi puut ovat jääneet kitukasvuisiksi. Myös puiston kävelyteiden kivetystä on kuvailtu epämukavan muhkuraiseksi.

## Lähteet
Myhinkoski (koski)

**Myhinkoski** on Pohjois-Savossa Rautalammilla Hanhitaipaleen Myhinkoskella sijaitseva noin 150 metriä pitkä koski. Se on Rautalammin reitin Myhin sivureitin lasku-uoma , joka alkaa Myhinjärvestä ja laskee Hankaveteen.

## Yleistä
Myhinkoski alkaa Myhinjärven pohjoispäästä Myhinkosken kulmakunnassa. Koski alkaa jo ennen jokea ylittävää siltaa ja sen uomassa on heti kaksi reittiä. Koskessa on ilmeisesti ollut vesimylly, jonka toisena reittina toiminut kanava näkyy edelleen kartoissa. Koski virtaa lähes suoraan kohti pohjoista ja laskee hiljalleen levenevään lahden pohjukkaan. Koskelle muodostuu kartan mukaan noin 1,1 metrin pudotus. Vuonna 1977 julkaistussa Koski-inventoinnissa pudotukseksi ilmoitetaan 3,0 . 

## Luontoarvoja
Myhinkosken vasemman rannan kalastusoikeus kuuluu Pieksämäen Perhokalastajille ja oikean rannan oikeudet Rautalammin Perhokalastajille. Koskessa kalastamiseen myydään kalastuslupia myös ulkopuolisille. Tavoitelluin kala on taimen, jota myös istutetaan koskeen. Ei tiedetä tarkkaan, lisääntyykö taimen koskessa ja jos lisääntyy, niin mikä osuus villillä taimenella on saaliskaloista. Koskessa elää myös täplärapu.

## Vesistösuhteita
Myhinkoski sijaitsee Kymijoen vesistöalueessa&nbsp;(14) Rautalammin reitin valuma-alueen&nbsp;(14.7) Konneveden alueella&nbsp;(14.71), jossa se muodostaa Myhinjärven valuma-alueen&nbsp;(14.718) pääuoman viimeisen osuuden.

Kosken yläpuolisen, Myhinjärven valuma-alueen, pinta-ala on 283,19 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,56&nbsp;% . Kosken keskivirtaama on noin 1,9 kuutiometriä sekunnissa. Toisessa yhteydessä keskivirtaamaksi ilmoitetaan kuitenkin 2,5 kuutiometriä sekunnissa .

## Historiaa
Myhinkoski on aikoinaan perattu tukinuiton helpottamiseksi, mutta vuonna 2007 koski ennallistettiin osana laajempaa kalatalouden hanketta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aslak, Mikko: Kävelyretki Rautalammin Myhinkoskelle paljasti niin kauniin paikan, ettei siitä voinut olla kirjoittamatta, 23.6.2019
Kellankosken vesivoimalaitos

**Kellankosken vesivoimalaitos** on Keski-Suomen Konnevedellä Rautalammin reitillä Kellankoskessa toimiva vesivoimalaitos, joka on toimintansa vuoksi lähinnä jokivoimalaitos. Voimalan omistaa Kellankosken Voima Oy, jonka osake-enemmistön omistaa Konneveden kunta.

## Rakenne
Kellankosken uoma on jaettu lähes keskilinjastaan kahteen rinnakkaiseen uomaan, josta vasemmanpuoleisessa on alussa pohjapato ja oikeanpuoleisessa on keskivaiheella voimalaitospato. Kummatkin padot nostavat vedenpintaa siten, että voimala saa parin metrin pudotuksen. Rinnakkaiset uomat yhtyvät alempana kuohuvaan koskeen, joka on pohjapadosta alkaen yli 500 metriä pitkä.

## Voimalaitos
Voimalaitoksessa toimii viisi 37 kilowatin vesiturbiinia, joiden yhteiseksi kapasiteetiksi tulee näin 185 kilowattia eli 0,185 megawattia. Vuosittaiseksi tuotannoksi ilmoitetaan enimmillään noin 500 megawattituntia eli 0,5 gigawattituntia. Kellankosken Voiman ja sen vieressä olevan teollisuushallin käyttöön. Ylijäämäsähkö myydään Savon Voima Oy:lle.

## Historiaa
Vuonna 1929 perustettiin yhtiö Kellankosken Voima Oy, joka aloitti voimalaitoksen rakentamisen ja saattoi sen loppuun 1930 loppuvuodesta. Voimala toimi Kellankosken yhdessä sivu-uomassa, jolloin osa koskesta jäi virtaamaan vapaana. Yhtiö osti koskireitin vesioikeudet ja kalastusoikeudet itselleen 1960-luvulla. Sähkönjakeluverkosto myyty Savon Voimalle ja Keski-Suomen Valolle vuonna 1977. Myllykoski Oy osti Kellankosken Voimasta osake-enemmistön (98,5%). Voimalaitos paloi 1990-luvun lopulla ja sen tilalle rakennettiin uusi voimalaitos vuonna 2000. Konneveden kunta osti vuonna 2012 enemmistön Kellankosken Voiman osakekannasta. Samalla kunta osti koskioikeudet seitsemään muuhun koskeen Myllykoski Oy:ltä. Ostetuissa koskissa ei ole myyty kalalupia seitsemään kymmeneen vuoteen, mutta nyt kunta salli luvanvaraisen kalastuksen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kellankosken Voima Oy, yhteistiedot
* Aiheeseen liittyvää materiaalia, Konneveden kalatutkimus
Paul-Eric Westman

**Paul-Eric Viktor Westman** (21. maaliskuuta 1887 Kirkkonummi – 26. toukokuuta 1958) oli suomalainen maanviljelijä ja tietokirjailija.

Westmanin vanhemmat olivat agronomi, kunnallisneuvos Viktor Selim Westman (1857–1929) ja Edla Johanna Svensson (1862–1940). Hän pääsi ylioppilaaksi 1905 Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa oikeustiedettä ja maa- ja metsätaloutta.

Westman oli maanviljelijänä ja kartanonomistajana Kirkkonummella (omisti siellä Jeggarsin maatilan) sekä Inkoossa. Hän oli naimisissa vuodesta 1918 Helny Nykoppin kanssa. Westman toimi Kirkkonummella kunnalislautakunnan ja verotuslautakunnan puheenjohtajana.

Paul-Eric Westmanin veljiä olivat Inkoon kunnaneläinlääkäri Ola Westman ja pastori, Suomen eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja Tor Westman.

## Julkaisuja
* *Fröodling av röd- och alsikeklöver*. Söderström, Helsingfors 1917, suomeksi nimellä *Puna- ja alsikeapilan siemenviljelys*. Otava 1920

## Lähteet
Pohjatunneli

**Pohjatunneli** on tunnelityyppi, joka kulkee suoraan vuoren pohjan läpi, yleensä kahden samalla korkeudella olevan laakson välillä. Näin reitistä yritetään saada mahdollisimman suora ja nopea. Yleensä pohjatunnelit ovat rautetietunneleita. Niitä on rakennettu paljon Alpeille korvaamaan vanhoja vuoristorautateitä tai niiden tunneleita.

## Pohjatunneleita
Tunnettuja pohjatunneleita, suluissa pituus ja valmistumisvuosi:
*/ Mont d'Ambinin pohjatunneli (57,5 km, rakenteilla)
* Gotthardin pohjatunneli (57,1 km, 2016)
*/ Brennerin pohjatunneli (55 km, rakenteilla)
* Lötschbergin pohjatunneli (34,6 km, 2007)
* Semmeringin pohjatunneli (27,3 km, rakenteilla)
* Cenerin pohjatunneli (15,4 km, 2020)
* Furkan pohjatunneli (15,4 km, 1982)
* Zimmerbergin pohjatunneli (9,5 km 2003 + toinen osa suunnitteilla)

## Lähteet
SAG-AFTRA

**SAG-AFTRA** () on yhdysvaltalainen ammattiliitto, joka edustaa näyttelijöitä ja radioesiintyjiä. Vuonna 2023 liitossa oli 160 000 jäsentä. SAG-AFTRA perustettiin vuonna 2012, kun Screen Actors Guild (SAG) ja American Federation of Television and Radio Artists (AFTRA) yhdistyivät. Vuodesta 2021 lähtien liiton puheenjohtaja on ollut Fran Drescher. SAG-AFTRA:n pääkonttori sijaitsee Los Angelesissa, Kaliforniassa.

## Puheenjohtajat
* 2012–2013 Ken Howard ja Roberta Reardon
* 2013–2016 Ken Howard
* 2016–2021 Gabrielle Carteris
* 2021–nykyhetki Fran Drescher

## Katso myös
* Hollywoodin näyttelijöiden lakko 2023

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* SAG-AFTRA:n kotisivut
Minä armahdan, Mooses ei

**Minä armahdan, Mooses ei** (*Troublemakers / Botte di Natale*) on Terence Hillin ja Bud Spencerin viimeinen yhteinen elokuva, lännenkomedia vuodelta 1994. Toisen pääosan esittäjä Terence Hill myös ohjasi elokuvan.

Elokuvassa kaksi toisiaan vihaavaa veljestä, pyssysankari Travis ja palkkionmetsästäjä Moses, joutuvat viettämään joulua äitinsä luona, joka haluaa poikiensa tekevän keskenään sovinnon.

Elokuva tuotiin Suomen teattereihin yhdellä esityskopiolla joulukuussa 1996, ja se sai alle sata katsojaa. Se Pohjoismaissa DVD:nä 2008 ja Blu-raynä 2020.

## Lähteet
Topi Heikkilä

**Tobias (Topi) Heikkilä** (12. kesäkuuta 1881 Kiukainen – 18. heinäkuuta 1971) oli suomalainen filosofian maisteri, metsänhoitaja ja Rovaniemen metsäkoulun johtaja.

Topi Heikkilän vanhemmat olivat maanviljelijä Isak Heikkilä ja Helena Vilhelmina
Mikontytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Porin lyseosta 1901 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1906 sekä filosofian maisteriksi 1907. Metsänhoitajatutkinnon Heikkilä suoritti 1911.

Heikkilä oli Rovaniemen metsänvartijakoulun opettajana 1913–1921 ja koulun johtajana 1921–1922. Rovaniemen metsäkoulun johtajana hän oli 1922–1945.

Topi Heikkilä oli naimisissa vuodesta 1918 postivirkailija Alma Elisabet Laitisen kanssa.

## Julkaisuja
Nimellä *T. Heikkilä*:
* *Tuotantotaulut pääpuulajeillemme: männylle, kuuselle ja koivulle*; A. G. Blomqvistin keräämän aineiston perusteella laatinut T. Heikkilä. Suomen metsänhoitoyhdistyksen julkaisuja, Erikoistutkimuksia 2. Helsinki 1914
* *Metsänarvioimisen alkeet*. Otava 1921
* *Über die Ermittelung der Querfläche eines Stammes*. Acta forestalia Fennica 32, 3.  Suomen metsätieteellinen seura, Helsingfors 1926
* *Der forstliche Zinsfuss*. Acta forestalia Fennica 34, 7.  Suomen metsätieteellinen seura, Helsingfors 1926
* *Das Spiegeldendrometer und die Bestimmung der Formklasse mit Hilfe eines Dendrometers*, suom. *Peilidendrometri ja muotoluokan määrääminen dendrometrin avulla*. Acta forestalia Fennica 38, 3.  Suomen metsätieteellinen seura, Helsingfors 1932

## Lähteet
Itämerenkatu 2

**Itämerenkatu 2** (**As.oy Helsingin Rusokkikuja**) on Helsingin Ruoholahdessa sijaitseva seitsenkerroksinen asuinkerrostalo, jonka katutasossa on myös liiketilaa. Rakennus käsittää Itämerenkadun, Mechelininkadun, Santakadun ja Rusokkikujan välisen korttelin. Rakennus valmistui vuonna 1993 ja sen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Pekkala-Seppänen-Mikkilä.

Itämerenkatu 2:n rakennutti Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto ATT ja sen urakoinnista vastasi YIT. Rakennuksessa on hyötyalaa 10&nbsp;158 neliömetriä, ja lisäksi 376 m² kolmessa liiketilassa. Rakennuskustannukset olivat 5&nbsp;550 markkaa neliömetriä kohden, eli yhteensä noin 58,5 miljoonaa markkaa. Itämerenkatu 2:ssa on yhteensä 146 asuntoa.

Tyyliltään rakennuksen voidaan katsoa edustavan 1990-luvun postmodernismia hillityn koristeellisine elementteineen ja geometrisine muotoineen. Julkisivu koostuu betonin lisäksi ajalle tyypillisestä pienestä neliökaakelista.

## Lähteet
Patrick Volkerding

**Patrick Volkerding** (s. 20. lokakuuta 1966) on Slackware -nimisen Linux-jakelun perustaja ja ylläpitäjä (BDFL, *Benevolent dictator for life*).

Volkerdingillä on kandidaatin tutkinto tietojenkäsittelytieteestä Moorheadissa sijaitsevasta Minnesota State Universitystä vuodelta 1993.

Volkerding aloitti Slackwaren vuonna 1993. Se perustui Softlanding Linux System -distribuutioon, jota hän viritteli. Hän oli aluksi haluton julkaisemaan aikaansaannostaan, mutta laittoi sen lopulta jakoon, kun kysyntää tuntui olevan. Lataajia tulikin niin paljon, etteivät FTP-palvelimet pysyneet usein pystyssä. 

Volkerding omisti 40 % osuuden Slackware -yhtiöstä, joka myöhemmin myytiin BSDi:lle.

Vuonna 2004 Volkerding ilmoitti kärsivänsä sairaudesta nimeltä aktinomykoosi. Se ei ole kuitenkaan estänyt Slackwaren parissa työskentelemistä.

Volkerding on Grateful Dead -yhtyeen fani sekä suuri oluen ystävä ja hänellä on kotipanimo. Hän on jäsen parodiauskonnossa nimeltä Church of the SubGenius. Hänellä on vaimo Andrea (vuodesta 2001) ja tytär Briah (s. 2005).

## Lähteet
Koforidua

**Koforidua** on kaupunki kaakkois-Ghanassa Densujoen valuma-alueella.

Koforidua on yksi Ghanan vanhimmista kaakaontuotantoalueista. Se on myös tärkeä rautateiden solmukohta vuodesta 1923 Accran ja Kumasin välisen rautatien valmistuttua. Kaupungin väkiluku oli 120 971 vuonna 2010.

## Lähteet
Hakalanlammi

**Hakalanlammi** voi tarkoittaa:

* Hakalanlammi, 4,03 hehtaarin lampi Hartolassa
* Hakalanlammi, 1,56 hehtaarin lampi Hartolassa
Kleť-observatorio

**Kleť-observatorio** on observatorio Tšekin tasavallassa. Se perustettiin vuonna 1957. Observatorio sijaitsee České Budějovicesta lounaaseen olevalla Kleťin vuorella 1&nbsp;070&nbsp;metrin korkeudella.

## Lähteet
Rasterinäyttö

**Rasterinäyttö** on yleisin tietokoneen kuvaputkinäyttötyyppi. Se perustuu pikseleiksi kutsuttuihin näyttöpisteisiin, jotk amuodostavat rivejä. Rasteripyyhkäisyjärjestelmässä elektronisäde pyyhkäisee ruudun poikki ylhäältä alas peittäen yhden rivin kerrallaan. Valaistun pistekuvion kuvio luodaan kääntämällä säteen intensiteetti päälle ja pois, kun se liikkuu jokaisen rivin poikki. Muistialue, jota kutsutaan virkistyspuskuriksi tai kehyspuskuriksi, tallentaa kuvan määritelmän. Tämä muistialue sisältää intensiteettiarvot kaikille näyttöpisteille. Tallennetut intensiteettiarvot palautetaan kehyspuskurista ja maalataan näytölle rivi kerrallaan. 

Rasterinäyttö päivittyy säännöllisesti (60-80 kertaa sekunnissa) ja se on käytössä erittäin joustava. Sen kuvatila-algoritmien ja kehyspuskurin tietojensiirtoa varten kehitetty tekniikka vastaavat toisiaan. Rasterinäytöllä varustettuja tietokoneita käytetään 3D-animaatioiden ja muiden grafiikkatiedostojen esittämiseen.

## Katso myös
* Bittikarttagrafiikka
## Lähteet
Emil Kärpänoja

**Gustaf Emil Kärpänoja**, sukunimi vuoteen 1906 *Nikander* (2. syyskuuta 1850 Hämeenlinna – 2. tammikuuta 1938 Loppi) oli suomalainen prokuristi ja lahjoittaja. Kärpänoja oli ensimmäinen henkilö, joka testamenttasi omaisuutensa Suomen Kulttuurirahastolle.

Emil Kärpänojan vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Nikander (1824–1901) ja Hedvig (Hedda) Lovisa o.s. Nyström. Kärpänojan perhe muutti 1871 Lopelle Kärpänojan tilalle, jonka mukaan Emil Kärpänoja otti sukunimensä 1906. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan kymnaasista 1871 ja opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa mutta ei suorittanut pappisvihkimystä.

Kärpänoja tuli 1891 maanviljelysneuvos H. G. Paloheimon palvelukseen prokuristiksi ja hän oli Paloheimon yhtiön tehtävissä eläkkeelle jäämiseensä saakka. Paloheimo (silloinen Brander) oli puheenjohtajana ja Kärpänoja (silloinen Nikander) sihteerinä maaliskuussa 1899 Lopella pidetyssä kansalaiskokouksessa, joka käsitteli nimien keruuta helmikuun manifestia vastustaneeseen suureen adressiin. Paloheimo toimi myös Lopen kuntakokouksen esimiehenä Kärpänojan ollessa varaesimies. Kärpänoja teki jo elinaikanaan lahjoituksia muun muassa Lopen seurakunnalle, Lopen Läyliäisten Rukoushuoneyhdistykselle ja suojeluskunnalle ja hänet palkittiin Suojeluskuntien ansioristillä. Vuonna 1937 hän testamenttasi 600&nbsp;000 markan omaisuutensa 1937 perustetulle Suomen Kulttuurirahastolle. Emil Kärpänoja kuoli 87-vuotiaana tammikuussa 1938 Lopella Launosten kylässä Santamäen kartanossa. Kärpänojan tila siirtyi hänen sisarensa Hilda Sofia Nikanderin pojalle Akseli Peltovuorelle, vuoteen 1906 Åkerberg (1882-1968).

Kärpänojan kuoltua Suomen Kulttuurirahaston johtokunta pystytti 18 syyskuuta 1938 muistokiven Emil Kärpänojan haudalle Lopen hautausmaalle. Graniittisessa hautakivessä on kuvanveistäjä Eino Räsäsen tekemä Kärpänojan pronssinen kasvokuva.

## Lähteet
Amma Darko

**Amma Darko** (s. 1956 Koforidua, Ghana) on ghanalainen novellikirjailija, joka tutkii kirjoissaan erityisesti naisten elämää. Häntä pidetään yhtinä parhaimmista ghanalaisista kirjailijoista.

Darko varttui Accrassa, jossa vietettyjen vuosien jälkeen muutti lopulta Kumasiin. Sieltä hän valmistui teollisen muotoilun diplomi-insinööriksi vuonna 1980. Sen lisäksi hän on suorittanut sosiologian tutkinnon ja työskenteli Kumasin yliopistossa Teknologian konsulttikeskuksessa vuoden ajan.

Darko asui Saksassa 1981–1987, missä hän julkaisi myös debyyttinsä *Beyond the Horizonin*. Hän palasi takaisin Accraan vuonna 1987 opiskelemaan kirjanpitoa ja kirjoittamaan romaaneja. 

## Teoksia

* *Beyond the Horizon* (1985)
* *The Housemaid* (1998)
* *Faceless* (2003)
* *Not Without Flowers* (2006)
* *Between Two Worlds* (2015)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruoan jalostus

**Ruoan jalostus** tai **ruoan prosessointi** tarkoittaa ruoan ja elintarvikkeiden valmistusta muuttamalla alkuperäistä tuotetta erilaisilla menetelmillä.

Useimmat ruoat täytyy prosessoida, jotta niistä tulisi syömäkelpoisia. Sekä paljon että vähän prosessoitujen ruokien joukossa on terveellisiä ja epäterveellisiä ruokia.

Hyödyllistä prosessointia ovat esimerkiksi maidon pastörointi, joka ehkäisee vakavia ruokamyrkytyksiä, sekä haitallisten aineiden poistaminen palkokasveista liottamalla ja keittämällä. Haitallista prosessointia on esimerkiksi kuituisten kuoriosien  poistaminen viljoista.

## Jalostuksen tarkoitus
Ruoan jalostuksen tarkoituksia ovat esimerkiksi ruoan turvallinen säilöntä sekä sen maun, suutuntuman ja ulkonäön parantaminen. Teollisella ruoan jalostuksella alkutuotannon raaka-aineet saadaan kuluttajaystävälliseen ja helppokäyttöiseen muotoon. Jalostamisen kautta raaka-aineiden jalostusarvo ja tuotteen myyntiarvo nousevat, tuottavuus paranee ja ruokaketjuun syntyy työpaikkoja.

Ruoan jalostus voi lisätä tai vähentää ruoan perusravintoaineiden määrää ja osuutta. Joistakin ruoista poistetaan jalostuksessa esimerkiksi kuitupitoisia kuoriosia tai rasvaa ja toisiin lisätään vitamiineja ja jodia.

## Prosessointitapoja
Jalostamisen kolme vaihetta ovat:
# Alkutuotannon raaka-aineiden jalostus elintarvikkeeksi, kuten vehnän jauhatus myllyssä ja maidon pastörointi meijerissä.
# Ruoan valmistus esimerkiksi leipomalla jauhoista leipä tai valmistamalla maidosta jogurttia.
# Lopullisen tuotteen valmistus esimerkiksi tekemällä leivästä täytetty kolmioleipä tai valmistamalla jogurtista jälkiruoka.

Ruoan jalostaminen voidaan jakaa mekaanisiin, fysikaalisiin, kemiallisiin, mikrobiologisiin ja muihin menetelmiin:

* Mekaanista jalostusta ovat pesu, kuoriminen, pilkkominen, raastaminen, leikkaaminen, viipalointi, jauhaminen, seulonta, suodatus, pneumaattinen siirto, sekoittaminen, vatkaaminen, annostelu ja lajittelu.
* Fysikaalista jalostusta ovat pakastaminen, kuivaaminen, keittäminen, paistaminen, grillaaminen, pastörointi, iskukuumennus, haihduttaminen, kostuttaminen, separointi, uuttaminen ja kuivaus.
* Kemiallista jalostusta ovat etikkasäilöntä, suolaaminen ja sokerointi sekä muiden lisäaineiden käyttö elintarvikkeen koostumukseen, väriin ja rakenteeseen vaikuttamiseksi.
* Mikrobiologista jalostusta ovat käyttäminen ja nostattaminen hiivalla, hapattaminen maitohappobakteereilla sekä entsyymien käyttö.
* Muuta jalostusta ovat esimerkiksi vitamiinien, aminohappojen ja kivennäisaineiden lisääminen.

## Katso myös
* Ultraprosessoitu ruoka

## Lähteet
Lydia Cabrera

**Lydia Cabrera** (20. toukokuuta 1900 Havanna, Kuuba – 19. syyskuuta 1991 Miami, Florida, Yhdysvallat) oli kuubalainen kirjailija ja etnologi. Hän kirjoitti kaunokirjallisuutta ja kuubalaisten kansanperinteiden piirteistä kertovia kokoelmia.

Hän muutti vuonna 1927 Pariisiin opiskelemaan École du Louvreen ja kirjoitti siellä *Cuentos negros de Cuba* -teoksen vuonna 1940 (julkaistu alun perin ranskaksi 1936 "Mustat tarinat Kuubasta"), joka on 22 kansantarinan kokoelma. Cabrera kirjoitti Kuubassa vuonna 1948 28 tarinan kokoelman ¿Por Qué? ("Miksi?"). Hän keräsi kirjoihinsa sisältöä kuubalaisilta maaseudulla asunneilta henkilöiltä ja liitti niihin useasti joitain kuvauksia yliluonnollisista ja uskonnollisista olennoista.

Cabrera joutui pakenemaan Kuuban vallankumouksen aikana maasta vuonna 1959, jonka jälkeen asui Espanjassa ja Yhdysvalloissa, jossa jatkoi uraansa lopun elämäänsä.

## Lähteet
Bonet

**Bonet** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Carlos Bonet (s. 1977), paraguaylainen jalkapalloilija
* Lisa Bonet (s. 1967), yhdysvaltalainen näyttelijä
* María Bonet (s. 1985), espanjalainen näyttelijä
* Maria del Mar Bonet (s. 1947), espanjalainen laulaja
* Roger Bonet (s. 1995), espanjalainen jalkapalloilija
Jann Wenner

**Jann Wenner** (s. 7. tammikuuta 1946) on yhdysvaltalainen toimittaja ja *[[Rolling Stone]]* -lehden toinen perustaja. Hän myi vuonna 2017 lehdestä omistamansa enemmistöosuuden 51 prosenttia Penske Media Corporationille. Jo aiemmin 2016 hän myi siitä vähemmistöosuuden 49 prosenttia singaporelaiselle it-yritykselle BandLab Technologiesille, jolta osuus päätyi myöhemmin Penskelle. Hän on perustanut myös kunniagalleria *[[Rock and Roll Hall of Fame]]n*, jonka hallituksen jäsen hän oli vuoteen 2020 ja aiemmin myös puheenjohtaja. Hänet erotettiin hallituksesta *[[New York Times]]* -lehden haastattelussa esittämiensä rasististen ja naisia vähättelevien kommenttiensa vuoksi.

## Lähteet
Säynäsemä

**Säynäsemä** on matala läpivirtausjärvi Lieksanjoen reitillä Lieksan itäosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,32 neliökilometriä. Vanhemman, 1:20000-mittakaavaisen rantaviiva-aineiston perusteella ala on 1,65 neliökilometriä. Säynäsemä sijaitsee Ruunaan luonnonsuojelualueen yhteydessä, mutta sen vesiala ei kuuluu suojelualueeseen. Etäisyys Joensuusta on 99 kilometriä pohjoiskoilliseen.

## Maantiede
Lieksanjoki virtaa Säynäsemään idästä ja laajenee järven kohdalla noin 700 metriä leveäksi. Säynäsemä kapenee luoteessa Korpivirraksi, josta Lieksanjoki jatkuu kohti Säynäsemän länsipuolista Ruunaanjärveä. Järviwikin mukaan Säynäsemä päättyy Kaunisniemen kohdalle. Etäisyys järven eteläosan Palolahden kaakkoisrannalta Kaunisniemeen on noin 2,3 kilometriä. Noin puolet Säynäsemästä on vähintään 1,5 metriä ja enintään 3 metriä syvä. Syvin piste, 9,1 metriä, sijaitsee Utriaisensaaren ja Kallenniemen välissä.

Säynäsemän saariluku on 12. Saarista 11 on alle aarin laajuisia luotoja. Laajin saari on järven keskiosassa sijaitseva Utriaisensaari. Säynäsemän ja Ruunaanjärven välisellä Vaakioniemellä levittäytyy Rimminsuo. Säynäsemän koillispuolella sijaitsee Säynäsemänkangas. Luoteessa on Säynäsemänlampi (139,3 metriä mpy), joka laskee Sulkujokea Säynäsemään. Säynäsemän kaakkoispuolella sijaitsee Palojoen valuma-alue, jonka pienet järvet ja lammet laskevat Palojokea Säynäsemän Palolahteen.

Säynäsemän vesitilavuus on 3&nbsp;834&nbsp;000 kuutiometriä.

Säynäsemä (04.492.1.031) kuuluu Ruunaanjärven alueeseen (04.492), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ruunaanjoen valuma-alue (04.49) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Säynäsemä on kolmanneksi laajin Ruunaanjärven alueen 74:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Ruunaanjärvi ja Polvijärvi.

## Lähteet
Parelius Mentsen

**Parelius Meyer Mentsen** (1. lokakuuta 1902 Ballangen – 22. huhtikuuta 1985) oli norjalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi Landsorganisasjonenin puheenjohtajana vuosina 1965–1965. Hän oli koulutukseltaan kirvesmies.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Litteris et Artibus

**Litteris et Artibus** on ruotsalainen taiteilijoille vuodesta 1852 jaettu ansiomerkki. Ansiomerkin nimi on latinaa ja viittaa kirjallisuuteen ja taiteeseen. Se myönnetään pääasiassa tunnustuksena merkittävistä taiteellisista saavutuksista kirjallisuuden, esittävän taiteen tai musiikin saralla. Ansiomerkin myöntää Ruotsin monarkki. 

Mitali on kullattua hopeaa ja sen nauha on sininen. Mitalin etupuolella on rintakuva hallitsevasta monarkista ja takapuolella on kuva laakeriseppeleestä sekä teksti ”Litteris et Artibus”. Mitalin reunaan on kaiverrettu saajan nimi sekä vuosi, jolloin mitali on myönnetty.

## Palkittuja
Ks. :Luokka:Litteris et Artibus -palkitut

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo siemenpankeista

Tämä on **luettelo siemenpankeista**. Luettelo on aakkostettu.

* Australian viljansiemenholvi
* Huippuvuorten siemenholvi
* Intian siemenholvi
* Liettuan siemenholvi
* Ukrainan kansallinen siemenholvi, tuhottu vuonna 2022

## Lähteet
Muoto-opin arkisto

**Muoto-opin arkisto** on kielitieteellinen arkistoaineisto suomen murteiden morfologiasta. Se koostui alun perin noin 500&nbsp;000 paperisesta arkistolipusta morfologisten kategorioiden mukaan järjestettyä murreaineistoa. Arkisto sijaitsi vuosina 1967–2021 Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan suomen kielen oppiaineen tiloissa. 

Nykyään aineisto on koottu digitaaliseen muotoon suomalaisten yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden ylläpitämään Kielipankkiin. Osa aineistosta on vapaasti selattavissa, osaan vaaditaan yliopiston myöntämät tunnukset. Digitoitu tietokanta sisältää 403&nbsp;963 morfologisesti koodattua murrelause-esimerkkiä 160 paikkakunnalta ympäri Suomea. 

Arkisto perustettiin vuonna 1967. Professori Terho Itkonen toimi aineistonkeruuhankkeen johtajana.

## Lähteet
Tyrkkö

**Tyrkkö** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Jukka Tyrkkö (1912–1979), toimittaja ja sotakirjailija
* Maarit Tyrkkö (s. 1947), toimittaja ja tietokirjailija
* Marja Tyrkkö (1922–2000), sopraano
* Marjatta Tyrkkö (1916–2010), lehti- ja radiotoimittaja
* Martti Tyrkkö (1904–1970), pappi, oppikoulun rehtori ja kirjailija
Hans Josefsson

**Hans Josefsson** (s. 24. maaliskuuta 1945) on ruotsalainen oopperalaulaja (baritoni) ja näyttelijä. Hän aloitti Göteborgin Stora Teaternissa vuonna 1971 ja on vuodesta 1994 esiintynyt myös Göteborgin oopperassa. Oopperan lisäksi Josefsson on esiintynyt revyytaiteilijana sekä pääosan näyttelijänä Ernst Rolfista kertovassa televisiosarjassa vuodelta 1986.

Josefsson vastaanotti vuonna 2023 kuninkaallisen Litteris et Artibus -mitalin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fosdinovo

**Fosdinovo** on kunta Toscanan luoteisosassa Italiassa. Se kuuluu Massa-Carraran maakuntaan ja Lunigianan historialliseen alueeseen.

## Maantiede
Fosdinovo sijaitsee alueella, jossa maasto kohoaa Välimerestä vuoristoksi. Etäisyys Carrarasta on noin 15 kilometriä pohjoiseen ja Firenzestä noin 105 kilometriä länsiluoteeseen. Maanteitse etäisyys Firenzestä on noin 135 kilometriä ja Genovasta noin 110 kilometriä.

Fosdinovon virtavedet päätyvät Magra-joen kautta Välimereen.

## Historia
Fosdinovo oli keskiaikana Malaspinan suvun ja Lunin piispojen kiistan aihe. Spinetta Malaspina sai paikkakunnan haltuunsa 1340 ja Malaspinat hallitsivat Fosdinovoa aina Ranskan vallankumoukseen saakka. Lähes puoli vuosituhatta kestänyt aikakausi oli paikkakunnalle suhteellisen rauhallista. Wienin kongressin (1815) jälkeen Fosdinovo kuului Este-suvun läänityksiin ja päätyi 1800-luvun jälkipuoliskolla osaksi Italian kuningaskuntaa.

Fosdinovon historiallisiin rakennuksiin kuuluu muun muassa Castello Malaspina, jonka historia alkaa 1100-luvulta, ja kolmikerroksinen Villa Malaspina, jonka historia ulottuu niin ikään keskiajalle. Kirkoista mainittakoon San Remigio, joka on rakennettu 1400-luvun jälkipuoliskolla ja uudistettu täysin vuoden 1666 jälkeen.

## Talous ja liikenne
Fosdinovon elinkeinoja ovat muun muassa maatalous ja turismi. Keskeisiä maantieliikenteen väyliä ovat Strada statale 1 Via Aurelia ja moottoritie A12 (Autostrada Azzurra).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fosdinovo, Toscana, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength
Dynastia (albumi)

**Dynastia** on suomalaisen pop-rap-yhtye Portion Boysin 22. syyskuuta 2023 julkaistu ensimmäinen studioalbumi. Albumi saavutti 60 miljoonalla striimauksella ennakkoon triplaplatinaa. Albumi ilmestyi vinyyliversiona 15. joulukuuta 2023.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 

## Lähteet