open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Finlands svenska idrott

**Finlands svenska idrott** (lyh. **FSI**, aik. **Finlands Svenska Centralidrottsförbund**) on ruotsinkielisen urheilun ja liikunnan keskusjärjestö Suomessa. Yhdistykseen kuuluu kymmenen jäsentä, joista viisi on alajärjestöjä, kolme liikuntapiiriä ja kaksi erityisyhdistystä. Järjestö toimii koko ruotsinkielisen Suomen alueella. Järjestö toimii edunvalvojana, palvelujärjestönä ja kouluttajana liikunta-alan toimijoille. Järjestö tekee yhteistyötä suomenruotsalaisten järjestöjen ja instituutioiden, kuten Folkhälsanin, Svenska Studieförbundetin, Arcadan, Svenska folkskolans vännerin ja Finlandssvensk Festivalföreningin kanssa. Kansallisiin ja kansainvälisiin yhteistyökumppaneihin kuuluvat mm. Suomen olympiakomitea ja Koululiikuntaliitto sekä Riksidrottsförbundet i Sverige ja Pohjoismaiden koululiikuntaverkostot.

## Jäsenjärjestöt
FSI:hin kuuluvat seuraavat jäsenjärjestöt:
* Finlands svenska gymnastikförbund r.f. 
* Finlands svenska orienteringsförbund r.f. 
* Finlands svenska skidförbund r.f. 
* Svenska Finlands idrottsförbund r.f. 
* Svenska Finlands skolidrottsförbund r.f. 
* Svenska Finlands Sportskytteförbund r.f. 
* Nyland-Åbolands Idrottsdistrikt r.f. 
* Ålands Idrottsdistrikt r.f. 
* Österbottens Idrottsdistrikt r.f. 
* Idrottens Föreningsallians r.f.

## Talous
FSI on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 5&nbsp;640&nbsp;000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut 940&nbsp;000 euroa.

## Lähteet
Ernest Henry Wilson

**Ernest Henry Wilson** (1876–1930) oli englantilainen tutkimusmatkailija ja kasvitieteilijä.

Wilson syntyi alkuvuodesta 1876 Cotswoldin alueella. Hän rakasti kasveja jo pikku lapsena, ja 16-vuotiaana hän lähti töihin puutarhurin oppipojaksi taimistolle Solihulliin ja sieltä myöhemmin Birminghamin kasvitieteelliselle puutarhalle. Iltaisin Wilson opiskeli Birminghamin teknillisessä koulussa ja sai stipendin kasvitieteessä.

Wilson aloitti vuonna 1897 työt Kewin kasvitieteellisellä puutarhalla ja sai Hooker-palkinnon havupuita käsitelleellä esseellään. Wilson aikoi ryhtyä kasvitieteen opettajaksi, mutta hänelle tarjottiinkin paikkaa kasvien kerääjänä Kiinassa. Wilson matkusti aluksi länteen Yhdysvaltoihin, jossa hän vietti viisi päivää Bostonissa Arnoldin arboretumilla tutustumassa uusimpiin tekniikoihin, joilla siemen- ja kasvinäytteitä lähetetään turvallisesti. Vierailunsa aikana Wilson tapasi myös Charles Sargentin, jolla oli merkittävä vaikutus Wilsonin myöhempiin ratkaisuihin. Bostonin-vierailunsa jälkeen Wilson matkusti junalla Yhdysvaltojen läpi San Franciscoon, josta hän jatkoi laivalla Hongkongiin ja sieltä edelleen nykyiselle Kiinan ja Vietnamin rajaseudulle. Tutkimusmatkoillaan Wilson löysi muun muassa kiiviköynnöksen (*Actinidia deliciosa*) sekä kyyhkyspuun (*Davidia involucrata*), jonka Paul Guillaume Farges oli tosin löytänyt jo aiemmin.

Wilson keräsi kaiken kaikkiaan 35 kokoelmaa erilaisia kasvinosia. Kokoelmat sisältävät näytteitä yli 900 kasvilajista, ja mukana on siemeniä yli 300 lajista. Wilsonin kokoelmien myötä jotkin lajit tulivat tunnetuksi länsimailla ja niitä alettiin kasvattaa. Niitä ovat muun muassa kuparivaahtera (*Acer griseum*), nietoskärhö (*Clematis armandii*), vuorikärhö (*Clematis montana* var. *rubens*), kevätjasmiini (*Jasminum mesnyi*) sekä setsuaninesikko (*Primula pulverulenta*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* JSTOR Global Plants: Wilson, Ernest Henry
Konrad Nordahl

**Konrad Nordahl** (25. syyskuuta 1897 Askøy – 22. toukokuuta 1975 Oslo) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja keskusammattiliitto LO:n puheenjohtaja vuosina 1939–1965. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1957–1965. Taustaltaan Nordahl oli tehdastyöläinen. Hän toimi Norjan rauta- ja metallityöläisten liiton puheenjohtajana 1931–1934.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Takapiru

**Takapiru** on sävyltään arkinen nimitys henkilöstä, joka seuraa korttipeliä toisen takana. Laajemmassa merkityksessä se tarkoittaa jotain toimijaa, joka usein julkisuutta kaihtaen vaikuttaa asioihin. Korttipelissä takapiru on passiivinen tarkkailija, joka ei puutu pelin kulkuun.

Itä-Suomessa tunnetaan sana "kiho" tarkoittamaan takapirua esimerkiksi korttipelissä tai hevoskaupoissa. Englanninkielessä takapirua tarkoittava sana  tulee jiddishin kautta saksankielisestä verbistä (), joka tarkoittaa kurkistamista toisen papereihin, kortteihin ym. Sana on siirtynyt moniin eurooppalaisiin kieliin.

## Kirjallisuudessa

* Vuonna 1989 Harri Nykänen julkaisi jännitysromaanin *Takapiru* (WSOY). 
* Vuonna 2011 Timo J. Tuikka julkaisi poliittisen elämäkerran ''Kekkosen takapiru: Kaarlo Hillilän uskomaton elämä'' (Otava). 
* Vuonna 2016 ilmestyi Maritta Lintusen novellikokoelma *Takapiru* (WSOY). 

## Katso myös
* Harmaa eminenssi

## Lähteet
Skruupeli

**Skruupeli** eli **krupula** on vanha suomalainen mittayksikkö. Yksi skruupeli on 1.24 g.

Mittaa käytettiin yleisten kauppatavaroiden mittaamisessa (vrt. brittiläinen avoirdupois-järjestelmä). Apteekkareilla ja kultasepillä oli oma mittajärjestelmänsä.

Vanhana suomalaisena massan mittayksikkönä lääkekauppaa varten skruupeli oli 1,2369 grammaa. Yksi skruupeli oli 20 graania eli yksi graani oli 61,845 milligrammaa. Suurempiin mittayksiköihin nähden kolme skruupelia vastasi yhtä drakmaa eli 3,7107 grammaa.

## Lähteet
Diageo

**Diageo** on Ison-Britannian suurin väkevien alkoholituotteiden valmistaja ja jakelija. Yhtiö toimii 132 maassa ja se omistaa yhdeksän 20 parhaasta premium-brändistä: Johnnie Walker, Smirnoff, Guinness, Baileys, J&B, Captain Morgan, Tenkeray, Cirax ja Don Juliu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Lovie Simone

**Lovie Simone Oppong** (s. 29. marraskuuta 1998 Bronx, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan Zora Greenleafin roolistaan Oprah Winfrey Networkin draamasarjassa *[[Greenleaf]]*.

## Elämäkerta
Simone syntyi New Yorkissa The Bronxissa ja kasvoi Orange Countyssa New Yorkissa. Hänen äitinsä on afroamerikkalainen joka on kotoisin Bronxista ja isä Ghanasta joka on tullut Yhdysvaltoihin jo nuorena.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Viitaorvokki

**Viitaorvokki** (*Viola* × *fennica*) (syn. *Viola* × *ruprechtiana*) on korpiorvokin (*Viola epipsila*) ja suo-orvokin (*Viola palustris*) risteymä. Sitä esiintyy joskus näiden kantalajien kanssa samoissa kasvupaikoissa. Se saattaa muodostaa suuria ja tiheitä kasvustoja. Kasvi on monivuotinen ja sen kasvutapa on melko pysty ja koheneva. Sen pituus on tyvestä kukkavarsiin noin 7–15 cm. Sen juurakko leviää suikertavasti ja kasvi muodostaa usein rönsyjä. Viitaorvokilla ei ole kukkavarsien lisäksi varsinaista vartta, vaan tyvessä olevat ruusukelehdet ja kukkavarret kasvavat juurihaarojen nivelistä. Lehtiruusukkeeseen kuuluu 2–5 lehteä. Lehtiruodit voivat olla karvattomia tai joskus niiden yläosassa on harvaa karvaa. Lehtiruoti on 5–12 cm pitkä ennen kukintaa ja kukinnan jälkeen hieman pidempi. Lehtilavan muoto on munuaismainen, herttamainen tai pyöreä ja lehti on nyhälaitainen. Lehden väri on vaalean vihreä ja lehden alapinnalla on joskus karvaa. Lehdissä on korvakkeet, jotka ovat vihreitä tai ruskehtavia ja ovat muodoltaan puikeita. Korvakkeet ovat ehytlaitaisia. Kukkaperän yläosassa on joskus karvaa ja niissä on usein kaksi esilehteä. Kukkia on yhdessä kasvissa 1–2. Ne ovat nuokkuvia, ne tuoksuvat hunajalta ja niiden väri on vaaleansininen tai vaalean sinipunainen. Teriö on vastakohtainen ja terälehtiä on 5. Niissä on yleensä tummansininen tai violetti suonitus. Kasvi kukkii yleensä toukokuulta kesäkuulle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.luopioistenkasvisto.fi/Sivut/Kasvilajit/viitaorvokki.html
Tullilaitoksen ansioristi

**Tullilaitoksen ansioristi** on Suomen tullin myöntämä kunnianosoitus, joka perustettiin vuonna 2004 presidentti Tarja Halosen antamalla asetuksella. Sitä voidaan myöntää tunnustuksena ansioituneesta työstä tullin palveluksessa. Myös tullilaitoksen ulkopuoliset tahot voivat saada kunnianosoituksen, mikäli he ovat toiminnallaan hyödyttäneet tullia. Saajan ei tarvitse olla Suomen kansalainen.

Kunnianosoitusta myönnetään neljässä luokassa:

*  ansioristi soljen kera
*  ansioristi
*  ansiomitali soljen kera
*  ansiomitali

## Lähteet
Kalifornianrautaispensas

**Kalifornianrautaispensas** (*Cercocarpus betuloides*) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, rautaispensaiden (*Cercocarpus*) sukuun kuuluva kasvilaji. Rautaispensaiden taksonomia ei kuitenkaan ole täysin selkeää ja monia lajeja on yhdistetty yhteen siten, että ne olisivat leppärautaispensaan (*Cercocarpus montanus*) muunnoksia.

Kalifornianrautaispensas on ainavihanta ja pystykasvuinen pensas tai pieni puu, joka kasvaa yleensä noin 1,5– 3,5 metriä korkeaksi, mutta voi kasvaa joskus jopa kuusimetriseksi. Rungon kuori on harmaata ja sileää. Lehdet sijaitsevat vuorottaisesti ja ovat usein ryppäinä versojen päissä. Lehdet ovat 1,3– 4 cm pitkiä, vastapuikeita, lyhytruotisia, sulkasuonisia ja kärjistään sahalaitaisia. Lehtiruodit ovat noin 6 mm pitkiä. Alapinnoiltaan lehdet ovat hieman karvaisia sekä vaaleampia kuin yläpinnoiltaan. Kukat ovat pieniä ja punaiseen vivahtavia. Hedelmänä on karvainen pähkylä, jossa on 5–8 cm pitkä häntämäinen lisäke.

Kalifornianrautaispensaan luontainen levinneisyysalue ulottuu Yhdysvalloissa Oregonin lounaisosista etelään Kalifornian läpi Meksikon puolelle Baja Californiaan sekä idässä Arizonan keskiosien vuorille.

Kalifornianrautaispensasta voidaan kasvattaa koristepensaana riittävän lämpimän ilmaston alueella hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa.

## Lähteet
* Oregon State University: Landscape Plants: ''Cercocarpus betuloides'' 

## Aiheesta muualla
* Trees and Shrubs Online: ''Cercocarpus betuloides''
Bart D. Ehrman

**Bart D. Ehrman** (s. 5. lokakuuta 1955) on yhdysvaltalainen Uuden testamentin tutkija ja professori Pohjois-Carolinan yliopistosta Chapel Hillissä. Ehrman on kirjoittanut yli kolmekymmentä teosta, joista kuusi on valikoitunut New York Timesin bestseller -listalle. Ensimmäisen myyntimenestyskirjansa *Misquoting Jesus* hän julkaisi vuonna 2005. Tilaajamaksuilla rahoitettua noin 8&nbsp;000 tilaajan blogia hän on pitänyt vuodesta 2012 alkaen. Hänen teoksiaan on käännetty 27 kielelle.

Ehrman oli evankelikaalinen kristitty aloittaessaan Raamatun tutkijan uransa. Hän luopui fundamentalistisesta Raamatun tulkinnastaan suorittaessaan tohtorintutkintoa Princetonin teologisesta seminaarista ja lukiessaan Uutta testamenttia kreikaksi. Hän huomasi ristiriitoja, yhteensovittamattomia näkökulmia, pseudepigrafeja ja kristillisiä oppeja, joita ei pitänyt varhaiskristillisyyteen kuuluvina kuten kolminaisuusopin ja Jeesuksen jumalallisuuden. Hän pysyi liberaalina kristittynä noin 15 vuoden ajan, kunnes lopulta luopui kristinuskosta teodikean ongelman seurauksena. Menestyskirjassaan *Misquoting Jesus* (2005) Ehrman käsitteli Raamatun käsikirjoitusten historiaa ja kopistien tekemiä muutoksia. Vuonna 2012 Ehrman käsitteli kysymystä Jeesuksen historiallisuudesta teoksessaan *Did Jesus Exist? The Historical Argument for Jesus of Nazareth*, päätyen puoltamaan Jeesuksen historiallisuutta. Myöhemmässä teoksessaan *How Jesus Became God* (2014) Ehrman käsittelee, kuinka Jeesuksen seuraajat muuttivat historiallisen juutalaisen saarnaajan Jumalaksi. Vuonna 2020 Ehrman käsitteli kuolemanjälkeistä elämää teoksessaan *Heaven and Hell*. Hän argumentoi Jeesuksen uskoneen muinaiseen juutalaiseen käsitykseen, jonka mukaan sielu lakkaa olemasta ruumiin kuoltua, ja viimeisenä päivänä Jumala herättää kuolleet ruumiillisesti ylös kuolleista. Taivaan ja helvetin Ehrman uskoo tulleen osaksi kristillistä oppia vasta kreikkalaisina vaikutteina sielun kuolemattomuuden myötä. Ehrman julkaisi 2023 teoksen tuomiopäivästä ja Johanneksen ilmestyksestä.

## Lähteet
Keijuängelmä

**Keijuängelmä** (*Thalictrum rochebruneanum*) on ängelmien sukuun kuuluva laji. Se on monivuotinen perenna. Se kasvaa 150–200 cm korkeaksi ja sen kasvutapa on pysty. Sopiva istutusväli on 50 cm. Sopiva kasvupaikka on aurinkoinen tai puolivarjoinen, mutta ei paahteinen. Sopiva kasvualusta on kostea ja runsasravinteinen maa. Kukat ovat siroja ja niiden väri on violetti. Kukat muodostavat kukkiessaan pilvenmuotoisen rykelmän. Kasvi kukkii kesäkuulta elokuulle. Lehdet ovat muodoltaan melko pyöreitä ja niiden väri on sinivihreä. Luonnonvaraisena kasvi suosii lehtoja ja ranta-alueita. Keijuängelmä houkuttelee perhosia.

## Lähteet
Usseglio

**Usseglio** () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli arviolta 189 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Asekätkentä suojeluskuntapiireissä

**[[Asekätkentä]] suojeluskuntapiireissä** organisoitiin syys-lokakuussa 1944 suojeluskuntapiireihin perustuvan organisaation avulla. Siinä piirikohtaiset 2. yleisesikuntaupseerit näyttelivät keskeistä osaa.

## Organisointi

Eversti Valo Nihtilä ja everstiluutnantti Usko Haahti esittivät 15. syyskuuta 1944 järjestelyä, jossa yleisesikunta antaisi hyväksymisensä upseereille, jotka nimitettäisiin suojeluskuntapiirien 2. yleisesikuntaupseereiksi. Upseerit siirrettiinkin suojeluskuntapiireihin 23. syyskuuta annetulla käskykirjeellä, jonka allekirjoittajina olivat ev. Nihtilä ja evl. Haahti.

Suojeluskuntapiireihin siirretyt upseerit nimitettiin 2. yleisesikuntaupseereiksi, koska suojeluskuntien piiriesikuntiin kuului jo suojeluskuntapiirien 1. yleisesikuntaupseerit hoitivat rintamajoukkojen kotiuttamista.

Suojeluskuntien 2. ye-upseereina toimiviksi upseereiksi määrättiin:

* evl. Pauli Aalto
* evl. Sven Oskar Lindgren
* evl. Toivo Luukko
* evl. Yrjö Vasama
* maj. Antero Aakkula
* maj. Arvo Ahola
* maj. Olavi Arimo
* maj. Toivo Hannila
* maj. Erkki Hirvonen
* maj. Axel Holmberg
* maj. Antti Hänninen
* maj. Tapio Helasterä
* maj. Jorma Järventaus
* maj. Yrjö Keinonen
* maj. Aito Keravuori
* maj. Eero Kivelä
* maj. Martti Komulainen
* maj. Erkki Lahdenperä
* maj. Eino Lassila
* maj. Lars Laxén
* maj. Jukka Malmivaara

* maj. Aimo Mattila
* maj. Reino Merimaa
* maj. Lauri Miettinen
* maj. Karl-Erik Oljemark
* maj. Reino Penttinen
* maj. Jukka Puustinen
* maj. Eero Rinne
* maj. Veikko Toivio
* maj. Esko Tulikoura
* maj. Teuvo Turtiainen
* maj. Paavo Uusitalo
* maj. Tauno Viiri
* maj. Erkki Väänänen
* maj. Tapio Yrjö-Koskinen
* maj. Stig Östenson
* kapt. Holger Krogerus
* kapt. Arvo Pentti
* kapt. Aulis Pohjankoski
* kapt. Osmo Vihma
* kapt. Arvo Vikström

Ennen siirtymistään suojeluskuntapiireihin nimetyt 2. ye-upseerit ilmoittautuivat päämajassa evl. Haahdelle ja matkustivat sitten sijoituspaikkakunnilleen. Haahden puhuttelussa heille annettiin tehtäväksi muodostaa kuhunkin piiriin elin, jonka toimesta voitaisiin luotettavaa väkeä käyttäen varastoida salaisesti alueelle noin pataljoonalle aseistusta, varusteita sekä elintarvikkeita. Piirisoluun tuli kuulumaan 2. ye-upseerin lisäksi huoltopäällikkö, viestiupseeri ja aseupseeri. Jokaiseen kuntaan perustettavaan pitäjäsoluun tuli johtaja ja 1-3 kätkijää, jotka 2. ye-upseerin tuli valita erityisellä huolellisuudella.

Kun suojeluskuntajärjestö lakkautettiin valvontakomission vaatimuksesta fasistisena järjestönä marraskuun alussa 1944, suojeluskuntapiirien tilalle tuli 27 sotilaspiiriä. Tämä aiheutti joidenkin hajavarastoinnissa mukana olleiden siirtoja muihin tehtäviin.

## Paljastuminen ja sen jälkeiset vangitsemiset

Asekätkentää koskevat päämajan upseerien pidätykset alkoivat 10. kesäkuuta 1945. Samoihin aikoihin pidätettiin jo myös muutamia 2. ye-upseereita, joiden pidättämisestä alkoikin varsinainen pidätysten aalto johtaen 6&nbsp;000 henkilön kuulusteluun ja noin 2&nbsp;600 henkilön pidätyksiin ja vangitsemiseen. Syyte nostettiin lopulta noin 2&nbsp;100 henkilöä vastaan ja yli 400 henkilöä vangittiin.

## Lähteet
* 
* 

## Viitteet
Sodorin kilpa-ajot

**Sodorin kilpa-ajot** () on suoraan videolle julkaistu brittiläinen animaatioelokuva vuodelta 2021, joka perustuu televisiosarjaan Tuomas Veturi: Täyttä höyryä eteenpäin. Elokuvan tietokoneanimaation on tehnyt Mattel Television.

## Ääninäyttelijät
Toyota ja toppatakki

**Toyota ja toppatakki** () on suomalainen dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa  keväällä vuonna 2019, kun keskustelu hoivakotien toiminnasta käynnistyi toden teolla. 

Elokuva kertoo pieksämäkeläisen, sairaanhoitajataustaisen hoivakotiyrittäjä Liisa Heikkisen urasta ja valinnoista . Elokuvan tekohetkellä hänellä oli takanaan 20-vuotinen kehitystyö, jonka aikana hän oli luonut yrityksen, joka toimii useissa toimipisteissä Pieksämäellä ja Kuopiossa. Filmin valmistui ajankohtana, kun kansainväliset hoivayritykset ostivat kotimaisia pieniä yrityksiä .  

Elokuvassa ääneen pääsevät myös Liisa Heikkisen asiakkaat ja työntekijät. Filmin tekoon saatiin rahoitusta Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Savon rahastolta. 

Elokuva sai ensi-iltansa Pieksämäen Kulttuurikeskus Poleenin 330-paikkaisessa salissa 11.2.2019, minkä jälkeen siitä järjestettiin yleisön pyynnöstä vielä kaksi yleisölle ilmaista lisänäytöstä . Filmiä on esitetty myös Keskustakirjasto Oodissa Helsingissä (Scandinavian International Film Festival, the best Finnish film  ja useissa hoiva-alaan liittyvissä tilaisuuksissa.   

Filmin tekstitti englanniksi Pekka de Groot. Filmi on nähty laajasti kotimaisilla ja kansainvälisillä filmifestivaaleilla, missä sitä on myös palkittu. Dhakan kansainvälinen filmifestivaali kutsui päähenkilö Liisa Heikkisen ja ohjaaja Päivi Kapiainen-Heiskasen vieraakseen tammikuussa 2020 .  

Filmi on ollut mukana lukuisilla kansainvälisillä filmifestivaaleilla, kuten CUCIF Cuzco Underground Cinema Festival Peru 2019 , 18th Dhaka International FF Bangladesh 2020 ja BangkokThai International Film Festival 2021 .  

Filmi oli ohjaaja-käsikirjoittaja Päivi Kapiainen-Heiskasen kolmas dokumenttielokuva.   

Filmi on ladattu Filmfreeway- ja Vimeo-alustapalveluihin.    

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mikkelin kaupunkilehden juttu filmistä 21.2.2019
* Länsi-Savon juttu Dhakan filmifestivaalilta 31.1.2020
* Ylen juttu Liisa Heikkisestä 3.3.2019
* www.sykkeesä.fi-juttu Pieksämäen uusintanäytöksistä
* Länsi-Savo: Pieksämäkeläisestä hoiva-alan yrittäjästä Liisa Heikkisestä kertova dokumenttielokuva kiinnostaa: Elokuvasta järjestetään kaksi uusintaesitystä: https://www.lansi-savo.fi/paikalliset/3714587
* Pieksämäen lehti: Liisa Heikkisestä kertova elokuva on sataprosenttisesti ajan hermolla:  https://www.pieksamaenlehti.fi/paikalliset/3021179
* Pieksämäen lehti: Toyota ja toppatakki sai tunnustusta suuressa elokuvatapahtumassa Helsingissä: https://www.pieksamaenlehti.fi/paikalliset/3018970
* IMDb; https://www.imdb.com/title/tt10551282/reference/

### Linkkejä festivaaliuutisiin
*Sierra International Film Weekend, Bolivia: https://santacruzfest.wordpress.com/official-selection-2019/
*Bangkok Thai International Film Festival, Thailand: https://bangiff2017.wixsite.com/bangiff1/official-selection-2021
*Docs Without Borders Film Festival / social issues: https://docswithoutbordersfilmfest.com/DWBFFFWinter2020OfficialSelections.html
*2020 Golden Fox Winner, women´s films, India: https://hlc-cicff.com/2020-golden-fox-winners/
Uusille poluille

**Uusille poluille** () on suomalainen dokumenttielokuva, joka kertoo mikkeliläisen hevosyrittäjä Mervi Sension (nyk. Melina Holmbergin) tarinan. 
Työskenneltyään yksinyrittäjänä maalaistallissaan 15 vuoden ajan Sensio laittoi kotitilansa myyntiin, pakkasi neljä hevostaan rekka-autoon ja ajoi Espanjan Aurinkorannikolle asettuakseen sinne pysyvästi. Elämällä oli kuitenkin hänen varaltaan vielä yllätyksiä. Elokuva on tarina arvoista, arvokkuudesta, perheen merkityksestä ja rakkaudesta.

Elokuvaa kuvattiin Mikkelin Ristiinassa ja Espanjan Aurinkorannikolla ja sen tekoa osarahoitti Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Savon rahasto.
Korona-aikana valmistuneen filmin ensi-ilta pidettiin verkossa vimeo-alustalla 25.4.2020.

Filmin on ruututekstittänyt englanniksi Pekka de Groot. Filmiä on nähty laajasti kotimaisilla ja kv. filmifestivaaleilla, kuten Ilokuvafestivaalilla, Kreikassa Bridges kv. -filmifestivaalilla, Palma de Mallorcan kv. filmifestivaalilla Espanjassa, Open Window International Film Challenge -filmifestivaalilla Intiassa, Toronto Beaches -filmifestivaalilla Kanadassa, missä filmi voitti parhaan lyhytdokumenttiflimin palkinnon 2021 https://torontobeachesfilmfest.com/2021/09/12/winners-announced-10th-annual-toronto-beaches-film-festival/ , Travel Fest -festivaalilla Albaniassa 21.7.2022 https://travelfestalbania.com/screening-programme/  ja Equinale-hevosfilmifestivaalilla Saksassa 19.8.2023. https://www.equinale.de/.  

Filmi on julkaistu filmfreeway ja vimeo -alustoilla.   

Tämä on käsikirjoittaja-ohjaaja Päivi Kapiainen-Heiskasen neljäs dokumenttifilmi.   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Facebookissa
* IMDb: https://www.imdb.com/title/tt14344956/reference/
Preeriasirkku

**Preeriasirkku** (*Rhynchophanes mccownii*) on pulmusiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois-Amerikassa.

## Koko ja ulkonäkö

Preeriasirkku kasvaa 14–16 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Lajin koiras on yleisväritykseltään harmaankirjava. Päälaki ja nokasta lähtevä viiksijuova ovat mustat ja silmäkulmajuova on valkoinen. Selkä on harmaan- ja ruskeankirjava ja siivissä on leveä punaruskea juova. Rinta ja vatsa ovat harmaat ja rinnassa on musta laikku. Preeriasirkkunaaras on harmahtavanruskean- ja mustankirjava ja siivissä on hieman punaruskeaa. Preeriasirkun nokka on tukeva.

## Levinneisyys ja elintavat
Preeriasirkku pesii Kanadassa ja Yhdysvalloissa Suurten tasankojen pohjois- ja keskiosissa. Lintu talvehtii Yhdysvaltojen lounais- ja eteläosissa sekä Meksikossa. Lajin elinympäristöä ovat preeria ja muut kuivat heinämaat, joilla kasvaa hajanaisesti kaktuksia tai pensaita. Lajia tavataan myös pelloilla. Preeriasirkku syö heinien ja ruohojen siemeniä ja kesäisin lisäksi hyönteisiä. Pesä on maassa, usein suuren ruohomättään vieressä. Naaras munii kahdesta kuuteen ruskehtavan valkoista ruskeapilkullista munaa.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1703

**Kirjallisuusvuosi 1703** käsittelee vuoden 1703 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia

* Malediivien thaana-aakkostoa käytettiin ensimmäisen kerran virallisissa dokumenteissa. Osa thaanan kirjaimista lainattiin saarten vanhemmasta kirjoitusjärjestelmästä ja osa mukailtiin persialaisten numeromerkkien pohjalta. Vokaalien ilmaiseminen päätettiin tehdä arabialaisen kirjaimiston vokaalitarkejärjestelmää mukaillen konsonanttikirjaimen päälle merkittyinä tarkkeina.

## Julkaisuja

* Susanna Centlivre &ndash; *Love's Contrivance* (näytelmä)
* Daniel Juslenius &ndash; *Vindiciae Fennorum* 
* Louis-Armand de Lom d'Arce de Lahontan &ndash; *Nouveaux Voyages dans l’Amerique Septentrionale, Memoires de l’Amerique Septentrionale*
* Leonti Magnitski &ndash; Арифметика (aritmetiikkaa)
* Chikamatsu Monzaemon &ndash; 曾根崎心中 *Sonezaki shinjū* (näytelmä)
* Richard Steele &ndash; *The Lying Lover* (näytelmä)
* Gabriel Tuderus &ndash; *Yxi Caunis Suomen-Kielinen Weisu Talonpoille cunniaxi ja ylistöxexi* 
* Pavao Ritter Vitezović &ndash; *Plorantis Croatiae saecula duo * 

## Lähteet
Mies ja koski

**Mies ja koski** () on suomalainen dokumenttielokuva Mäntyharjun Halmeniemellä sijaitsevasta Puhinkoskesta.  

Myllytilalla nuorena asunut Eino Saloranta kuvaa mennyttä maalaisidylliä. Kosken rannalla toiminut mylly lopetti toimintansa vuonna 1972 ja myllytila autioitui. Alueen omistussuhteiden mutkikkuuden takia myllytila on päässyt pahasti rapistumaan. Nykyään se kiinnostaa luontokuvaajia.

Elokuvaa on kuvattu Mäntyharjun Halmeniemellä sijaitsevan Puhinkosken lisäksi Imatrankoskella. Elokuva valmistui keväällä 2022 ja sitä on esitetty kotimaisilla ja kansainvälisillä elokuvajuhlilla.

Filmi on ollut mukana muun muassa Ukrainassa Kinosary-filmifestivaalilla 2022, raumalaisen Blue Sea -filmifestivaalin Baltic Herring -kilpailun finalistina 2022, Vaasa Wildlife kv. filmifestivaalilla 2022, turkkilaisen Halicarnassus-filmifestivaalin parhaaksi lyhyeksi dokumenttifilmiksi palkittuna 2022, shanghailaisen Shanghai International Short Week 2023 palkitsemana, espanjalaisella Vianatur Environmentgal -filmifestivaalilla, intialaisella Babul Eco -filmifestivaalilla 2025 ja Korea Gyeonggi International -2025 -filmifestivaalilla palkittuna. 

Filmi löytyy filmfreeway ja vimeo -alustoilta. 

Tämä on käsikirjoittaja-ohjaaja Päivi Kapiainen-Heiskasen viides dokumenttielokuva. 

## Aiheesta muualla

* Elokuvamaraton Mikkelissä 9.5.2022: https://mikkeli.fi/2022/04/27/mikkelilaiset-elokuvat-ja-elokuvantekijat-paasevat-esiin-maakuntapaivana-9-5/
* MAD Mikkeli 2022 esitys: https://madmikkeli.com/ohjelma-2/
* Filmfreeway: https://filmfreeway.com/Manandanoldmill
* Mies ja koski FB: https://www.facebook.com/puhinkoski
* IMDb: https://www.imdb.com/title/tt28744189/reference/
* Mikkelin Mediaali Oy: http://www.mediaali.fi
* Puhinkoskesta netissä: https://myllyt.pihkala.info/myllyt/puhinkoski
Tuoksuapila

**Tuoksuapila** (*Trifolium resupinatum*) on apiloiden sukuun kuuluva laji. Se on alun perin kotoisin Välimeren maista. Suomessa se on tulokaslaji, joka on levinnyt ruohonsiemenistä ja nurmikoilta. Lehdet ovat sahalaitaiset. Tuoksuapilan kukinto on pitkäperäinen. Kasvi on yksivuotinen. Sen kasvutapa on pysty tai koheneva ja sen korkeus on noin 10–60 cm. Varsi on karvaton. Kasvilla on lehdyköitä, jotka ovat puikeita, sahalaitaisia ja 1–2 cm pitkiä. Kasvin nimen mukaisesti kukinto on tuoksuva. Sen väri on vaaleanpunainen. Sen verhiö on pullea ja siinä on verkkomainen suonitus. Tuoksuapilasta on kaksi muunnosta, jotka ovat pikkutuoksuapila (var. *resupinatum*) ja persiantuoksuapila eli persianapila (var. *majus*).

## Lähteet
Monacon kansalaisuus

**Monacon kansalaisuus** on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Monacon ruhtinaskunnan välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä
Syntyperäisiä monacolaisia ovat sellaiset henkilöt, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista ehdoista:

* lapsi, jonka isä on monacolainen mutta joka ei ole saanut kansalaisuutta ilmoituksella
* lapsi, jonka äiti on monacolainen ja täyttää jonkun seuraavista ehdoista
** äiti on syntyperäinen monacolainen ja säilyttänyt kansalaisuutensa läpi elämänsä
** äiti on sukutaustaltaan monacolainen 
** äiti on saanut Monacon kansalaisuutensa hakemuksella tai kansalaisuus on palautettu 
** äiti on saanut Monacon kansalaisuuden ilmoituksella
* lapsi on syntynyt Monacossa, mutta tämän vanhemmat ovat jääneet tuntemattomiksi

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
Hakemuksen perusteella Monacon kansalaisuuden voivat saada sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

* on vähintään 18-vuotias
* on asunut 18 vuotta täytettyään Monacossa vähintään 10 vuotta
* ei ole velvollinen suorittamaan asevelvollisuutta aiemmassa kotimaassaan
* on todistettavasti luopunut aiemmista kansalaisuuksistaan
* omaa perhesiteitä Monacoon
* on osoittanut taloudellista, kulttuurillista ja sosiaalista integraatiota monacolaiseen yhteiskuntaan
* on saanut Monacon ruhtinaan suostumuksen ottaa vastaan Monacon kansalaisuus

Taloudellisen integraation voi todistaa siirtämällä 500&nbsp;000 euroa monacolaiselle pankkitilille, todistamalla olevansa monacolaisen yrityksen palkkalistoilla, perustamalla vähintään kymmenen henkilöä työllistävän yrityksen Monacoon tai todistamalla, että joku jo Monacossa asuva lähisukulainen elättää hakijaa.

Mikäli henkilö saa Monacon kansalaisuuden hakemuksella, hänen alaikäiset lapsensa saavat kansalaisuuden automaattisesti samalla hakemuksella.

## Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen
Monaco ei salli kaksoiskansalaisuutta.

Henkilöt, jotka ottavat vastaan jonkun toisen maan kansalaisuuden, menettävät Monacon kansalaisuuden automaattisesti. Sama koskee myös henkilöitä, jotka vapaaehtoisesti palvelevat jonkin toisen maan asevoimissa ilman Monacon hallituksen lupaa.

## Lähteet
Kun koulu vapautui vankilasta

**Kun koulu vapautui vankilasta** () on suomalainen dokumenttielokuva, joka kertoo Mäntyharjulla sijainneen Halmeniemen Vapaan Kyläkoulun tarinan. 

Kyläkouluaktivistit ja maaseudun kehittäjät pyörittivät koulua kaksi vuotta talkoilla opettaja Juha Juurikkalan johdolla vuosina 2005–2007. Elokuvassa he kertovat, mitä talkoovuodet opettivat suomalaisen yhteiskunnan toiminnasta. Talkoovuosien aikana Juha Juurikkala kehitti ilon pedagogiikka -menetelmää pienille kouluille yhteistyössä Jyväskylän yliopiston opettajankoulutuslaitoksen kanssa.  

Elokuvassa käytetään talkoovuosina perustetun Lahjomattomat-yhtyeen musiikkia. Elokuvan ääniraidasta on julkaistu myös *Kun koulu vapautui vankilasta* -musiikkialbumi. 

Elokuvan ja verkkosivuston tekoon saatiin osarahoitusta Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Savon rahastolta. Koulun tarinasta on tehty myös verkkosivusto.

Elokuva sai ensi-iltansa 29. huhtikuuta 2017 Mikkelissä elokuvateatteri Kinolinnan isossa salissa. Samana vuonna elokuva sai Suomi 100 -kunniakirjan Valtioneuvoston kanslialta.

Elokuvan tekstitti englanniksi Pekka de Groot. Elokuvaa on näytetty monilla kotimaisilla ja kansainvälisillä filmifestivaaleilla, kuten Ilokuvafestivaali, Mäntyharju, FICOCC Venezuela 2017, Impact Docs Award Winner USA 2018, ja CIES Film Festivalette 2021.

Elokuva oli ohjaaja-käsikirjoittaja Päivi Kapiainen-Heiskasen toinen dokumenttielokuva.

## Lähteet
 

## Aiheesta muualla

*Koulu on päässyt vankilasta – ilon pedagogiikkaa Halmeniemen vapaalla kyläkoululla. Opinnäytetyö, Jyväskylän yliopisto:
Annen amatsoni

**Annen amatsoni** on vuoden 2023 suomalainen dokumenttielokuva Anne Mäkeläisestä.  
Nimi vittaa Astuvansalmen amatsoni -performance-ryhmään. Musiikin dokumenttielokuvaan on tehnyt Tapani Rinne.

Elokuva kertoo myös Mäkeläisen kuusimetrisestä teoksesta Ristiinan rantatorilla (2021).
*Annen amatsoni* on Päivi Kapiainen-Heiskasen kuudes dokumenttielokuva.
 
Elokuvaa kuvattiin Astuvansalmella, Mikkelin keskustassa, Sulkavan Linnavuorella, Kouvolan Taidepolku-tapahtuman avajaisissa sekä Nuolniemen kyläkauppakeskuksessa Mäntyharjun ja Kouvolan rajamailla. 

Elokuvan kaksoisensi-ilta järjestettiin elokuussa 2023; Mikkelissä Elokuvateatteri Ritzissä lauantaina 5. elokuuta 2023 ja Ilokuvafestivaalilla sunnuntaina 6. elokuuta 2023. Elokuvaa esitettiin myös Mad Saturday -tapahtumassa syyskuussa Mikkelissä ja lokakuussa Ristiinan Setälä-salissa. Vuonna 2025 filmiä nähtiin kotimaassa muun muassa Kenkäverossa ja Sodan ja Rauhan keskus Muistin auditoriossa Mikkelissä osana Museoiden yö -tapahtumaa.   

Kansainvälisillä filmifestivaaleilla filmi on nähty muun muassa Portugal Indie -filmifestivaalilla, joka palkitsi sen parhaana lyhytfilminä 2024, argentiinalaisella Arte Non Stop -festivaalilla filmi sai erikoismaininnan 2024, Travel Beyond -filmifestivaalilla (USA) se palkittiin parhaana kv. filmina vuonna 2025, bangladeshiläisellä Dhakan kv. filmifestivaalilla filmi nähtiini 2025, makedonialaisella Art Film Awards -filmifestivaalilla filmi palkittiin 2025 ja perulaisella Machu Picchu kv. filmifestivaalilla se palkittiin parhaana naisohjaajan filminä 2025.  

Filmi on ladattu filmfreeway ja vimeo -alustoille.    

## Lähteet
 

## Aiheesta muualla
* Astuvansalmen amatsoni -kotisivu
*Pitäjänuutiset 4.8.2023
*Ilokuvafestivaali 6.8.2023 
*Yle uutisoi tilataideteoksesta 18.10.2021
Bleed Out

**Bleed Out** on alankomaalaisen sinfonisen metallin yhtyeen Within Temptationin kahdeksas ja viimeisin studioalbumi, joka julkaistiin 20. lokakuuta 2023.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Sharon den Adel – laulu
* Ruud Jolie – soolokitara
* Stefan Helleblad – rytmkitara
* Jeroen van Veen – bassokitara
* Martijn Spierenburg – kosketinsoittimet
* Mike Coolen – rummut

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi: 7½/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet
Ruusumyrtti

**Ruusumyrtti** (*Leptospermum scoparium*) on myrttikasvien heimoon kuuluva laji. Kasvi on ainavihanta pensas, joka kukkii toukokuulta kesäkuulle. Kukinnon väri vaihtelee punaisesta valkoiseen. Kukat ovat pieniä, niiden keskustat ovat tummat ja ne ovat vahamaisia. Lehdet ovat pieniä ja pehmeitä ja uusissa lehdissä on silkkimäinen karvainen pinta. Lehdissä on tuoksuvia öljyrauhasia. Ruusumyrtti kasvaa ruukkuun istutettuna hitaasti. Se kestää leikkausta. Sopiva kasvupaikka on aurinkoinen, puolivarjoinen tai hajavaloinen paikka. Kasvi viihtyy huoneenlämmössä tai hieman viileämmässä. Kasvualustan tulee olla tasaisesti kostea. Kasteluvedessä ei pidä olla kalkkia. Kasvukaudella kasvin lannoitustarve on kerran kahdessa viikossa. Lepokautena kasvia tulee pitää valoisassa ja viileässä paikassa. Kun kasvi istutetaan uudelleen se pitää tehdä keväällä ja mullan pitää olla hapan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://huiskula.fi/hoito-ohjeet/ruusumyrtti-leptospermum-scoparium/
Kirjallisuusvuosi 1702

**Kirjallisuusvuosi 1702** käsittelee vuoden 1702 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia

* Englannin ensimmäinen valtakunnallinen sanomalehti *[[The Daily Courant]]* alkoi ilmestyä Lontoossa.
* Venäjänkielinen sanomalehti *[[Vedomosti]]* (Ведомости) alkoi ilmestyä Moskovassa.

## Julkaisuja
* Matsuo Bashō &ndash; *Oku no hosomichi* (奥の細道, Kapea tie pohjoiseen)
* Otto Immanuel Colliander &ndash; *Yxi Tarpelinen Nuotti-Kirja* (koraalikirja)
* Johan Amos Comenius &ndash; *Panegersia *
* Henrik Florinus &ndash; *Wanhain suomalaisten tawaliset ja suloiset sananlascut*
* Edward Hyde &ndash; *The History of the Rebellion and Civil Wars in England*
* Thomas Savery &ndash; *The Miner's Friend; or, An Engine to Raise Water by Fire*
* John Vanbrugh &ndash; *The False Friend*

## Lähteet
Lapinlahti-säätiö

**Lapinlahti-säätiö** on helsinkiläinen säätiö, joka on perustettu vuonna 2023 ja jonka tarkoituksena on tukea mielenterveyttä ja osallistavaa kulttuuria edistävää toimintaa entisen Lapinlahden sairaalan alueella. Säätiön perustajat ovat MIELI Suomen Mielenterveys ry, Pro Lapinlahti mielenterveysseura ry, Osuuskunta Lapinlahden tilajakamo, Kaakkois-Suomen sosiaalipsykiatrinen yhdistys ry, Y-säätiö ja Dream Broker Oy, jotka ovat myös edustettuina säätiön hallituksessa. 

Säätiö vaalii ja suojelee Lapinlahden entisen sairaala-alueen rakennus- ja kulttuurihistoriaa ja sairaalan puiston luontoarvoja. Säätiön toissijaisena tarkoituksena on tukea mielenterveyttä edistävää toimintaa myös muualla Suomessa.

Säätiön hallituksen puheenjohtaja on Kristian Wahlbeck ja varapuheenjohtaja Ville Pellinen. Säätiön valtuuskunnan puheenjohtajana toimii Pentti Arajärvi ja varapuheenjohtajana Sirpa Pietikäinen.

## Lähteet
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2023 – naisten seiväshyppy

Naisten seiväshyppy yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2023 järjestettiin Kansallisen yleisurheilukeskuksessa 21.–23. elokuuta 2023.

Mestaruuden jakoivat Yhdysvaltain Katie Moon ja Australian Nina Kennedy. He ylittivät molemmat 490. Suomen Wilma Murto voitti pronssia tuloksella 480 ja se on hänen uransa ensimmäinen MM-mitali.
## Tulokset

### Karsinta

Karsinnasta loppukilpailuun eteni tuloksella 465 cm (Q) tai vähintään 12 parasta (q).

### Finaali
Finaali käytiin 23. elokuuta 2023.

## Lähteet
Reijo Taipale (vuoden 1987 albumi)

**Reijo Taipale** on Reijo Taipaleen samanniminen kokoelma-albumi vuodelta 1987. Albumi on *Kaksi levyä yhden hinnalla* -sarjan seitsemäs julkaisu. Albumi julkaistiin vinyylilevynä ja C-kasettina Safir-levymerkillä.

## Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Jaakko Salo, ellei toisin mainita.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### C-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### D-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tuotanto
* Reijo Taipale – laulu
* Q-Studio – kuva

## Lähteet
Pantalone

**Pantalone** () on yksi commedia dell'arten perushahmoista. Hän on viekas ja varasteleva venetsialainen kauppias, joka joutuu usein itsekin petetyksi. Hahmo syntyi 1500-luvulla. Pantalone oli alun perin rikas ja kitsas kauppias sekä nuorten vihollinen, joka oli muiden alituisen pilkan kohde.

Ajan myötä hahmo muuttui sympaattisemmaksi. Näytelmäkirjailija Carlo Goldoni muovasi Pantalonesta nykyisin tunnetun, hyväntahtoisen miehen hahmon. Goldonin Pantalone on venetsialainen kauppias, hieman äkeä mutta samalla viisas. Hänen kasvoilleen ovat ominaisia koukkunenä ja teräväkärkinen parta. Pantalonen tyypilliseen asuun kuuluivat alun perin punainen tunika ja polvihousut, sukat, kaapumainen pitkä takki, pehmeä lieritön hattu sekä kippurakärkiset kengät. Hahmon myöhemmät muunnelmat käyttivät usein pitkiä housuja (*pantalone*). Pantalonella on yleensä ruskehtava naamio, jossa on suuri koukkunenä. Lisäksi hänellä on sotkuinen, harmaa pukinparta.

Pantalonen huvittavuus perustuu hänen ahneuteensa ja rakkaussuhteisiinsa. Joissakin näytelmissä hän on naimisissa nuoremman naisen kanssa, joka on petollinen, eikä kunnioita miestään lainkaan. Myös tyttäret ja palvelustytöt saattavat juonitella Pantalonea vastaan. Pantalone yrittää jatkuvasti flirttailla nuorten tyttöjen kanssa, jotka kuitenkin pilkkaavat häntä häikäilemättömästi. Kitsaana luonteena Pantalone näännyttää palvelijansa nälkään.

Italialaisissa komedioissa Pantalone muodosti yleensä parivaljakon Dottoren kanssa, ja he toimivat nuorten rakastavaisten vanhempina tai suojelijoina. Englannin 1700-luvun teatterissa Pantaloon oli yleensä vanha mies ja yksi *harlequinaden* eli englantilaisen commedia dell’arte -muunnelman perushahmoista.

## Lähteet
Così lontani

**Così lontani** on italialaisen  poptrio Ricchi e Poverin single vuodelta 1992. Kappaleen sävelsi ja sanoitti Toto Cutugno. Singlen b-puolena on trion tulkinta Walter Malgonin sävellyksestä "Guarda che luna". "Così lontani" julkaistiin myös Ricchi e Poverin albumin *Allegro italiano* (1992) avausraitana.

Ricchi e Poveri osallistui kappaleella "Così lontani" San Remon musiikkifestivaaleihin 1992, mutta ei päässyt finaaliin. "Così lontani" ("Niin kaukaiset") on balladi, jonka aiheena on rakastavaisten vieraantuminen toisistaan.

Vuonna 1959 ensimmäisen kerran julkaistu "Guarda che luna" on versioitu kymmeniä kertoja paitsi italiaksi, myös ranskaksi ja suomeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Chordify.net:  Ricchi e Poveri - Così lontani - Sanremo 1992.m4v Chords
Toivo Luukko

**Toivo Herman Luukko** (30. tammikuuta 1903 Nurmo – 5. maaliskuuta 1979) oli suomalainen upseeri, joka palveli puolustusvoimissa ja Helsingin suojeluskunnassa. Talvi- ja jatkosotien lisäksi Luukko oli mukana asekätkennässä, mutta jatkoi palveluaan puolustusvoimissa sodan jälkeen.

Toivo Luukko suoritti ylioppilastutkinnon kotisudullaan Seinäjoen yhteiskoulussa. Hän kävi Kadettikoulun vuosina 1925–1927. Sotia ennen hän palveli kahdeksan ensimmäistä vuotta nuorempana upseerina Polkupyöräpataljoona 1:ssä Terijoella. Sen jälkeen hän siirtyi Helsinkiin suojeluskuntapiirin aluepäälliköksi.

Talvisotaan kapteeni Luukko osallistui helsinkiläisen I/JR 11:n eli Ässärykmentin pataljoonankomentajana Karjalankannaksella taisteluissa Hatialahdelta Viipurinlahdelle. Jatkosodassa majuri Luukko toimi Itä-Karjalassa ja Maaselän kannaksella I/JR 26:n, III/JR 5:n ja II/21.Pr:n pataljoonankomentajana. 

Syksyllä 1944 everstiluutnantti Luukko oli mukana everstiluutnantti Usko Sakari Haahden ja eversti Valo Nihtilän johtamassa aseidenkätkentähankkeessa. Luukko toimi Etelä-Pohjanmaan läntisessä suojeluskuntapiirissä aseiden kätkennästä vastanneena 2. ye-upseerina. Hän luovutti tehtävät vajaan kahden viikon jälkeen kapteeni Aulis Pohjakoskelle. Luukko oli kuitenkin asekätkennän vuoksi pidätettynä 1,5 vuotta.

Sotien jälkeen Luukko toimi everstiksi ylennettynä Helsingin sotilaspiirin komentajan apulaisena vuosina 1945-1948. Seuraavana vuonna hän kävi Taistelukoulun. Sen jälkeen hän työskenteli joukko-osastopalveluksessa Porissa JR 6:ssa ja JP 3:ssa Haminassa. Hän palasi vuonna 1955 Helsinkiin sotilaspiirin päälliköksi, jossa tehtävässä hän oli vuoteen 1963, jolloin hän erosi täysinpalvelleena.

Myöhemmin on tullut ilmi, että eversti Luukko kuului keskeisenä henkilönä Kylmän sodan aikaiseen salaiseen yhdistykseen ns.*Hermannikunta*, joka oli saanut nimensä ilmeisesti hänen etunimestään. Kyseessä oli vuonna 1958 perustettu toiminta, jossa Helsingin sotilaspiiri alkoi kouluttaa valikoituja reserviupseereita liikekannallepanon vaatimaan perustamisorganisaatioon. Silloin syntyi johdettu toisensa tuntevien miesten yhteisö.

## Lähteet
L’italiano

**L'Italiano** on italialaisen poplaulaja Toto Cutugnon singlenä julkaistu kappale vuodelta 1983. Hän sävelsi sen itse, kuten myös singlen b-puolen "Sarà". Kappaleet sanoitti Cristiano Minellono. "L'Italiano" on myös Cutugnon viidennen albumin nimikappale ja avausraita.

Cutugno osallistui "L'Italianolla" San Remon musiikkifestivaaleihin 1983 ja sijoittui viidenneksi. Kappaleesta tuli kuitenkin hänen suurin menestyksensä, ja se on versioitu muun muassa ranskaksi, espanjaksi, hollanniksi ja hepreaksi. Suomenkielinen versio sai nimekseen "Olen suomalainen".

"L'Italiano" kertoo toisen maailmansodan jälkeisestä jälleenrakennuksen ajasta Italiassa. Siinä mainitaan useita italialaisuuden symboleita, kuten espresso ja Fiat 600. Kappale raivasi Cutugnolle väylän kansainväliseen menestykseen, ja vei hänet kiertueille ympäri Eurooppaa ja Yhdysvaltoja. Siitä tuli myös italialaisten maastamuuttajien suosikki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Chordify.net: L'Italiano
Janet (albumi)

***Janet*** (tyyliteltynä ***janet.***) on yhdysvaltalaisen laulajan Janet Jacksonin viides studioalbumi, joka julkaistiin 18. toukokuuta 1993. Albumin julkaisua edelsi vuosia kestänyt tarjouskilpailu, kun Jacksonin levytyssopimuksesta olivat kiinnostuneet niin aikaisemmat *[[Control (Janet Jacksonin albumi)|Control]]* ja *[[Janet Jackson's Rhythm Nation 1814]]* -albumit julkaissut A&M Records kuin myös levy-yhtiöt Atlantic, Capitol ja Virgin. Virgin Recordsin omistajan Richard Bransonin henkilökohtaisesti tavattuaan Jackson päätyi 40 miljoonan dollarin arvoiseen sopimukseen yhtiön kanssa, mikä teki hänestä aikansa parhaiten palkatun muusikon.

Albumin nimen tarkoituksena oli erottaa Janet Jacksonin julkinen imago tämän perheestä. Jackson olisi halunnut nimetä jo ensimmäisen studioalbuminsa pelkän etunimensä mukaisesti, mutta isänsä päätöksen myötä albumin nimeksi tuli *[[Janet Jackson (albumi)|Janet Jackson]]*. *Janet*-albumin julkaisun myötä Jackson alkoi käyttämään myös taiteilijanimenään pelkkää etunimeään. *Janet* on R&B-albumi, joka omaksuu piirteitä myös popista, hip hopista, oopperasta, jazzista sekä house-musiikista. Albumin tyyli poikkeaa huomattavasti Jacksonin aikaisemmasta, konservatiivisemmasta imagosta avoimen seksuaalisella ja intiimillä teemallaan, joka näkyy muun muassa Jacksonin itsensä kirjoittamissa lyriikoissa.

Albumista tuli maailmanlaajuinen kaupallinen menestys ja Yhdysvalloissa Jacksonin kolmas Billboard 200 -listan kärkeen yltänyt albumi. 350 000 kopiota myytyään albumi rikkoi ennätyksen korkeimmista naisartistin albumin ensimmäisen viikon myyntiluvuista. Alle vuosi julkaisun jälkeen albumi oli kotimaassaan myynyt Recording Industry Association of American (RIAA) mukaan jo kuusinkertaista platinaa. Albumin maailmanlaajuisen kokonaismyynnin arvioidaan olevan noin 20 miljoonaa kappaletta ja se ylsi listojen kärkeen myös Australiassa, Etelä-Afrikassa, Isossa-Britanniassa, Kanadassa sekä Uudessa-Seelannissa.

Kuusi singleä julkaistiin albumin tueksi; ensimmäinen *[[That's the Way Love Goes]]* vietti Yhdysvaltain singlelistan kärjessä peräti kahdeksan viikkoa. *[[Murhan jälkeen]]* -elokuvan soundtrackillakin esiintyvä, Oscar-ehdokkuuden poikinut single *[[Again (Janet Jacksonin kappale)|Again]]* ylsi myös listan ykkössijalle ja neljä muuta albumilta julkaistua singleä kärkikymmenikköön. MTV:n sponsoroima, marraskuussa 1994 alkanut Janet World Tour oli taloudellinen menestys ja sai ylistystä kriitikoilta. Se vahvisti Jacksonin asemaa kansainvälisenä supertähtenä ja muovasi tästä yhden 1990-luvun merkittävimmistä seksisymboleista. Rock and Roll Hall of Fame on listannut *Janet*-albumin 200 kaikkien aikojen merkittävimmän albumin joukkoon.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Puolanvesikoira

**Puolanvesikoira** (*Polski pies wodny-wyzel*), **puolanseisoja** tai **puolanvesiseisoja** on sukupuuttoon kuollut puolalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Puolanvesikoira oli runsaskarvainen.

## Alkuperä
Rotu oli erittäin suosittu 1700–1800-luvuilla. Sen uskotaan olleen karkeakarvaisen saksanseisojan esi-isä. 1970-luvulla Kazimierz Tarnowski yritti vakiinnuttaa sen rotutyypin hieman pienemmäksi, lyhytkarvaiseksi roduksi. Projekti ei kuitenkaan koskaan edistynyt.

## Lähteet
Yusufari

**Yusufari** on Nigerian Yoben osavaltion pohjoisosassa sijaitseva paikallishallintoalue (). Paikallishallintoalue on pinta-alaltaan 3&nbsp;928 neliökilometriä ja käsittää Alanjirorin, Gumshin, Guyan, Jebuwan, Kaskan, Kumugannamin, Mai-Malarin, Sumbarin ja Tulotulowan (tai Tulo Tulo) kylät sekä Yusufarin kaupungin, joka toimii paikallishallintoalueen keskuksena. Yusufarin alue rajautuu pohjoisessa Nigerin tasavaltaan ja paikallishallintoalueella on kansainvälinen rajanylityspaikka. Yusufari sijaitsee aridissa ympäristössä ja alueella on hiekkadyynejä. Vuoden keskilämpötila on 34 °C.

Yusufarin väestö saa elantonsa maanviljelystä, kuten sipulin, porkkanan ja tomaatin kasvatuksesta. Myös karjankasvatus ja keramiikan valmistus elättävät paikallisia. Yusufarin alueeseen kuuluvalta Tulo Tulon alueelta kerätään kaliumia, jota kutsutaan "mustaksi suolaksi", ja kuljetetaan Gashuaan ja Geidamiin. Alueella kulkee edelleen kamelikaravaaneja. Paikallishallintoalueella on useita markkinapaikkoja, joilla paikalliset myyvät ja vaihtavat hyödykkeitä. Yusufarin paikallishallintoalueella asui vuoden 2006 väestönlaskennassa 110&nbsp;739 asukasta. Vuoden 2011 arvion mukaan väkiluku oli 131&nbsp;920.
 
## Lähteet
Abzac (Gironde)

**Abzac** on kunta Lounais-Ranskassa Gironden departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Isle-joen varrella, noin 16 kilometriä Libournen kaupungista koilliseen.

Saint-Pierren kirkko on alun perin 1100-luvulla rakennettu romaaninen kirkko. Kirkko rakennettiin uudelleen 1800-luvulla ja samalla sen suuntaa muutettiin. Alkuperäisestä kirkosta on vain vähän jäljellä.

Château d'Abzac on rakennettu vuonna 1663, eikä siihen ole tehty merkittäviä muutoksia sen jälkeen. Linna on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi. Se on ollut Anglade-suvun omistuksessa vuodesta 1796 lähtien, ja se on samalla 35 hehtaarin viinitila.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Abzac

**Abzac** voi tarkoittaa seuraavia:

## Maantiede
* Abzac, kunta Charenten departementissa Ranskassa
* Abzac, kunta Gironden departementissa Ranskassa
Virkkalan Säästöpankki

**Virkkalan Säästöpankki** (ruots. *Virkby Sparbank*) oli säästöpankki Lohjalla, Uudellamaalla. Säästöpankki perustettiin vuonna 1905 nimellä Kyrkstadin Säästöpankki. Pankin nimi vaihtui vuonna 1936 Virkkalan Säästöpankiksi.

Virkkalan Säästöpankki sulautui Länsi-Uudenmaan Säästöpankkiin vuonna 1988.

## Historia
Pankki oli alkuperäiseltä nimeltään Kyrkstadin Säästöpankki ja se toimi Virkkalan kansakoulussa. Säästöpankki oli aluksi avoinna joka kuukauden toisena ja viimeisenä lauantaina kello 19-21. Kansakoulunopettaja Johannes Cortez Backman toimi pankin kamreerina noin 30 vuotta. Backmanin poika oli Kyrkstadin Säästöpankin ensimmäinen asiakas.

Vuonna 1936 säästöpankki vuokrasi kauppias Arthur Långströmiltä liikehuoneiston ja samalla aukioloajat muuttuivat niin, että pankki oli avoinna joka arkipäivä kello 15-17. Vuonna 1963 Virkkalan Säästöpankki avasi sivukonttorin Kirkniemeen. Pääkonttoria Virkkalassa laajennettiin vuonna 1966.

Vuonna 1988 Virkkalan Säästöpankki yhdistyi Länsi-Uudenmaan Säästöpankkiin yhdessä Lohjan, Karjalohjan ja Sammatin säästöpankkien kanssa. 2010-luvulla Länsi-Uudenmaan Säästöpankki sulki pienempiä sivukonttoreita, jolloin myös Virkkalan sivukonttori suljettiin.

## Lähteet
Elias Blix

**Elias Blix Pedersen** (24. helmikuuta 1836 Gildeskål – 17. tammikuuta 1902) oli norjalainen teologi, opettaja ja heprean kielen professori. Hän toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä vuosina 1884–1885 ja 1886–1888. Blix edisti uusnorjan kieltä kirkollisissa yhteyksissä muun muassa kirjoittamalla virsiä ja kääntämällä Uuden testamentin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Blix

**Blix** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Elias Blix (1836–1902), norjalainen teologi, professori ja poliitikko
* Hans Blix (s. 1928), ruotsalainen diplomaatti ja poliitikko

## Katso myös
* Blixen