Torbackanjoki

**Torbackanjoki** () on Uudenmaan Inkoossa sijaitseva 7 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Ingarskila ån valuma-alueen 33 kilometriä pitkästä pääuomasta sen alajuoksun osuuden.

## Joen kulku
Ei toistaiseksi ole löytynyt lähdettä, joka määrittäisi missä kohdassa Ingarskilanjoki muuttuu Torbackanjoeksi. Luontevinta on etsiä kohta, jossa Ingarskilan kylän pellot ja Degerbyn pellot kohtaavat toisensa. Jokien nimiä ei ole kartoissa merkitty Stubbölen kulmakunnassa ja se sijaitsee edellä mainitussa luontevassa kohdassa. Tässä artikkelissa jako on määritetty Stubbölessä rannikolle johtavan tien sillalle.

Ingarskilanjoki virtaa hieman syvässä uomassa, mutta sillan jälkeen uomassa on vedenpinta lähes peltomaisen korkeudella. Stubbölen sillan jälkeen rantapuustonsa menettänyt joki virtaa avarassa peltomaisemassa. Kaakkoon virrannut joki tekee pian käännöksen kohti pohjoista ja koillista. Joki sukeltaa kahdesti lyhyeksi matkaa metsäsaarekkeen viereen. Degerbyn pelloilla joen ylittää vain kaksi tietä, joista toinen johtaa Solbackaan ja toinen Torbackaan. Niiden välissä sijaitsee joenvarressa yksityinen Torbackan lentokenttä. 

Torbackanjoen koskipaikkoja on kolme. Yksi sijaitsee Solbergånin yhtymäkohdasta hieman ylöspäin, toinen Kocksbybäckenistä alaspäin ja kolmas on Strandin koski lähellä suistoa. Kaksi ylintä ovat 1990-luvun puolivälissä rakennettuja koskea ja Strandin koski on kunnostettu vuonna 1997.

Lentokentän jälkeen jokeen yhtyy pohjoisesta tuleva Solbergån, joka on pääuoman suurimpia sivujokia. Se kasvattaa valuma-alueiden perusteella uoman vesimäärää kolmanneksella. Joki kaartaa kohti kaakkoa, jossa siihen yhtyy vielä 650 metriä alempana idästä tuleva Kocksbybäcken. Kocksbybäckenistä on mereen 3,0 kilometriä. Torbackanjoki virtaa etelään päin peltoaukealla enää puolikilometriä. Joki virtaa täällä kallioisten ja metsäisten mäkien väliin, jota kutsutaan Stormlandetiksi. Samalla joki kääntyy itään ja saapuu sitten Strandin pelloille. Kaakkoon suuntaavan käännöksen jälkeen joki virtaa Strandin koskeen. Se alla on suvanto, jossa seudun asukkaat säilyttävät meriveneitään. Joki laskee suvannosta mitattuna kilometrin päässä Långvassfjärdenin merenlahteen, joka on pohjukastaan kasvillisuuden valloittama lahti. Lahti on Stävöviken, joka aukeaa Degeröfjärdeniin Suomenlahdella. Se sijaitsee Kopparnäsin ja Stavön nimen välissä.

Ingarskilanjoki.JPG|Näkymä lentokentän sillalta.
Silta Ingarskilanjoen yli 1.JPG|Silta lentokentän vieressä.
Torbackan lentokenttä 1.JPG|Torbackanjoen peltoaukeaa lentokentän kohdalla.


## Luontoarvoja
### Vedenlaatu
Yläpuolinen Ingarskilanjoki ja Torbackanjoki virtaavat maatalousvaltaisen haja-asutusalueen läpi ja tästä johtuva hajakuormitus on ensisijainen vedenlaadun heikentäjä. Vesi on luontaisesti saven samentamaa. Valuma-alueella sijaitsee Inkoon suljettu kaatopaikka, joka on eräs pistemäinen kuormituksen aiheuttaja. Jokiveden laatu on välttävää.

### Meritaimen
Ingarskilanjoen meritaimenkanta on 1980-luvun lopulla tehdyissä geneettisissä tutkimuksissa todettu oleva eri kuin kalanviljelykannoista, mutta toisaalta se on ollut lähellä Siuntionjoen taimenkantaa. Joesta pyydystettiin 1980-luvulla talteen emokaloja, joiden poikasia on voitu istuttaa takaisin jokeen luontaista kantaa vahvistamaan.

### Suiston suojelualue
Torbackanjoen suistoalueella Stävövikenissä sijaitsee vuonna 2008 suojeltu *Långvassfjärdens naturskyddsområde* (YSA204406, 43 hehtaaria ) Långvassfjärden on lintuvesiensuojeluohjelmaan kuuluva, lähes kokonaan ruovikoitunut matala merenlahti. Alueen kokonaispinta-ala on 113 hehtaaria. Aluetta laidunsi karja, kunnes se vuokrattiin Porkkalan mukana Neuvostoliitolle vuosiksi 1944–1956. Långvassfjärden on tärkeä linnuston muutonaikaisena levähdys- ja ruokailualueena, sekä kalojen, esimerkiksi hauen ja mateen, kutualueena. Linnustollinen arvo on laskenut lintuvesiohjelman vahvistamisen jälkeen. Vallitseva kasvilaji on järviruoko. Torbackanjoki virtaa alueen länsireunaa myöten mereen. Alueella on yksi lintutorni ja sitä käyttävät paikalliset lintuharrastajat.

## Hydrologiaa
Joen virtaamat voivat vaihdella nopeastikin. Joen alajuoksulla keskivirtaama (MQ) on 1,6 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,1 m³/s.

## Vesistösuhteita
Torbackanjoki sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueen (vesistöaluetunnus&nbsp;81) Ingarskila ån valuma-alueella (81.064). Joen valuma-alueen pinta-ala on 159,96&nbsp;neliökilometriä ja järvisyys 0,17&nbsp;%. Valuma-alue sijaitsee Inkoossa, Siuntiossa, Lohjalla ja Raaseporissa. Valuma-alueen suurimpia jokiuomia ovat pääuomaan kuuluva Ingarskilanjoki ja sivu-uomana Solbergån. Sen järviä ovat Kopparträsk (9 ha), Maggböle träsk (9 ha), Ålkila träsk (5 ha) ja Djupträsk (5 ha).

## Historiaa

Torbakanjoen suisto on maankohoamisen seurauksena siirtynyt etelään päin. Alueellisesta siirtymisnopeudesta saa käsityksen pakannimistöstä. Joensuuhun perustettiin keskiajalla maatila Strand, jonka vanhimmat kirjalliset tiedot ovat nimellä *Strandh* vuonna 1538 ja *Strand* 1540. Torbackanjoen ruotsinkielinen nimi tulee Degerbyssä sijaitsevasta maatilasta Torbacka. Se muodostettiin miehen nimestä *Thord* ja mäkeä tarkoittavasta sanasta *backa*. Talo sijaitsee etelässä kohoavalla kallioisella metsäalueella, josta merestä kohonnutta kosteaa ja pelloiksi raivattua viljelysmaata on hallittu. Talon paikka on aivan joen rannassa.

Vesistöalueella on tehty runsaasti perkauksia aikojen kuluessa. Joessa toteutettiin vuosina 1988–1989 tulvansuojeluperkaus. Vuonna 1996 perkauksia tehtiin myös pääuoman alaosassa Torbackanjoella. Hankkeeseen liittyen Torbackanjokeen rakennettiin kaksi koskimaista pohjakynnystä. Uudenmaan ympäristökeskus kunnosti kolmannen Strandin kosken vuonna 1996. Joen meritaimen alkoi olla uhanalainen ja sitä yritettiin 1990-luvulla elvyttää poikasistutuksilla, mutta hanke epäonnistui. Jokea kunnostettiin vuosina 2002–2006 erityisesti meritaimenen elinoloja parantaen ja siinä onnistuttiin tällä kertaa. Jokeen istutetaan lähes joka vuosi taimenpoikasia.

## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*