open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuvalun kansalaisuus

**Tuvalun kansalaisuus** on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Tuvalun valtion välillä. Maassa noudatetaan ius soli -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Tuvalun perustuslain mukaan syntyperäisiä kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet maan alueella perustuslain tultua voimaan 15. syyskuuta 1986. Poikkeuksena tähän ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhempi toimi diplomaattina. Mikäli henkilö syntyy ulkomailla, vähintään toisen vanhemmista tulee olla Tuvalun kansalainen.

Perustuslain mukaan myös Tuvalun alueelta löydetyt lapset, joita ei voida todentaa muiden maiden kansalaisiksi, katsotaan syntyperäisiksi Tuvalun kansalaisiksi. 

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Henkilö voi hakea Tuvalun kansalaisuutta, mikäli hän täyttää seuraavat ehdot:

* Hän on asunut maassa vähintään seitsemän vuotta ja aikoo asua maassa pysyvästi
* Hän on todistetusti nuhteeton
* Hän kykenee elättämään itsensä
* Hän tuntee Tuvalun kulttuuria ja tapoja
* Hän antaa uskollisuudenvalan 

Henkilöt, jotka ovat menneet naimisiin Tuvalun kansalaisen kanssa, voivat maan perustuslain nojalla rekisteröityä Tuvalun kansalaisiksi.

Vähintään seitsemän vuotta Tuvalussa tai maan ulkomaanedustustossa toimineet virkamiehet ovat oikeutettuja helpotettuun hakuprosessiin.

## Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen
Tuvalu sallii kaksoiskansalaisuuden vuodesta 2009 lähtien. Tuvalun kansalaiset ovat myös Kansainyhteisön kansalaisia.

Tuvalun kansalaiset voivat oma-aloitteisesti luopua kansalaisuudestaan ilmoituksella, mikäli heillä on jo jonkun toisen maan kansalaisuus tai he saavat sellaiset luovuttuaan Tuvalun kansalaisuudesta. Maan ollessa sotatilassa kansalaisuudesta luopuminen vaatii hallituksen erillisluvan.

## Lähteet

* 

### Viitteet
1973 (albumi)

**1973** on Maija Vilkkumaan kahdeksas, 7.&nbsp;lokakuuta 2022 julkaistu studioalbumi. Julkaisuviikollaan se nousi Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle.

Albumin ensisinglenä julkaistu ”Viimeinen elämä” nousi radiosoittolistan 7.&nbsp;sijalle ja toisena julkaistu ”1973” 24.&nbsp;sijalle. Kolmantena singlenä albumilta julkaistiin ”Jos oisin mies”. Neljäntenä singlenä julkaistu ”Äidinmaa” nousi radiosoittolistan 85.&nbsp;sijalle.

## Kappaleet

### Vinyyli

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Louvren kummitus

**Louvren kummitus** (*Belphégor ou le Fantôme du Louvre*) on ranskalainen television minisarja vuodelta 1965. Arthur Bernèden vuonna 1927 julkaistuun romaaniin perustuva kauhutarina koostuu neljästä 70 minuutin jaksosta. Sarjan on ohjannut Claude Barma, ja sen pääosissa näyttelevät Juliette Gréco (Laurence Borel), René Dary (komisario Ménardier), Yves Rénier (André Bellegarde), François Chaumette (Boris Williams) ja Christine Delaroche (Colette Ménardier). 

Sarja sai suurta suosiota monissa Euroopan maissa, ja muun muassa Lars von Trier on kertonut saaneensa tästä lapsuutensa pelottavasta katsomiskokemuksesta vaikutteita sairaala-aiheiseen televisiosarjaansa *[[Valtakunta (televisiosarja)|Valtakunta]]*. Suomessa Mainostelevisio esitti *Louvren kummituksen* kesällä 1966, ja se oli kielletty alle 16-vuotiailta.. Yle Teema esitti sarjan kahdesti vuonna 2007 jaettuna 13 lyhyeen jaksoon, ja uudelleen helmikuussa 2009 kaikki jaksot peräjälkeen.

## Juoni
Pariisilaisen Louvren taidemuseon primitiivisen taiteen osastolla pahuudenjumala Belphegorin patsaan luona alkaa kummitella ja museon päävartija löydetään murhattuna. Komisario Ménardierin tutkiessa tapausta se kehittyy yhä mystisemmäksi ja laajemmaksi.

## Muita elokuvasovituksia romaanista
Bernèden romaanin pohjalta on tuotettu myös mykkäelokuva *Aarteenryöstäjät ja salapoliisien kuningas Le Coq* (*Belphégor*, 1926) jo ennen romaanin ilmestymistä. Vuonna 2001 julkaistiin 26-osainen animoitu televisiosarja *Belphégor* ja näytelmäelokuva *[[Belphegor, Louvren kummitus]]*.

## Lähteet
Euroopan poliittinen yhteisö

**Euroopan poliittinen yhteisö** on 45 eurooppalaisen maan muodostama yhteisö. Se syntyi Ranskan presidentin Emmanuel Macronin toukokuussa 2022 EU-parlamentissa Euroopan tulevaisuuskonferenssin päätteeksi Strasbourgissa pitämästä puheesta saadusta herätteestä. Yhteisö piti ensimmäisen kokouksensa Prahassa Prahan linnassa 7. lokakuuta 2022 alkaen.

Kokouksen taustalla on maailman tilanne ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022. Ensimmäiseen kokoukseen osallistui 27 Euroopan unionin jäsenmaata ja 17 eurooppalaista maata unionin ulkopuolelta, yhteensä 44 maata. Tanskan pääministeri Mette Frederiksen ei kuitenkaan ollut paikalla parlamentin avajaisten vuoksi.

Kokous kuuluu Tšekin EU-puheenjohtajuuskauden ohjelmaan. Kokouksessa käydään turvallisuuteen ja vakauteen sekä talouteen, energiaan ja ilmastopolitiikkaan liittyviä keskusteluja, ja lisäksi ohjelmassa on kahdenvälisiä tapaamisia. Suunnitelmissa on kokoontumisia kaksi kertaa vuodessa.

## Jäsenet

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Tuppurinmäen työväentalo

**Tuppurinmäen työväentalo** oli Leppävirran kunnan Tuppurinmäen kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Tuppurinmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1914 Leppävirran Itä-Saamaisten kylään. Talo valmistui vuonna 1916, jolloin yhdistyksellä oli 26 jäsentä. Vuonna 1931 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla, ja talo päätyi valtiolle. Vuonna 1947 perustettiin Tuppurin- ja Valkeamäen sosialidemokraattinen työväenyhdistys. Samana vuonna sosialidemokraattinen piiri lunasti talon valtiolta ja alkoi vuokrata sitä uudelle työväenyhdistykselle. Talon tuotot eivät kuitenkaan olleet tarpeeksi suuret kuluihin ja velkoihin nähden, joten vuonna 1973 talo myytiin yksityiselle kesäasunnoksi. Siinä käytössä se oli vielä vuonna 1988. Talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa. 

## Rakennus
Hirsirakenteisen talon pinta-ala oli 128 neliömetriä, huonekorkeus noin kolme metriä. Salissa oli istumapaikat 126 hengelle sekä näyttämö. Lisäksi taloon kuului vahtimestarin asuinhuone, kellari ja pieni ulkorakennus. Talo lämmitettiin uuneilla, joita oli kolme, sekä hellalla. Sähköjä talossa ei ollut. Huopakatto laitettiin vuonna 1959. 

## Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1919 leppävirtalainen Valkeisenrannan työväenyhdistys järjesti talolla iltamat, sillä kyseisellä yhdistyksellä ei vielä ollut omaa taloa. Juhannuksena 1922 iltaman taas järjesti Maalaisliiton paikallisosasto. Vielä vuonna 1962 talolla järjestettiin iltamat, joissa oli runsaasti väkeä.

## Lähteet
Puponmäen työväentalo

**Puponmäen työväentalo** oli Leppävirran kunnan Puponmäen kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Puponmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Hirsirakenteinen talo valmistui vuonna 1921. Vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla, ja talo päätyi valtiolle takavarikkoon. Sosialidemokraattinen piiri anoi talon takaisin valtiolta vuonna 1948, mutta sen toimintaa ei saatu kannattavaksi, joten piiri myi talon vuonna 1960. Talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa.

## Lähteet
Onni Käyhkö

**Onni Aapeli Käyhkö** (s. 3. kesäkuuta 2002 Vääksy) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. 

## Ura
Käyhkö aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan noin 5–6-vuotiaana. Hän on Kanavan Pallo-80:n kasvatti, mutta Käyhkö siirtyi juniorina sittemmin Pelicansiin. Hän oli kaudella 2019–2020 tehoilla 3+15=18 seuran B-nuorten tehokkain puolustaja. Kaudella 2021–2022 Käyhkö voitti Pelicansin U20-joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +16. Hän debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelattuaan Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa lainalla seitsemän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.

Kaudeksi 2022–2023 Käyhkö nimettiin Pelicansin U20-joukkueen kapteeniksi. Hän oli joukkuen tehokkain puolustaja tehoilla 4+15=19. Käyhkö debytoi samalla kaudella myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi seitsemän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Käyhkö teki liigadebyyttinsä runkosarjan yhdeksännellä kierroksella 5. lokakuuta 2022 vieraissa KooKoota vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin seitsemänneksi puolustajaksi. Käyhkö sai ottelussa jääaikaa 8.04 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Peliittojen Mestis-joukkueessa tehden yhden syöttöpisteen.

Kesäkuussa 2023 Käyhkö teki Pelicansin kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Hän pelasi varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2023–2024 34 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Käyhkö pelasi myös seitsemän Mestarien liigan ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän ei kuitenkaan saanut peliaikaa pudotuspeleissä. Käyhkö voitti kauden päätteeksi kuitenkin SM-hopeaa. Kesäkuussa 2024 Pelicans uutisoi käyttäneensä hänen sopimuksessaan olleen option ja teki Käyhkön kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2024–2025, syyskuussa 2024 hän joutui yli kahdeksi kuukaudeksi sivuun loukkaantumisen vuoksi. Käyhkö palasi kaukaloihin joulukuussa. Hän teki liigauransa avausmaalin kauden viidennessä ottelussaan 10. joulukuuta 2024 vieraissa Tapparaa vastaan. Käyhkö pelasi 21 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3 ja neljä Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Hän ei kuitenkaan pelannut enää 1. helmikuuta 2025 jälkeen. Toukokuussa 2025 Käyhkö teki Pelicansin kanssa 2+1-vuotisen jatkosopimuksen.

Kaudeksi 2025–2026 Käyhkön Pelicansissa käyttämä pelinumero 44 vaihtui numeroon 77, kun Mikko Kousa palasi joukkueeseen.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Elmeri Lonkainen

**Onni Elmeri Lonkainen** (s. 25. heinäkuuta 2006 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Ulkokentällä hän pelaa polttolinjassa ja sisäpelissä vaihtajana.

Lonkainen on pelannut kasvattajaseurassaan Joensuun Mailassa 23 ottelua Poikien Superpesistä. Edustusjoukkueen kokoonpanossa Lonkainen debytoi helmikuussa 2022 ottelussa Imatran Pallo-Veikkoja vastaan. Kyseisessä ottelussa hänelle tilastoitiin yksi kärkilyönti ykköspesälle. 

Kaudella 2022 Lonkainen voitti C-poikien SM-kultaa. Turnauksen loppuottelussa Sotkamon Jymyä vastaan hän löi ja toi yhden juoksun sekä toimi joukkueensa kapteenina.

## Lähteet
Valkeisenrannan työväentalo

**Valkeisenrannan työväentalo** oli Leppävirran kunnan Valkeisenrannan kylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Valkeisenrannan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1916. Vuonna 1928 yhdistys ilmoitti SDP:n puoluetilastoon, että sillä oli 18 jäsentä. Talo valmistui vuonna 1921 ja toimi 1960-luvulle saakka. Tällöin tulot pienenivät liikaa velkoihin nähden. Talo päätyi sosialidemokraattiselle piirille ja myytiin vuonna 1964 yksityishenkilölle varastotiloiksi.  Talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa.

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen ja lautavuorattu. Sen pinta-ala oli noin 98 neliömetriä ja korkeus 3,5 metriä. Juhlasalissa oli 105 istumapaikkaa. Lisäksi talossa oli keittiö ja ulko-wc. Sähköjä talossa ei ollut. 

## Lähteet
Mannerheimin sotataito

**Mannerheimin sotataito** on Mikko Karjalaisen ja Toni Monosen kirja, joka käsittelee Carl Gustaf Mannerheimin taitoa käydä sotaa. Kirjan on kustantanut Otava, ja se on julkaistu 2022.

Kirjoittajista Karjalainen on Maanpuolustuskorkeakoulun sotahistorian apulaisprofessori, Mononen kapteeni ja sotahistorian tohtoriopiskelija. Teos on ensimmäinen yleisesitys Mannerheimin sotataidoista. Karjalaisen mukaan teoksessa näytetään Mannerheimin heikkoudet ja vahvuudet ja häntä verrataan muihin Venäjän vallan ajan sotilasjohtajiin. Karjalainen tiivistää sotataidon: ”Se on sitä, millä keinoin sodankäynnissä onnistuu saavuttamaan asetetut tavoitteet.”

Mannerheimin ura jakautuu sotataidollisesti kahteen jaksoon: Ensimmäisessä jaksossa, 1881–1917, hän oli Venäjän armeijan palveluksessa, ja hän oli taktisen tason johtaja. Toisessa vaiheessa hän oli Suomen armeijan ylipäällikkö ja hänestä tuli strategisen tason johtaja. Sotataidon opiskelu jäi vähiin, sillä Mannerheim ehti olla neljä vuotta Haminan kadettikoulussa ennen kuin sai potkut. Sen jälkeen hän opiskeli kaksi vuotta Nikolain ratsuväkiopistossa, jossa koulutettiin nuoria ratsuväen upseereita. Opisto oli aikaansa nähden ajantasainen, sanoo Karjalainen haastattelussa. Mannerheim ei päässyt yleisesikunta-akatemiaan, ja Karjalaisen mukaan se muovasi Mannerheimin sotilasuraa. Sillä oli vaikutusta siihen, kuinka hän johti ylipäällikkönä Suomessa käymiään sotia, ja häneltä jäi puuttumaan kokemus esikuntatyöskentelystä. Hän kuitenkin kehitti sotataitoaan käymissään sodissa. Mannerheimin heikkous oli Karjalaisen mukaan ratsuväen perinteen vaikutus hänen näkemyksiinsä.

## Lähteet
Leppävirran työväentalo

**Leppävirran työväentalo** oli Leppävirran kunnan kirkonkylässä sijainnut työväentalo. 

## Historiaa
Leppävirran kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui vuonna 1914 Kauppilanmäelle Valoharju-nimiselle tontille, jonka yhdistys osti Tornator-nimiseltä yhtiöltä. Vuoden 1915 kesäkuussa yhdistyksellä oli 20 jäsentä, joulukuussa jo 30, eli ilmeisesti yhdistystoiminta vilkastui oman talon myötä. Talo kuitenkin rapistui ajan myötä, kun toiminta ei enää tuottanut tuloja korjauksien toteuttamiseksi. Yhdistys myi talon ja tontin rakennusliikkeelle vuonna 1970. Rakennusliike purki talon ja rakensi tontille kaksi rivitaloa. 

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen, yksikerroksinen, sen pinta-ala oli 280 neliömetriä, minkä lisäksi siinä oli 8 neliömetriä kellaritilaa. Huonekorkeus oli 3,2 metriä. Taloon kuului juhlasali, jossa oli 150 istumapaikkaa sekä näyttämö, ravintola ja keittiö sekä vahtimestarin asunto. Ulkorakennuksessa oli sauna. 

## Toimintaa työväentalolla
Sisällissodan aikaan talo oli takavarikossa, ja siellä pidettiin jonkin aikaa punavankeja. Vuonna 1919 talo vapautui takavarikosta. Yhdistyksen toiminta oli tämän jälkeen vilkasta, ja taloa vuokrattiin myös muille käyttäjille. Keväällä 1929 pidettiin ”iloiset jazzit”. Vuonna 1939 Varkauden piirin sosialidemokraattinen nuorisojärjestö järjesti talolla kaksipäiväiset kesäjuhlat. Ohjelmassa oli päiväjuhla työväentalon pihalla musiikkiesityksineen ja puheineen sekä tanssiaiset talolla. Vuonna 1951 kansanedustaja Valfrid Eskola puhui talolla. 

## Lähteet
Halvar Hacklin

**Halvar John August Hacklin** (29. joulukuuta 1899 Pori – 30. tammikuuta 1982 Pori) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Hacklinin vanhemmat olivat työnjohtaja Karl Hacklin ja Olga Maria Lillås ja puoliso vuodesta 1923 Sylvi Agnes Virtanen. Halvar Hacklin, joka oli kauppaneuvos Werner Hacklinin veljenpoika, aloitti uransa juoksupoikana. Hän oli sittemmin O. W. Hacklin & Co:n, vuodesta 1933 O. W. Hacklin & Co Oy ja nykyään Oy Hacklin Ltd, konttoripäällikkö vuodesta 1921 ja yhtiön toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1944–1970. Hän oli myös Oy Hacklin Holding Co. Ab:n toimitusjohtaja ja hänellä oli useita luottamustehtäviä. Werner Hacklinin säätiön puheenjohtajana Halvar Hacklin toimi vuodesta 1958 ja Tanskan varakonsulina Porissa 1948–1969. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1964.

## Lähteet
Luontokato

**Luontokato** tarkoittaa luonnon monimuotoisuuden eli biodiversiteetin vähenemistä, kun lajit taantuvat eli niiden kannat pienenevät, vaikka ne olisivatkin yhä elinvoimaisia. Lajeja voi myös uhanalaistua tai kuolla kokonaan sukupuuttoon (lajikato). Uhattuun monimuotoisuuteen kuuluvat myös muun muassa lajien sisäinen geneettinen vaihtelu ja niiden ympäristöjen vaihtelu ekosysteemeissä.

Nykyisin meneillään olevassa sukupuuttoaallossa lajeja häviää erittäin nopeasti. Lajien häviäminen on 1&nbsp;000 – 1&nbsp;000&nbsp;000 kertaa lajiutumista yleisempää. Hallitustenvälisen luontopaneelin mukaan noin neljännes maailman eläin- ja kasvilajeista on vaarassa kadota lopullisesti.

## Käsitteen historia
Luontokato-käsitteen käyttö on yleistynyt Suomessa 2020-luvulla, ja Kotimaisten kielten keskus lisäsi sen Kielitoimiston sanakirjaan vuonna 2022.

## Vaikutukset
Luontokato heikentää luonnon toimintaa. Lajit elävät jatkuvassa vuorovaikutuksessa toistensa kanssa, ja lajin katoamisen seuraukset voivat olla arvaamattomat. Jos lajien riippuvuuksien verkosto häiriintyy, seurauksena saattaa olla koko ekosysteemin romahtaminen. Monimuotoisessa ekosysteemissä saattaa kuitenkin löytyä tilalle korvaavia lajeja.

## Syyt
Maapallon luonnon monimuotoisuus on nykyaikana nopeasti vähenemässä ihmisen toiminnan seurauksena. Tärkeimpiä luontokadon syitä ovat maankäyttö, ylikulutus, ilmaston lämpeneminen, haitalliset vieraslajit sekä ilman, veden ja maaperän saastuminen. Maankäytön muutoksia ovat esimerkiksi se, kuinka metsiä, soita ja muita luonnonympäristöjä muutetaan pelloiksi, patoaltaiksi ja kaupungeiksi.

Suomessa kulutetusta lihasta naudanliha aiheuttaa eniten ja broileri vähiten luontokatoa, sianliha on siltä väliltä. Kasviperäisen tofun vaikutus on kaikkia näitä pienempi. Naudanlihan maankäytön luontojalanjälki liittyy lähinnä tuontilihaan, koska sademetsissä on paljon enemmän lajeja ja siksi siellä hehtaarin raivaaminen laitumeksi on haitallisempaa kuin Suomessa.

## Lähteet
Paukarlahden työväentalo

**Paukarlahden työväentalo** oli Leppävirran kunnan Paukarlahden kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Paukarlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Heti perustamisen jälkeen, vuonna 1907, yhdistyksellä oli 40 jäsentä, mutta vuonna 1916 enää 15, ja vuonna 1931 jäseniä oli jäljellä 7. Talo valmistui vuonna 1913.

Syyskuussa 1930 Leppävirran nimismies anoi maaherralta yhdistyksen lakkauttamista kommunistilakien nojalla. Yhdistys oli sosialidemokraattinen, mutta nimismies epäili siinä toimivan salaa myös kommunisteja. Maaherra antoikin marraskuussa määräyksen, että yhdistyksen talossa ei saanut järjestää huveja neljään kuukauteen. Jo ennen tätä talo oli käytännössä ollut suljettuna, sillä nimismies ei antanut lupaa järjestää talolla tapahtumia niin kauan kuin lakkautusanomusta käsiteltiin. Yhdistys sai kuitenkin lopulta jatkaa toimintaansa, ja seuraavana kesänä se järjesti talollaan kesäjuhlat. 1970-luvulla talo myytiin huonokuntoisena purettavaksi. 

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen ja lautavuorattu. Välipohjat olivat puuta. Talo oli yksikerroksinen, noin 3,2 metriä korkea, sen pinta-ala oli 118 neliömetriä, ja lisäksi rakennettavaa ullakkotilaa oli noin 80 neliömetriä. Juhlasalissa oli 96 istumapaikkaa ja näyttämö. Lisäksi talossa oli vahtimestarin asunto ja ulkorakennuksessa wc. Talossa ei ollut sähköjä, vaan se lämpeni kolmella uunilla ja yhdellä hellalla. 

## Toimintaa työväentalolla
Talolla järjestettiin muun muassa yhdistyksen kokouksia ja tanssiaisia.

## Lähteet
Himakkala

**Himakkala** () oli inkeriläinen kylä, joka kuului Toksovan luterilaisen seurakuntaan. Kylä sijaitsi Toksovasta koilliseen, Hepojärven rannan lähellä. Kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuodelta 1500 ("*Gimokala*" Kelton pogostassa), sen asukkaat lienevät olleet inkerikkoja. Vuonna 1849 Himakkalassa asui 392 ihmistä (169 miestä ja 223 naista), kaikki inkeriläisiä (äyrämöisiä). Kylä koostui seuraavista osista ("mäkikunnista"): Kempinmäki, Kärkimäki, Nokelaismäki, Puhilanmäki ja Kiurunmäki. Vuonna 1912 Himakkalaan muutti Purnun kylän asukkaita, kun Purnun kylän alue pakkolunastettiin tykistön ampumaradan vuoksi.

Vuonna 1926 Himakkalan kyläneuvostossa asui 707 ihmistä, kaikki inkeriläisiä (niistä Kempinmäessä - 55 asukasta, Keselä - 102, Kärkimäki - 75, Nokelaisenmäki - 124, Purnu - 96, Puhilanmäki - 143, Rajala - 73 ja Revonaho - 39). Kylässä toimi 1900-luvun alusta suomenkielinen koulu, joka sijaitsi Nokelaisenmäen ja Kempinmäen välillä. Kylä kuului 1920-1930-luvulla Kuivaisten piiriin. 

Toisen maailmansodan aikana kylä joutui Leningradin saartoon, paikallisasukkaista osa evakuoitiin sisä-Venäjälle. Maaliskuussa vuonna 1942 loput kylän suomalaiset karkotettiin Siperiaan, omaisuutta takavarikoitiin. Sodan jälkeen takaisin palanneet eivät päässeet kotikylälleen, koska heitä kiellettiin asumasta omalla alueellaan. Kylän alue jäi autioksi.

## Lähteet

### Viitteet
Yrjö Rekola

**Yrjö Johannes Rekola** (16. huhtikuuta 1903 Rauman maalaiskunta – 1. tammikuuta 1981 Turku) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Rekolan vanhemmat olivat maanviljelijä John G. Rekola ja Maria Uusitalo ja puoliso vuodesta 1933 Aune Alice Olofsson. Rekola tuli ylioppilaaksi Rauman yhteislyseosta 1923 ja suoritti päästötutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulusta 1927. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Rekola oli Rautatiekirjakaupan apulaiskonttoripäällikkö 1927–1929 ja Turun konttorin johtaja 1929–1956 ja Lyhy Oy:n, vuodesta 1958 Figura-Tuote Oy, perustaja vuodesta 1941, toimitusjohtaja 1941–1970 ja hallituksen puheenjohtaja 1941–1979. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Rekola oli reservin luutnantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1964.

## Lähteet
Mpikan piiri

**Mpikan piiri** on yksi Sambian Muchingan maakunnan kahdeksasta piiristä. Aiemmin piiri oli yksi Sambian suurimmista piireistä (noin 41000 km2), mutta vuonna 2017 siitä erotettiin Lavushimandan ja Kanchibiyan piirit, minkä myötä Mpikan piirin pinta-ala on nykyisin 17167 km2. Mpikan piirin rajanaapureita ovat Lavushimandan piiri etelässä, Shiwang'andun piiri pohjoisessa, Kanchibiyan piiri koillisessa ja Chaman piiri luoteessa sekä Itäisen maakunnan puolella sijaitsevat Lundazin ja Mambwen piirit kaakossa.

Mpikan piiri sijaitsee noin 650 km päässä valtion pääkaupungista Lusakasta ja noin 180 km päässä maakunnan pääkaupungista Chinsalista. Maanteiden lisäksi Mpikan piirin kautta kulkee rautatie ja lentokenttä sijaitsee Chibansan alueella noin 7 km päässä piirin keskushallinnosta.

Mpikan piirissä pääasialliset tulonlähteet ovat erilaisten raaka-aineiden tuotanto sekä maatalous. Piirin keskeisen sijainnin ja hyvien liikenneyhteyksien myötä alue olisi kuitenkin otollista erilaiselle teollisuudelle sekä muulle taloudelliselle toiminnalle. Maataloudessa alueen tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, kassava, durra, bataatti, hirssi ja sitrushedelmät. Yli 90% piirin maanviljelijöistä on pienviljelijöitä. Eläimistä alueella pidetään nautoja, vuohia, sikoja, lampaita sekä siipikarjaa.

## Lähteet
* Muchinga Province Provincial Administration: Mpika 

## Aiheesta muualla
Kotalahden työväentalo

**Kotalahden työväentalo** oli Leppävirran kunnan Kotalahden kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Kotalahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1910. Yhdistyksellä oli tuolloin 20 jäsentä, ja vuonna 1916 jäseniä oli jo 38. Talo sijaitsi vuokratontilla, ja kun vuokra-aika päättyi vuonna 1957, päättyi myös talon toiminta. Vuonna 1962 talo myytiin yksityiselle asuintaloksi. Talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa. 

## Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen, noin neljä metriä korkea, yksikerroksinen, ja pinta-alaltaan 263 neliömetriä. Siinä oli juhlasali, jossa oli 188 istumapaikkaa, näyttämö, ravintola, kokoushuone, kaksi varastoa sekä asuinhuone vahtimestarille. Taloa laajennettiin vuonna 1916, jolloin se myös peruskorjattiin. Korjauksia tehtiin myös vuosina 1919 ja 1926. Talo sähköistettiin jossain vaiheessa; sitä ennen se lämpeni viidellä uunilla ja kahdella hellalla. 

## Toimintaa työväentalolla
Kesällä 1931 yhdistys vietti 25-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Ohjelmaan kuului muun muassa urheilukilpailu, puheita ja näytelmä. Maaliskuussa 1932 voimistelu- ja urheiluseurat Kotalahden Into ja Sorsakosken Jäntevä järjestivät hiihtokilpailut, joiden päätteeksi vietettiin iltamia. Iltamissa yleisöä oli noin 200 henkeä. Vuonna 1938 talolla pidettiin ”railakkaat kekritanssiaiset”. Talolla järjestettiin myös ilmeisesti kodinhoitokurssi alkuvuonna 1939, sillä sen päättäjäisjuhlaa vietettiin työväentalolla. Vuonna 1951 sosialidemokraattien kansanedustaja Valfrid Eskola puhui talolla.

## Lähteet
Kuparisulfidi

**Kuparisulfidi** (CuS) on kupari- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa maaleissa. Luonnossa kuparisulfidia esiintyy kovelliittimineraalina.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa kuparisulfidi on mustaa kiteistä ainetta ja sen alkeiskoppi on heksagonaalinen. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee happoihin sekä ammoniakki- ja syanidiliuoksiin komplekseja muodostaen. Kuparisulfidi hajoaa kuumennettaessa voimakkaasti.

Kuparisulfidia valmistetaan saostamalla veteen liukenevan kuparisuolan liuoksesta vetysulfidilla.

Kuparisulfidia käytetään laivojen pohjamaaleissa ja apuaineena värjättäessä aniliinimustalla.

## Lähteet
Edvin Renlund

**Edvin Alexander (Eddi) Renlund** (6. heinäkuuta 1904 Kokkola – 31. tammikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Renlundin vanhemmat olivat rautatievirkamies Lennart Sundbäck ja Anna Mathilda Renlund ja puoliso vuodesta 1931 Elvi Linnéa Bredskär. Renlund kävi kansakoulun ja kielikursseja ja teki opintomatkoja Ruotsiin, Saksaan ja Englantiin 1934–1939. Hän oli Jakob Finnilän tukkuliikkeen palveluksessa Kokkolassa 1920–1924, Oy J. Rudbäck Ab:n urheiluliikkeen palveluksessa 1924–1936, Gamlakarleby Sko Ab:n omistaja, E. A. Renlundin Pyöräkeskus Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja 1937–1959 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1937, Oy Ermo Ab:n perustaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1952 ja Oy Suomen Monarkin toimitusjohtaja 1957–1970. Renlund oli myös Oy Alfr. Björklundin omistaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1948 ja hallituksen puheenjohtaja 1949–1960, Oy Laatupuseron pääosakas ja johtokunnan puheenjohtaja 1948–1952, Oy Suomen Villatuotteen pääosakas ja johtokunnan puheenjohtaja 1948–1952 sekä Oy Crescent Ab:n omistaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1963. Renlundilla oli myös useita luottamustehtäviä, Ruotsin varakonsuli Kokkolassa hän oli 1959–1971. Renlund sai kauppaneuvoksen arvonimen 1964. 

## Lähteet
Nelivärinen korttipakka

**Nelivärinen korttipakka** on korttipakka, joka on identtinen tavallisen ranskalaisen korttipakan kanssa maiden väriä lukuun ottamatta. Tyypillisessä englantilaisessa nelivärisessä pakassa hertat ovat punaisia ​​ja padat mustia, mutta ristit ovat vihreitä ja ruudut sinisiä. Muita väriyhdistelmiä on kuitenkin käytetty vuosisatojen ajan muilla alueilla tai tietyissä peleissä.

## Lähteet
Petromäen työväentalo

**Petromäen työväentalo** oli Leppävirran kunnan Petromäen kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Konnuslahden ja Petromäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo valmistui Petromäkeen vuonna 1909. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 9 jäsentä, vuonna 1915 jäseniä oli 15, ja sen jälkeen yhdistys ei enää ilmoittanut tietojaan SDP:n puoluetilastoon. Sisällissodan jälkeen talo oli vielä jonkin aikaa toiminnassa, mutta jo vuonna 1925 sen kerrottiin jääneen ”aivan retuperälle”. Lähes kaikki talon ikkunat olivat rikki, ja se oli ollut vuosia käyttämätön. Yhdistys ei myöskään ollut maksanut kunnan paloapuyhdistyksen vakuutusmaksuja, joten talo oli määrätty pakkohuutokaupattavaksi. Elokuussa 1929 järjestettiin huutokauppa, jossa talo ilmeisesti myytiin sosialidemokraattiselle piirille; työväenyhdistys oli jo siihen mennessä lopettanut toimintansa. Vuonna 1930 talo huutokaupattiin yksityishenkilön asuintaloksi. Vuonna 1988 talo oli edelleen yksityisomistuksessa kunnostettuna. Talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa. 

## Toimintaa työväentalolla
Talolla pidettiin ainakin työväenyhdistyksen kokouksia. Vuonna 1917 Tahvanalan työväenyhdistys järjesti talolla iltamat, joihin osallistui noin 200 henkeä.

## Lähteet
Ehrenfried Walther von Tschirnhaus

**Ehrenfried Walther von Tschirnhaus** (joskus myös **Tschirnhausen**) (10. huhtikuuta 1651 Kieslingswalde, Saksin vaaliruhtinaskunta – 11. lokakuuta 1708 Dresden) oli saksalainen matemaatikko, fyysikko ja filosofi.

## Elämä ja ura
Aatelistaustainen Tschirnhaus suoritti matemaattisia ja filosofisia opintoja Leidenin yliopistossa, värväytyi vapaaehtoisena Alankomaiden armeijaan ja matkusti sitten useita vuosia Englannissa, Ranskassa ja Italiassa, ja opiskeli Pariisissa Gottfried Wilhelm Leibnizin kanssa. Palattuaan Saksaan hän harjoitti tieteellistä tutkimusta. Matemaatikkona Tschirnhaus tuli tunnetuksi lähinnä käyriä, pinta-alan määrittelyä ja yhtälöoppia ja viidennen asteen yhtälöä käsittelevillä tutkimuksillaan. Filosofisten tutkimustensa tuloksena Tschirnhaus julkaisi teoksen *Medicina mentis sive arlis inveniendi praecepta qeneralia* (1687; useita painoksia), jossa hän käsitteli logiikkaa metodologian näkökulmasta. Lisäksi hän valmisti peileijä, lasia, hioi lasilinssejä ja valmisti myös posliinia. Hänen ansiokseen on luettava arvokkaita keksintöjä posliinin valmistuksessa, ja häntä on toisinaan kutsuttu eurooppalaisen posliiniteollisuuden perustajaksi Johann Friedrich Böttgerin ohella. Hänet valittiin vuonna 1682 Pariisin Académie des Sciences -akatemian jäseneksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neljäskymmenes Libyan vallankumouksen vuosipäivä

**Neljäskymmenes Libyan vallankumouksen vuosipäivä** (arabiaksi: *الذكرى الأربعون للثورة الليبية*) oli 1. syyskuuta 2009 Libyan suuressa sosialistisessa kansan arabijamahiriyassa, vuoden 1969 sotilasvallankaappauksen kunniaksi järjestetty juhla.

## Tausta
Vallankumous tapahtui 1. syyskuuta 1969, jonka toteutti Muammar Gaddafin johtama Vapaiden Upseerien Liike. Sen tavoitteena oli syrjäyttää Kuningas Idris I ja perustaa uusi arabisosialistinen valtio. Vallankumous onnistui, jonka jälkeen Libyan arabitasavalta perustettiin.

## Tapahtumia

### Sotaparaati
Juhlien ensimmäisenä päivänä 1. syyskuuta järjestettiin Libyan ja Afrikan unionin sotajoukkojen paraati, joskin myös esimerkiksi Venäjältä ja Serbiasta tuli sotilaita. 

### Sotilasmusiikkifestivaali
Paraatia seuranneena päivänä järjestettiin Maailman Armeijamusiikin festivaali, johon osallistui armeijayhtyeitä muun muassa Australiasta, Uudesta-Seelannista, Italiasta ja Meksikosta.

## Kutsuttuja valtiopäämiehiä

* Sri Lankan presidentti Mahinda Rajapaksa
* Dominikaanisen Tasavallan presidentti Leonel Fernandez
* Jordanian kuningas Abdullah II
* Keski-Afrikan tasavallan presidentti Francois Bozize
* Bosnian presidentti Željko Komšić
* Venezuelan presidentti Hugo Chavez
* Ukrainan pääministeri Julija Tymošenko

## Lähteet
Makhtar N’Diaye

**Amadou Makhtar N’Diaye** (s. 31. joulukuuta 1981 Dakar) on senegalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 178-senttimetrinen. Hän pelasi pääsarjaurallaan Ranskassa, Sveitsissä ja Skotlannissa. Hän pelasi Senegalin maajoukkueessa 2000-vuosikymmenen alussa.

N’Diaye pelasi kausina 1999–2003 Rennesin joukkueessa 57 Ranskan Ligue 1:n ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia. Kauden 2003–2004 hän pelasi lainalla Sedanin joukkueessa Ligue 2:ssa. Hän pelasi kaudella 2005–2006 Yverdon-Sportin joukkueessa 21 Sveitsin Superliigan ottelua ja kaudella 2006–2007 Rangersin joukkueessa yhden Skotlannin Valioliigan ottelun.

## Lähteet
Maaningan työväentalo

Maaningan työväentalo **Sointula** oli Maaningan kunnan (vuodesta 2015 osa Kuopiota) kirkonkylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Maaningan kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui rantatontille vuonna 1911, ja sen nimeksi annettiin Sointula. 1920-luvulla yhdistyksen sisällä oli riitoja työväenliikkeen sosialidemokraattisen ja kommunistisen suuntauksen kesken. Yhdistys ilmeisesti kuitenkin oli sosialidemokraattinen. Vuonna 1932 yhdistys kuitenkin lakkautettiin kommunistilakien nojalla, ja Sointula päätyi IKL:n Maaningan osaston haltuun vuosiksi 1932–1945. Jo ennen lakkautusta taloa kohtaan oli tehty ilkivaltaa: keväällä 1930 talon ikkunat, lamput ja irtaimistoa rikottiin.

Vuonna 1934 rekisteröitiin Maaningan kirkonkylän sosialidemokraattinen yhdistys, joka sai vuonna 1945 lunastaa talon takaisin valtion kautta. Talo peruskorjattiin saman tien, ja avustusta korjauksia varten saatiin myös Maaningan kunnalta. Sointula myytiin myöhemmin yksityishenkilölle kesähuvilaksi. Vuonna 1970 se purettiin ja tilalle rakennettiin Sointuranta -niminen rivitalo. Tontti on kuitenkin edelleen Kuopion sosialidemokraattien hallussa.

## Toimintaa työväentalolla
Työväentalolle oli Maaningalla tarvetta, sillä Pihtisalmessa vaikutti satojen työläisten yhteisö. Pihtisalmella oli ainakin höyrysaha, joka ilmeisesti työllisti paljon. Sointulan salissa esitettiin näytelmiä kiertävine näyttelijöineen, järjestettiin tansseja, iltamia ja näytettiin elokuvia. Siellä pidettiin myös Kallan osuuskauppajuhlia. Supistettu jatkokoulukin toimi muutamia vuosia Sointulassa. Työväentalo oli nuorison parissa suosittu ajanviettopaikka.

## Rakennus
Talon pinta-ala oli 267,5 neliömetriä, ja lisäksi siinä oli kellaritilaa hieman yli 13 neliömetriä. Juhlasalissa oli istumapaikat 165 hengelle sekä näyttämö. Talossa oli myös ravintola, kaksi keittiötä, kaksi asuinhuonetta (toisen lähteen mukaan asuntoja oli neljä), neljä varastoa ja kaksi wc:tä. Talo oli noin neljä metriä korkea ja osin kaksikerroksinen. Vuoden 1945 peruskorjauksen yhteydessä talon vesikatto uusittiin, ulkovuoraukseksi vaihdettiin pystylaudoitus, lattioihin laitettiin niin sanottu rossipohja ja jalusta tuettiin betonipaaluilla.

## Lähteet
L’Enfant sauvage

__NOTOC__
**L'Enfant Sauvage** on ranskalaisen metalliyhtye Gojiran viides studioalbumi. Se julkaistiin 26. kesäkuuta 2012 levymerkillä Roadrunner Records.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### DVD Live at Les Eurockéennes 2009
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Imperiumi: 8/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 9/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Käärmelahden työväentalo

**Käärmelahden työväentalo** oli Maaningan kunnan (vuodesta 2015 eteenpäin osa Kuopiota) Käärmelahden kylässä sijainnut työväentalo.

## Historiaa
Itä-Maaningan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui Käärmelahden Pyssymäelle, yhdistyksen omistamalle tontille vuonna 1910. Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1932 ja talo myytiin yksityishenkilölle, joka puolestaan myi sen eteenpäin sosialidemokraattiselle piirille vuonna 1940. Talo oli ilmeisesti jo tällöin heikossa kunnossa. Piiri myi talon syksyllä 1961 toiselle yksityishenkilölle. Talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa. 

## Rakennus
Talo oli hirsirunkoinen, seinät osin hirttä ja osin lautaa. Seinät olivat vuoraamattomat ja maalaamattomat. Välipohjat olivat puuta sammaltäytteellä, jalusta betonia ja kiveä. Talo oli yksikerroksinen, ja sen pinta-ala oli 275 neliömetriä, korkeus 3,5 metriä ja tilavuus 1100 kuutiometriä. Siihen kuului juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja sauna. Salissa oli istumapaikat 140 hengelle. Vuonna 1949 talo sähköistettiin.

## Toimintaa työväentalolla
Kuopion sosialidemokraattinen piiriyhdistys järjesti vuonna 1938 talolla ohjelma- ja järjestötehtävien opastuskurssin. Keväällä 1939 Käärmelahden sosialidemokraattinen työväenyhdistys järjesti talolla karnevaalit. Talo on siis tällöin ollut jo sosialidemokraattisen piirin ja työväenyhdistyksen käytössä, vaikka edellä mainitun lähteen mukaan se myytiin piirille vasta vuonna 1940.

## Lähteet
Moussa N’Diaye

**Moussa N’Diaye** (s. 20. helmikuuta 1979 Piré) on senegalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän on pituudeltaan 180-senttimetrinen. Hän pelasi huippuvuotensa Ranskassa sekä sen jälkeen Qatarissa ja Senegalissa. Hän pelasi Senegalin maajoukkueessa 67 maaottelua.

N’Diaye edusti Ranskan Ligue 1:ssä Monacoa kausina 1998–2000, Sedania kausina 2000–2003, joiden jälkeen joukkue putosi Ligue 2:een, Istresiä kaudella 2004–2005, Ajacciota kaudella 2005–2006 ja Auxerrea kaudella 2006–2007. Hän pelasi Ligue 1:ssä kaikkiaan 159 ottelua ja teki niissä 25 maalia. Hän voitti Ranskan liigamestaruuden Monacon joukkueessa vuonna 2000 mutta pelasi tuolla kaudella vain 13 ottelua, joissa hän oli yhden kerran avauskokoonpanossa ja teki yhden maalin.

N’Diaye pelasi Senegalin maajoukkueessa ensimmäisen kerran joulukuussa 1998. Hän pelasi Senegalin joukkueessa Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2000 ja 2002. Jälkimmäisen turnauksen loppuottelussa Senegal hävisi Kamerunille rangaistuspotkukilpailussa. N’Diaye pelasi MM-kilpailuissa 2002 kolme alkulohko-ottelua, muun muassa täydet minuutit avausottelussa, jossa Senegal voitti hallitsevan maailmanmestarin Ranskan 1–0. Hän pelasi kaikkiaan 67 maaottelua, joissa hän teki kahdeksan maalia. Hän pelasi viimeisen maaottelunsa helmikuussa 2007.

## Lähteet
Air Dabia

**Air Dabia**  oli vuosina 1996–1998 toiminut gambialainen lentoyhtiö, jonka perusti epäilty huijari Foutanga Babani Sissoko. Yhtiön laivastossa oli kolme lentokonetta: yksi Boeing 747 (sama yksilö, joka oli United Airlinesin lennon 811 onnettomuudessa) ja kaksi Boeing 727:ää. Lyhyen toimintansa aikana useat työntekijät syyttivät yhtiötä huonoista työoloista. Sissoko joutui Yhdysvalloissa syytteisiin ja vangituksi erilaisissa jutuissa 1990-luvulla.

## Lähteet
Jussi (täsmennyssivu)

**Jussi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Jussi, miehen etunimi
*Jussi, elokuvapalkinto
*puhekielessä toisinaan juhannus.
Center for Civil Liberties

**Center for Civil Liberties** (, lyhennys *TsHS* tai englanniksi *CCL*) on ukrainalaisen asianajajan Oleksandra Matvijtšukin () johtama ihmisoikeusjärjestö. Se perustettiin Kiovassa vuonna 2007.

Organisaatiolle myönnettiin vuoden 2022 Nobelin rauhanpalkinto yhdessä valkovenäläisen poliittisen vangin Ales Bjaljatskin (Vjasna-ihmisoikeusjärjestön perustaja) ja venäläisen Memorial-järjestön kanssa. Tämä oli ensimmäinen Ukrainan kansalaiselle tai organisaatiolle myönnetty Nobel-palkinto.

Järjestö on kirjannut Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 Venäjän armeijan Ukrainassa siviileihin kohdistamia sotarikoksia. Hyökkäystä ennen järjestö on toiminut Ukrainan kansalaisyhteiskunnan kehittämisen hyväksi ja vaatinut viranomaisia noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta. Järjestön puheenjohtajan mukaan Ukrainan rikoslaki on vanhentunut ja vaatisi täydentämistä ja uudistamista. Järjestön mukaan rikoslakiin tulisi lisätä muun muassa rikokset ihmisyyttä vastaan ja laissa tulisi määritellä paremmin, mikä sotarikos on. Järjestö on pyrkinyt edistämään myös Ukrainan liittymistä Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) jäsenmaaksi. Tämä edellyttäisi vuonna 2000 tapahtuneen järjestön perussäännön hyväksymisen ohella Ukrainan ratifioivan ICC:n Rooman perussäännöt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut  (ccl.org.ua)
* Istorija Tsentry Hromadjanskyh Svobod  (ccl.org.ua)
Nohrström

**Nohrström** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Anders Nohrström (1713-1758), ruukinpatruuna, Strömforsin ruukin omistaja
* Arndt Wilhelm Nohrström (1850–1890), juristi ja Savonlinnan pormestari
* Holger Nohrström (1885–1939), kirjastonhoitaja ja kirjallisuuden ruotsintaja
* Kaarlo Nohrström, (1855–1903), piirilääkäri ja hammaslääkäri
* Walter Nohrström (1859–1942), kamarineuvos, maanmittari ja Maanmittaushallituksen ylijohtaja
Elias Tuominen

**Elias Juho Eemeli Tuominen** (s. 5. toukokuuta 2000 Turku) on suomalainen keskimatkan juoksija. Tuomisen päälajiksi on valikoitunut 800 metrin juoksu. Häntä on valmentanut vuoteen 2019 saakka Hannu Fälden, vuosina 2019–2023 Jukka Savonheimo ja vuodesta 2023 Thomas Lewandowski. Tuominen on voittanut yleisessä sarjassa viestijuoksuissa yhden Suomen-mestaruuden ja saavuttanut kaksi SM-hopeaa. Nuorten sarjoissa hän saavutti kansallista menestystä ja edusti Suomea maaotteluissa. Hän voitti 19-vuotiaiden Suomen-mestaruuden 800 metrillä vuonna 2018, ja samana vuonna hän juoksi Tanskassa Pohjoismaiden alle 20-vuotiaiden mestariksi 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä.

Tuominen edusti vuoteen 2023 saakka Naantalin Löylyä ja siirtyi sitten Turun Urheiluliittoon. Hänen henkilökohtainen ulkorataennätyksensä 800 metrillä on 1.49,50 kesäkuulta 2022. Tuominen piti hallussaan 17-vuotiaiden 600 metrin juoksun Suomen-ennätystä heinäkuussa 2017 juoksemallaan ajalla 1.20,56 vuoteen 2023 saakka.

Kauden 2022 aikana yleisurheilun 22-vuotiaiden Pohjoismaiden ja Baltian mestaruuskisoissa Tuominen juoksi 800 metrin toiselle sijalle ja saavutti viidennen sijan miesten 800 metrin Kalevan kisoissa. Kaudeksi 2023 Tuominen nousi nuorten sarjoista miesten sarjoihin.

Vuoden 2016 parhaimpia tuloksia olivat SM-hopea nuorten SM-halleista 800 metrillä sekä kolme SM-hopeaa Kajaanin SM-kilpailuista, 800 metrillä, 400 metrillä ja 400 metrin aitajuoksussa. Vuonna 2017 17-vuotiaiden sarjassa Iisalmen SM-kilpailuista Tuominen saavutti kaksi hopeaa, 800 metrillä ja 400 metrillä, sekä pronssia 400 metrin aidoissa. Samana vuonna Tukholman Nuorten Suomi-Ruotsi-maaottelussa kotiintuomisina oli toinen sija 800 metrin kilpailusta. Kauden 2018 aikana 19-vuotiaiden sarjoissa Laitilan SM-kilpailuista tuli kultaa 800 metrillä sekä hopeaa 400 metrillä. Kausi jatkui Tanskan Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa kullalla 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä sekä kuudennella sijalla 800 metrillä. Vuonna 2019 19-vuotiaiden sarjoissa Porvoon SM-kilpailuista tuli hopeaa 800 metrillä, ja Norjan Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Tuominen saavutti neljännen sijan 800 metrilöä. Seuraavana kautena 2020, 22-vuotiaiden sarjoissa saavutuksia olivat Kemin SM-kilpailuista pronssia 800 metrin kilpailustaja nuorten SM-hallikilpailuista pronssia 800 metrilä. Vuonna 2022 pronssia tuli 800 metrillä SM-kilpailuista Vaasassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Karl Hjortnæs

**Karl Lauritsen Hjortnæs** (s. 19. huhtikuuta 1934 Hjørring) on tanskalainen juristi ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 1971–1973, 1975–1987 ja 1988–1994 sekä toiminut Tanskan oikeusministerinä 1973, veroministerinä 1979–1981 ja kalastusministerinä 1981–1982.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Karl Hjortnæs'' Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla
Arvika Nyheter

**Arvika Nyheter** on ruotsalainen vuonna 1895 perustettu sanomalehti, joka ilmestyy Arvikassa. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa ja sitä julkaisee NWT Media AB, jonka omistaa Nya Wermlands-Tidningen.

ArvikaNyheter.JPG|Lehden toimitus Arvikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Angolanmutobo

**Angolanmutobo** (*Isoberlinia angolensis*) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon ja mutobojen (*Isoberlinia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta pensas tai puu, jolla pyöreä ja laakea latvus.

Angolanmutobo kasvaa tavallisesti 1–12 metriä korkeaksi. Suuremmissa puumaisissa yksilöissä runko voi olla oksaton 5–7 metrin korkeuteen asti ja rungon halkaisija voi olla noin 0,5–1 metriä. Toisinaan angolanmutobo jää vain noin 20–40 cm korkeaksi pensaaksi.

Angolanmutobo kasvaa kausivihannissa metsissä, joissa se voi olla yksi metsän valtalajeista. Muuten angolanmutobo kasvaa erilaisissa avoimissa metsissä 600–2100 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajin luontaista levinneisyysaluetta on trooppinen Afrikka. Lajia tavataan Etelä-Sudanissa, Ugandassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Tansaniassa, Angolassa, Sambiassa, Zimbabwessa ja Mosambikissa.

Angolanmutoboa hyödynnetään paikallisesti puutavarana sekä lääkintään. Lääkinnässä lajin kuorta on käytetty yskän, haavojen ja käärmeenpuremien hoitoon. Puu erittää rungon ja varsiensa vauriokohdista punertavaa nestettä, mutta sillä ei tiettävästi ole mitään yleistä käyttöä. Puuaines on väriltään vaaleanpunertavaa, mutta ei kovin kestävää. Puuainesta on käytetty pienissä määrin puusepäntöissä sekä polttopuuna.

## Lähteet
* Useful Tropical Plants: ''Isoberlinia angolensis'' 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Angolanmutobo (''Isoberlinia angolensis'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Isoberlinia angolensis'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Isoberlinia angolensis'' 
* JSTOR Global Plants: ''Isoberlinia angolensis''
La Cassa

**La Cassa** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1&nbsp;838 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rämet

**Rämet** on harvinainen suomalainen sukunimi, joka on tai on ollut yhteensä 127 ihmisellä (lokakuu 2022).

Tunnettuja Rämet-nimisiä henkilöitä:
* Mika Rämet (s. 1971), lääkäri, rokotetutkija ja professori
* Ville Rämet (s. 2002), pesäpalloilija.

## Lähteet
Bhutanin kuninkaallinen yliopisto

**Bhutanin kuninkaallinen yliopisto** () on Bhutanissa toimiva yliopisto. Sen kanslerina toimii maan kuningas Jigme Khesar Namgyal Wangchuck.

Yliopisto on perustettu vuonna 2003 ja se on Bhutanin ainoa kansallinen yliopisto. Perustamiskirjansa mukaan yliopiston on tarkoitus luoda bhutanilaisille monipuoliset mahdollisuudet opiskella yliopistotasolla sekä tehdä tutkimusta.

Yliopisto koostuu kymmenestä koulusta ():

* Sherubtse-koulu 
* Kieli- ja kulttuuriopintojen koulu
* Gedun kauppakorkeakoulu
* Luonnonvarojen koulu
* Luonnontieteiden ja teknologian koulu
* Jigme Namgyelin tekniikan koulu
* Samtsen pedagoginen koulu
* Paron pedagoginen koulu
* Gyalpozhingin informaatioteknologian koulu
* Yonphulan satavuotiskoulu

## Lähteet
KamAZ 4326-9

**KamAZ 4326-9** on KamAZin valmistama erämaakuorma-auto, jolla on voitettu Dakar-ralli kymmenen kertaa.

## Historia
Kamazin kilpatalli Kamaz-Master toi päivitetyn version 4326 mallista 2010, jonka he ottivat kilpailukäyttöön 2011. Pääosin kuorma-auto oli teknisesti päivittyneempi, matalempi ja kevyempi. Uusi moottori tuottaa 850 hevosvoimaa ja huippunopeus nostettiin 185 kilometriä tunnista 196 kilometriin tunnissa.

## Dakar voitot

## Lähteet
Duaa Husain

**Duaa Husein** (s. 1987 Kuwait) on kuwaitilainen kevytsarjan karateka. Hän saavutti Kyokushinissa Aasian kevytsarjan mestaruuden 2019.

## Kilpaura
Husein oli mukana Japanin mestaruuskilpailuissa 2007.

Huhtikuussa 2014 Husein eteni maailmanmestaruuskilpailuissa pronssiotteluun, mutta hävisi mitalikamppailun Yukina Odalle.

Husein saavutti Kiinassa järjestetyn Aasian mestaruuden 2019. Hän voitti loppuottelussa Karen Joy Arguellesin.

Husein oli mukana kesäkuussa 2022 EM-kilpailuissa Bulgariassa, jossa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Olena Kapkanille tuomariäänin. Myöhemmin lokakuussa hän voitti Turkissa järjestetyn kansainvälisen Cupin. Marraskuussa Husain oli vielä mukana Euroopan Openissa, jotka käytiin avoimessa painoluokassa. Hän hävisi avauskierroksella Leila Polákille tuomariäänin.

Kesäkuussa 2023 Husain saavutti Japanin mestaruuskilpailuissa hopeaa. Hän eteni loppuotteluun saakka, jossa Husain hävisi mestaruuden Hana Tokorolle.

Joulukuussa Husain oli Romanian EM-kilpailuissa avoimessa painoluokassa. Hän sijoittui turnauksessa viidenneksi.

## Lähteet
Valence (Tarn-et-Garonne)

**Valence** on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Canal de Golfech’n varrella, noin 26 kilometriä Castelsarrasinin kaupungista länteen.

Kunta tunnetaan myös nimellä **Valence d'Agen**. Se on alun perin Englannin kuningas Edvard I :n vuonna 1283 perustama bastide. Kunnassa on kaksi pesuhuonetta, jotka kuuluvat historiallisten monumenttien luetteloon. *Lavoir del Théron* on peräisin 1600-luvulta ja *Le lavoir Saint-Bernard* 1800-luvun alusta. Neitsyt Marian uusrenessanssityyinen kirkko on rakennettu vuonna 1902. 

## Tunnettuja kuntalaisia
* André Téchiné (s. 1943), elokuvaohjaaja


Tiedosto:Lavoir semi-circulaire Del Théron.jpg|Lavoir del Théron
Tiedosto:Le lavoir Saint-Bernard et sa source.jpg|Le lavoir Saint-Bernard
Tiedosto:020 Valence-d'Agen ( 82400 ).JPG|Neitsyt Marian kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Omar al-Rabiah

**Omar al-Rabiah** (s. 1989) on kuwaitilainen kevytsarjan karateka. Hän saavutti Kyokushinissa Aasian kevytsarjan mestaruuden 2019.

## Kilpaura
Al-Rabiah saavutti Kiinassa järjestetyn Aasian mestaruuden 2019. Hän voitti loppuottelussa Boris Axyonovin.

Lokakuussa 2022 al-Rabiah saavutti pronssia Turkissa järjestetyssä kansainvälisessä Cupissa hävittyään välierissä hallitsevalla Euroopan mestarille Aleksandar Stoimenoville.

Marraskuussa 2023 al-Rabiah oli mukana MM-kilpailuissa, jossa hän hävisi avauskierroksella entiselle keskisarjan Japanin mestarille Takehiro Kagalle.

## Lähteet