Beroia (Makedonia)

**Beroia** (, myös *Berroia*, , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Véroian kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.

## Maantiede

Beroian kaupunki sijaitsi Bottiaiassa Makedoniassa. Roomalaisella kaudella Bottiaia tunnettiin Emathiana. Kaupunki oli rakennettu Bermios (nyk. Vérmio) -vuoren alemmille rinteille Haliakmon (nyk. Aliákmonas) -jokeen laskevan sivujoen varrelle Makedonian tasangon laidalle. Kaupunki sijaitsi 30 roomalaista mailia Pellasta ja 51 roomalaista mailia Thessalonikesta.

Beroialla oli akropolis eli yläkaupunki ja linnoitus, joka käsitti kaupungin läntisimmän osan. Alakaupunki sijaitsi alavammalla maalla sen itäpuolella.

Beroian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä. Alue rajautui pohjoisessa Miezan poliksen alueeseen, koillisessa Pellan poliksen alueeseen ja kaakossa Aigain poliksen alueeseen. Beroiasta lounaaseen sijaitsi Elimeia ja luoteeseen Eordaia. Beroian alueen muista asutuksista tunnetaan nimiltä Auranton, Droga, Kannonea ja Kyneoi.

## Historia

Beroian kaupunki syntyi, kun makedonialaiset saapuivat lännestä, Ylä-Makedoniasta, ja asettuivat Bermionin itärinteelle noin vuoden 700 eaa. tienoilla. Makedonialaisen myytin mukaan Beroia oli yksi kuningas Bereen kolmesta tyttärestä ja näin Makedonin lapsenlapsi; muut olivat Mieza ja Olganos.

Beroian valtiomuoto oli Makedonian muiden polisten tavoin aristokraattinen. Täysiin kansalaisoikeuksiin vaadittiin todennäköisesti maaomaisuutta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Beroaios* (). Korkein hallintovirkamies oli *epistatēs*. Tätä avustivat *tagoi*-virkamiehet. Eponyymi viranhaltija oli Asklepioksen pappi.

Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran historiassa vuonna 432 eaa. Thukydideen kiistellyssä kohdassa, jossa hän kertoo, että ateenalaiset hyökkäsivät Beroiaan Kalliaan johdolla vuonna 432 eaa., mutta epäonnistuivat valtaamaan sen. Maininta aiheuttaa maantieteellisiä ongelmia, sillä Beroia sijaitsee täysin sivussa luonnolliselta reitiltä Pydnasta Potidaiaan. George Grote ehdotti, että Thukydideen mainitsema paikka olisi saattanut olla toinen Beroia, joka sijaitsi jossain Gigonoksen ja Thermen välillä ja Perdikkaan hallitseman Makedonian ulkopuolella. Tällaisesta toisesta Traakiassa tai Emathiassa sijainneesta Beroiasta ei kuitenkaan ole tietoa (oli
kyllä olemassa Beroe, joka sijaitsi Traakiassa, mutta kaukana nykyisen Bulgarian alueella).

Hellenistisellä kaudella Beroia antoi nimensä Syyriaan perustetulle Beroian (nyk. Aleppo) siirtokunnalle. Vuonna 288 eaa. makedonialaiset hylkäsivät Demetrios Poliorketeen Beroian muurien edustalla ja liittyivät kaupungin sisällä Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen puolelle. Pydnan taistelun jälkeen vuonna 168 eaa. Beroia oli yksi ensimmäisistä kaupungeista, jotka antautuivat roomalaisille. Kaupunki liitettiin roomalaisten muodostamaan Makedonian kolmanteen hallintoalueeseen.

Augustuksen ajasta lähtien Beroia vaikuttaa olleen Makedonian *koinonin* keskus, ja vaurastui enemmän kuin koskaan aiemmin. Apostoli Paavali ja Silas pakenivat Beroiaan Thessalonikesta vuonna 49/50, ja perustivat sinne kristillisen seurakunnan. Kaupungin juutalaiset asukkaat kuvataan vilpittömiksi ja avarakatseisemmiksi kuin thessalonikelaiset, sillä he tutkivat ahkerasti kirjoituksia pyrkiäkseen selvittämään apostolin opetusten totuutta. Kaupungista kotoisin ollut Sopatros seurasi Paavalia Vähään-Aasiaan. Lukianos kuvaa Beroiaa suureksi ja väkirikkaaksi kaupungiksi.

Myöhäisantiikin aikana ja varhaisella bysanttilaisella kaudella Beroia oli Makedonian toiseksi tärkein kaupunki Thessaloniken jälkeen. 200-luvulle jaa. ajoittuvissa piirtokirjoituksissa kaupungin arvoniminä esiintyvät ”arvovaltaisin metropoli ja kahdesti pyhäkönvartija Beroia” (). Deciuksen aikana kaupunki kantoi vielä laajempaa arvonimeä ”metropoli, kolonia ja neljästi pyhäkönvartija” (). Tuohon aikaan Beroia joutui suojautumaan goottien ja herulien hyökkäyksiä vastaan. Bysanttilaisella kaudella Beroia mainitaan yhtenä Makedonian *[[thema]]n* kaupungeista.

Nykyinen Véroian kaupunki on säilyttänyt antiikin aikaisen kaupungin nimen nykykreikkalaisessa muodossa. Turkkilaiset kutsuivat sitä nimellä Karaferia. Kaupungin alueella ei ole tehty järjestelmällisiä arkeologisia kaivauksia, koska nykyinen kaupunki on muinaisjäänteiden päällä, vaan ainoastaan pelastuskaivauksia.

## Rakennukset ja löydökset

Beroian kaupunki oli ympäröity muurilla, joka ajoitetaan 300-luvun eaa. loppupuolelle. Osia antiikin aikaisesta muurista on säilynyt myöhempien lisäysten ja korjausten alla, erityisesti kaupungista Thessalonikin ja Náousan suuntaan lähtevän tien varrella. Antiikin aikaisten kuvausten perusteella Beroian kaupunki tai ainakin osa siitä, kuten akropolis, on kuitenkin ollut linnoitettu muurein viimeistään ateenalaisten hyökkäyksen aikaan vuonna 432 eaa.

Muurin varhaisimmat osat oli rakennettu paikallisesta huokoisesta poros-kivestä, jota louhittiin Bermion-vuorelta. Vanhaan osaan kuuluu myös eräs pyöreä torni. Ylemmät ja myöhemmät osat, mukaan lukien kokonainen suorakulmainen torni, rakennettiin kiireesti 200-luvulla jaa. suojaksi barbaareja vastaan. Näissä osissa käytettiin uudelleen vanhoja marmorilohkareita, erilaisia arkkitehtonisia osia, patsaita, hauta-alttareita sekä muita piirtokirjoituksin varustettuja kiviä.

Antiikin aikaisen kaupungin keskus sijaitsi nykyisten Kentrikís- ja Eleftheríou Venizélou -katujen sekä Véroian katedraalikirkon alueella. Kyseiseltä alueelta on tehty merkittävimmät julkisten ja yksityisten rakennusten löydöt. Rakennukset oli tehty pääosin poros-kivestä, ja marmoria esiintyy lähinnä kynnyksissä. Pinnoitukseen käytettiin stukkoa. Pylväissä esiintyy joonialaista tyyliä.

Nykyisen kaupungin katuverkko vaikuttaa noudattavan tärkeimpien katujen osalta osin antiikin aikaista. Kolme tärkeintä roomalaisaikaista tietä johtivat muurien kolmelle portille, jotka olivat kaupungin nykyisten uloskäyntien kohdalla. Itäinen portti johti Thessalonikeen ja Pellaan eli Ala-Makedoniaan; eteläinen portti Pieriaan Haliakmon-joen yli; ja läntinen portti Elimeiaan Ylä-Makedoniaan Bermionin eteläisimmän solan kautta. Viimeksi mainitun nimi oli erään piirtokirjoituksen mukaan ilmeisesti Euiastike eli Euian portti. Yksi kaduista kulki nykyisen Mitropóleos-kadun eli katedraalin kadun paikalla, ja oli päällystetty kovilla kalkkikivilaatoilla. Katujen alta on löydetty vesiputkia ja viemäröintejä.

Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa oli kultit ja näin oletettavasti myös pyhäköt ainakin Herakles Kynagidalle, Asklepiokselle, Apollonille, Hygieialle, Hermeelle, Athenelle, Ennodialle, Dionysokselle, Atargatikselle ja Zeus Hypsistokselle. Kaupungin ulkopuolella, Bermion-vuorella nykyisten Véroian ja Kozánin välillä lähellä nykyistä Leukópetraa, sijaitsi Autoktoonisen jumalten äidin (tai Autoktoonisten jumalten äidin) pyhäkkö.

Kaupungissa oli stadion, joka on paikannettu sen itälaidalle. Sen eteläpuolella sijaitsi gymnasion. Eräs piirtokirjoitus viittaa siihen, että kaupungissa oli myös teatteri.

Hautoja on löydetty kaupungista pois johtaneiden teiden varrelta. Osa on kammiohautoja, joiden seinissä on kallioon kaiverrettuja syvennyksiä, toiset kistahautoja. Suurin osa haudoista on ajoitettu hellenistiselle ja roomalaiselle kaudelle. Useimmat haudat oli ryöstetty, mutta joistakin on löydetty keramiikkaa, pienoispatsaita ja muuta esineistöä.

Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Véroian arkeologisessa museossa. Niihin lukeutuu paljon esineistöä kaupungin alueella tehdyistä kaivauksista. Varhaisempia löytöjä on myös Thessalonikin arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla