Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie

**Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie** () on Kööpenhaminan alueella liikennöivä pikaraitiotie, joka kulkee Rødovre Nordista Ishøj’n S-tog asemalle. Sen odotetaan kuljettavan vuosittain 13–14 miljoonaa matkustajaa. Pikaraitiotieverkon ensimmäinen vaihe on nimeltään Ring 3 Letbanen. Hovedstadens Letbane on 11 kunnan ja Tanskan pääkaupunkiseudun omistama yhtiö. Aiemmin valtio oli osaomistaja, mutta vetäytyi vuonna 2018; aivan kuten se oli aiemmin tehnyt Aarhusin ja Odensen pikaraitiotieyhtiöille. Operatiivisesti Hovedstadens Letbane on kuitenkin Kööpenhaminan metroa liikennöivän Metroselskabetin tytäryhtiö, joka vastaa radan suunnittelusta ja rakentamisesta. Raitiovaunut ovat vihreitä ja esteettömiä, ja niissä on automaattiset ovet ja paljon istumapaikkoja. Linja rakennetaan korvaamaan ruuhkautunut bussilinja 300S.

Pikaraitiotien taustalla on 19. Kesäkuuta 2013 solmittujen "vihreää liikennepolitiikkaa" koskevien sopimusten osapuolten (kaikkien Tanskan kansankäräjien puolueiden) laaja poliittinen yhteisymmärrys. Tanskan kansankäräjät hyväksyi rakentamislain 31. toukokuuta 2016. Omistajat hyväksyivät rakentamisen 12. maaliskuuta 2018, minkä jälkeen rakennustyöt alkoivat. Ishøj’n ja Rødovre Nordin välinen pikaraitiotien ensimmäinen osa avattiin 26. lokakuuta 2025. Lundtofteen johtavan osuuden odotetaan valmistuvan kesällä 2026.

## Omistajuus
Valmistuttuaan pikaraitiotie on Ringby-Letbane-yhtiön omistuksessa, johon kuuluvat Tanskan pääkaupunkiseutu ja 11 kuntaa: Lyngby-Taarbæk, Gladsaxe, Herlev, Rødovre, Glostrup, Vallensbæk, Albertslund, Brøndby, Hvidovre, Høje-Taastrup ja Ishøj. Pikaraitiotie kulkee kahdeksan kunnan läpi, mutta ei Hvidovren, Albertslundin ja Høje-Taastrupin kuntien läpi, jotka ovat joka tapauksessa halunneet osallistua hankkeeseen, koska ne odottavat sen vaikuttavan positiivisesti talousalueisiinsa. 

Kuntien osuus raitiotien rakennuskustannuksista on seuraava:

## Reitti
Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie kulkee Lundtoftesta Ishøjiin, pääasiassa kehää 3 pitkin. 

Lundtoftesta Kongens Lyngbyn Klampenborgvejille, rata rakennetaan DTU:n kampuksen läpi, mikä odotetusti nostaa rakennuskustannuksia noin 100 miljoonalla Tanskan kruunulla. Sen jälkeen rata jatkuu länteen Lundtoftegårdsvejiltä, joka siirtyy itään entisen S-tog radan suuntaisesti Lundtoften radalta. Tästä se kulkee Klampenborgvejin kautta Lyngbyn asemalle. Vuonna 2015 Lyngbyn kunta päätti sulkea Ndr. Torvevejin, joka yhdistää Buddingevejin ja Klampenborgvejin; pikaraitiotie ja bussit ovat nyt ainoat liikennevälineet Magasinin ja Lyngby Storcenterin välillä. Liikenne-ennusteet osoittavat autoliikenteen merkittävää vähenemistä tulevaisuudessa. 1990-luvulla Lyngbyn keskustan liikennejärjestelyt uudistettiin, mikä vähensi autoliikennettä ja samanaikaisesti kaupankäynti kasvoi. 

Reitti seuraa Lyngbyn asemalta Kehä 3 -tietä Buddingen ja Herlevin asemien kautta aina Glostrupin asemalle asti. Pikaraitiotie kulkee länsilinjan pohjoispuolella Glostrupin asemalle ja palaa Kehä 3:lle samaa reittiä. Se jatkuu Vallensbækin aseman kautta Ishøj Strandvejille, ja sieltä Vejledalenin kautta Vejlebrovejille, josta reitti jatkuu Ishøjin asemalle. linjan kokonaispituus on 27 kilometriä ja matka lundtoftesta Ishøjiin kestää noin 55 minuuttia, mikä vastaa noin 30 km/h keskinopeutta. Liikennetiheyden ennustetaan kaksinkertaistuvan bussilinjaan verrattuna. 

## Pysäkit
Radalle tulee yhteensä 29 pysäkkiä, joista kuudella on yhteys S-tog verkkoon. 

## Kalusto

Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotielle tilatut raitiovaunut ovat 30-35 metriä pitkiä. Siirtymä laiturin ja vaunun välillä on tasoeroton ja esteetön. Suurin liikennöintinopeus on 70 kilometriä tunnissa, ja keskinopeus on 30 kilometriä tunnissa. Alkuvuodesta 2018 linjalle valittiin samantyyppiset Siemens Avenio -pikaraitiovaunut, jotka kulkevat muun muassa Münchenissä.  

## Lähteet