open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erik Johan Bergenheim

**Erik Johan Bergenheim (Bergenhem)** 5. syyskuuta 1759 Dal , Kramfors, Västernorrland, Ångermanland, Ruotsi – 22. syyskuuta 1816 (57) Vaasa, Suomen suuriruhtinaskunta (66) oli Suomen aatelissa ja suomalainen juristi. hän toimi Vaasan hovioikeuden presidenttinä vuosina 1798–1808.

Vanhemmat: Jonas Jacobi Bergenhem (s.1704–1773) ja Helena Katarina Hedberg (s.1721–1808), Puolisot: Hedvig Sofia Hannelius, Lapset: Salomon Bergenheim; Magdalena Sofia Bergenheim; Eversti Jonas Ferdinand Bergenheim; Arkkipiispa Edvard Bergenheim; Mina Bergenheim; ja August Erik Bergenheim.

## Lähteet
Schaeffler

**Schaeffler** on saksalainen autoteollisuuden yritys, joka valmistaa kytkimiä ja vaihteistoja. Schaefflerin brändeihin lukeutuu LuK. Yrityksen perustivat vuonna 1946 veljekset Wilhelm ja Georg Schaeffler.
Arabellaparkin metroasema

**Arabellapark** on Münchenin metron asema Bogenhausenin kaupunginosassa, joka avattiin 27. lokakuuta 1988. Se on U4-linjan itäinen pääteasema. Aseman suunnitteli arkkitehti Ingeborg Bielinski.

## Laajennussuunnitelmat
Englschalkingin S-Bahn asemalle johtavasta laajennuksesta tehtiin rakennuspäätös vuonna 1989. Nämä suunnitelmat on kuitenkin jäädytetty budjettirajoitusten vuoksi. Osana laajennuksen valmistelevia rakennustöitä, Arabellaparkin aseman jälkeiselle kääntöraiteelle johtavaa tunnelia jatkettiin 600 metriä tarvittua pidemmälle. Tunneli johtaa suunnitellulle Cosimaparkin metroasemalle.

## Lähteet
Rakkauden keidas (vuoden 1991 elokuva)

**Rakkauden keidas** (videona nimellä **Paradise**, alk. *Paradise*) on Mary Agnes Donohuen ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1991. Se on amerikkalaisversio ranskalaisesta elokuvasta *[[Isojen ihmisten leikit]]* (*Le grand chemin*, 1987). Sen pääroolia, maatilalle kesänviettoon lähetettyä kaupunkilaista pikkupoikaa näyttelee nuori Elijah Wood ja aikuispääosissa nähdään Melanie Griffith ja Don Johnson, jotka olivat tuolloin naimisissa keskenään myös tosielämässä.

## Vastaanotto
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano ihasteli, miten siirappisesta aiheesta on saatu kehitettyä lämminhenkinen komediallinen draama, jossa etenkin lapsinäyttelijät ilahduttavat roolisuorituksillaan. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, joka vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet
Böhmerwaldplatzin metroasema

**Böhmerwaldplatz** on Münchenin metron U4-linjan asema, joka avattiin 27. lokakuuta 1988. Asema sijaitsee lähellä Böhmerwaldplatzia, Bogenhausenin kaupunginosassa.

## Lähteet
Luettelo Suomen suurimmista metsänomistajista

**Luettelo Suomen suurimmista metsänomistajista** sisältää yksityishenkilöt, jotka omistivat pinta-alaltaan eniten metsää vuonna 2023. Mukana eivät ole yritykset eivätkä henkilöt, jotka omistavat metsää yritystensä kautta. Pinta-ala kattaa omistuksen Manner-Suomessa.

## Lähteet
Wasa Graffitilandia

**Wasa Graffitilandia** on graffiti- ja katutaidenäyttely entisessä makasiinirakennuksessa Opistokadulla Vaasassa.. Toiminta alkoi vanhan Wasalandian tiloissa vuonna 2021 Vaasan Vaskiluodossa. Makasiinirakennuksissa toiminta alkoi 2023.. Näyttely palkittiin vuonna 2022 vaasalaisesta kulttuuriteosta. 

Näyttelytoimintaa hoitaa vuonna 2014 perustettu pohjanmaalainen Katukulttuuri ry, jonka tarkoituksena on järjestää ja tukea erilaisia katukulttuuriin painottuvia tapahtumia. Seinäjoella on vastaava näyttely *Seinäjoki Graffitilandia*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Näyttelyn sivusto
Kivennavan kirkko

**Kivennavan kirkko** oli kuudes evankelis-luterilainen kirkko Kivennavan kirkonkylän korkeimmalla mäellä vuosina 1808–1939. Kivennavan kunta kuului Suomelle ennen luovuttamistaan Neuvostoliitolle 1944.

## Historia
Puinen kirkko rakennettiin 1804–1808, mutta sen suunnittelijasta ja töitä johtaneesta rakennusmestarista ei ole tietoa. Suomen sodan jälkeen Suomi siirtyi Venäjän vallan alle 1809, ja Viipurin lääni ja samalla Kivennapa yhdistettiin muuhun Suomeen 1811. Levottomista ajoista huolimatta kirkkoa kuitenkin kaunistettiin. Pietarilainen kirkkomaalari Müller varusti kirkon sisätilat Raamatun kertomuksiin pohjautuvilla maalauksilla 1810–1811. Kirkkoon hankittiin myös veistoksia, mutta vuosien saatossa ne hävisivät tai siirtyivät museoiden kokoelmiin.

Kirkon sisäosat laudoitettiin 1819, ja 1828 valmistui Taavetti Rahikaisen tekemä kellotapuli. Kirkon ovet tehtiin tuomiokapitulin ohjeiden mukaan ulospäin aukeaviksi 1831. Vuonna 1832 kellotapuli maalattiin vihertäväksi, kirkon seinät keltaisiksi ja kirkon vesikatto punaiseksi. Saarnastuoli maalattiin ja koristeltiin kullatuilla enkelinpäillä 1833, jolloin lisäksi lakattiin lehterin laudat.

Puinen kirkko tarvitsi usein korjauksia, ja niitä tehtiinkin. Perinpohjainen kunnostus tehtiin kesällä 1900 arkkitehti Leander Ikosen suunnitelman mukaan. Työtä johti rakennusmestari Holopainen. Kirkkoon tehtiin uusi saarnastuoli ja uudet penkit, ja kaikki maalattiin öljyvärillä. Uuden, Kristuksen ylösnousemista kuolleista kuvaavan alttaritaulun maalasi rouva Viodolfa Ahrenberg. Entinenkin alttaritaulu oli esittänyt samaa aihetta. Sakastin alle tehtiin viinikellari 1906, ja 1909 kirkkoon asennettiin sisäikkunat. Vuonna 1910 rakennettiin sakastin eteiseen klosettilaitos, ja seuraavana vuonna kirkon ulkoseinät maalattiin vaalean keltaisiksi. 

Salama sytytti kirkon kellotapulin 24. elokuuta 1901, jolloin koko tapuli tuhoutui ja kellot sulivat. Suomalaiset sotilaat polttivat kirkon 1939 talvisodan alussa perääntyessään Karjalankannakselta. Seuraava eli seitsemäs kirkko tehtiin 1943 entisen kirkon paikalle. Sitä kutsuttiin Pajarin kirkoksi, koska rakentamisen pani alulle kenraalimajuri Aaro Pajari. Tämä kirkko tuhoutui venäläisten suurhyökkäyksessä 11. kesäkuuta 1944.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Permin ooppera- ja balettiteatteri

**Permin ooppera- ja balettiteatteri** () on Permissä sijaitseva oopperatalo, jossa järjestetään myös balettiesityksiä.

Permin oopperan toiminta avattiin virallisesti 7. joulukuuta 1870 Mihail Glinkan oopperan *[[Elämä tsaarin puolesta]]* esityksellä. Tuolloin esitys pidettiin puisessa teatterirakennuksessa. Puurakennus purettiin vuonna 1874, ja samalle paikalle rakennettu uusi teatteritalo valmistui vuonna 1880 arkkitehti Rudolf Karvovskin johdolla. Permin oopperatalossa pidettiin ensimmäinen balettiesitys 2. helmikuuta 1926, jolloin siellä esitettiin Adolphe Adamin *[[Giselle]]*. Vuosina 1941–1944 Leningradin Kirov-teatteri oli evakuoituna Permiin. Joulukuussa 1942 se kantaesitti Permissä Aram Hatšaturjanin baletin *[[Gajane]]*. 

Permin ooppera- ja balettiteatterin yhteyteen avattiin museo 1940-luvun jälkipuoliskolla. 1950-luvulla rakennukseen tehtiin laajamittaisia uudistuksia.

## Lähteet
Torres Obispado

**Torres Obispado** on Monterreyssä Meksikossa sijaitseva kahden pilvenpiirtäjän muodostama rakennuskokonaisuus. Siihen kuuluvat 305 metriä korkea T.Op Corporativo ja 156 metriä korkea T.Op Departamentos. Ensiksi mainittu on maan korkein rakennus.

T.Op Corporativossa on hotelli ja toimistotiloja, kun taas T.Op Departamentosissa on asuinhuoneistoja. Rakennukset valmistuivat vuosina 2019 ja 2020.

## Lähteet
Bonner Platzin metroasema

**Bonner Platz** on U3-linjan metroasema Münchenin metrossa, joka avattiin 8. toukokuuta 1972 ja sijaitsee samannimisen aukion alla Schwabingin kaupunginosassa. Aseman suunnittelivat Christine Stadler ja Waki Zöllner.

## Lähteet
Kannuksen rauhanyhdistys

**Kannuksen rauhanyhdistys** on Kannuksessa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Kannuksen rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. 

## Historia
Vanhoillislestadiolaisuus saapui Kannukseen 1800-luvun lopulla. 1900-luvun alussa erityisesti Korvenkylä oli lestadiolaisuuden keskus ja liike sai kannatusta myös muissa kylissä. Lestadiolaisuus sai kannattajikseen kokonaisia perheitä. Esimerkiksi helluntaina 1902 Korvenkylässä pidetyissä seuroissa liikkeeseen liittyi yli kolmekymmentä henkilöä. Eräs kylän vaikuttaja oli Eemeli Niemi-Korpi, joka toimi liikkeen puhujana niin Suomessa, Yhdysvalloissa kuin Kanadassa. 

Muissa kylissä lestadiolaisuus kilpaili muiden herätysliikkeiden kanssa. Kannuksen lestadiolaisille oli tyypillistä käydä seuroissa myös naapuripitäjissä. Kirkonkylään lestadiolaisuus levisi 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa. Sotien jälkeen 1940-luvun lopulla ja 1950-luvulla Kärkiskylällä oli lestadiolaista herätystä ja liikkeen kannatus lisääntyi myös kirkonkylässä, Yliviirteellä ja Hanhinevalla.

Kannuksen rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1948. Rauhanyhdistyksellä ei ensin ollut omaa toimitaloa, vaan seuroja pidettiin kirkossa, seurakuntatalolla ja karjatalouskoululla. Vuonna 1951 ostettu omakotitalo palveli rauhanyhdistyksen seurapaikkana vuoteen 1966 saakka. Rauhanyhdistyksen ensimmäinen toimitalo valmistui vuonna 1972 ja sitä laajennettiin vuonna 1982.  Kannuksen rauhanyhditykseen kuului vuonna 1970 80 aikuisjäsentä ja 1980-luvun loppuun menneessä aikuisjäsenten määrä oli kasvanut noin 240 jäseneen.

### Kajaanintien toimitalo
Jäsenmäärän kasvun myötä Kannuksen rauhanyhdistykselle tuli ajankohtaiseksi jälleen tilojen laajennus. Rauhanyhdistys ja Kannuksen kaupunki tekivät vuonna 2007 vaihtokaupan, jossa rauhanyhdistys lahjoitti kaupungille vanhan toimitalon ja kaupunki lahjoitti kangasmetsätontin Kajaanintien varresta. Uuden toimitalon avajaisia vietettiin vuonna 2011.

## Lähteet
Herman Müller

**Georg Otto Herman Müller** (16. lokakuuta 1840 Tukholma - 2. marraskuuta 1919 Tukholma) oli ruotsalainen taidemaalari ja arkkitehti. Hän työskenteli koristemaalarina muun muassa Kuninkaallisessa draamateatterissa, Södra Teaternissa, Djurgårdsteaternissa ja Nya Teaternissa.

Müller on suunnitellut vuonna 1876 valmistuneen Reposaaren kirkon, jonka ohella hän suunnitteli samaan aikaan Poriin myös toteutumattoman teatteritalon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nord-Etnedalin kirkko

**Nord-Etnedalin kirkko** () on Etnedalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1866.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Evenesin kirkko

**Evenesin kirkko** () on Evenesin kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1800.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alvignac

**Alvignac** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 37 kilometriä Gourdonin kaupungista itään.

Alvignac on kylpyläkaupunki, jonka historia ulottuu 1600-luvulle. Sinne saapui kuuluisia vieraita, kuten Ranskan kuningas Ludvig XV:n rakastajatar Madame de Pompadour. Paikan suosio oli vaihtelevaa, mutta 1800-luku ja 1900-luvun alku olivat sen kulta-aikaa. Ajan myötä kiinnostuksen ja kävijämäärien lasku johtivat toiminnan täydelliseen lopettamiseen vuonna 1981. Kylpylä avasi kuitenkin ovensa taas uudelleen vuonna 2018. Salmièren lähde sijaitsee Alvignacin ja sen naapurikunnan Miersin rajalla.

Gouffre de Réveillonin kuilu sijaitsee muutaman kilometrin Alvignacin keskustasta länteen. Se on seudulle tyypillinen maanalaisen vesiuoman alkukohta. Salguesin virta putoaa Gouffre de Réveillonin kuiluun, ja muutaman kilometrin päässä se yhtyy Gouffre du Saut-de-la-Pucellen kuilusta tulevaan vastaavaan virtaan. Lopulta yhdistynyt vesivirta nousee esiin noin 10 kilometrin päässä Meyronnesin kunnan eteläpuolella olevasta Limonin lähteestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Evjen kirkko

**Evjen kirkko** () on Evje og Hornnesin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1891.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
John W. Brunius

**John Wilhelm Brunius** (26. joulukuuta 1884 Tukholma – 17. joulukuuta 1937 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja. Lisäksi hän johti tukholmalaista Oscarsteaternia vuosina 1926–1932 yhdessä Gösta Ekmanin ja vaimonsa Pauline Bruniuksen kanssa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brunius

**Brunius** on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:

* Anne-Marie Brunius (1916–2002), näyttelijä
* Carl Georg Brunius (1792–1869), arkkitehti, taidehistorioitsija ja kreikan kielen professori
* John W. Brunius (1884–1937), näyttelijä ja elokuvaohjaaja
* Pauline Brunius (1881–1954), näyttelijä ja teatterinjohtaja.
Brynolf Algotsson

**Brynolf Algotsson** (1240-luku – 6. helmikuuta 1317) oli ruotsalainen pappi ja Skaran piispa vuosina 1278–1317. Hän uudisti hiippakuntaansa monin tavoin ja oli kuninkaallisen neuvoston jäsen Maunu Ladonlukon ja tämän alaikäisen pojan Birger Maununpojan holhoojahallituksen aikana. Brynolf Algotsson julistettiin 1400-luvun lopulla autuaaksi, ja hänen muistopäiväänsä juhlitaan ruotsalaisessa ja suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa 16. elokuuta, päivämääränä jona hänen reliikkinsä asetettiin lippaaseen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svenskt biografiskt lexikon
Murron rauhanyhdistys

**Murron rauhanyhdistys** on Kempeleen Ketolanperällä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Murron rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. 

## Historia
Murron rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1957. Rauhanyhdistyksellä ei ensin ollut omaa toimitaloa, vaan seuroja pidettiin kodeissa ja Murron rukoushuoneella. Murron rauhanyhdistyksen toimitalo valmistui Ketolanperäntien varteen vuonna 1987 yhdistyksen täyttäessä 30 vuotta. Rauhanyhdistyksen toiminta-alue on kahden kunnan rajalla Kempeleen Ketolanperältä Tyrnävän Murtoon ja Ojakylään saakka.

## Lähteet
Henryk Bukowski

**Henryk Michael Anton Bukowski** (6. tammikuuta 1839 – 11. maaliskuuta 1900 Tukholma) oli puolalaissyntyinen ruotsalainen taide- ja antiikkikauppias, joka perusti nimeään kantavan Bukowskis-taidehuutokaupan. Hän kuului puolalaiseen Bóncz-aatelissukuun ja osallistui vuonna 1863 alkaneeseen Puolan kapinaan, minkä seurauksena hän joutui pakenemaan Ruotsiin. Bukowski oli myös innokas numismaatikko, ja hänen rahakokoelmansa oli omana aikanaan Ruotsin suurin.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anne-Marie Brunius

**Anne-Marie Pauline Brunius** (24. syyskuuta 1916 Tukholma – 10. marraskuuta 2002) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän oli John W. Bruniuksen ja Pauline Bruniuksen tytär ja aloitti uransa jo lapsena. Bruniuksen ensiesiintyminen oli hänen äitinsä ohjaamassa lyhytelokuvassa *Herr Vinners stenåldersdröm* (1924). Hän kuitenkin myös lopetti uransa varhain, kun hän 1930-luvun lopulla meni naimisiin ja muutti ulkomaille tehden vain kaksi lyhyttä paluuta Ruotsiin vuosina 1947, jolloin hän esiintyi kiertävässä teatterissa, ja 1950, jolloin hän näytteli Hasse Ekmanin ohjaamassa elokuvassa *Flicka och hyacinter*. Brunius muistetaankin erityisesti 1930-luvun nuorison tulkitsijana valkokankaalla.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rantsilan rauhanyhdistys

**Rantsilan rauhanyhdistys** eli **Savalojan rauhanyhdistys** on Siikalatvan Rantsilassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rantsilan rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. 

## Historia
Vanhoillislestadiolaisuuden juurruttua Rantsilaan ja toiminnan muututtua säännölliseksi syntyi tarve järjestäytyä rauhanyhdistykseksi. Rantsilan Savalojan rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1926. Toisen maailmansodan jälkeen olot vakiintuivat jälleen ja rauhanyhdistyksiä perustettiin kirkonkylälle (1946), Mankilankylälle (1949) ja Sipolankylälle (1954).

Savalojan ensimmäinen seurahuone rakentui 1920-luvun loppuun mennessä. Rantsilan lestadiolaiset yhdistyivät yhden rauhanyhdistyksen alle ja rakensivat uuden seurahuoneen entiselle paikalle Savalojan kylälle. Uusi toimitalo vihittiin käyttöön 24. maaliskuuta 1983.

## Lähteet
Saloisten rauhanyhdistys

**Saloisten rauhanyhdistys** on Raahen Saloisissa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Saloisten rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. Saloisten rauhanyhdistykseen kuului vuonna 2011 noin 250 jäsentä.

Saloisten rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1913. Seuroja pidettiin alkuaikoina toimitalossa Haapajoella sekä kyläläisten kodeissa. Vanhojen tilojen käydessä ahtaaksi, Saloisten rauhanyhdistyksen toimitalo rakennettiin Uutelantien varteen vuonna 1981. 

## Lähteet
Johanna Hiedler

**Johanna Hiedler** tai **Hüttler** (19. tammikuuta 1830, Spital - 8. helmikuuta 1906, Spital) oli Adolf Hitlerin isoäiti äidin puolelta.

Hän vanhempansa olivat Johann Nepomuk Hiedler, joka oli Alois Hitlerin todennäköisen isä ja Adolfin isoisän veli, ja Eva Maria Decter, ja hän vietti koko elämänsä Spitalin kylässä (osa Weitraa) Waldviertelissä Ala-Itävallassa. Hän avioitui 5. syyskuuta 1848 maanviljelijä Johann Baptist Pölzlin (1825–1901), Johann Pölzlin ja Juliana (Walli) Pölzlin pojan, kanssa. Pariskunnalla oli yhteensä viisi poikaa ja kuusi tytärtä. Heidän yhdestätoista lapsestaan ​​vain kaksi poikaa ja kolme tytärtä eli aikuisiksi. Heidän kolmas tyttärensä ja seitsemäs lapsensa Klara syntyi 12. elokuuta 1860 heidän tilallaan Spitálissa. Hänen isänsä Johann Nepomuk Hiedler kuoli 17. syyskuuta 1888. Klaran tyttärestä tuli Alois Schicklgruberin kolmas vaimo. Tämä päätti 40-vuotiaana ottaa isäpuolensa sukunimen *Hiedler*, jonka virkamies kuitenkin kirjasi rekisteriin muodossa *Hitler*.  Alois oli Maria Schicklgruberin avioton poika, joka meni naimisiin Johannan sedän Johann Georg Hiedlerin kanssa 10.5.1842. Alois väitti myöhemmin elämässä, että Johann Georg Hiedler ei ollut hänen isäpuolensa vaan hänen biologinen isänsä, ja vuonna 1876 hänet tunnustettiin virallisesti Johannin lailliseksi pojaksi. Tämä väite Aloisin isyydestä on kuitenkin edelleen paljon keskustelun aihe historioitsijoiden keskuudessa. Klaralla ja Aloisilla oli yhteensä kuusi lasta. Neljäs heistä oli Adolf Hitler (syntynyt 20. huhtikuuta 1889). Adolf kastettiin kaksi päivää syntymänsä jälkeen. Vain yksi Klaran jäljellä olevista lapsista (Paula, nuorin) eli aikuisikään. Klaran aviomiehellä Aloisilla oli vielä kaksi lasta toisesta avioliitostaan ​​(Franziska Matzelsbergerin kanssa), Alois Jr. ja Angela.
Mauch

**Mauch** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Johann Matthäus von Mauch (1792–1856), saksalainen arkkitehti ja kaivertaja
* Karl Mauch (1837–1875), saksalainen tutkimusmatkailija
* Monika Mauch, saksalainen sopraano
Tarot (elokuva)

**Tarot** on yhdysvaltalainen kauhuelokuva. Kaveriporukka rikkoo Tarot-luennan tärkeintä sääntöä, älä koskaan käytä jonkun toisen pakkaa. Tiedostamattaan he vapauttavat korteissa piilevänä olleen pahuuden. Yksi kerrallaan he kohtaavat kohtalon ja päätyvät kilpailuun kuolemaa vastaan. Elokuva perustuu Nicholas Adamsin vuoden 1992 romaaniin *Horrorscope*. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 31. toukokuuta 2024. Elokuva keräsi avausviikonloppunaan Suomessa 2 520 katsoja. 

## Juoni

Ryhmä yliopistoystäviä, Haley, Grant, Paxton, Paige, Madeline, Lucas ja Elise, vuokraavat kartanon Catskillsista Elisen syntymäpäivän kunniaksi. Haley ja Grantin äskettäisen eron aiheuttaman jännitteen vuoksi he päättävät rentoutua lukemalla horoskooppeja kellarista löytyneillä vanhoilla tarot-korteilla. Elise saa Ylipapittaren; Lucas saa Erakon; Madeline saa Hirtetyn; Paige saa Maagikon; ja Paxton saa Narrin. Grant saa Paholaisen; Haley itse saa Kuolema-kortin.

Seuraavana päivänä ryhmä palaa kampukselle, jossa Elise oleskelee yksin asuntolassaan. Sinä yönä Elise tutkii outoja ääniä ullakolla, ja hänen kimppuunsa hyökkää hirviömäinen versio Ylipapittaresta, joka lyö hänet kuoliaaksi ullakolle johtavilla tikkailla. Hänen kuolemaansa pidetään onnettomuutena, joka järkyttää muita. Haley paljastaa, että hän aloitti tarotin lukemisen, kun hänen äitinsä taisteli sairautta vastaan, mutta kortit ennustivat aina hänen kuolemansa. Lucas kohtaa Erakon metroasemalla ja kuolee junan alle. Haley huomaa molempien kuolemien vastaavan tarot-tulkintoja, jotka uhrit olivat saaneet.

Epäillen pakan olevan jotenkin viallinen, he vierailevat Alma Astromin, tarot-asiantuntijan, luona, jonka he löysivät internetistä. Alma kertoo, että kortit kuuluivat astrologille, joka vuonna 1798 palveli unkarilaista kreiviä ja ennusti hänen tulevaisuutensa. Kun ennustus siitä, että hänen raskaana oleva vaimonsa ja lapsensa kuolisi synnytyksessä, kävi toteen, murheellinen kreivi määräsi kostona astrologin tyttären tapettavaksi. Raivostuneena surustaan astrologi kirosi kreivin ja hänen ystävänsä kuolemaan korteillaan, sitten hän tappoi itsensä ja kirosi pakan tappamaan kaikki, jotka sitä käyttävät. Kortit ovat vastuussa useista tarot-joukkomurhista, mukaan lukien Alman oma ystäväporukka. Alma oli ainoa selviytyjä, koska hän ei tehnyt luentaa itselleen. Alma kehottaa heitä tuhoamaan pakan, joka on edelleen Catskillsin kartanossa.

Ajaessaan sinne ystävien auto hajoaa sillalle, ja Hirtetty hyökkää heidän kimppuunsa ja tappaa Madelinen hänen yrittäessään paeta. Kauhuissaan Paxton palaa kampukselle yksin, mutta Narri seuraa häntä ja hyökkää hänen kimppuunsa hississä. Haley, Grant ja Paige palaavat kartanoon, mutta eivät pysty polttamaan kortteja ja pyytävät Almalta apua. Alma kutsuu astrologin hengen, mutta astrologi tekee tulkinnan hänelle ja Miekkojen kuusi kortti tappaa hänet.

## Näyttelijät

## Arvosteluja
 Ira Hurskainen, *[[Episodi (lehti)|Episodi]]*

 Mikko-Pekka Heikkinen, *[[Helsingin Sanomat]]*

 Jussi U. Pellonpää, *[[FilmiFIN]]*

## Lähteet
Carl Johan Gyllenborg

**Carl Johan Gyllenborg** (10. maaliskuuta 1741 Tukholma − 5. huhtikuuta 1811 Tukholma), oli ruotsalainen kreivi, kuvernööri, juristi ja Vaasan hovioikeuden presidentti.
## Elämäkerta
Gyllenborg syntyi vuonna 1741 Tukholmassa. Hän oli Riksrådetin kreivi Henning Adolf Gyllenborgin ja hänen ensimmäisen vaimonsa Maria Sophia Stierncronan (1716–1749) poika. Gylleborg pääsi opiskelemaan Uppsalan yliopistoon 31. toukokuuta 1748. Hänestä tuli Kansliakollegion kansleri vuonna 1755, Kauppakollegion auskultantti 1758, ja liittokansleri 5. joulukuuta 1758, kamariherra ja Ala-Burgrättenin presidentti 29. kesäkuuta 1763, hänestä tehtiin kuningattar Ulriika Eleonooran kamariherra 1764. Tukholman läänin kuvernöörinä Gyllenborg toimi vuosina 1771, 1772 ja 1778. Hän valmistui Södermanlandin lakisaagassa lakimieheksi 27. marraskuuta 1776, hänestä tehtiin Södermanlandin apulaiskuvernööri 1782 ja 1784.Gyllenbor nimettiin Vaasan hovioikeuden presidentiksi 20. toukokuuta 1789, hän erosi tehtävästään 8. lokakuuta 1791. Gyllenborgista tuli korkeimman oikeuden jäsen 19. toukokuuta 1800, ja hänet nimettiin uudelleen hovioikeuden presidentksi 12. kesäkuuta 1809.

## Lähteet
Muhoksen rauhanyhdistys

**Muhoksen rauhanyhdistys** (aik. **Muhoskylän rauhanyhdistys**) on Muhoksella sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Muhoksen rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen.

## Historia
Lestadiolaisuus sai ensimmäiset kannattajansa Muhoksella 1860-luvun lopulla. Monien tietojen mukaan ensimmäiset lestadiolaiset tulivat uskoon vuonna 1869. 1870-luvulla lestadiolainen liike vakiintui Muhoksella ja seuroja pidettiin säännöllisesti. Seuroja pidettiin kodeissa, kouluilla, kirkoissa sekä useissa eri rakennuksissa ennen oman toimitalon valmistumista. Muhoksen rauhanyhdistys järjestäytyi virallisesti rauhanyhdistykseksi 7. maaliskuuta 1948.

Muhoksen rauhanyhdistys osti ensimmäisen toimitalonsa vuonna 1959, mutta joutui myymään rakennuksen jo 1961. Rauhanyhdistys rakensi vuosina 1963–1964 uuden toimitalon, jota laajennettiin vuosina 1980–1981. Kylmälänkylässä toimi oma rauhanyhdistys vuosina 1958–1975, minkä jälkeen sen jäsenet liittyivät Muhoksen rauhanyhdistykseen.

## Lähteet
Kannuksen helluntaiseurakunta

**Kannuksen helluntaiseurakunta** on entinen Kannuksessa toiminut helluntaiseurakunta. Seurakunta toimi vuosina 1986–2023. Kannuksen helluntaiseurakunta yhdistyi Kannuksen baptistiseurakunnan kanssa Kannuksen Kotiseurakunnaksi vuonna 2023. Helluntaiseurakunnan toimintamuotoihin kuuluivat jumalanpalvelukset, Sanan ja rukouksen illat sekä erilainen lapsi- ja nuorisotyö.

## Historia
Helluntaiherätys saapui Kannukseen ensimmäisen kerran vuonna 1927, Kälviän helluntaiseurakunnan työn kautta. Ensimmäiset kastetilaisuudet pidettiin Kannuksessa vuonna 1929. Kannuksen helluntalaiset toimivat Kälviän helluntaiseurakunnan alaisuudessa ja taloudellisen tuen piirissä aina vuoteen 1984 saakka. Vuonna 1986 perustettiin Kannuksen helluntailähetys. Vuonna 1990 seurakuntaan kuului noin 90 jäsentä.

## Katso myös
* Luettelo Suomen helluntaiseurakunnista
* Helluntaiherätys Suomessa
* Uskonto Keski-Pohjanmaalla

## Lähteet
Petter Silfversköld

**Peter Silfverskiöld** (8. helmikuuta 1691 Landskrona, Ruotsi – 8. helmikuuta 1758 Turku) oli oikeuskansleri 1742-1747 ja Turun hovioikeuden presidentti 1747–1758. Hän oli myös suvun nuoremman haaran kantaisä, josta tuli Silfverskiöldin aatelissuvun nuorempi haara. Petter Silversköld tunnustettiin Ruotsin kuninkaantoimesta Pohjantähden ritarikunnan ritarimerkillä vuonna 1748.

## Lähteet
Kauko Mäkinen

**Kauko Mäkinen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Kauko Mäkinen (1918–1990), suomalainen kuljetusalan yrittäjä ja liikenneneuvos
* Kauko Mäkinen (1927–1968), suomalainen jääkiekkoilija
* Kauko Mäkinen (s. 1937), suomalainen hammaslääketieteen emeritusprofessori.
Johan von Carlsson

**Johan Gustaf von Carlsson** (15. marraskuuta 1743 Vårdinge, Ruotsi – 10. joulukuuta 1801 Kungsholm, Tukholma, Ruotsi) oli Vaasan hovioikeuden presidentti.

Johan Gustaf von Carlsson syntyi 15. marraskuuta 1743 Långbrossa, Vårdingessa, ja kuoli 10. joulukuuta 1801 Tukholmassa. Hänet haudattiin Mälbyn puistoon. Hänen vanhempansa olivat Johan von Carlsson ja Maria Lovisin.

Von Carlsson opiskeli Uppsalassa ja sai akateemisen todistuksen vuonna 1761. Hänen uransa alkoi sotilastoimistossa, missä hän toimi eri tehtävissä, mukaan lukien kanslistina ja pöytäkirjasihteerinä. Hänet nimitettiin valtiosihteeriksi vuonna 1781 ja oli mukana monissa komissioissa ja lautakunnissa, jotka käsittelivät mm. Gotlannin kalkintuotantoa ja meriupseerien päivärahoja.

Hän toimi myös arkistonhoitajana ja sai useita kunniamerkkejä, mukaan lukien Ritarikunnan kunniamerkin ja Kuningas Majesteetin ritarikunnan kunniamerkin. Von Carlsson oli naimaton koko elämänsä ajan.

## Lähteet
Garden Helsinki

**Garden Helsinki** on Helsingin Taka-Töölöön suunniteltu monitoimiareena. Se sijoittuisi Nordenskiöldinkadun varrelle Helsingin jäähallin ja Töölön pallokentän pohjoispuoliselle tontille, joka nykyisin toimii pysäköintialueena. Tapahtuma-areena harjoitusjäähalleineen ja pysäköintitiloineen sijoittuisi maan alle, ja sen katsojakapasiteetti olisi noin 15 500–19 000. Rakennuksen maanpäällisessä osassa voisi olla asuntoja, toimistojatiloja ja hotelli. Valmistuessaan Gardenissa kyettäisiin järjestämään kaikkien sisäpalloilulajien EM- ja MM-tason kilpailuja.

Hanketta on suunniteltu vuodesta 2010, ja sitä suunnittelee Everin johtama Projekti GH -hankeyhtiö, jonka omistajayhtiöitä ovat HIFK-Hockey, Fincap sekä Friends Of Garden. Hankkeella on pitkään on ollut rahoitusongelmia, mutta keväällä 2024 Helsinki ilmoitti valmistelevansa kauppaa noin 2,5 hehtaarin kokoisesta tontista Nordenskiöldinkadun varresta. Samalla kaupunki ilmoitti, että nopeimmillaan areenan voisi ottaa käyttöön vuonna 2029. Koko hankkeen hinta-arvio on 800 miljoonaa euroa, josta rakentamisen osuus ilman tonttikustannuksia on 653 miljoonaa. Kaupunki aikoo samalla myydä Helsingin jäähallin.

Kesäkuussa 2024 Helsingin kaupunginvaltuusto päätti myydä tontin Projekti GH -yhtiölle. Tammikuussa 2025 rakennusyhtiö SRV, joka on aikaisemmin ollut mukana Tampereen Kannen areenan toteuttamisessa, ilmoitti lähtevänsä mukaan Helsinki Garden -hankkeeseen. Keväällä 2025 ilmoitettiin, että valtio tukee areenahanketta 35 miljoonalla eurolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hankkeen sivut
Marmorityrskyahven

**Marmorityrskyahven** (*Amphistichus rhodoterus*) on tyrskyahveniin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Pohjois-Amerikan länsirannikolla.

## Koko ja ulkonäkö
Marmorityrskyahven voi kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on soikea ja korkea. Kalan än väri selästä vihertävä ja muuten harmaa. Kyljissä on punertavan ruskeita tai vihertäviä pystyraitoja, jotka ovat kylkiviivan kohdalla rikkonaisia. Marmorityrskyahvenen pyrstöevä on haarautunut ja punainen. Myös perä- ja selkäevissä on punaista.

## Levinneisyys ja elintavat
Marmorityrskyahventa tavataan Brittiläisestä Kolumbiasta Kaliforniaan. Laji elää hiekkapohjaisilla rannikkoalueilla. Se syö erityisesti pieniä äyriäisiä ja matoja, mutta myös pieniä kaloja. Marmorityrskyahvenet synnyttävät eläviä poikasia.

Marmorityrskyahven on sekä vapaa-ajan että kaupallisen kalastuksen kohde.

## Lähteet
Johann Matthäus von Mauch

**Johann Matthäus von Mauch** (1792–1856) oli saksalainen arkkitehti, kaivertaja ja taidemaalari. Hän oli Karl Friedrich Schinkelin oppilas. Hän oli Stuttgartin taideakatemian professori ja on kaivertanut ja julkaissut antiikin pylväsjärjestelmiä käsittelevän teoksen *Die architektonischen Ordnungen der Griechen und Römer*, jonka Richard Borrmannin toimittama ja laajentama 8. laitos ilmestyi 1905.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka

**Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka** on Niuvanniemen sairaalan yhteydessä vuoden 2024 alusta toiminut poliklinikka. Valtakunnallisena toimijana poliklinikka tarjoaa eri viranomaistahoille konsultaatiotukea, tekee riskiarvioita sekä tarjoaa konsultaatiota ja koulutuksia terveydenhuollon eri toimijoille, esimerkiksi väkivaltakäyttäytymisen kuntouttamisessa tai erilaisten psykiatristen häiriöiden tunnistamisessa ja kohtaamisessa. Petteri Orpon hallituksen periaatepäätöksellä tätä roolia vahvistetaan vuosina 2024-2027.

THL:n ja sisäministeriön lisäksi Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka on yksi päävastuutahoista oikeuspsykiatrian roolin vahvistajana Suomen väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisyssä ja torjunnassa vuodesta 2024.

Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka piti ensimmäisen valtakunnallisen koulutuksensa aiheesta 19.-20.8.2024 teemalla Ways in and radicalization - ways out and reintegration. Kouluttajana oli yksi alan johtavista asiantuntijoista, tohtori Tina Wilchen Christensen Aarhusin yliopistosta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Ahlgrén-Rimpiläinen, Aulikki ym. (2024). *Oikeuspsykiatria*. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.  (verkkojulkaisu). Teoksen verkkoversio.
* Valtioneuvosto (2024). *Kansallinen väkivaltaisen radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn ja torjunnan toimenpideohjelma 2024-2027.* Valtioneuvoston periaatepäätös SM/2024/45. Teoksen verkkoversio.

## Aiheesta muualla

* Lääkärilehden artikkeli: Entä kun potilas on väkivaltainen? 9.8.2021
* Ylen uutinen: Näin ääriliikkeet manipuloivat lapsia ja nuoria, 24.6.2024
Candidplatzin metroasema

**Candidplatz** on U1-linjan metroasema Münchenin metrossa, joka avattiin 9. marraskuuta 1997. Asema on tunnettu sen seiniä koristavasta taideteoksesta, joka muodostaa sateenkaaren. Asema on nimetty flaamilaisen taiteilijan Peter Candidin (1548-1628) mukaan, ja sen suunnittelivat arkkitehdit Paul Kramer ja Sabine Koschier, yhteistyössä arkkitehtitoimisto Egon Konradin kanssa.

## Lähteet
Wettersteinplatzin metroasema

**Wettersteinplatz** on Münchenin metron U1-linjan asema, joka avattiin 9. marraskuuta 1997. Aseman suunnittelivat Paul Kramer ja müncheniläinen arkkitehtitoimisto Raupach Architekten. Asema sijaitsee Fromundstraßen alla, Untergiesingin kaupunginosassa.

## Lähteet
Dülferstraßen metroasema

**Dülferstraße** on U2-linjan metroasema Münchenin metrossa, joka avattiin 20. marraskuuta 1993. Asema rakennettiin maaliskuun 1987 ja lokakuun 1993 välisenä aikana, ja se toimi U2-linjan pääteasemana 26. lokakuuta 1996 asti, jolloin jatke Feldmochingiin avattiin. Aseman suunnittelivat arkkitehdit Peter Lanz ja Jürgen Rauch yhteistyössä Münchenin kaupungin metro-osaston kanssa. Seinäpaneelit on suunnitellut Ricarda Dietz. Asema on nimetty vuorikiipeilijä Hans Dülferin mukaan.

Vuodesta 2008 lähtien asemalta on ollut suora kulkuyhteys Mira-kauppakeskukseen.

## Lähteet
Gourdon (Lot)

**Gourdon** () on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 43 kilometriä Cahorsin kaupungista pohjoiseen. Gourdon on Lotin departementin aliprefektuuri.

Notre-Dame des Cordeliersin kirkko on valmistunut vuonna 1287. Se oli alun perin osa Gourdonin herran vuonna 1251 perustamaa fransiskaaniluostaria. Ranskan uskonsotien aikana 1500-luvulla kirkko ja luostarirakennukset tuhoutuivat. 1700-luvun lopulla Ranskan suuren vallankumouksen aikana luostari muutettiin kasarmiksi. Ensimmäisen keisarikunnan aikana kirkko tuli jälleen seurakunnan käyttöön, ja uusi kellotorni rakennettiin vuosina 1896-1897. Vuonna 1929 kirkko nimettiin historialliseksi muistomerkiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Forstenrieder Alleen metroasema

**Forstenrieder Allee** on Münchenin metron U3-linjan metroasema, joka avattiin 28. lokakuuta 1989. Se sijaitsee Züricher Straßen ja Forstenrieder Alleen risteyksessä. Ennen U3:n jatkamista Fürstenried Westiin vuonna 1991 se oli linjan eteläinen pääteasema. Asemalle pääsee kuuden sisäänkäynnin kautta, joista kaksi sijaitsee aseman itäpäässä ja neljä länsipäässä.  Aseman suunnitteli arkkitehtitoimisto Brückner & Partner.
## Lähteet
Hukkajoki (joki)

**Hukkajoki** on joki Suomussalmella Ala-Hukkanen- ja Leväjärvi-nimisten järvien välillä.

Se on osa 35 km pitkää Naamankajoki–Hukkajoki–Tervajoki–Elätinjoki-kokonaisuutta. Se on yksi harvoista perkaamattomista joista kunnan alueella ja on ollut tunnettu elinvoimaisesta jokihelmisimpukkapopulaatiostaan.

Elokuussa 2024 Hukkajoessa kuoli jopa tuhansia jokihelmisimpukoita, kun joen yli ajettiin Stora Enson toimeksiantoon liittyen metsätyökoneilla. Tapauksessa epäillään törkeää luonnonsuojelurikosta.

## Lähteet
Malmö AI

**Malmö Allmänna Idrottsförening**, lyhyemmin **Malmö AI**, on ruotsalainen yleisurheiluseura.

Seura on perustettu 1908, ja se toimii Malmössä. Sillä on noin 800 aktiivista jäsentä. Kultamitalien määrällä mitattuna seura on yleisurheilun Ruotsin-mestaruuskilpailujen menestynein. Kesäisin seuran jäsenet harjoittelevat Malmö stadionilla ja talvisin yleisurheiluhalli Atleticumissa.

Olympialaisissa Ruotsia on edustanut 37 seuran yleisurheilijaa.

## Lähteet
Brudermühlstraßen metroasema

**Brudermühlstraße** on U3-linjan metroasema Münchenin metrossa. Se avattiin 28. lokakuuta 1989. Aseman suunnitteli arkkitehtitoimisto Brückner & Partner. Aseman taiteellisesta suunnittelusta vastasi müncheniläinen taiteilija Cosy Pièro. Asema rakennettiin yhdessä sen yläpuolella olevan Mittlerer Ringin Brudermühl-tunnelin kanssa, minkä vuoksi se on suhteellisen syvällä pohjavedessä.

## Lähteet
Vapahtajan kirkko (Farsund)

**Vapahtajan kirkko** () on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1905.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Spindin kirkko

**Spindin kirkko** () on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1776.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vansen kirkko

**Vansen kirkko** () on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko, jonka vanhimmat osat on rakennettu 1000-luvulla. Kirkko paloi vuonna 1872, ja nykyinen ulkoasu on vuodelta 1920.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bukowskis

**Bukowski Auktioner AB** on ruotsalainen taidehuutokauppaa harjoittava yritys, jonka perusti vuonna 1870 puolalaissyntyinen Henryk Bukowski. Sillä on toimintaa Ruotsin lisäksi Suomessa, Norjassa ja Tanskassa.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Six (EP)

**Six** on suomalaisen Tasavallan Presidentti -yhtyeen EP-levy. Se ilmestyi yhtyeen puhaltajan Juhani Aaltosen syntymäpäivänä 12. joulukuuta 2005 internetissä ja 8. tammikuuta myös CD-levynä. Levyn kaikki kolme kappaletta julkaistiin myöhemmin 2006 myös studioalbumilla *[[Six Complete]]*.

## Kappaleet
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Jukka Tolonen – kitarat
* Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet 
* Juhani Aaltonen – saksofoni
* Heikki Virtanen – bassokitara
* Vesa Aaltonen – rummut

## Lähteet
Henrik Hauch

**Henrik Hauch** (6. syyskuuta 1876 Sønder Nissum  – 17. elokuuta 1957 Hellerup) oli tanskalainen Venstren poliitikko, joka oli kansanedustaja vuosina 1918–1953 ja toimi Tanskan maatalousministerinä 1950–1951.
## Lähteet
Carl Bonde af Björnö

**Carl Bonde af Björnö** (11. syyskuuta 1741, Spånga, Tukholma, Uppland, Ruotsi –   4. elokuuta 1791, Sävstaholms slott, Vingåker, Södermanland, Ruotsi) oli Vaasan hovioikeuden presidentti. Hän oli ruotsalainen kreivi, valtaneuvos ja marsalkka.

Hänen vanhempansa olivat Gustaf Carlsson Bonde af Björnö (1682–1764) ja Fredrika Viveka Trolle. Hänen puolisonsa oli Ebba Margareta Bonde af Säfstaholm 

## Lapset
Lähde:
* Vivika Bonde af Björnö
* Ulrika Eleonora Carlsdotter Bonde af Björnö
* Gustaf Trolle-Bonde
* Fredrik Ulf Bonde af Björnö
* Grevinna Ebba Charlotta Carlsdotter Bonde af Björnö
* Fredrika Bonde af Björnö
* Hedvig Carlsdotter Bonde af Björnö 
* Brita Sigrid Carlsdotter Bonde af Björnö

## Lähteet
Hauch

**Hauch** on seuraavien tanskalaisten henkilöiden sukunimi:

* Carsten Hauch (1790–1872), kirjailija
* Henrik Hauch (1876–1957), poliitikko
Bibliotekarforbundet

**Bibliotekarforbundet** (lyh. **BF**) on norjalainen kirjastonhoitajien ammattiliitto. Se kuuluu Unio-keskusjärjestöön. Bibliotekarforbundetilla oli noin 1&nbsp;600 jäsentä vuonna 2023.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liiton verkkosivut
Josias Cederhielm

**Josias Cederhielm** (4. toukokuuta 1673 – 23. syyskuuta 1729) oli ruotsalainen vapaaherra ja virkamies. Hän työskenteli Kaarle XII:n kenttäkansliassa Suuren Pohjan sodan aikaan ja joutui sotavangiksi Venäjälle Pultavan taistelun seurauksena. Hän palasi Ruotsiin 1722, ja seuraavana vuonna hänestä tuli valtaneuvoston jäsen. Cederhielm kuului niin sanottuun Holsteinilaiseen puolueeseen, ja hänet lähetettiin diplomaatiksi Pietariin. Holsteinilaisten kärsittyä poliittisen tappion vuonna 1727 Cederhielm joutui eroamaan valtaneuvostosta. Hänen muistiinpanonsa ja kirjeensä ovat olleet historioitsijoille tärkeä lähde tuon ajan Ruotsin tapahtumiin.
## Lähteet
Bruun Rasmussen

**Bruun Rasmussen Kunstauktioner** on tanskalainen taidehuutokauppaa harjoittava yritys, jonka perusti Arne Bruun Rasmussen vuonna 1948.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Farsund (taajama)

**Farsund** on taajama Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 3&nbsp;472 vuonna 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lestijärven helluntaiseurakunta

**Lestijärven helluntaiseurakunta** (aik. **Lestijärven Betania-seurakunta**) on Lestijärven toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1959. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Lestijärven keskustassa Lestintiellä. 

## Historia
Helluntaiherätyksen ensimmäiset saarnaajat saapuivat vuonna 1934. Vuonna 1938 puhujia vieraili paikkakunnalla jo useammienn ja juhannuksen alla pidettiin Yli-Lestin työväentalolla ensimmäiset helluntaiherätyksen kesäjuhlat. Syksyllä 1950 perustettiin Lestijärven helluntaiseurakunta, joka tunnettiin vuodesta 1958 nimellä Betania-seurakunta. 

Seurakunnan perustaminen vakiinnutti toimintaa ja jäseniä liittyi seurakuntaan myös Perhon ja Kinnulan puolelta. Helluntaiseurakunnalla on sijainnut rukoushuone myös Reisjärvellä. 1950-luvun lopulla seurakunnan saarnaajana toimi Niilo Yli-Vainion veli Lauri. 1960-luvulla seurakunnalla oli yhteinen lähetystyöntekijä Kälviän helluntaiseurakunnan kanssa Keniassa.

## Katso myös
* Luettelo Suomen helluntaiseurakunnista
* Helluntaiherätys Suomessa

## Lähteet
Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys

**Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys** on Toholammilla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. 

## Historia
Lestadiolaisuus sai vakiintunutta kannatusta Toholammilla 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Suuntaukseen kuuluivat muun muassa pitäjän tunnetut henkilöt, kuten kanttori H. W. Pöyhtäri sekä maanviljelijä Aleksi Kivelä. Lestijärvelle lestadiolaisuus saapui 1920-luvulla. 

Pikkuesikoisuuden kriisi kosketti 1930-luvulla kosketti myös Toholampia, sillä Pöyhtärillä oli kiinteät sukuyhteydet himankalaiseen Sakari Ainaliin. Toholampilaisten irtautuessa vanhoista johtajistaan he kiinnittyivät keskusyhdistykseen. Toholammin ja Lestijärven rauhanyhdistys perustettin vuonna 1947. Rauhanyhdistyksen toimitalo on rakennettu vuonna 1982. Lestijärvellä lestadiolaisuuden kannatus on keskittynyt pääosin Syrin kylälle.

## Lähteet
Sopotin rautatieasema

**Sopotin rautatieasema** () on Puolan pohjoisosassa, Pommerin voivodikunnan Kolmoiskapungissa toimiva vilkas rautatieasema. Asema sijaitsee Sopotin keskustassa. Nykyinen rautatieasema palvelee 2010-luvulla valmistuneessa Sopot Centrum -kauppakeskuksessa, jossa sijaitsee myös Sopotin kaupunginkirjasto.

Vuonna 2023 Sopotin rautatieaseman laitureitten kautta kulki päivittäin keskimäärin 25&nbsp;300 matkustajaa (eli 9,2 milj. matkustajaa vuodessa). Tämän perusteella asema oli Puolan 11. vilkkain matkustajaliikenteen rautatieasema.  Merkittävä osa Gdynian päärautatieaseman matkustajamäärästä selittyy runsaalla paikallisjunaliikenteellä kolmoiskaupungin (Gdańsk, Gdynia ja Sopot) monien rautatieasemien ja seisakkeiden välillä.

## Katso myös
* Gdańskin päärautatieasema
* Gdynian päärautatieasema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* PKP Trójmiasta - Kolmoiskaupunki Gdańsk-Gdynia-Sopotin ja lähiseudun alueellisia junavuoroja  (trojmiasto.pl)
* Sopotin rautateaseman aikatauluja  (portalpasazera.pl)
Fredrik von Post

**Fredrik von Post** (1726 Uppland, Ruotsi – 11. huhtikuuta 1805 Enköping, Uppsala, Ruotsi) oli von Post -sukuun kuulunut lakimies ja poliitikko, joka toimi Ruotsissa Svean hovioikeuden askultanttina ja Turun hovioikeuden presidenttinä. Hän kuoli 1805 Stora Bärbyssä ja hänet haudattiin Upsalassa 22. huhtikuuta 1805 Girestan kirkkoon.

## Lähteet
Germund Karl Cederhjelm

**Germund Karl Cederhjelm** (23. toukokuuta 1717 – 31. lokakuuta 1789) oli ruotsalainen valtiopäivämies, kuvernööri, kamariherra ja Turun hovioikeuden presidentti. Cederhjelmistä tuli Turun hovioikeuden presidentti vuonna 1780 ja hän erosi tehtävästä 1788.

## Lähteet
Leppävirran rauhanyhdistys

**Leppävirran rauhanyhdistys** on Leppävirralla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Leppävirran rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen. 

## Historia
Leppävirran rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1926. Yhdistys rakensi vuosina 1983–1986 toimitalon Leppävirran kirkonkylälle. Leppävirran rauhanyhdistykseen kuuluu noin 100 aikuisjäsentä. Rauhanyhdistyksen maallikkojohtajana on tullut tunnetuksi muun muassa Herman Savolainen. 

## Lähteet
Donetskin ooppera- ja balettiteatteri

**Donetskin ooppera- ja balettiteatteri**, viralliselta nimeltään **A. Solovjanenkon mukaan nimetty Donetskin akateeminen valtiollinen ooppera- ja balettiteatteri** (, ), on Donetskissa Ukrainassa sijaitseva oopperatalo, jossa toimii myös balettiseurue.

Vuonna 1932 perustettiin Donetskin kiertävä musikaaliteatteri Luhanskin oopperan ja Dnipropetrovskin akateemisen ooppera- ja balettiteatterin pohjalta. Vakituinen teatterirakennus rakennettiin vuosina 1935–1944 arkkitehti Ljudvig Kotovskyin johdolla. Vuonna 1941 teatterin nimeksi otettiin Donetskin venäläinen ooppera- ja balettiteatteri. Vuonna 1948 teatterin yhteyteen perustettiin balettikoulu, ja vuonna 1977 teatterille myönnettiin akateemisen teatterin asema. Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1999, jolloin teatteri omistettiin Anatoli Solovjanenkolle. Solovjanenko itse kuului aikoinaan teatterin kuuluisimpiin laulajiin.

Donetskin ooppera- ja balettiteatterin ohjelmisto on historiallisesti koostunut enimmäkseen venäläisistä ooppera- ja balettiklassikoista sekä neuvostoliittolaisten säveltäjien teoksista. Vuonna 2014 Donetskin ooppera- ja balettiteatterille myönnettiin Ševtšenkon palkinto Richard Wagnerin oopperan *[[Lentävä hollantilainen (ooppera)|Lentävä hollantilainen]]* tuotannosta.

## Lähteet
Mikkelin vapaaseurakunta

**Mikkelin vapaaseurakunta** on Mikkelissä toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1906. Seurakunnan pastori on Mikko Ohra-aho. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Mikkelin keskustassa Savilahdenkadulla. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan.

Seurakunnan toimintaan kuuluvat sunnuntaitilaisuuksien lisäksi rukoushetket, päiväpiirit, perhetilaisuudet ja pienryhmät. Seurakunnan diakoniatyötä tehdään ViaDian Mikkelin osaston kautta 

## Katso myös
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
Kuopion vapaaseurakunta

**Kuopion vapaaseurakunta** on Kuopiossa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1909. Seurakunnan johtaja ja pastori on Tapio Annala. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kuopion Peipposessa Kemilänrinteellä. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan.

Seurakunnan toimintaan kuuluvat viikottaiset rukousillat, jumalanpalvelukset, kuorotoiminta sekä ikäryhimmille suunnatut työmuodot kuten pyhäkoulut ja varhaisnuorten illat. Lisäksi seurakunta järjestää lasten- ja nuortentapahtumia, avioliittotyötä sekä naisten- ja miestenpäiviä.

## Historia
Vapaakristillisyys saapui Kuopioon ensimmäisen kerran 1800-luvun lopulla. Kuopion vapaaseurakunta järjestäytyi itsenäiseksi paikallisseurakunnaksi vuonna 1909. Vapaaseurakunnan ensimmäinen kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1968. Vapaaseurakunnan nykyinen kirkko rakentui Kemilänrinteelle.

## Toimitilat
Kuopion vapaakirkko valmistunut vuonna 1989. Vapaakirkon pinta-ala on 2&nbsp;090 neliömetriä ja kirkkosalissa on istumapaikkoja 600 henkilölle. Vapaakirkon suunnittelija on arkkitehti Veikko Gröhn.

## Katso myös
* Uskonto Kuopiossa
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet
Erik Sparre

**Erik Sparre** (24. marraskuuta 1618 Strömsholmin linna – 12. lokakuuta 1673) oli ruotsalainen aatelinen, Kronobergin läänin vapaaherra ja Ruotsin kuninkaan *riksråd* eli valtaneuvos.

## Elämäkerta
Erik oli Lars Sparre af Rossvikin ja Märta Banérin poika. Vuonna 1650 Erik meni naimisiin Tukholmassa Tre Kronor linnassa Barbro Flemingin kanssa. Heillä syntyi kaikkiaan seitsemän lasta. 

Sparre oli kamariherra vuodesta 1644 lähtien ja vapaaherra vuodesta 1647 lähtien. Erik Sparre oli Hälsinglandin, Gästriklandin, Härjedalenin ja Ångermanlandin maaherra sekä Hudiksvallin läänin lääninherra vuodesta 1651 alkaen. Jälkimmäisen tehtävän hän jätti vuonna 1655. Hän oli neuvonantaja ja hovivaltuutettu Svean hovioikeudessa vuodesta 1654 lähtien. Hän oli Turun hovioikeuden presidentti vuodesta 1658 lähtien. 

Erik Sparre kuoli 54-vuotiaana, hautajaiset pidettiin Tukholmassa Riddarholmin kirkossa.

## Lähteet
* Anna-Stina Strandin Freij, Stormaktstidens spår i Ytterjärna kyrka, Södermanland, 2005.
Tuulin diskografia

Tämä on suomalaisen laulajan **[[Tuuli (laulaja)|Tuulin]]** diskografia.
## Albumit

## EP:t

## Singlet

## Vierailjana
* DJ The Second Level feat. Tuuli ja Sebastian Noto: ”Sorry” (2018)
* Mikael Renwall & Tuuli: ”Meidän kesä” (2020)
* Uniikki feat. Tuuli: "Ehjää" (2020)
* Tinze feat. Lukas Leon ja Tuuli: "Hurrikaani" (2021)
* Uniikki feat. Tuuli ja ONEVIOLIN: "Karuselli" (2021)
* Costi feat. Tuuli: "Naamio" (albumilta: "Coast to Costi") (2023)
* Alina Burnet feat. Tuuli: ”Mitä se maksaa” (2023)
* Jore & Zpoppa feat. Tuuli: ”Heikkouteni” (2024)
* T Swoop feat. Tuuli: "Sun aika" (2024)
* Karim B feat. Tuuli: "Miljoonii" (2024)

## Musiikkivideot
* *Salaisuudet* (ohj. Tuukka Temonen)
* *Paljon onnea vaan* (ohj. Hannu Aukia)
* *Enää ei oo kiire*
* *Nuoruus on ikuinen* (ohj. Hannu Aukia)
* *Kaksoisolento* (ohj. Hannu Aukia)
* *Nimet listalla feat. [[Mikael Gabriel]]*
* *Justin feat. [[Daniel Okas]]*
* *Heikkouteni ([[Jore & Zpoppa]]) feat. Tuuli*
* *Lähellä*

## Lähteet